----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1870/2006,

11. detsember 2006,

teatavate terasetoodetega kauplemise kohta ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007.

2.   Kõnealused terasetooted klassifitseeritakse tooterühmadesse vastavalt I lisale.

3.   I lisas loetletud toodete klassifikatsioon põhineb nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuril (CN). (3)

4.   Lõikes 1 osutatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.

Artikkel 2

1.   I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit toodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas sätestatud koguselisi piirnorme. I lisas osutatud Kasahstani Vabariigist pärit toodete ühenduses vabasse ringlusse lubamiseks tuleb esitada II lisas sätestatud päritolusertifikaat ja liikmesriikide ametiasutuste poolt artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents.

2.   Selleks et tagada, et kogused, millele on välja antud impordilitsentsid, ei ületa kunagi ühegi tootegrupi osas koguselisi piirnorme, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt IV lisas loetletud pädevad asutused annavad impordilitsentsi välja üksnes pärast seda, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et asjaomase terasetoodete rühma koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel tarnijariigist importida kogust, mille suhtes importija(d) on nimetatud asutustele esitanud taotluse.

3.   Lubatud import arvatakse maha V lisas sätestatud asjakohasest koguselisest piirnormist. Toodete lähetamise kuupäevaks loetakse nende eksportivale transpordivahendile laadimise kuupäev.

Artikkel 3

1.   V lisas nimetatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.

2.   Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse seejärel vabasse ringlusse kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest piirnormist.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad IV lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused enne impordilitsentside väljaandmist komisjonile impordikogused, mis on esitatud saadud impordilitsentsitaotlustes ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda teatab liikmesriikidele nende teadete saabumise järjekorras (põhimõttel “kes ees, see mees”), kas taotletud kogus/kogused impordiks on olemas.

2.   Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused on kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomaste toodete koodid, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.

3.   Võimaluse korral kinnitab komisjon asutustele iga tooterühma osas üldkoguse, mis on esitatud teatatud taotlustes.

4.   Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast kogusest, mis impordilitsentsi kehtivuse tähtaja jooksul on kasutamata jäetud ja millest neile on teatatud. Need kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu ühenduse koguselise piirnormi hulka iga tooterühma osas.

5.   Tavaliselt edastatakse lõigetes 1–4 nimetatud teatised elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.

6.   Impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid antakse välja artiklite 12–16 kohaselt.

7.   Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba välja antud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid tagasi võtnud või tühistanud. Kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi tagasivõtmisest või tühistamisest pärast seda, kui sellega hõlmatud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused V lisas sätestatud asjaomasest koguselisest piirnormist maha.

Artikkel 5

1.   Kui komisjonil on andmeid, et I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit tooted on ümber laaditud, ümber suunatud või ühendusse imporditud muul moel artiklis 2 osutatud koguseliste piirnormide järgimisest kõrvale hoides ja et vastavates koguselistes piirnormides on vaja teha kohandusi, taotleb ta konsultatsioonide alustamist, et jõuda kokkuleppele vajalike kohanduste tegemises.

2.   Kuni lõikes 1 osutatud konsultatsioonide tulemuste selgumiseni võib komisjon nõuda Kasahstani Vabariigilt vajalike ettevaatusabinõude rakendamist tagamaks, et kõnealustel konsultatsioonidel kokkulepitud kohandused koguselistes piirnormides tehakse.

3.   Kui ühendus ja Kasahstani Vabariik ei suuda leida rahuldavat lahendust ning komisjonil on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta, siis arvab komisjon sama tootekoguse Kasahstani Vabariigist pärit toodete koguselisest piirnormist maha.

Artikkel 6

1.   Selleks et lähetada mis tahes terasetoodete saadetist, mille suhtes kehtivad V lisas sätestatud piirnormid, tuleb esitada Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste välja antud ekspordilitsents, mis on kooskõlas nimetatud piirnormidega.

2.   Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 12 osutatud impordilitsentsi saamiseks.

Artikkel 7

1.   Koguselistele piirangutele vastav ekspordilitsents peab olema kooskõlas II lisas esitatud näidisega ning selles tuleb muu hulgas kinnitada, et kõnealune kaubakogus on maha arvatud asjaomase tooterühma suhtes kehtestatud koguselisest piirnormist.

2.   Iga ekspordilitsents peab hõlmama ainult üht I lisas loetletud tooterühma.

Artikkel 8

Eksport arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomastest koguselistest piirnormidest ja selle lähetamine toimub artikli 2 lõike 3 tähenduses.

Artikkel 9

1.   Artiklis 6 osutatud ekspordilitsentsile võib lisada täiendavaid eksemplare, millel peab olema sellekohane märge. Ekspordilitsents ja selle koopiad, samuti päritolusertifikaat ja selle koopiad koostatakse inglise keeles.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud dokumendid koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.

3.   Ekspordilitsentsi või samaväärse dokumendi mõõdud on 210 x 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Kõigile osadele on trükitud giljoššmustriline taust, mis toob nähtavale mis tahes mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaale.

5.   Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil peab olema kas trükitud või käsitsi kirjutatud ühtsustatud seerianumber, mille järgi on võimalik seda tuvastada.

6.   Seerianumber koosneb järgmistest elementidest:

Artikkel 10

Ekspordilitsentsi võib välja anda pärast sellega hõlmatud kaubasaadetise lähetamist. Sellisel juhul tuleb dokumendile teha märge “tagantjärele välja antud”.

Artikkel 11

Ekspordilitsentsi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevalt riigiasutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

Selliselt välja antud litsentsi duplikaadil peab olema märge “duplikaat”. Duplikaadile peab olema märgitud originaallitsentsi kuupäev.

Artikkel 12

1.   Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on kõnealuse koguselise piirnormi piires kättesaadav, annab liikmesriigi pädev asutus välja impordilitsentsi hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. Ekspordilitsents tuleb esitada hiljemalt litsentsis nimetatud kaupade lähetamisele järgneva aasta 31. märtsiks. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on asjaomaste koguseliste piirnormide piires kasutatav, annab impordilitsentsi välja mis tahes liikmesriigi pädev asutus, sõltumata sellest, milline liikmesriik on märgitud ekspordilitsentsile.

2.   Impordilitsents kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.

3.   Impordilitsentsid koostatakse III lisas esitatud näidisvormi järgi ja need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.

4.   Impordilitsentsi saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija esitama järgmised andmed:

5.   Importijad ei ole kohustatud importima impordilitsentsis nimetatud üldkogust ühe saadetisena.

Artikkel 13

Liikmesriikide asutuste välja antud impordilitsentside kehtivus sõltub Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste välja antud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud neis litsentsides, mille põhjal impordilitsentsid on välja antud.

Artikkel 14

Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt, diskrimineerimata ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses, ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ette nähtud tingimuste täitmist.

Artikkel 15

1.   Kui komisjon leiab, et Kasahstani Vabariigi välja antud ekspordilitsentsis nimetatud teatava tooterühma üldkogused ületavad sellele tooterühmale kehtestatud koguselise piirnormi, teatatakse sellest viivitamata liikmesriikide pädevatele litsentseerimisasutustele, et nad peataksid impordilitsentside väljaandmise. Sellisel juhul algatatakse otsekohe konsultatsioonid komisjoniga.

2.   Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilitsentse nende Kasahstani Vabariigist pärit toodete jaoks, millel ei ole artiklite 6–11 sätete kohaselt välja antud ekspordilitsentsi.

Artikkel 16

1.   Vormid, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad artiklis 12 osutatud impordilitsentside väljaandmiseks, peavad vastama III lisas sätestatud impordilitsentsi näidisele.

2.   Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad “omaniku eksemplar” ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad “väljaandva ametiasutuse eksemplar” ja number 2, jääb litsentsi välja andnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võivad pädevad asutused vormile 2 lisada täiendavaid koopiaid.

