# Euroopa Liidu L 140/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.140.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 140 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide8. juuni 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.140.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 140

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide8. juuni 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave 30. oktoobril 2007 Luganos alla kirjutatud tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni jõustumise kuupäeva kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 492/2010, 3. juuni 2010, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 2 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 493/2010, 7. juuni 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 494/2010, 25. mai 2010, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 495/2010, 7. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 496/2010, 7. juuni 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 23 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/310/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Regioonide Komitee ühe Poola liikme ametisse nimetamise kohta | 25 |
| | | 2010/311/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Regioonide Komitee kuue Itaalia liikme ja nelja Itaalia asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 26 |
| | | 2010/312/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Regioonide Komitee kolme Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 27 |
| | | 2010/313/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 7. juuni 2010, millega lubatakse määruse (EÜ) nr 669/2009 kohaselt korraldada füüsilist kontrollimist Küprosel sööda- ja toidukäitlejate heakskiidetud ruumides
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3525 all)

   (
  1
  ) | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave 30. oktoobril 2007 Luganos alla kirjutatud tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni jõustumise kuupäeva kohta

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 492/2010, 3. juuni 2010, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

2

*

Nõukogu määrus (EL) nr 493/2010, 7. juuni 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes

17

*

Komisjoni määrus (EL) nr 494/2010, 25. mai 2010, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

19

Komisjoni määrus (EL) nr 495/2010, 7. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

21

Komisjoni määrus (EL) nr 496/2010, 7. juuni 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

23

OTSUSED

2010/310/EL

*

Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Regioonide Komitee ühe Poola liikme ametisse nimetamise kohta

25

2010/311/EL

*

Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Regioonide Komitee kuue Itaalia liikme ja nelja Itaalia asendusliikme ametisse nimetamise kohta

26

2010/312/EL

*

Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Regioonide Komitee kolme Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta

27

2010/313/EL

*

Komisjoni otsus, 7. juuni 2010, millega lubatakse määruse (EÜ) nr 669/2009 kohaselt korraldada füüsilist kontrollimist Küprosel sööda- ja toidukäitlejate heakskiidetud ruumides
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3525 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3525 all)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/1

---

Teave 30. oktoobril 2007 Luganos alla kirjutatud tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni jõustumise kuupäeva kohta

30. oktoobril 2007 Luganos alla kirjutatud tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon (1) jõustus Euroopa Liidu, Norra ja Taani suhtes 1. jaanuaril 2010 vastavalt konventsiooni artikli 69 lõigetele 4 ja 5.

---

(1)  ELT L 147, 10.6.2009, lk 5. Konventsiooni seletuskiri avaldati ELT C 319, 23.12.2009, lk 1.

---

MÄÄRUSED

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/2

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 492/2010,

3. juuni 2010,

millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 435/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Indoneesiast (edaspidi koos „asjaomased riigid”) pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 435/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Indoneesiast (edaspidi koos „asjaomased riigid”) pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes.

2.   KÄESOLEV UURIMINE

2.1.   LÄBIVAATAMISTAOTLUS

| (2) | 11. detsembril 2008 esitas äriühing Productos Aditivos S.A., ainus naatriumtsüklamaadi tootja liidus, taotluse aegumise läbivaatamise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

11. detsembril 2008 esitas äriühing Productos Aditivos S.A., ainus naatriumtsüklamaadi tootja liidus, taotluse aegumise läbivaatamise algatamiseks.

| (3) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

2.2.   ALGATAMINE

| (4) | Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, avaldades 10. märtsil 2009Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teadaande (3) (edaspidi „algatamisteade”). |
| --- | --- |

(4)

Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, avaldades 10. märtsil 2009Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teadaande (3) (edaspidi „algatamisteade”).

2.3.   UURIMISPERIOOD

| (5) | Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(5)

Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

3.   UURIMISEGA SEOTUD ISIKUD

| (6) | Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitanud liidu tootjat, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, teadaolevaid Hiina ja Indoneesia eksportivaid tootjaid ja asjaomaste riikide ametiasutusi aegumise läbivaatamise algatamisest. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitanud liidu tootjat, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, teadaolevaid Hiina ja Indoneesia eksportivaid tootjaid ja asjaomaste riikide ametiasutusi aegumise läbivaatamise algatamisest.

| (7) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, kuid keegi ei esitanud komisjonile sellekohast taotlust. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, kuid keegi ei esitanud komisjonile sellekohast taotlust.

| (8) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele Hiina ja Indoneesia eksportivatele tootjatele. Kaks Hiina äriühingut, kes mõlemad kuulusid Hongkongis asuva peakorteriga Rainbow Rich Industrial Ltd. kontserni, ja kaks Indoneesia äriühingut andsid märku oma valmisolekust koostööd teha ning vastasid dumpingut käsitlevale küsimustikule. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele Hiina ja Indoneesia eksportivatele tootjatele. Kaks Hiina äriühingut, kes mõlemad kuulusid Hongkongis asuva peakorteriga Rainbow Rich Industrial Ltd. kontserni, ja kaks Indoneesia äriühingut andsid märku oma valmisolekust koostööd teha ning vastasid dumpingut käsitlevale küsimustikule.

| (9) | Endast andsid teada veel kaks Hiina tootjat: Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Esialgses uurimises tehti kindlaks, et need äriühingud ei müünud liidu turul oma toodangut dumpinguhinnaga. Seepärast käesolevas aegumise läbivaatamises neid äriühinguid ((Fang Da Food Additive (Shenzhen) ja Fang Da Food Additive (Yan Quan)) ei käsitleta. |
| --- | --- |

(9)

Endast andsid teada veel kaks Hiina tootjat: Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Esialgses uurimises tehti kindlaks, et need äriühingud ei müünud liidu turul oma toodangut dumpinguhinnaga. Seepärast käesolevas aegumise läbivaatamises neid äriühinguid ((Fang Da Food Additive (Shenzhen) ja Fang Da Food Additive (Yan Quan)) ei käsitleta.

4.   SAADUD TEABE KONTROLLIMINE

| (10) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  4.1. | HIINA EKSPORTIVAD TOOTJAD:






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

4.1.

HIINA EKSPORTIVAD TOOTJAD:

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen;

| — | Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing |
| --- | --- |

—

Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing

| — | ja seotud äriühing Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong). |
| --- | --- |

—

ja seotud äriühing Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong).

| 4.2. | INDONEESIA EKSPORTIVAD TOOTJAD:






  — | PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung; |
| --- | --- | --- |

4.2.

INDONEESIA EKSPORTIVAD TOOTJAD:

—

PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung;

| — | PT Tunggak Waru Semi, Solo. |
| --- | --- |

—

PT Tunggak Waru Semi, Solo.

| 4.3. | LIIDU TOOTMISHARU TOOTJA:






  — | Productos Aditivos S.A., Hispaania. |
| --- | --- | --- |

4.3.

LIIDU TOOTMISHARU TOOTJA:

—

Productos Aditivos S.A., Hispaania.

| 4.4. | SÕLTUMATU IMPORTIJA/KAUPLEJA:






  — | Beneo Palatinit GmbH, Saksamaa. |
| --- | --- | --- |

4.4.

SÕLTUMATU IMPORTIJA/KAUPLEJA:

—

Beneo Palatinit GmbH, Saksamaa.

| 4.5. | KASUTAJA:






  — | Schweppes International Ltd., Madalmaad. |
| --- | --- | --- |

4.5.

KASUTAJA:

—

Schweppes International Ltd., Madalmaad.

5.   TEAVITAMINE

| (11) | Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal oli kavas esitada soovitus kehtestada Hiinast ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(11)

Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal oli kavas esitada soovitus kehtestada Hiinast ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud.

| (12) | Huvitatud isikutele anti algmääruse sätete kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(12)

Huvitatud isikutele anti algmääruse sätete kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused.

| (13) | Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral tehti lõplikes järeldustes vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(13)

Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral tehti lõplikes järeldustes vastavad muudatused.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   VAATLUSALUNE TOODE

| (14) | Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode sama kui esialgses uurimises, st Hiinast ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi ex 2929 90 00 alla. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode sama kui esialgses uurimises, st Hiinast ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi ex 2929 90 00 alla.

| (15) | Nagu esialgses uurimises kindlaks tehtud ja käesoleva uurimisega kinnitatud, on naatriumtsüklamaat tooraine, mida kasutatakse toidulisandina, mida Euroopa Liidus ja paljudes muudes riikides kasutatakse väikese kalorisisaldusega ja dieettoitude ja -jookide magusainena. Toiduainetööstus ning väikese kalorisisaldusega ja dieet-lauamagusainete tootjad kasutavad seda laialdaselt lisandina. Väikestes kogustes kasutatakse seda ka ravimitööstuses. |
| --- | --- |

(15)

Nagu esialgses uurimises kindlaks tehtud ja käesoleva uurimisega kinnitatud, on naatriumtsüklamaat tooraine, mida kasutatakse toidulisandina, mida Euroopa Liidus ja paljudes muudes riikides kasutatakse väikese kalorisisaldusega ja dieettoitude ja -jookide magusainena. Toiduainetööstus ning väikese kalorisisaldusega ja dieet-lauamagusainete tootjad kasutavad seda laialdaselt lisandina. Väikestes kogustes kasutatakse seda ka ravimitööstuses.

2.   SAMASUGUNE TOODE

| (16) | Samamoodi kui esialgses uurimises näidati ka nüüd, et liidu turul müüdaval Hiinast ja Indoneesiast pärit vaatlusalusel tootel, taotluse esitaja valmistatud ja liidu turul müüdaval tootel ning Indoneesias valmistatud ja siseturul müüdaval tootel (Indoneesiat kasutati samuti võrdlusriigina Hiina jaoks normaalväärtuse kehtestamisel) on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(16)

Samamoodi kui esialgses uurimises näidati ka nüüd, et liidu turul müüdaval Hiinast ja Indoneesiast pärit vaatlusalusel tootel, taotluse esitaja valmistatud ja liidu turul müüdaval tootel ning Indoneesias valmistatud ja siseturul müüdaval tootel (Indoneesiat kasutati samuti võrdlusriigina Hiina jaoks normaalväärtuse kehtestamisel) on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve.

| (17) | Seega peetakse kõiki kõnealuseid tooteid samasuguseks tooteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Seega peetakse kõiki kõnealuseid tooteid samasuguseks tooteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

| (18) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. Tuletatakse meelde, et kõnealuse artikli kohases uurimises turumajanduslikku kohtlemist uuesti ei käsitleta. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. Tuletatakse meelde, et kõnealuse artikli kohases uurimises turumajanduslikku kohtlemist uuesti ei käsitleta.

| (19) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendati kõigil juhtudel, kui asjaolud ei olnud muutunud, sama metoodikat nagu esialgses uurimises. Selleks et dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust hinnata, koostati tavapraktika kohaselt valim tehingutest, uurides sellise nelja kuu andmeid, mis olid kvartalite viimased kuud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tulemuste kontrollimiseks analüüsiti ka mõningaid teisi tehinguid. Ükski ettevõte ei esitanud vastuäiteid sellise lähenemise kohta. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendati kõigil juhtudel, kui asjaolud ei olnud muutunud, sama metoodikat nagu esialgses uurimises. Selleks et dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust hinnata, koostati tavapraktika kohaselt valim tehingutest, uurides sellise nelja kuu andmeid, mis olid kvartalite viimased kuud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tulemuste kontrollimiseks analüüsiti ka mõningaid teisi tehinguid. Ükski ettevõte ei esitanud vastuäiteid sellise lähenemise kohta.

| (20) | Eurostati andmed näitavad, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi liitu 3 000–5 000 tonni vaatlusalust toodet. Sellest ligi 90 % oli pärit Hiinast ja ülejäänu Indoneesiast. Teistest riikidest importi peaaegu üldse ei registreeritud. |
| --- | --- |

(20)

Eurostati andmed näitavad, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi liitu 3 000–5 000 tonni vaatlusalust toodet. Sellest ligi 90 % oli pärit Hiinast ja ülejäänu Indoneesiast. Teistest riikidest importi peaaegu üldse ei registreeritud.

2.   DUMPINGUHINNAGA IMPORT UURIMISPERIOODIL

2.1.   HIINA RAHVAVABARIIK

2.1.1.   
  Võrdlusriik

| (21) | Esialgses uurimises määrati normaalväärtus Hiina puhul kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal, välja arvatud nende äriühingute puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(21)

Esialgses uurimises määrati normaalväärtus Hiina puhul kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal, välja arvatud nende äriühingute puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist.

| (22) | Eelmises uurimises kasutati Indoneesiat sobiva turumajandusriigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Hiina puhul. |
| --- | --- |

(22)

Eelmises uurimises kasutati Indoneesiat sobiva turumajandusriigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Hiina puhul.

| (23) | Sellise valiku kohta tegi komisjon ettepaneku algatamisteates ning ükski huvitatud isik ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul selle valiku kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(23)

Sellise valiku kohta tegi komisjon ettepaneku algatamisteates ning ükski huvitatud isik ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul selle valiku kohta vastuväiteid.

| (24) | Leiti, et Hiina hindade asemel on mõistlik kasutada Indoneesia hindu, kuna Indoneesial on konkurentsivõimeline siseturg kasvava Hiina impordiga ja vähemalt kuue omamaise tootjaga. Lisaks sellele tundub, et vaatlusalust toodet valmistataksegi ainult liidus, Hiinas ja Indoneesias. Käesolevas uurimises ei ole esitatud tõendeid, mis tõendaksid vastupidist. |
| --- | --- |

(24)

Leiti, et Hiina hindade asemel on mõistlik kasutada Indoneesia hindu, kuna Indoneesial on konkurentsivõimeline siseturg kasvava Hiina impordiga ja vähemalt kuue omamaise tootjaga. Lisaks sellele tundub, et vaatlusalust toodet valmistataksegi ainult liidus, Hiinas ja Indoneesias. Käesolevas uurimises ei ole esitatud tõendeid, mis tõendaksid vastupidist.

| (25) | Seepärast valiti käesolevas uurimises turumajanduslikuks võrdlusriigiks Indoneesia. |
| --- | --- |

(25)

Seepärast valiti käesolevas uurimises turumajanduslikuks võrdlusriigiks Indoneesia.