3.   Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Paberilehe mõõtmed on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi küljendust tuleb täpselt järgida. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi originaali mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Liikmesriigid vastutavad vormide trükkimise eest. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.

5.   Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ette nähtud arvutivõrgu kaudu.

6.   Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid välja andva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.

7.   Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.

8.   Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada survereljeefpitseriga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid võtteid, et ei oleks võimalik lisada numbreid ega viiteid.

9.   Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid mis litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele välja antud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist on sellel lehel ja pool eelmisel.

10.   Ühe liikmesriigi ametiasutuste välja antud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste välja antud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.

11.   Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi riigikeeltest.

Artikkel 17

Käesoleva määrusega hõlmatud terasetoodete Bulgaarias ja Rumeenias vabasse ringlusse lubamisel alates 1. jaanuarist 2007 on vajalik impordilitsents, isegi kui terasetooted on lähetatud enne kõnealust kuupäeva. Kui terasetooted on Bulgaariasse või Rumeeniasse lähetatud enne 1. jaanuari 2007, antakse impordilitsents automaatselt ilma koguseliste piiranguteta veokirja või muu lähetamiskuupäeva tõendava ja ühenduse litsentse väljastavates asutustes veokirjaga samaväärseks peetava veodokumendi esitamisel pärast seda, kui litsentside haldamise eest vastutav komisjoni asutus (SIGL) on andnud oma heakskiidu. Kui terasetooted lähetatakse Bulgaariasse või Rumeeniasse 1. jaanuaril 2007 või pärast seda kuupäeva, kehtivad nende suhtes käesolevas määruses määratletud koguselisi piirmäärasid reguleerivad erieeskirjad.

Artikkel 18

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Erandina jõustub artikkel 17 Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu jõustumise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

----

(1)EÜT L 196, 28.7.1999, lk 3.

(2)ELT L 232, 8.9.2005, lk 64.

(3)EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1758/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 1).

----

I LISA

SA Lehtvaltstooted

SA1. Rullid

SA2. Raskplaadid

SA3. Muud lehtvaltstooted

----

II LISA

----

III LISA

----

IV LISA

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

----

V LISA

KOGUSELISED PIIRNORMID

----

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1871/2006,

11. detsember 2006,

teatavate terasetoodetega kauplemise kohta ühenduse ja Ukraina vahel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas loetletud Ukrainast pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007.

2.   Kõnealused terasetooted klassifitseeritakse tooterühmadesse vastavalt I lisale.

3.   I lisas loetletud toodete klassifikatsioon põhineb nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (3) kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuril (CN).

4.   Lõikes 1 osutatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.

Artikkel 2

1.   I lisas loetletud Ukrainast pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas sätestatud piirnorme. I lisas osutatud Ukrainast pärit toodete ühenduses vabasse ringlusse lubamiseks tuleb esitada II lisas sätestatud päritolusertifikaat ja liikmesriikide ametiasutuste poolt artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents.

2.   Selleks et tagada, et kogused, millele on välja antud impordilitsentsid, ei ületa kunagi ühegi tootegrupi osas koguselisi piirnorme, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt IV lisas loetletud pädevad asutused annavad impordilitsentsi välja üksnes pärast seda, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et asjaomase terasetoodete rühma koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel tarnijariigist importida kogust, mille suhtes importija(d) on nimetatud asutustele esitanud taotluse.

3.   Lubatud import arvatakse maha V lisas sätestatud asjakohasest koguselisest piirnormist. Toodete lähetamise kuupäevaks loetakse nende eksportivale transpordivahendile laadimise kuupäev.

Artikkel 3

1.   V lisas nimetatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.

2.   Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse seejärel vabasse ringlusse, kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest piirnormist.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad IV lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused enne impordilitsentside väljaandmist komisjonile impordikogused, mis vastuvõetud impordilitsentsi taotlustes on esitatud ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda teatab liikmesriikidele nende teadete saabumise järjekorras (põhimõttel “kes ees, see mees”), kas taotletud kogus/kogused impordiks on olemas.

2.   Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused on kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomaste toodete koodid, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.

3.   Võimaluse korral kinnitab komisjon asutustele iga tooterühma osas üldkoguse, mis on esitatud teatatud taotlustes.

4.   Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast kogusest, mis impordilitsentsi kehtivuse tähtaja jooksul on kasutamata jäetud ja millest neile on teatatud. Need kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu ühenduse koguselise piirnormi hulka iga tooterühma osas.

5.   Tavaliselt edastatakse lõigetes 1–4 nimetatud teatised elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjustel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.

6.   Impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid antakse välja artiklite 12–16 kohaselt.

7.   Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba välja antud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Ukraina pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid tagasi võtnud või tühistanud. Kui Ukraina pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi tagasivõtmisest või tühistamisest pärast seda, kui sellega seotud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused V lisas sätestatud asjaomasest koguselisest piirnormist maha.

Artikkel 5

1.   Kui komisjonil on andmeid, et I lisas loetletud Ukrainast pärit tooted on ümber laaditud, ümber suunatud või ühendusse imporditud muul moel artiklis 2 osutatud koguseliste piirnormide järgimisest kõrvale hoides ning et vastavates piirnormides on vaja teha kohandusi, taotleb ta konsultatsioonide alustamist, et jõuda kokkuleppele vajalike kohanduste tegemises vastavate koguseliste piirnormide suhtes.

2.   Kuni lõikes 1 osutatud konsultatsioonide tulemuste selgumiseni võib komisjon nõuda Ukrainalt vajalike ettevaatusabinõude rakendamist tagamaks, et kõnealustel konsultatsioonidel kokku lepitud kohandused koguselistes piirnormides tehakse.

3.   Kui ühendus ja Ukraina ei suuda leida rahuldavat lahendust ning komisjonil on selged tõendid kõrvalehoidmise kohta, siis arvab komisjon sama tootekoguse Ukrainast pärit toodete koguselisest piirnormist maha.

Artikkel 6

1.   Selleks et lähetada mis tahes terasetoodete saadetist, mille suhtes kehtivad V lisas sätestatud piirnormid, tuleb esitada Ukraina pädevate asutuste välja antud ekspordilitsents, mis on kooskõlas nimetatud piirnormidega.

2.   Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 12 osutatud impordilitsentsi saamiseks.

Artikkel 7

1.   Koguselistele piirangutele vastav ekspordilitsents peab olema kooskõlas II lisas esitatud näidisega ning selles tuleb muu hulgas kinnitada, et kõnealune kaubakogus on maha arvatud asjaomase tooterühma suhtes kehtestatud koguselisest piirnormist.

2.   Iga ekspordilitsents peab hõlmama ainult üht I lisas loetletud tooterühma.

Artikkel 8

Eksport arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomastest koguselistest piirnormidest ja selle lähetamine toimub artikli 2 lõike 3 tähenduses.

Artikkel 9

1.   Artiklis 6 osutatud ekspordilitsentsile võib lisada täiendavaid eksemplare, millel peab olema sellekohane märge. Ekspordilitsents ja selle koopiad, samuti päritolusertifikaat ja selle koopiad koostatakse inglise keeles.

2.   Kui lõikes 1 osutatud dokumendid koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.

3.   Ekspordilitsentsi või samaväärse dokumendi mõõdud on 210 × 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Kõik osad trükitakse rohelisele giljoššmustriga paberile, mis toob nähtavale mis tahes mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaale.

5.   Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil peab olema kas trükitud või käsitsi kirjutatud ühtsustatud seerianumber, mille järgi on võimalik seda tuvastada.

6.   Seerianumber koosneb järgmistest elementidest:

Artikkel 10

Ekspordilitsentsi võib välja anda pärast sellega hõlmatud kaubasaadetise lähetamist. Sellisel juhul tuleb dokumendile teha märge “tagantjärele välja antud”.

Artikkel 11

Ekspordilitsentsi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevalt riigiasutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

Sellel peab olema märge “duplikaat”. Duplikaadile peab olema märgitud originaallitsentsi kuupäev.

Artikkel 12

1.   Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on kõnealuse koguselise piirnormi piires kättesaadav, annab liikmesriigi pädev asutus välja impordilitsentsi hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. Ekspordilitsents tuleb esitada hiljemalt litsentsis nimetatud kaupade lähetamisele järgneva aasta 31. märtsiks. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on asjaomaste koguseliste piirnormide piires kasutatav, annab impordilitsentsi välja mis tahes liikmesriigi pädev asutus, sõltumata sellest, milline liikmesriik on märgitud ekspordilitsentsile.

2.   Impordilitsents kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.

3.   Impordilitsentsid koostatakse III lisas esitatud näidisvormi järgi ja need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.

4.   Impordilitsentsi saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija esitama järgmised andmed:

5.   Importijad ei ole kohustatud importima impordilitsentsis nimetatud üldkogust ühe saadetisena.

Artikkel 13

Liikmesriikide asutuste välja antud impordilitsentside kehtivus sõltub Ukraina pädevate asutuste välja antud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud neis litsentsides, mille põhjal impordilitsentsid on välja antud.

Artikkel 14

Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt, diskrimineerimata ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses, ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ette nähtud tingimuste täitmist.

Artikkel 15

1.   Kui komisjon leiab, et Ukraina välja antud ekspordilitsentsis nimetatud teatava tooterühma üldkogused ületavad sellele tooterühmale kehtestatud koguselise piirnormi, teatatakse sellest viivitamata liikmesriikide pädevatele litsentseerimisasutustele, et nad peataksid impordilitsentside väljaandmise. Sellisel juhul algatatakse otsekohe konsultatsioonid komisjoniga.

2.   Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilitsentse neile Ukrainast pärinevatele toodetele, millel ei ole artiklite 6–11 sätete kohaselt välja antud ekspordilitsentsi.

Artikkel 16

1.   Vormid, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad artiklis 12 osutatud impordilitsentside väljaandmiseks, peavad vastama III lisas sätestatud impordilitsentsi näidisele.

2.   Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad “omaniku eksemplar” ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad “väljaandva ametiasutuse eksemplar” ja number 2, jääb litsentsi välja andnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võivad pädevad asutused lisada vormile 2 täiendavaid koopiaid.

3.   Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Paberilehe mõõtmed on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi küljendust tuleb täpselt järgida. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi originaali mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Liikmesriigid vastutavad vormide trükkimise eest. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.

5.   Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ette nähtud arvutivõrgu kaudu.

6.   Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid välja andva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.

7.   Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.

8.   Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada survereljeefpitseriga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid võtteid, et ei oleks võimalik lisada numbreid ega viiteid.

9.   Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid mis litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist on sellel lehel ja pool eelmisel.

10.   Ühe liikmesriigi ametiasutuste välja antud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste välja antud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.

11.   Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi riigikeeltest.

Artikkel 17

Käesoleva määrusega hõlmatud terasetoodete Bulgaarias ja Rumeenias vabasse ringlusse lubamisel alates 1. jaanuarist 2007 on vajalik impordilitsents, isegi kui terasetooted on lähetatud enne kõnealust kuupäeva. Kui terasetooted on Bulgaariasse või Rumeeniasse lähetatud enne 1. jaanuari 2007, antakse impordilitsents automaatselt ilma koguseliste piiranguteta veokirja või muu lähetamiskuupäeva tõendava ja ühenduse litsentse väljastavates asutustes veokirjaga samaväärseks peetava veodokumendi esitamisel pärast seda, kui litsentside haldamise eest vastutav komisjoni asutus (SIGL) on andnud oma heakskiidu. Kui terasetooted lähetatakse Bulgaariasse või Rumeeniasse 1. jaanuaril 2007 või pärast seda kuupäeva, kehtivad nende suhtes käesolevas määruses määratletud koguselisi piirmäärasid reguleerivad erieeskirjad.

Artikkel 18

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Erandina jõustub artikkel 17 Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu jõustumise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

----

(1)EÜT L 49, 19.2.1998, lk 3.

(2)ELT L 232, 8.9.2005, lk 43.

(3)EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1758/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 1).

----

I LISA

SA Lehtvaltstooted

SA1. (rullid)

SA2. (raskplaadid)

SA3. (muud lehtvaltstooted)

SB Pikad tooted

SB1. (talad)

SB2. (valtstraat)

SB3. (muud pikad tooted)

----

II LISA

----

III LISA

----

IV LISA

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

----

V LISA

KOGUSELISED PIIRNORMID

----

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1872/2006,

11. detsember 2006,

teatavate terasetoodetega kauplemise kohta ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas loetletud Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007.

2.   Kõnealuste terasetoodete klassifikatsioon tooterühmadesse on esitatud I lisas.

3.   I lisas loetletud toodete klassifikatsioon põhineb nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuril (CN). (3)

4.   Lõikes 1 viidatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.

Artikkel 2

1.   I lisas loetletud Vene Föderatsioonist pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas sätestatud piirnorme. I lisas osutatud Venemaa Föderatsioonist pärit toodete vabasse ringlusse laskmiseks ühenduses tuleb esitada vastavalt II lisas sätestatule impordilitsents, mille on artikli 4 sätete kohaselt välja andnud liikmesriikide asutused.

2.   Selleks et tagada, et kogused, millele on välja antud impordilitsentsid, ei ületa kunagi ühegi tootegrupi osas koguselisi piirnorme, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt IV lisas loetletud pädevad asutused annavad impordilitsentsi välja üksnes pärast seda, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et asjaomase terasetoodete rühma koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel tarnijariigist importida kogust, mille jaoks importija(d) on nimetatud asutustele esitanud taotluse.

3.   Lubatud impordi kogused arvatakse maha V lisas sätestatud asjakohasest koguselisest piirnormist. Toodete lähetamise kuupäevaks loetakse nende eksportivale transpordivahendile laadimise kuupäev.

Artikkel 3

1.   V lisas nimetatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.

2.   Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse seejärel vabasse ringlusse, kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest tootekogusest.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad IV lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused enne impordilitsentside väljaandmist komisjonile impordikogused, mis on esitatud vastuvõetud impordilitsentsi taotlustes ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda teatab liikmesriikidele nende teadete saabumise järjekorras (põhimõttel “kes ees, see mees”), kas taotletud kogus/kogused impordiks on olemas.

2.   Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused on kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomaste toodete koodid, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.

3.   Võimaluse korral kinnitab komisjon asutustele iga tooterühma osas üldkoguse, mis on esitatud teatatud taotlustes.

4.   Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast kogusest, mis impordilitsentsi kehtivuse tähtaja jooksul on kasutamata jäetud ja millest neile on teatatud. Kõnealused kasutamata kogused arvestatakse automaatselt iga tooterühma osas ühenduse summaarse koguselise piirnormi järelejäänud koguse hulka.

5.   Tavaliselt edastatakse lõigetes 1–4 nimetatud teatised elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.

6.   Impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid antakse välja artiklite 12–16 kohaselt.

7.   Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba väljaantud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid tagasi võtnud või tühistanud. Kui Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi tagasivõtmisest või tühistamisest pärast seda, kui sellega hõlmatud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused V lisas sätestatud asjaomasest koguselisest piirnormist maha.