2.1.2.   
  Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad

2.1.2.1.   Sissejuhatavad märkused

| (26) | Käesolevas läbivaatamises tegid koostööd Hongkongis asuva peakorteriga Rainbow Rich Industrial Ltd. kontserni kuuluvad kaks tootjat, nagu esitatud põhjenduses 8. Nende eksport moodustab rohkem kui poole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud ekspordist. Võtmata arvesse nende äriühingute toodangut ja müügimahtu, keda käesolevas menetluses ei käsitleta, moodustas koostööd teinud tootjate toodang kolm neljandikku Hiina kogutoodangust ja nende tootmisvõimsus ligi poole Hiina tootmisvõimsusest. Seega moodustas nende eksport liitu suunatud ekspordist rohkem kui 80 %. Võttes arvesse sellist koostöö taset, kasutati koostööd teinud eksportijatelt saadud üksikasjalikku teavet Hiinast tuleneva kahjuliku dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel. |
| --- | --- |

(26)

Käesolevas läbivaatamises tegid koostööd Hongkongis asuva peakorteriga Rainbow Rich Industrial Ltd. kontserni kuuluvad kaks tootjat, nagu esitatud põhjenduses 8. Nende eksport moodustab rohkem kui poole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud ekspordist. Võtmata arvesse nende äriühingute toodangut ja müügimahtu, keda käesolevas menetluses ei käsitleta, moodustas koostööd teinud tootjate toodang kolm neljandikku Hiina kogutoodangust ja nende tootmisvõimsus ligi poole Hiina tootmisvõimsusest. Seega moodustas nende eksport liitu suunatud ekspordist rohkem kui 80 %. Võttes arvesse sellist koostöö taset, kasutati koostööd teinud eksportijatelt saadud üksikasjalikku teavet Hiinast tuleneva kahjuliku dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel.

| (27) | Üks koostööd teinud äriühing, Golden Time Enterprises (Shenzhen), eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu märkimisväärses koguses, samas kui selle tütarettevõte, Jintian Enterprises (Nanjing), oli loobunud liitu eksportimisest pärast meetmete kehtestamist. Äriühingusse Jintian Enterprises (Nanjing), kes ei eksportinud, tehtud kontrollkäik võimaldas aga saada üksikasjalikumat teavet Hiina siseturu kohta, kus äriühingu käes on märkimisväärne turuosa ja tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(27)

Üks koostööd teinud äriühing, Golden Time Enterprises (Shenzhen), eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu märkimisväärses koguses, samas kui selle tütarettevõte, Jintian Enterprises (Nanjing), oli loobunud liitu eksportimisest pärast meetmete kehtestamist. Äriühingusse Jintian Enterprises (Nanjing), kes ei eksportinud, tehtud kontrollkäik võimaldas aga saada üksikasjalikumat teavet Hiina siseturu kohta, kus äriühingu käes on märkimisväärne turuosa ja tootmisvõimsus.

| (28) | Uurimise käigus väitis üks Hiina äriühing, et suuremate omamaiste tootjate vahel peetakse korrapäraseid kohtumisi, et kokku leppida võrdlushinnas Hiina siseturul. Võttes arvesse nende tootjate domineerivat positsiooni, tundub, et selliste kokkulepete abil hoitakse hindu Hiina siseturul edukalt suhteliselt kõrgel tasemel. |
| --- | --- |

(28)

Uurimise käigus väitis üks Hiina äriühing, et suuremate omamaiste tootjate vahel peetakse korrapäraseid kohtumisi, et kokku leppida võrdlushinnas Hiina siseturul. Võttes arvesse nende tootjate domineerivat positsiooni, tundub, et selliste kokkulepete abil hoitakse hindu Hiina siseturul edukalt suhteliselt kõrgel tasemel.

2.1.2.2.   Normaalväärtus

| (29) | Normaalväärtus äriühingu Golden Time Enterprises (Shenzhen) puhul arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud asjaomase tooteliigi müügi eest siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava kaalutud keskmise hinnana. |
| --- | --- |

(29)

Normaalväärtus äriühingu Golden Time Enterprises (Shenzhen) puhul arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud asjaomase tooteliigi müügi eest siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava kaalutud keskmise hinnana.

2.1.2.3.   Ekspordihind

| (30) | Äriühingu Golden Time Enterprises (Shenzhen) ekspordihind on ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind, mida on nõuetekohaselt kohandatud. |
| --- | --- |

(30)

Äriühingu Golden Time Enterprises (Shenzhen) ekspordihind on ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind, mida on nõuetekohaselt kohandatud.

2.1.2.4.   Hinnavõrdlus

| (31) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandusi tehti seoses mereveo ja kodumaise veo, kindlustus-, laenu-, käitlemis- ja pakendamiskuludega. |
| --- | --- |

(31)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandusi tehti seoses mereveo ja kodumaise veo, kindlustus-, laenu-, käitlemis- ja pakendamiskuludega.

2.1.2.5.   Dumpingumarginaal

| (32) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt kõrgemal tasemel kui esialgse uurimise ajal. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-hinnast liidu tollipiiril, oli äriühingu Golden Time Enterprises puhul üle 30 %. |
| --- | --- |

(32)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt kõrgemal tasemel kui esialgse uurimise ajal. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-hinnast liidu tollipiiril, oli äriühingu Golden Time Enterprises puhul üle 30 %.

2.1.3.   
  Muud Hiina eksportivad tootjad

2.1.3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (33) | Ülejäänud Hiinast pärit import moodustas vähem kui 5 % liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(33)

Ülejäänud Hiinast pärit import moodustas vähem kui 5 % liidu tarbimisest.

| (34) | Komisjon tegi oma järeldused ülejäänud Hiina eksportivate tootjate kohta uurimises kogutud andmete ja Eurostati ametliku statistika põhjal. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon tegi oma järeldused ülejäänud Hiina eksportivate tootjate kohta uurimises kogutud andmete ja Eurostati ametliku statistika põhjal.

2.1.3.2.   Normaalväärtus

| (35) | Noormaalväärtus määrati koostööst hoidunud Hiina eksportijate puhul kindlaks Indoneesia koostööd teinud tootjate sõltumatutele klientidele suunatud kaalutud keskmise siseturu müügihinna põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Noormaalväärtus määrati koostööst hoidunud Hiina eksportijate puhul kindlaks Indoneesia koostööd teinud tootjate sõltumatutele klientidele suunatud kaalutud keskmise siseturu müügihinna põhjal.

2.1.3.3.   Ekspordihind

| (36) | Ekspordihind määrati koostööst hoidunud Hiina eksportijate puhul kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Muude usaldusväärsemate andmete puudumisel võeti aluseks CIF-impordihind liidu piiril, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi Eurostati impordistatistikast. |
| --- | --- |

(36)

Ekspordihind määrati koostööst hoidunud Hiina eksportijate puhul kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Muude usaldusväärsemate andmete puudumisel võeti aluseks CIF-impordihind liidu piiril, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi Eurostati impordistatistikast.