Artikkel 5

1.   Kui komisjonil on andmeid, et I lisas loetletud Venemaa Föderatsioonist pärit tooted on ümber laaditud, ümber suunatud või ühendusse imporditud muul moel artiklis 2 osutatud koguseliste piirnormide järgimisest kõrvale hoides, ja et vastavates piirnormides on vaja teha kohandusi, taotleb ta konsultatsioonide alustamist, et jõuda kokkuleppele vajaliku kohanduse tegemises vastavate koguseliste piirnormide suhtes.

2.   Kuni lõikes 1 osutatud konsultatsioonide tulemuste selgumiseni võib komisjon nõuda Venemaa Föderatsioonilt vajalike ettevaatusabinõude rakendamist tagamaks, et kõnealustel konsultatsioonidel kokkulepitud kohandused koguselistes piirnormides tehakse.

3.   Kui ühendus ja Venemaa Föderatsioon ei jõua rahuldavale lahendusele ja kui komisjon peaks täheldama, et kõrvalehoidmise kohta on selged tõendid, vähendab komisjon koguselisi piirnorme Venemaa Föderatsioonist pärinevate toodete vastava koguse võrra.

Artikkel 6

1.   Selleks et lähetada mis tahes terasetoodete saadetist, mille suhtes kehtivad V lisas sätestatud piirnormid, tuleb esitada Venemaa Föderatsiooni pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsents, mis on kooskõlas nimetatud piirnormidega.

2.   Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 12 nimetatud impordilitsentsi saamiseks.

Artikkel 7

1.   Koguselistele piirangutele vastav ekspordilitsents peab olema kooskõlas II lisas esitatud näidisega ning selles tuleb muuhulgas kinnitada, et kõnealune kaubakogus on maha arvatud asjaomase tooterühma jaoks kehtivast koguselisest piirnormist.

2.   Iga ekspordilitsents peab hõlmama ainult üht I lisas loetletud tooterühma.

Artikkel 8

Eksport arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomastest koguselistest piirnormidest ja selle lähetamine toimub artikli 2 lõike 3 tähenduses.

Artikkel 9

1.   Artiklis 6 osutatud ekspordilitsentsile võib lisada täiendavaid eksemplare, millel peab olema sellekohane märge. Ekspordilitsents ja selle koopiad ning päritolusertifikaat ja selle koopiad koostatakse inglise keeles.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud dokumendid koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.

3.   Ekspordidokumendi ja samaväärse dokumendi mõõdud on 210 × 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Kõik osad trükitakse rohelisele giljoššmustriga paberile, mis toob nähtavale mis tahes mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaale.

5.   Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil peab olema kas trükitud või käsitsi kirjutatud ühtsustatud seerianumber, mille järgi on võimalik seda tuvastada.

6.   Seerianumber koosneb järgmistest elementidest:

Artikkel 10

Ekspordilitsentsi võib välja anda pärast sellega hõlmatud toodete lähetamist. Sellistel juhtudel tuleb dokumendile teha märge “tagantjärele välja antud”.

Artikkel 11

Ekspordilitsentsi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle väljaandnud pädevalt riigiasutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

Selle duplikaadil peab olema märge “duplikaat”. Duplikaadile peab olema märgitud originaallitsentsi kuupäev.

Artikkel 12

1.   Kui komisjon on artikliga 4 kinnitanud, et taotletud koguse võib lugeda kõnealuse koguselise piirnormi hulka, annab liikmesriigi pädev asutus välja impordilitsentsi hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. Ekspordilitsents tuleb esitada hiljemalt litsentsis nimetatud kaupade lähetamisele järgneva aasta 31. märtsiks. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on asjaomaste koguseliste piirnormide piires kasutatav, annab impordilitsentsi välja mis tahes liikmesriigi pädev asutus, sõltumata sellest, milline liikmesriik on märgitud ekspordilitsentsile.

2.   Impordilitsents kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.

3.   Impordilitsentsid koostatakse III lisas esitatud näidisvormi järgi ja need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.

4.   Impordilitsentsi saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija esitama:

5.   Importijad ei ole kohustatud importima impordilitsentsis nimetatud üldkogust ühe saadetisena.

Artikkel 13

Liikmesriikide asutuste väljaantud impordilitsentside kehtivus sõltub Venemaa Föderatsiooni pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud neis litsentsides, mille põhjal impordilitsentsid on välja antud.

Artikkel 14

Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt, diskrimineerimata ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses, ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ettenähtud tingimuste täitmist.

Artikkel 15

1.   Kui komisjon leiab, et Venemaa Föderatsiooni väljaantud ekspordilitsentsis nimetatud teatava tooterühma üldkogused ületavad sellele tooterühmale kehtestatud koguselise piirnormi, teatatakse sellest viivitamata liikmesriikide pädevatele litsentseerimisasutustele, et nad peataksid impordilitsentside edasise väljaandmise. Sellisel juhul alustab komisjon viivitamatult konsultatsioone.

2.   Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilitsentse nende Venemaa Föderatsioonist pärit toodete jaoks, millel ei ole artiklite 6–11 sätete kohaselt väljaantud ekspordilitsentsi.

Artikkel 16

1.   Vormid, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad artiklis 12 osutatud impordilitsentside väljaandmiseks, peavad vastama III lisas sätestatud impordilitsentsi näidisele.

2.   Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad “omaniku eksemplar” ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad “väljaandva ametiasutuse eksemplar” ja number 2, jääb litsentsi väljaandnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võivad pädevad asutused lisada vormile 2 täiendavaid koopiaid.

3.   Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Paberilehe mõõtmed on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi küljendust tuleb täpselt järgida. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi originaali mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Liikmesriigid vastutavad vormide trükkimise eest. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.

5.   Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ettenähtud arvutivõrgu kaudu.

6.   Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid väljaandva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.

7.   Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.

8.   Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada survereljeefpitseriga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid võtteid, et ei oleks võimalik lisada numbreid ega viiteid.

9.   Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid mis litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist on sellel lehel ja pool eelmisel.

10.   Ühe liikmesriigi ametiasutuste väljaantud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste väljaantud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.

11.   Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi riigikeeltest.

Artikkel 17

Käesoleva määrusega hõlmatud terasetoodete Bulgaarias ja Rumeenias vabasse ringlusse lubamisel alates 1. jaanuarist 2007 on vajalik impordilitsents, isegi kui terasetooted on lähetatud enne kõnealust kuupäeva. Kui terasetooted on Bulgaariasse või Rumeeniasse lähetatud enne 1. jaanuari 2007, antakse impordilitsents automaatselt ilma koguseliste piiranguteta veokirja või muu lähetamiskuupäeva tõendava ja ühenduse litsentse väljastavates asutustes veokirjaga samaväärseks peetava veodokumendi esitamisel pärast seda, kui litsentside haldamise eest vastutav komisjoni asutus (SIGL) on andnud oma heakskiidu. Kui terasetooted lähetatakse Bulgaariasse või Rumeeniasse 1. jaanuaril 2007 või pärast seda kuupäeva, kehtivad nende suhtes käesolevas määruses määratletud koguselisi piirmäärasid reguleerivad erieeskirjad.

Artikkel 18

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Erandina jõustub artikkel 17 Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu jõustumise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

----

(1)EÜT L 327, 28.11.1997, lk 3.

(2)ELT L 303, 22.11.2005, lk 39.

(3)EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1758/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 1).

----

I LISA

SA Raskplaadid

SA1. Rullid

SA2. Raskplaadid

SA3. Muud lehtvaltstooted

SA4. Legeerterastooted

SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed

SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed

SB pikad tooted

SB1. Talad

SB2. Valtstraat

SB3. Muud pikad tooted

----

II LISA

----

III LISA

----

IV LISA

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

----

V LISA

KOGUSELISED PIIRNORMID

----

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 1873/2006,

11. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti personalieeskirjade artikli 56a teist lõiku,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega,

ning arvestades, et määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76 (2) tuleks muuta, et viia see vastavusse muutuva vajadusega vahetustega töö järele Euroopa institutsioonides,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76 muudetakse järgmiselt:

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

----

(1)EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 31/2005 (ELT L 8, 12.1.2005, lk 1).

(2)EÜT L 38, 13.2.1976, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 860/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 26).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1874/2006,

18. detsember 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. detsembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

----

(1)EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

----

LISA

Komisjoni 18. detsembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

----

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1875/2006,

18. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) eriti selle artiklit 247,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2454/93 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

24 kuu pikkuse üleminekuperioodi jooksul alates 1. jaanuarist 2008 pikendatakse artikli 14o lõike 2 esimeses lauses osutatud volitatud ettevõtja sertifikaadi väljaandmise perioodi 300 kalendripäevale, artikli 14l lõikes 1 osutatud taotluse edastamise perioodi 10 tööpäevale, artikli 14l lõikes 2 osutatud teabe edastamise perioodi 70 kalendripäevale ja artikli 14m lõikes 1 osutatud konsulteerimisaega 120 kalendripäevale.

Artikkel 3

1.   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Punkti 3, välja arvatud artikli 14b lõigete 2 ja 3 osas ning artikli 1 punkte 23, 25, 28, 41, 44, 45, 70 ja 71 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008. Artikli 14b lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse alates 1. juulist 2009.

3.   Punkti 3 artikli 14b lõigete 2 ja 3 osas ning artikli 1 punkte 4–16, 18, 19, 21, 22, 24, 26, 27, 29, 30, 32, 33, 36–40, 46–49, 55, 59, 60, 63, 65–68 ja 72 kohaldatakse alates 1. juulist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

----

(1)EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

(2)EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 402/2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 35).

(3)EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1.

(4)ELT L 89, 5.4.2003, lk 9.

----

I LISA

“LISA 1C

Selgitavad märkused

1.
Taotleja Märkige taotleva ettevõtja täielik nimi.

2.
Õiguslik seisund Märkige asutamisdokumendis osutatud õiguslik seisund.

3.
Asutamise kuupäev Märkige asutamise kuupäev, kuu ja aasta (numbritega).

4.
Registreeritud asukoht Märkige täielik aadress, kus teie juriidiline isik asutati, sealhulgas riik.

5.
Peamine tegevuskoht Märkige täielik aadress, kus toimub teie peamine äritegevus.

6.
Kontaktisik Märkige kontaktisiku täielik nimi, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress, kes on teie ettevõttes määratud isikuks, kellega tolliasutus taotluse kontrollimisel ühendust võtab.

7.
Postiaadress Täitke ainult juhul, kui see erineb teie registreeritud asukohast.

8, 9 ja 10.
Käibemaksukohustuslase, ettevõtja registreerimis- ja registrinumbrid Märkige nõutud numbrid.

Ettevõtja registreerimisnumber on tolliasutuses registreeritud tunnusnumber.

Registrinumber on ettevõtjate registreerimisasutuse antud registrinumber.

Kui need numbrid on identsed, märkige ainult käibemaksukohustuslase number.

Kui taotlejal ei ole ettevõtja registreerimisnumbrit, näiteks seda numbrit ei eksisteeri taotleja liikmesriigis, jätke see lahter tühjaks.

11.
Taotletava sertifikaadi liik Tehke rist asjaomasesse lahtrisse.

12.
Tegevuse majandusvaldkond Kirjeldage oma tegevust.

13.
Liikmesriigid, kus viiakse läbi tolliga seonduvat tegevust Märkige asjaomane ISO kahetäheline riigikood/asjaomased ISO kahetähelised riigikoodid.

14.
Teave piiriületuse kohta Märkige piiriületuseks regulaarselt kasutatavate tolliasutuste nimed.

15.
Juba antud lihtsustused või hõlbustused, artikli 14k lõikes 4 nimetatud sertifikaadid Juba antud lihtsustuste puhul märkige lihtsustuse liik, asjaomane tolliprotseduur ja volituse number. Asjaomane tolliprotseduur sisestatakse koodina, mida kasutatakse ühtse haldusdokumendi 1. lahtri teises või kolmandas lõigus.

Juba antud hõlbustuste puhul märkige sertifikaadi number.

Kui taotleja omab ühte või mitut artikli 14k lõikes 4 nimetatud sertifikaati, märkige selle sertifikaadi/nende sertifikaatide liik ja number.

16, 17 ja 18.
Dokumentatsiooni/keskse raamatupidamise kontorid Märkige asjaomaste kontorite täielikud aadressid. Kui kontoritel on üks ja sama aadress, siis täitke ainult lahter 16.

19.
Taotleja nimi, kuupäev ja allkiri

Allkiri: allakirjutanu peaks lisama oma ametinimetuse. Allakirjutajaks peaks alati olema isik, kes esindab taotlejat tervikuna.

Nimi: taotleja nimi ja tempel.

Lisade arv: taotleja peab esitama järgmise üldise teabe:

----

II LISA

“LISA 1D

Selgitavad märkused

Sertifikaadi number

Sertifikaadi number algab alati väljaandva liikmesriigi ISO kahetähelise riigikoodiga, millele järgneb üks järgmistest tähtedest:

Eespool nimetatud tähtedele peab järgnema riiklik volituse number.

1.   Volitatud ettevõtja sertifikaadi omanik

Märgitakse omaniku täielik nimi, nagu on osutatud lisas 1C märgitud taotluse vormi lahtris 1, samuti käibemaksukohustuslase number, nagu on märgitud taotluse vormi lahtris 8, vajaduse korral ettevõtja registreerimisnumber, nagu on märgitud taotluse vormi lahtris 9, ning registrinumber, nagu on märgitud taotluse vormi lahtris 10.

2.   Väljaandev asutus

Liikmesriigi tolliasutuse allkiri, nimi ja tempel.

Liikmesriigi tolliasutuse nimi võib olla märgitud piirkondlikul tasandil, kui tolliasutuse organisatsiooniline ülesehitus seda nõuab.

Viide sertifikaadi liigile

Tehke rist asjaomasesse lahtrisse.

3.   Kuupäev, millal sertifikaat kehtima hakkab

Märkige kuupäev, kuu ja aasta vastavalt artikli 14q lõikele 1.”

----

III LISA

“30A LISA

1.   Sissejuhatavad märkused tabelitele

1. märkus.   Üldosa

2. märkus.   Sisenemise ülddeklaratsioonina kasutatav tollideklaratsioon

3. märkus.   Ekspordi tollideklaratsioon

4. märkus.   Muud eriasjaolud seoses sisenemisel ja väljumisel esitatavate ülddeklaratsioonidega ning teatavat tüüpi kaubavedudega. Märkus tabelitele 2–4.

5. märkus.   Lihtsustatud menetlus

2.   Sisenemisel ja väljumisel esitatava ülddeklaratsiooni nõuded

2.1.   Lennu-, mere- ja siseveetranspordi ning muude transpordiliikide korral või tabelites 2–4 märkimata transpordiliikide korral – tabel 1.

2.2.   Posti- ja kullersaadetised, laevade ja lennukite varud – tabel 2

2.3.   Maanteetransport – sisenemisel esitatavas ülddeklaratsioonis olevad andmed – tabel 3

2.4.   Raudteetransport – sisenemisel esitatavas ülddeklaratsioonis olevad andmed – tabel 4

2.5.   Volitatud ettevõtjad – sisenemisel ja väljumisel esitatavates ülddeklaratsioonides olevatele andmetele esitatavad vähendatud nõuded – tabel 5

3.   Nõuded lihtsustatud menetluse puhul – tabel 6

4.   Andmevälju selgitavad märkused

Deklaratsioon

Sisestada koodid, mis on esitatud ühtse haldusdokumendi (SAD) 38. lisa lahtri 1 alajaotistes 1 ja 2.