2.1.3.4.   Hinnavõrdlus

| (37) | Ülejäänud Hiina eksportijate puhul kindlakstehtud kaalutud keskmist ekspordihinda võrreldi kontrollitud Indoneesia tootjate kaalutud keskmise normaalväärtusega tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. |
| --- | --- |

(37)

Ülejäänud Hiina eksportijate puhul kindlakstehtud kaalutud keskmist ekspordihinda võrreldi kontrollitud Indoneesia tootjate kaalutud keskmise normaalväärtusega tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil.

| (38) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti mereveo- ja kodumaise veo, kindlustus-, käitlemis- ja pakendamiskulusid. Usaldusväärsema teabe puudumisel võeti kohanduste aluseks Hiina koostööd teinud eksportijate kontrollitud kulud. |
| --- | --- |

(38)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti mereveo- ja kodumaise veo, kindlustus-, käitlemis- ja pakendamiskulusid. Usaldusväärsema teabe puudumisel võeti kohanduste aluseks Hiina koostööd teinud eksportijate kontrollitud kulud.

2.1.3.5.   Dumpingumarginaal

| (39) | Dumpingumarginaal arvutati summana, mille võrra põhjenduse 35 kohaselt arvutatud normaalväärtus ületas põhjenduses 36 kindlaksmääratud ekspordihinda. Sel viisil saadud tulemused viitavad selgelt dumpingu jätkumisele meetmete kehtivuse ajal, kusjuures dumpingumarginaal on üle 5 %. |
| --- | --- |

(39)

Dumpingumarginaal arvutati summana, mille võrra põhjenduse 35 kohaselt arvutatud normaalväärtus ületas põhjenduses 36 kindlaksmääratud ekspordihinda. Sel viisil saadud tulemused viitavad selgelt dumpingu jätkumisele meetmete kehtivuse ajal, kusjuures dumpingumarginaal on üle 5 %.

2.1.4.   
  Järeldused Hiina dumpingu kohta

| (40) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et Hiina dumping on meetmete kohaldamise ajal jätkunud. |
| --- | --- |

(40)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et Hiina dumping on meetmete kohaldamise ajal jätkunud.

2.2.   INDONEESIA

2.2.1.   
  Sissejuhatavad märkused

| (41) | Vastavalt põhjendusele 8 tegid käesolevas läbivaatamises koostööd kaks tootjat: PT Golden Sari ja PT Tunggak Waru Semi. Nende eksport moodustas 40–60 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud ekspordist (4). |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt põhjendusele 8 tegid käesolevas läbivaatamises koostööd kaks tootjat: PT Golden Sari ja PT Tunggak Waru Semi. Nende eksport moodustas 40–60 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud ekspordist (4).

| (42) | Komisjoni kogutud andmetest nähtus, et lisaks neile on Indoneesias veel vähemalt neli vaatlusaluse toote tootjat. Nende andmete kohaselt moodustas koostööd teinud tootjate toodang ligi ühe kolmandiku Indoneesia kogutoodangust ja nende tootmisvõimsus kolmandiku Indoneesia tootmisvõimsusest. Seega on Indoneesia koostöö tase olnud käesolevas läbivaatamises madal. |
| --- | --- |

(42)

Komisjoni kogutud andmetest nähtus, et lisaks neile on Indoneesias veel vähemalt neli vaatlusaluse toote tootjat. Nende andmete kohaselt moodustas koostööd teinud tootjate toodang ligi ühe kolmandiku Indoneesia kogutoodangust ja nende tootmisvõimsus kolmandiku Indoneesia tootmisvõimsusest. Seega on Indoneesia koostöö tase olnud käesolevas läbivaatamises madal.

| (43) | Eespool esitatut arvesse võttes ja vastavalt algmääruse artiklile 18 põhineb koostööst hoidunud Indoneesia eksportivate tootjate puhul teave kodumaiste hindade, teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindade, tootmise ja toomisvõimsuse kohta Indoneesias kättesaadavatel faktidel, sealhulgas kaebusel ja avalikult kättesaadaval teabel. Asjaomaseid Indoneesia ametiasutusi teavitati artikli 18 kohaldamisest ja selle kohaldamise põhjustest. Indoneesia ametiasutused ei esitanud sellega seoses ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(43)

Eespool esitatut arvesse võttes ja vastavalt algmääruse artiklile 18 põhineb koostööst hoidunud Indoneesia eksportivate tootjate puhul teave kodumaiste hindade, teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindade, tootmise ja toomisvõimsuse kohta Indoneesias kättesaadavatel faktidel, sealhulgas kaebusel ja avalikult kättesaadaval teabel. Asjaomaseid Indoneesia ametiasutusi teavitati artikli 18 kohaldamisest ja selle kohaldamise põhjustest. Indoneesia ametiasutused ei esitanud sellega seoses ühtegi märkust.

| (44) | Kahest koostööd teinud äriühingust vaid üks – PT Golden Sari – eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Kuigi äriühingu PT Tunggak Waru Semi puhul ei olnud võimalik dumpingumarginaali kindlaks määrata, sest ta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu ei eksportinud, kasutati äriühingult saadud andmeid siiski teabe saamiseks muu hulgas tootmise, tootmisvõimsuse ja kolmandatele turgudele suunatud ekspordi kohta, mis andis üksikasjalikuma ülevaate Indoneesia siseturust ja eksporditurgudest. |
| --- | --- |

(44)

Kahest koostööd teinud äriühingust vaid üks – PT Golden Sari – eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Kuigi äriühingu PT Tunggak Waru Semi puhul ei olnud võimalik dumpingumarginaali kindlaks määrata, sest ta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu ei eksportinud, kasutati äriühingult saadud andmeid siiski teabe saamiseks muu hulgas tootmise, tootmisvõimsuse ja kolmandatele turgudele suunatud ekspordi kohta, mis andis üksikasjalikuma ülevaate Indoneesia siseturust ja eksporditurgudest.

2.2.2.   
  Koostööd tegevad Indoneesia eksportivad tootjad

2.2.2.1.   Normaalväärtus

| (45) | Äriühingu PT Golden Sari puhul arvutati normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul asjaomase tooteliigi müügi eest siseturul sõltumatute klientide poolt makstud või makstava kaalutud keskmise hinnana. |
| --- | --- |

(45)

Äriühingu PT Golden Sari puhul arvutati normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul asjaomase tooteliigi müügi eest siseturul sõltumatute klientide poolt makstud või makstava kaalutud keskmise hinnana.

2.2.2.2.   Ekspordihind

| (46) | PT Golden Sari puhul määrati ekspordihind kindlaks liidus asuvate sõltumatute klientide poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(46)

PT Golden Sari puhul määrati ekspordihind kindlaks liidus asuvate sõltumatute klientide poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

2.2.2.3.   Hinnavõrdlus

| (47) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. |
| --- | --- |

(47)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil.

| (48) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti rahvusvahelise ja kodumaise veo, kindlustus-, pakendamis- ja laenukulusid. |
| --- | --- |

(48)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti rahvusvahelise ja kodumaise veo, kindlustus-, pakendamis- ja laenukulusid.

2.2.2.4.   Dumpingumarginaal

| (49) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus näitas, et äriühingu PT Golden Sari puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ei toimunud. |
| --- | --- |

(49)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus näitas, et äriühingu PT Golden Sari puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ei toimunud.