Kaubaartiklite arv (1)

Deklaratsioonis või ülddeklaratsioonis deklareeritud kaubaartiklite koguarv.

[Viide: SAD, lahter 5]

Saadetise kordumatu viitenumber

Kaubale nii importimisel kui ka eksportimisel omistatav kordumatu viitenumber. Kasutatakse WCO (ISO15459) koode või nendega samaväärseid koode.

Ülddeklaratsioonid: saadetise kordumatu viitenumber võib asendada veodokumendi numbrit, kui viimane ei ole kättesaadav.

Lihtsustatud menetlus: selle numbri võib teatada, kui see on teada.

Selle andmevälja abil luuakse ühendus teiste kasulike teabeallikatega.

[Viide: SAD, lahter 7]

Veodokumendi number

Viide veodokumendile, mis käsitleb kaupade vedu tolliterritooriumile või sealt välja.

Number sisaldab 38. lisas sätestatud veodokumendi tüübi koodi, millele järgneb asjaomase dokumendi tunnusnumber.

Sellel andmeväljal esitatu on alternatiiv saadetise kordumatule viitenumbrile (unique consignment reference number, UCR), kui viimast ei ole teada. Selle andmevälja abil luuakse ühendus teiste kasulike teabeallikatega.

Väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid laevade ja lennukite varude korral: arve või lastinimekirja number.

Sisenemisel esitatavad ülddeklaratsioonid maanteetranspordi korral: selle numbri võib teatada, kui see on teada, ning see võib sisaldada viidet nii TIR-märkmikule kui ka rahvusvahelisele kaupade autoveolepingu konventsioonile.

[Viide: SAD, lahter 44]

Kauba saatja (2)

Kaupa saatev lepingupool, nii nagu veolepingus on ette näinud veo tellinud lepingupool.

Väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid: see teave tuleb esitada, kui see isik erineb ülddeklaratsiooni esitavast isikust.

Kauba saatja/eksportija (2)

Lepingupool, kes teeb ekspordideklaratsiooni või kelle nimel see tehakse ja kes on kauba omanik või kellel on kauba suhtes deklaratsiooni vastuvõtmise hetkel samasugune käsutusõigus.

[Viide: SAD, lahter 2]

Ülddeklaratsiooni esitav isik (3)

Sisenemise ülddeklaratsioonid: üks tolliseadustiku artikli 36b lõigetes 3 ja 4 nimetatud isikutest.

Väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid: tolliseadustiku artikli 182d lõikes 3 määratletud lepingupool. Seda teavet ei ole vaja esitada, kui vastavalt tolliseadustiku artikli 182a lõikele 1 koostatakse ekspordi tollideklaratsioon.

Märkus: need andmed on deklaratsiooni esitava isiku määratlemiseks.

Kauba saaja (3)

Lepingupool, kellele kaup tegelikult saadetakse.

Sisenemise ülddeklaratsioonid: see teave tuleb esitada, kui see isik erineb ülddeklaratsiooni esitavast isikust. Kui kaupade vedu toimub tingimusveokirja alusel, millega “tellitakse blankoindosso”, ehk kauba saaja ei ole teada, siis asendatakse kauba saaja andmed koodiga 10600.

Väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid: artiklis 789 viidatud juhtudel esitatakse see teave, kui see on teada.

[Viide: SAD, lahter 8]

Deklarant/esindaja (3)

Nõutakse siis, kui see isik erineb kauba saatjast/eksportijast ekspordil või kauba saajast impordil.

[Viide: SAD, lahter 14]

Deklarandi/esindaja staatuse kood

Deklaranti või esindaja staatust näitav kood. Kasutatakse koode, mis on esitatud SAD 38. lisa lahtris 14.

Vedaja (3)

Lepingupool, kes transpordib kaupa tolliterritooriumile sisenemisel. See teave tuleb esitada, kui see isik erineb ülddeklaratsiooni esitavast isikust. Neid andmeid ei ole vaja esitada, kui seda saab automaatselt ja kindlalt tuletada ettevõtja muudest andmetest.

Teavitatav lepingupool (3)

Lepingupool, kellele teatatakse kauba saabumisest selle sisenemisel. Need andmed tuleb esitada, kui see on asjakohane. Kui kaupade vedu toimub tingimusveokirja alusel, millega “tellitakse blankoindosso” ning mille puhul ei ole märgitud kauba saaja vaid kood 10600, tuleb teavitatav lepingupool alati esitada.

Piiriületuseks kasutatava aktiivse transpordivahendi tunnusandmed ja riiklik kuuluvus

Kauba vedamiseks üle ELi tolliterritooriumi piiri kasutatava aktiivse transpordivahendi tunnusandmed ja riiklik kuuluvus. Tunnusandmete märkimisel kasutatakse SAD 37. lisa lahtris 18 esitatud määratlusi. Riikliku kuuluvuse märkimiseks kasutatakse SAD 38. lisa lahtris 21 esitatud koode.

Raudteetransport: esitatakse kaubavaguni number.

Reisi viitenumber (4)

Kui see on asjakohane, esitatakse transpordivahendi reisi tunnusandmed, näiteks merereisi number, lennu number, reisi number.

Raudteetransport: esitatakse rongi number. Kui need andmed on asjakohased, esitatakse need ka mitmeliigiliste vedude korral.

Esimese saabumiskoha kood

Tolliterritooriumi esimese saabumiskoha tunnusandmed. Meretranspordi puhul on see sadam, lennutranspordi puhul lennujaam ja maanteetranspordi puhul piiripunkt.

Kood moodustatakse järgmise näidise kohaselt: viiekohaline UN/LOCODE + kuuekohaline riiklik kood.

Maantee- ja raudteetransport: kood moodustatakse 38. lisas tolliasutuse jaoks ette nähtud näidise kohaselt.

Tolliterritooriumi esimesse saabumiskohta saabumise kuupäev ja kellaaeg

Kuupäev ja kellaaeg/graafikujärgne kuupäev ja kellaaeg, mil lennuk saabub esimesse lennujaama, maanteeveok esimesse piiripunkti või laev esimesse sadamasse, esitatakse koodi n12 abil (CCYYMMDDHHMM). Esimesse saabumiskohta saabumine märgitakse kohaliku aja järgi.

Marsruudil läbitavate riikide koodid

Koodidega näidatakse riigid kronoloogilises järjekorras, läbi mille veos kulgeb vedamisel esimesest lähteriigist viimasesse sihtriiki. See hõlmab ka kaupade algset lähteriiki ja viimast sihtriiki. Kasutatakse SAD 38. lisa lahtris 2 esitatud koode. Esitatakse kõik teadaolevad andmed.

Posti- ja kullersaadetiste väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid: esitatakse üksnes kaupade viimane sihtriik.

Posti- ja kullersaadetiste sisenemisel esitatavad ülddeklaratsioonid: esitatakse üksnes kaupade algne lähteriik.

Rahaühiku kood

SAD 38. lisa lahtris 22 esitatud kood valuuta jaoks, milles on koostatud kaubaarve.

Seda teavet kasutatakse koos kaubaartikli maksumusega imporditollimaksude arvutamiseks.

Impordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis. [Viide: SAD, lahtrid 22 ja 44.]

Väljumistolliasutus

SAD 38. lisa lahtris 29 esitatud kood väljumistolliasutuse jaoks kooskõlas artikli 793 lõikega 2.

Posti- ja kiirsaadetiste väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid: neid andmeid ei ole vaja esitada, kui neid saab automaatselt ja kindlalt tuletada ettevõtja muudest andmetest.

Täiendava deklaratsiooni tolliasutus

Mittetäielikud ekspordideklaratsioonid: neid andmeid võib kasutada üksnes artikli 281 lõikes 3 viidatud juhul.

Kauba asukoht (4)

Täpne asukoht, kus kauba saab üle vaadata.

[Viide: SAD, lahter 30]

Laadimiskoht (5)

Sadama, lennujaama, lastiterminali, raudteejaama või muu koha nimi, kus kaup laaditakse vedamiseks ette nähtud transpordivahendile, ja asjaomase riigi nimi.

Posti- ja kiirsaadetiste sisenemisel esitatavad ülddeklaratsioonid: neid andmeid ei ole vaja esitada, kui neid saab automaatselt ja kindlalt tuletada ettevõtja muudest andmetest.

Maantee- ja raudteetransport: see võib olla kaupade lepingujärgse ülevõtmise koht või TIR-lähtetollipunkt.

Mahalaadimiskoht (5)

Sadama, lennujaama, lastiterminali, raudteejaama või muu koha nimi, kus kaup vedamiseks kasutatud transpordivahendilt maha laaditakse, ja asjaomase riigi nimi.

Maantee- ja raudteetransport: kui kood ei ole teada, tuleb esitada kohanimi võimalikult täpsel kujul.

Märkus: see andmeväli annab kasulikku teavet menetluse korraldamiseks.

Kauba kirjeldus

Ülddeklaratsioonid: vabalt sõnastatud kirjeldus, mis on piisavalt üksikasjalik, et toll saaks kauba identifitseerida. Üldsõnalised kirjeldused (nt “koondsaadetis”, “üldine last” või “osad”) ei ole lubatud. Komisjon avaldab kõnealuste üldiste mõistete nimekirja. Seda teavet ei ole vaja esitada, kui on esitatud kauba kood.

Lihtsustatud menetlus: kirjeldus on oluline tollitariifi jaoks.

[Viide: SAD, lahter 31]

Pakkeüksuste liik (kood)

Kood, mis iseloomustab pakkeüksuste tüüpi, nagu on ette nähtud SAD 38. lisa lahtris 31 (ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) soovitus 21, VI lisa).

Pakkeüksuste arv

Üksikartiklite arv, mis on pakitud nii, et neid ei saa eraldada ilma eelnevalt pakendit avamata, või detailide/tükkide arv, kui need on pakendamata. Puistekauba puhul seda teavet ei tule esitada.

[Viide: SAD, lahter 31]

Saatja markeering

Transpordi- või pakkeühikute markeeringute ja numbrite vabas vormis kirjeldus.

See teave tuleb esitada ainult pakendatud kauba kohta, kui see on asjakohane. Konteinerkauba puhul võib konteineri number asendada saatja markeeringut, mille ettevõtja võib võimaluse korral siiski esitada. Saadetise kordumatu viitenumber (UCR) või viited veodokumendis, mis võimaldavad kõik saadetise pakkeüksusi selgelt identifitseerida, võivad asendada saatja markeeringut.

Märkus: see andmeväli võimaldab saadetist identifitseerida, kuid sel ei ole tähtsust turvalisuse seisukohast.

[Viide: SAD, lahter 31]

Konteineri tunnusnumber konteinerveo puhul

Markeeringud (tähed ja/või numbrid) konteineri identifitseerimiseks.

[Viide: SAD, lahter 31]

Kaubaartiklite järjekorranumber (6)

Kaubaartiklite järjekorranumber on jooksev number deklaratsioonis või ülddeklaratsioonis esitatud kaubanimetuste hulgas.

Kasutatakse ainult siis, kui kaubanimetusi on rohkem kui üks.

Märkus: see arvutisüsteemis automaatselt loodav element aitab deklaratsioonis esitatud kaupa identifitseerida.

[Viide: SAD, lahter 32]

Kauba kood

Asjaomasele kaubaartiklile vastav tariifne klassifikatsioon

Sisenemise ülddeklaratsioonid: CN-koodi neli esimest numbrit. Seda teavet ei ole vaja esitada, kui on esitatud kauba kirjeldus.

Impordi lihtsustatud menetlus: kümnekohaline TARICi kood. Ettevõtjad võivad sellele lisada täiendavad TARICi koodid, kus need on asjakohased. Impordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis.

Väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid: CN-koodi neli esimest numbrit. Seda teavet ei ole vaja esitada, kui on esitatud kauba kirjeldus.

Väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid laevade ja lennukite varude korral: komisjon avaldab kaupade lihtsustatud erinomenklatuuri.

Ekspordi lihtsustatud menetlus: kaheksakohaline CN-kood. Ettevõtjad võivad sellele lisada täiendavad TARICi koodid, kui need on asjakohased. Ekspordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis.

[Viide: SAD, lahter 33]

Brutomass (kg)

Kauba mass (kogumass) koos pakendiga, kuid deklaratsioonis ei näidata vedaja seadmeid.

Võimaluse korral võib ettevõtja esitada kõnealuse massi deklareeritava kaubaartikli tasandil.

Impordi lihtsustatud menetlus: see teave esitatakse üksnes siis, kui see on vajalik imporditollimaksude arvutamiseks.

Impordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis.

[Viide: SAD, lahter 35]

Menetlus

SAD 38. lisa lahtri 37 alajaotistes 1 ja 2 ette nähtud menetluse kood.

Impordi ja ekspordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul võivad liikmesriigid loobuda nõudest esitada SAD 38. lisa lahtri 37 alajaotises 2 määratletud koodid, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis.

Netomass (kg)

Kauba mass ilma pakendita.

Impordi ja ekspordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis.

[Viide: SAD, lahter 38]

Kaubaartikli maksumus

Asjaomases deklaratsiooni kirjes deklareeritava kaubaartikli hind. Seda teavet kasutatakse koos valuuta koodiga imporditollimaksude arvutamiseks.

Impordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis.

[Viide: SAD, lahter 42]

Lihtsustatud menetluse viitenumber

See on viitenumber, millega kantakse dokumenti artiklites 266 ja 285a kirjeldatud menetlused. Liikmesriigid võivad sellest nõudest loobuda, kui on olemas muud rahuldavad saadetiste jälgimise süsteemid.

Lisaandmed

Sisestada kood 10100, kui kohaldatakse määruse nr 1147/2002 (7) artikli 2 lõiget 1 (lennukõlblikkussertifikaatidega imporditud kaubad).

[Viide: SAD, lahter 44]

Loa number

Lihtsustatud menetluste loa number. Liikmesriigid võivad sellest nõudest loobuda, kui nad on veendunud, et nende arvutisüsteemid suudavad selle teabe kindlalt leida deklaratsiooni muude andmete, näiteks ettevõtja nime järgi.

ÜRO ohtlike kaupade kood

ÜRO ohtlike kaupade tunnusnumber (UNDG) on kordumatu neljakohaline seerianumber, mille ÜRO on andnud sagedamini veetavate ohtlike kaupade loetelusse kantud ainetele ja kaubaartiklitele.

See tuleb esitada ainult siis, kui see on asjakohane.

Tollitõkendi number (8)

Veoseadmetele kinnitatud tollitõkendite tunnusnumbrid, kui see on asjakohane.

Veokulude makseviisi kood

Kasutatakse järgmisi koode:

See teave esitatakse ainult siis, kui see on teada.

Deklaratsiooni kuupäev (9)

Kuupäev, mil vastavad deklaratsioonid on välja antud ja, kui see on asjakohane, millal need on allkirjastatud või muul viisil autenditud.

Artiklite 266 ja 285a kohaselt on kohapealse tollivormistuse puhul selleks dokumentidesse kandmise kuupäev.