2.2.3.   
  Muud Indoneesia eksportivad tootjad

2.2.3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (50) | Nagu selgitatud põhjenduses 43, määrati Indoneesia vähese koostöö tõttu koostööst hoidunud eksportijate puhul dumpingumarginaal kindlaks algmääruse artikli 18 kohaselt, st kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(50)

Nagu selgitatud põhjenduses 43, määrati Indoneesia vähese koostöö tõttu koostööst hoidunud eksportijate puhul dumpingumarginaal kindlaks algmääruse artikli 18 kohaselt, st kättesaadavate faktide põhjal.

2.2.3.2.   Normaalväärtus

| (51) | Normaalväärtus arvutati kahe koostööd teinud tootja kaalutud keskmise normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(51)

Normaalväärtus arvutati kahe koostööd teinud tootja kaalutud keskmise normaalväärtuse põhjal.

2.2.3.3.   Ekspordihind

| (52) | Muude usaldusväärsemate andmete puudumisel võeti koostööst hoidunud Indoneesia eksportijate puhul ekspordihinna arvutamisel aluseks keskmine CIF-impordihind liidu piiril, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi Eurostati impordistatistikast. |
| --- | --- |

(52)

Muude usaldusväärsemate andmete puudumisel võeti koostööst hoidunud Indoneesia eksportijate puhul ekspordihinna arvutamisel aluseks keskmine CIF-impordihind liidu piiril, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi Eurostati impordistatistikast.

2.2.3.4.   Hinnavõrdlus

| (53) | Liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmist hinda Indoneesia puhul võrreldi tehasehindade tasandil koostööd teinud Indoneesia tootjate kaalutud keskmise normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(53)

Liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmist hinda Indoneesia puhul võrreldi tehasehindade tasandil koostööd teinud Indoneesia tootjate kaalutud keskmise normaalväärtusega.

| (54) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti rahvusvahelise ja kodumaise veo, kindlustus-, käitlemis-, pakendamis- ja laenukulusid. |
| --- | --- |

(54)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti rahvusvahelise ja kodumaise veo, kindlustus-, käitlemis-, pakendamis- ja laenukulusid.

2.2.3.5.   Dumpingumarginaal

| (55) | Normaalväärtuse ja eespool esitatud viisil arvutatud ekspordihindade võrdlus näitas dumpingu olemasolu. Leitud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast liidu tollipiiril oli ligi 30 %. |
| --- | --- |

(55)

Normaalväärtuse ja eespool esitatud viisil arvutatud ekspordihindade võrdlus näitas dumpingu olemasolu. Leitud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast liidu tollipiiril oli ligi 30 %.

2.2.4.   
  Järeldused Indoneesia dumpingu kohta

| (56) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et dumping on märkimisväärse osa Indoneesia tootjate puhul meetmete kohaldamise ajal jätkunud. |
| --- | --- |

(56)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et dumping on märkimisväärse osa Indoneesia tootjate puhul meetmete kohaldamise ajal jätkunud.

3.   IMPORDI ARENG MEETMETE TÜHISTAMISE KORRAL

| (57) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas Hiina ja Indoneesia suhtes kehtivate meetmete võimaliku aegumise korral on dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(57)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas Hiina ja Indoneesia suhtes kehtivate meetmete võimaliku aegumise korral on dumpingu kordumine tõenäoline.

| (58) | Selleks et kindlaks teha, kas dumpingu kordumine on meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, uuris komisjon eksportijate olukorra ja turutingimuste kohta kättesaadavat teavet. Analüüs põhines eelkõige koostööd tegevate tootjate küsimustike vastustes esitatud teabel, mida oli kohapeal tehtud kontrollkäigu raames kontrollitud. Kasutati ka muid teabeallikaid, nagu Eurostati impordistatistika ja asjaomaste riikide ametlik ekspordi- ja turustatistika. |
| --- | --- |

(58)

Selleks et kindlaks teha, kas dumpingu kordumine on meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, uuris komisjon eksportijate olukorra ja turutingimuste kohta kättesaadavat teavet. Analüüs põhines eelkõige koostööd tegevate tootjate küsimustike vastustes esitatud teabel, mida oli kohapeal tehtud kontrollkäigu raames kontrollitud. Kasutati ka muid teabeallikaid, nagu Eurostati impordistatistika ja asjaomaste riikide ametlik ekspordi- ja turustatistika.

3.1.   HIINA

3.1.1.   
  Sissejuhatavad märkused

| (59) | Nagu esitatud põhjenduses 26, moodustas koostööd teinud tootjate toodang rohkem kui kolm neljandikku Hiina tootmisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võttes arvesse suurt koostöövalmidust otsustati, et usaldusväärset teavet vaatlusaluse toote ekspordi kohta liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul saab otse eksportivalt tootjalt. Lisaks sellele koguti teavet Hiina siseturu kohta mõlemalt kontrollitud tootjalt |
| --- | --- |

(59)

Nagu esitatud põhjenduses 26, moodustas koostööd teinud tootjate toodang rohkem kui kolm neljandikku Hiina tootmisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võttes arvesse suurt koostöövalmidust otsustati, et usaldusväärset teavet vaatlusaluse toote ekspordi kohta liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul saab otse eksportivalt tootjalt. Lisaks sellele koguti teavet Hiina siseturu kohta mõlemalt kontrollitud tootjalt

| (60) | Tuletatakse meelde, et uurimine näitas, et käesoleva läbivaatamisega seotud Hiina äriühingute dumping on jätkunud kõrgemal tasemel kui esialgses uurimises kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(60)

Tuletatakse meelde, et uurimine näitas, et käesoleva läbivaatamisega seotud Hiina äriühingute dumping on jätkunud kõrgemal tasemel kui esialgses uurimises kindlaks tehtud.

3.1.2.   
  Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

| (61) | Vastavalt andmetele, mis komisjon uurimise käigus kogus, on käesoleva läbivaatamisega seotud asjaomaste Hiina äriühingute vaba tootmisvõimsus mitu korda suurem kui liidu turu maht. Uurimine on näidanud, et on vähetõenäoline, et Hiina kodumaine tarbimine seda ülemäärast võimsust ise märkimisväärselt ära kasutaks. |
| --- | --- |

(61)

Vastavalt andmetele, mis komisjon uurimise käigus kogus, on käesoleva läbivaatamisega seotud asjaomaste Hiina äriühingute vaba tootmisvõimsus mitu korda suurem kui liidu turu maht. Uurimine on näidanud, et on vähetõenäoline, et Hiina kodumaine tarbimine seda ülemäärast võimsust ise märkimisväärselt ära kasutaks.

| (62) | Üks Hiina tootja väitis, et kavatseb pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi oma tootmisvõimsust oluliselt vähendada. Selle kohta ei esitatud aga mingeid tõendeid. Isegi kui see tingiks Hiina tootmisvõimsuse vähenemise, looks see teistele Hiina tootjatele stiimuli oma vaba tootmisvõimsuse ärakasutamiseks, et täita Hiina ekspordis tekkivat tühimikku. |
| --- | --- |

(62)

Üks Hiina tootja väitis, et kavatseb pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi oma tootmisvõimsust oluliselt vähendada. Selle kohta ei esitatud aga mingeid tõendeid. Isegi kui see tingiks Hiina tootmisvõimsuse vähenemise, looks see teistele Hiina tootjatele stiimuli oma vaba tootmisvõimsuse ärakasutamiseks, et täita Hiina ekspordis tekkivat tühimikku.

| (63) | Lisaks sellele on muude kolmandate riikide turgude võime ära kasutada märkimisväärses lisakoguses Hiina importi piiratud. Nii näiteks ei impordi mitmed suured riigid vaatlusalust toodet õiguslikel põhjustel (sh USA, India, Jaapan, Mehhiko, Lõuna-Korea ja kogu Kesk-Ida). Võttes arvesse uurimise käigus kogutud teavet, ei ole tõenäoline, et ülejäänud tähtsamad naatriumtsüklamaadi turud (Lõuna-Ameerika, Lõuna-Aafrika ja Aasia) lähiaastatel oluliselt kasvaksid. Seega jääks liidu turg tähtsaks vaatlusaluse toote turuks, mis ei ole atraktiivne mitte ainult oma suuruse, vaid ka toote impordiks vajalike tuntud ja hästi toimivate turustuskanalite tõttu. |
| --- | --- |

(63)

Lisaks sellele on muude kolmandate riikide turgude võime ära kasutada märkimisväärses lisakoguses Hiina importi piiratud. Nii näiteks ei impordi mitmed suured riigid vaatlusalust toodet õiguslikel põhjustel (sh USA, India, Jaapan, Mehhiko, Lõuna-Korea ja kogu Kesk-Ida). Võttes arvesse uurimise käigus kogutud teavet, ei ole tõenäoline, et ülejäänud tähtsamad naatriumtsüklamaadi turud (Lõuna-Ameerika, Lõuna-Aafrika ja Aasia) lähiaastatel oluliselt kasvaksid. Seega jääks liidu turg tähtsaks vaatlusaluse toote turuks, mis ei ole atraktiivne mitte ainult oma suuruse, vaid ka toote impordiks vajalike tuntud ja hästi toimivate turustuskanalite tõttu.

| (64) | Kaaluti ka seda, kas ülemäärast tootmisvõimsust saaks seotud äriühingutes ära kasutada muude toodete valmistamiseks. See võimalus ei ole aga eriti tõenäoline, kuna kontrollitud tootjad ei tooda ühtki teist toodet märkimisväärses koguses ning ei ole ka tõendeid, et muud Hiina naatriumtsüklamaadi tootjad saaksid hõlpsalt muudele toodetele ümber lülituda. |
| --- | --- |

(64)

Kaaluti ka seda, kas ülemäärast tootmisvõimsust saaks seotud äriühingutes ära kasutada muude toodete valmistamiseks. See võimalus ei ole aga eriti tõenäoline, kuna kontrollitud tootjad ei tooda ühtki teist toodet märkimisväärses koguses ning ei ole ka tõendeid, et muud Hiina naatriumtsüklamaadi tootjad saaksid hõlpsalt muudele toodetele ümber lülituda.

| (65) | Eespool nimetatud asjaolud viitavad, et meetmete kehtivuse kaotamise korral Hiinast pärit liitu suunatud import jätkuks tõenöoliselt suures mahus. |
| --- | --- |

(65)

Eespool nimetatud asjaolud viitavad, et meetmete kehtivuse kaotamise korral Hiinast pärit liitu suunatud import jätkuks tõenöoliselt suures mahus.

3.1.3.   
  Liidu hindade ja Hiina siseturu hindade vaheline seos

| (66) | Komisjon tegi kindlaks, et Hiinast pärit suuremahuline import liitu toimus hindadega, mis olid madalamad Hiina siseturu hindadest. Kõnealuse impordi müügihindu tuleks Hiina dumpinguhindadega impordi taset ja turuosa arvesse võttes käsitada liidu puhul võrdlushinnana: teised Hiina eksportijad, kes tahavad siseneda turule märkimisväärse kogusega, peaksid tõenäoliselt oma hindu kohandama kõnealuste madalate hindadega, seega müüma dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon tegi kindlaks, et Hiinast pärit suuremahuline import liitu toimus hindadega, mis olid madalamad Hiina siseturu hindadest. Kõnealuse impordi müügihindu tuleks Hiina dumpinguhindadega impordi taset ja turuosa arvesse võttes käsitada liidu puhul võrdlushinnana: teised Hiina eksportijad, kes tahavad siseneda turule märkimisväärse kogusega, peaksid tõenäoliselt oma hindu kohandama kõnealuste madalate hindadega, seega müüma dumpinguhinnaga.

3.1.4.   
  Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Hiina siseturuhindade vaheline seos

| (67) | Komisjon võrdles kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi kontrollitud hindu Hiina siseturu kontrollitud hindadega, et kontrollida Hiina eksportijate käitumist meetmete võimaliku lõpetamise korral. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon võrdles kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi kontrollitud hindu Hiina siseturu kontrollitud hindadega, et kontrollida Hiina eksportijate käitumist meetmete võimaliku lõpetamise korral.

| (68) | Leiti, et kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid püsivamalt madalamad hindadest siseturul ning võrdsed ELi suunatud ekspordi hindadega, kinnitades dumpingu olemasolu, mis tundub olevat selle sektori puhul Hiinas tavapärane. |
| --- | --- |

(68)

Leiti, et kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid püsivamalt madalamad hindadest siseturul ning võrdsed ELi suunatud ekspordi hindadega, kinnitades dumpingu olemasolu, mis tundub olevat selle sektori puhul Hiinas tavapärane.

3.1.5.   
  Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos

| (69) | Komisjon võrdles kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindu liidu hindadega, et teha kindlaks, kas Hiinal oleks stiimul suunata meetmete lõpetamise korral oma eksport liitu. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon võrdles kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindu liidu hindadega, et teha kindlaks, kas Hiinal oleks stiimul suunata meetmete lõpetamise korral oma eksport liitu.

| (70) | Kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnad olid üldiselt samal tasemel liidu hindadega. See näitab, et Hiina eksportijad ei suunaks tõenäoliselt oma ELi eksporti muudele turgudele. |
| --- | --- |

(70)

Kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnad olid üldiselt samal tasemel liidu hindadega. See näitab, et Hiina eksportijad ei suunaks tõenäoliselt oma ELi eksporti muudele turgudele.

3.1.6.   
  Järeldus Hiina kohta

| (71) | Eespool nimetatud tegurite hindamine näitas, et käesoleva uurimisega seotud eksportijad on jätkanud vaatlusaluse toote eksportimist liitu märkimisväärsetes kogustes ja dumpinguhinnaga. Hiina eksport kolmandatesse riikidesse toimub samuti dumpinguhinnaga, mis kinnitab dumpingu süsteemset kasutamist. Hinnad Hiina siseturul on kõrged ning ei ole märke, et need lähitulevikus langeksid. Võttes arvesse Hiina eksportijate suurt vaba tootmisvõimsust, muude suuremate realiseerimisturgude puudumist ning ELi turu atraktiivsust, on Hiina eksportivad tootjad huvitatud vaatlusaluse toote veelgi suuremas mahus toomisest liidu turule dumpinguhinnaga, kui meetmed peaksid kehtetuks tunnistatama. |
| --- | --- |

(71)

Eespool nimetatud tegurite hindamine näitas, et käesoleva uurimisega seotud eksportijad on jätkanud vaatlusaluse toote eksportimist liitu märkimisväärsetes kogustes ja dumpinguhinnaga. Hiina eksport kolmandatesse riikidesse toimub samuti dumpinguhinnaga, mis kinnitab dumpingu süsteemset kasutamist. Hinnad Hiina siseturul on kõrged ning ei ole märke, et need lähitulevikus langeksid. Võttes arvesse Hiina eksportijate suurt vaba tootmisvõimsust, muude suuremate realiseerimisturgude puudumist ning ELi turu atraktiivsust, on Hiina eksportivad tootjad huvitatud vaatlusaluse toote veelgi suuremas mahus toomisest liidu turule dumpinguhinnaga, kui meetmed peaksid kehtetuks tunnistatama.

| (72) | Võttes arvesse eespool esitatud andmeid ja teavet, järeldatakse et Hiinast lähtuv dumping meetmete kehtivuse kaotamise korral tõenäoliselt jätkuks või korduks. |
| --- | --- |

(72)

Võttes arvesse eespool esitatud andmeid ja teavet, järeldatakse et Hiinast lähtuv dumping meetmete kehtivuse kaotamise korral tõenäoliselt jätkuks või korduks.