[Viide: SAD, lahter 54]

Allkiri/autentimine (9)

[Viide: SAD, lahter 54]

Muu eriasjaolu tunnusnumber

Kood, mis näitab asjaomase ettevõtja puhul kehtivaid eriasjaolusid:

Seda andmevälja kasutatakse üksnes siis, kui ülddeklaratsiooni esitav isik soovib eritingimusi, mis ei ole esitatud tabelis 1.

Neid andmeid ei ole vaja esitada, kui neid saab automaatselt ja kindlalt tuletada ettevõtja muudest andmetest.

----

(1)  Selle moodustab arvutisüsteem automaatselt.

(2)  Koodina, kui see on olemas.

(3)  Koodina, kui see on olemas.

(4)  Teave, mis tuleb esitada, kui see on asjakohane.

(5)  Koodina, kui see on olemas.

(6)  Selle moodustab arvutisüsteem automaatselt.

(7)EÜT L 170, 29.6.2002, lk 8.

(8)  Teave, mis tuleb esitada, kui see on asjakohane.

(9)  Selle moodustab arvutisüsteem automaatselt.”

----

IV LISA

“LISA 45c

EKSPORDI SAATEDOKUMENT

I   peatükk

Ekspordi saatedokumendi näidis

II   peatükk

Ekspordi saatedokumendi selgitavad märkused ja üksikasjalikud andmed

Ekspordi saatedokument trükitakse ekspordideklaratsiooni andmete põhjal, mida on vajaduse korral deklarant/esindaja muutnud ja/või eksporditolliasutus kontrollinud, ning see täidetakse järgmist teavet kasutades.

1.   MRN (liikumise viitenumber)

Teave esitatakse tähtnumbriliselt 18kohalisena järgmise näidise kohaselt:

Väljad 1 ja 2 täidetakse vastavalt eespool määratletule.

Väljale 3 märgitakse ekspordikontrollisüsteemi toimingu tunnus. Selle välja täitmise eest vastutavad riiklikud haldusasutused, kuid igal asjaomases riigis teostatud eksporditoimingul peab olema kordumatu number. Kui riiklikud haldusasutused soovivad, et MRN-number sisaldaks pädeva asutuse viitenumbrit, võivad nad selle asutuse riikliku numbri lisamiseks kasutada kuni kuut esimest numbrit.

Väljale 4 märgitakse arv, mis on kogu MRN-numbri kontrollarv. See väli võimaldab leida vigu kogu MRN-numbri osas.

MRN trükitakse ka vöötkoodina, kasutades standardi “Kood 128” märgistikku B.

2.   Tolliasutus

Eksporditolliasutuse viitenumber.

Ekspordi saatedokumenti ei tohi teha muudatusi, täiendusi ega kustutusi, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.”

----

V LISA

“LISA 45d

KAUBAARTIKLITE NIMEKIRI

I   peatükk

Kaubaartiklite nimekirja näidis

II   peatükk

Kaubaartiklite nimekirja selgitavad märkused ja üksikasjalikud andmed

Kui ekspordisaadetis koosneb rohkem kui ühest kaubaartiklist, tuleb kaubaartiklite nimekiri alati arvutisüsteemi abil välja trükkida ja lisada see ekspordi saatedokumendile.

Kaubaartiklite nimekirja lahtreid peab olema võimalik lisada.

Üksikasjalikud andmed trükitakse järgmiselt:

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1876/2006,

18. detsember 2006,

teatavate söödalisandite ajutiste ja alaliste kasutuslubade kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, (1) eriti selle artiklit 3, artikli 9d lõiget 1 ja artikli 9e lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (2) eriti selle artiklit 25,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mikroorganismide rühma kuuluvat I lisas nimetatud preparaati lubatakse nelja aasta jooksul kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Ensüümide rühma kuuluvat II lisas nimetatud preparaati lubatakse nelja aasta jooksul kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 3

Ensüümide rühma kuuluvat III lisas nimetatud preparaati lubatakse tähtajatult kasutada loomasöötades söödalisandina kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 4

Konservantide rühma kuuluvat IV lisas nimetatud preparaati lubatakse tähtajatult kasutada loomasöötades söödalisandina kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1800/2004 (ELT L 317, 16.10.2004, lk 37).

(2)ELT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

(3)EÜT L 333, 10.12.2002, lk 5.

(4)EÜT L 183, 12.7.2002, lk 10.

(5)EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

----

I LISA

----

II LISA

----

(1)  Üks U on ensüümikogus, mis pH tasemel 5,3 ja temperatuuril 50 °C vabastab kaera/speltanisu ksülaanist ühe mikromooli taandavaid suhkruid (ksüloosiekvivalente) minutis.

(2)  Üks U on ensüümikogus, mis pH tasemel 5,0 ja temperatuuril 30 °C vabastab odra beeta-glükaanist ühe mikromooli taandavaid suhkruid (glükoosi ekvivalendid) minutis.

(3)  Üks U on ensüümikogus, mis pH tasemel 7,5 ja temperatuuril 40 °C vabastab kaseiini substraadist ühe mikromooli fenoolühendeid (türosiini ekvivalente) minutis.

(4)  Üks U on ensüümikogus, mis pH tasemel 6,5 ja temperatuuril 37 °C vabastab vees mittelahustuvast võrkstruktuuriga tärklisepolümeeri substraadist ühe mikromooli glükosiidsidemeid minutis.

(5)  Üks U on ensüümikogus, mis pH tasemel 5,0 ja temperatuuril 40 °C vabastab polü-D-galakturoonsubstraadist 1 mikromooli taandavat ainet (galakturoonhappeekvivalenti) minutis.

----

III LISA

----

(1)  Üks U on ensüümikogus, mis pH tasemel 5,0 ja temperatuuril 40 °C vabastab karboksümetüültselluloosist 0,1 mikromooli glükoosi minutis.

(2)  Üks U on ensüümikogus, mis pH tasemel 5,0 ja temperatuuril 40 °C vabastab odra beeta-glükaanist 0,1 mikromooli glükoosi minutis.

(3)  Üks U on ensüümikogus, mis pH tasemel 5,0 ja temperatuuril 40 °C vabastab kaera/speltanisu ksülaanist 0,1 mikromooli glükoosi minutis.

----

IV LISA

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1877/2006,

18. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 878/2004, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 kohaselt üleminekumeetmed teatavate 1. ja 2. kategooria materjalina klassifitseeritud ning tehnilisel otstarbel kasutamiseks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste jaoks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4, artikli 5 lõiget 4 ja artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni määrust (EÜ) nr 878/2004 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 208/2006 (ELT L 36, 8.2.2006, lk 25).

(2)ELT L 162, 30.4.2004, lk 62.

(3)  KOM(2005) 521 lõplik.

(4)EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3.”

(5)EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.”

(6)EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/78/EÜ (ELT L 271, 30.9.2006, lk 56).

(7)EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/28/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 58).

(8)EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/27/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 34).

(9)EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(10)EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(11)ELT L 117, 13.5.2003, lk 14.”

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1878/2006,

18. detsember 2006,

impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2286/2002, millega kehtestati kord, mida kohaldatakse põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes, mis on saadud teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riigid) pärit põllumajandustoodete töötlemisel, ja tunnistati kehtetuks määrus (EÜ) nr 1706/98, (2)

võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2247/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2286/2002 (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes kohaldatava korra kohta) rakenduseeskirjad veiselihasektoris, (3) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Järgmised liikmesriigid annavad 21. detsembril 2006 impordisertifikaadid veiselihasektori toodetele, väljendatuna konditustatud lihana, mis on pärit teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest ning mille kogused ja päritoluriigid on esitatud järgmiselt:

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. detsembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

(2)EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.

(3)ELT L 333, 20.12.2003, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

(4)EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

----