3.2.   INDONEESIA

3.2.1.   
  Sissejuhatavad märkused

| (73) | Nagu selgitatud põhjenduses 42, moodustas koostööd teinud tootjate toodang ja tootmisvõimsus vaid väikese osa Indoneesia toodangust ja tootmisvõimsusest ning seetõttu kohaldati artiklit 18. |
| --- | --- |

(73)

Nagu selgitatud põhjenduses 42, moodustas koostööd teinud tootjate toodang ja tootmisvõimsus vaid väikese osa Indoneesia toodangust ja tootmisvõimsusest ning seetõttu kohaldati artiklit 18.

| (74) | Tuletatakse ka meelde, et uurimise käigus selgus, et koostööst hoidunud Indoneesia tootjate dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(74)

Tuletatakse ka meelde, et uurimise käigus selgus, et koostööst hoidunud Indoneesia tootjate dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.2.2.   
  Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

| (75) | Läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et kogu Indoneesia vaba tootmisvõimsus suudaks katta rohkem kui kolm neljandikku liidu turust. Isegi kui koostööd teinud eksportija välja arvata, oleks järelejäänud vaba tootmisvõimsusega võimalik katta ligi pool liidu turust. Ametlik Indoneesia statistika näitab, et Indoneesia tootjad on kaotamas turuosa nii kodu- kui ka rahvusvahelisel turul Hiina konkurentide agressiivse hinnapoliitika tõttu. Seega on tõenäoline, et Indoneesia vaba tootmisvõimsus kasvab lähitulevikus veelgi. |
| --- | --- |

(75)

Läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et kogu Indoneesia vaba tootmisvõimsus suudaks katta rohkem kui kolm neljandikku liidu turust. Isegi kui koostööd teinud eksportija välja arvata, oleks järelejäänud vaba tootmisvõimsusega võimalik katta ligi pool liidu turust. Ametlik Indoneesia statistika näitab, et Indoneesia tootjad on kaotamas turuosa nii kodu- kui ka rahvusvahelisel turul Hiina konkurentide agressiivse hinnapoliitika tõttu. Seega on tõenäoline, et Indoneesia vaba tootmisvõimsus kasvab lähitulevikus veelgi.

| (76) | Uuriti ka seda, kas Indoneesia kolmandatesse riikidesse suunatud müük võiks hõlmata kogu vaba tootmisvõimsuse, kuid nagu järeldatud põhjenduses 63, ei ole ette näha, et olemasolevat ülemäärast tootmisvõimsust oleks märkimisväärses mahus võimalik suunata kolmandate riikide turgudele. Samuti uuriti seda, kas ülemäärast tootmisvõimsust saaks ära kasutada müügiks siseturul. Kuid nagu eespool märgitud, on Indoneesia ametlike andmete kohaselt Indoneesia tootjate turuosa siseturul Hiina impordi survel kahanemas. Viimaks kaaluti ka tootmise ümberlülitamise võimalust muude sarnaste toodete tootmisele, kuid samadel põhjustel, nagu esitatud põhjenduses 64, on ebatõenäoline, et ülemäärast tootmisvõimsust saaks sellisel viisil ära kasutada. |
| --- | --- |

(76)

Uuriti ka seda, kas Indoneesia kolmandatesse riikidesse suunatud müük võiks hõlmata kogu vaba tootmisvõimsuse, kuid nagu järeldatud põhjenduses 63, ei ole ette näha, et olemasolevat ülemäärast tootmisvõimsust oleks märkimisväärses mahus võimalik suunata kolmandate riikide turgudele. Samuti uuriti seda, kas ülemäärast tootmisvõimsust saaks ära kasutada müügiks siseturul. Kuid nagu eespool märgitud, on Indoneesia ametlike andmete kohaselt Indoneesia tootjate turuosa siseturul Hiina impordi survel kahanemas. Viimaks kaaluti ka tootmise ümberlülitamise võimalust muude sarnaste toodete tootmisele, kuid samadel põhjustel, nagu esitatud põhjenduses 64, on ebatõenäoline, et ülemäärast tootmisvõimsust saaks sellisel viisil ära kasutada.

| (77) | Seega järeldatakse, et suur (ja kasvav) Indoneesia tootmisvõimsus suunataks suures osas liidu turule, kui meetmed peaks kaotama kehtivuse. |
| --- | --- |

(77)

Seega järeldatakse, et suur (ja kasvav) Indoneesia tootmisvõimsus suunataks suures osas liidu turule, kui meetmed peaks kaotama kehtivuse.

3.2.3.   
  Liidu hindade ja Indoneesia siseturuhindade vaheline seos

| (78) | Hinnad Indoneesia siseturul on kõrgemad kui liidu turul, hoolimata survest, mida Hiina eksport Indoneesia turule avaldab. Võttes arvesse liitu suunatud Hiina impordi madalat hinnataset sellise homogeense toote puhul, tuleks ka Indoneesia eksportijatel tõenäoliselt neist hindadest juhinduda, mis tähendaks, et nad müüksid meetmete kehtivuse kaotamise korral dumpinguhinnaga. See kaalutlus kehtib nii koostööd teinud kui ka koostööst hoidunud eksportijate kohta. |
| --- | --- |

(78)

Hinnad Indoneesia siseturul on kõrgemad kui liidu turul, hoolimata survest, mida Hiina eksport Indoneesia turule avaldab. Võttes arvesse liitu suunatud Hiina impordi madalat hinnataset sellise homogeense toote puhul, tuleks ka Indoneesia eksportijatel tõenäoliselt neist hindadest juhinduda, mis tähendaks, et nad müüksid meetmete kehtivuse kaotamise korral dumpinguhinnaga. See kaalutlus kehtib nii koostööd teinud kui ka koostööst hoidunud eksportijate kohta.

| (79) | Kui meetmed kaotaksid kehtivuse vaid Indoneesia, mitte aga Hiina suhtes, muudaks see liidu turu Indoneesia tootjatele hinna perspektiivist veelgi atraktiivsemaks. Dumpinguvastaste tollimaksudeta saaksid nad oma hindu tõsta ja saada kasu sellest, et Hiina eksportijad peavad jätkuvalt dumpinguvastaseid tollimakse tasuma. Samuti tuleb lisada, et esialgses uurimises täheldati samasuguses olukorras, kus Hiina ja Indoneesia hinnatase ja hinnad olid erinevad, et Indoneesia eksportis ELi märkimisväärses koguses. |
| --- | --- |

(79)

Kui meetmed kaotaksid kehtivuse vaid Indoneesia, mitte aga Hiina suhtes, muudaks see liidu turu Indoneesia tootjatele hinna perspektiivist veelgi atraktiivsemaks. Dumpinguvastaste tollimaksudeta saaksid nad oma hindu tõsta ja saada kasu sellest, et Hiina eksportijad peavad jätkuvalt dumpinguvastaseid tollimakse tasuma. Samuti tuleb lisada, et esialgses uurimises täheldati samasuguses olukorras, kus Hiina ja Indoneesia hinnatase ja hinnad olid erinevad, et Indoneesia eksportis ELi märkimisväärses koguses.

| (80) | Tuleb ka märkida, et Indoneesia eksport ELi on pärast meetmete kehtestamist pidevalt vähenenud, mis kinnitab järeldust, et Indoneesia eksportijad ei saa või ei taha müüa toodet ELi turul dumpinguhindadeta suures koguses. |
| --- | --- |

(80)

Tuleb ka märkida, et Indoneesia eksport ELi on pärast meetmete kehtestamist pidevalt vähenenud, mis kinnitab järeldust, et Indoneesia eksportijad ei saa või ei taha müüa toodet ELi turul dumpinguhindadeta suures koguses.

3.2.4.   
  Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Indoneesia siseturuhindade vaheline seos

| (81) | Leiti, et koostööd teinud eksportivate tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kontrollitud hinnad on kõrgemad kui hinnad Indoneesia siseturul. |
| --- | --- |

(81)

Leiti, et koostööd teinud eksportivate tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kontrollitud hinnad on kõrgemad kui hinnad Indoneesia siseturul.

| (82) | Koostööst hoidunud eksportijate kohta ei olnud uurimise käigus võimalik konkreetseid andmeid saada. Kättesaadav ametlik Indoneesia statistika kogu Indoneesia ekspordi keskmise hinna kohta tundub olevat ebatäpne, näidates ekspordihinda tegelikust oluliselt kõrgemana. Siiski võib statistikast välja lugeda, et kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad on madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad. See viitab tõenäoliselt sellele, et suur osa Indoneesia ekspordist kolmandatesse riikidesse toimub samuti dumpinguhinnaga. Igal juhul nähtub Indoneesia ekspordistatistikast, et ekspordimaht on järsult kahanenud, mis kinnitab, et praeguse hinnataseme juures avaldab Hiina konkurents survet. |
| --- | --- |

(82)

Koostööst hoidunud eksportijate kohta ei olnud uurimise käigus võimalik konkreetseid andmeid saada. Kättesaadav ametlik Indoneesia statistika kogu Indoneesia ekspordi keskmise hinna kohta tundub olevat ebatäpne, näidates ekspordihinda tegelikust oluliselt kõrgemana. Siiski võib statistikast välja lugeda, et kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad on madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad. See viitab tõenäoliselt sellele, et suur osa Indoneesia ekspordist kolmandatesse riikidesse toimub samuti dumpinguhinnaga. Igal juhul nähtub Indoneesia ekspordistatistikast, et ekspordimaht on järsult kahanenud, mis kinnitab, et praeguse hinnataseme juures avaldab Hiina konkurents survet.

3.2.5.   
  Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidus kehtivate hindade vaheline seos

| (83) | Koostööd teinud tootja puhul leiti, et selle kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid üldiselt liidu hindadest kõrgemad. Võttes aga arvesse ülejäänud Indoneesia tootjaid, näitab kättesaadav Indoneesia statistika aga vastupidist pilti. See näitab, et märkimisväärne osa Indoneesia eksportijatest ekspordiks ka kolmandatesse riikidesse dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(83)

Koostööd teinud tootja puhul leiti, et selle kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid üldiselt liidu hindadest kõrgemad. Võttes aga arvesse ülejäänud Indoneesia tootjaid, näitab kättesaadav Indoneesia statistika aga vastupidist pilti. See näitab, et märkimisväärne osa Indoneesia eksportijatest ekspordiks ka kolmandatesse riikidesse dumpinguhinnaga.

| (84) | Erinevus liitu suunatud ekspordi ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vahel kinnitab, et Indoneesia eksportijad oleksid huvitatud ekspordi ümbersuunamisest liitu. Järeldus oleks veelgi tõesem, kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmed peaksid kaotama kehtivuse. |
| --- | --- |

(84)

Erinevus liitu suunatud ekspordi ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vahel kinnitab, et Indoneesia eksportijad oleksid huvitatud ekspordi ümbersuunamisest liitu. Järeldus oleks veelgi tõesem, kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmed peaksid kaotama kehtivuse.

3.2.6.   
  Kokkuvõte Indoneesia kohta

| (85) | Eespool nimetatud asjaolude hindamine näitas, et Indoneesia eksport liitu ja kolmandatesse riikidesse on suures ulatuses toimunud dumpinguhindadega, kinnitades dumpingu kasutamise praktikat. Võttes arvesse Indoneesia eksportijate suurt vaba tootmisvõimsust, muude suuremate realiseerimisturgude puudumist ning ELi turu atraktiivsust, on Indoneesia eksportivad tootjad huvitatud vaatlusaluse toote veelgi suuremas mahus toomisest liidu turule dumpinguhinnaga, kui meetmed peaksid tunnistatama kehtetuks. |
| --- | --- |

(85)

Eespool nimetatud asjaolude hindamine näitas, et Indoneesia eksport liitu ja kolmandatesse riikidesse on suures ulatuses toimunud dumpinguhindadega, kinnitades dumpingu kasutamise praktikat. Võttes arvesse Indoneesia eksportijate suurt vaba tootmisvõimsust, muude suuremate realiseerimisturgude puudumist ning ELi turu atraktiivsust, on Indoneesia eksportivad tootjad huvitatud vaatlusaluse toote veelgi suuremas mahus toomisest liidu turule dumpinguhinnaga, kui meetmed peaksid tunnistatama kehtetuks.

| (86) | Võttes arvesse eespool esitatud andmeid ja teavet, järeldatakse et meetmete kehtivuse kaotamise korral Indoneesiast lähtuv dumping tõenäoliselt jätkuks või korduks. |
| --- | --- |

(86)

Võttes arvesse eespool esitatud andmeid ja teavet, järeldatakse et meetmete kehtivuse kaotamise korral Indoneesiast lähtuv dumping tõenäoliselt jätkuks või korduks.

4.   AVALDAMISE JÄREL ESITATUD MÄRKUSED

| (87) | Indoneesia ametiasutused ei esitanud kindlaksmääratud tähtaja jooksul ühtegi märkust teate kohta, et koostööst hoidunud tootjate puhul võidakse kohaldada artiklit 18. Pärast järelduste avaldamist väitsid Indoneesia ametiasutused ning ka üks koostööd teinud Indoneesia tootja, et kaks koostööd teinud Indoneesia tootjat moodustavad olulise osa Indoneesia tootmisharust. Kõnealused isikud väitsid, et seega tuleks Indoneesia koostöö taset pidada märkimisväärseks ja mitte kohaldada artiklit 18. Lisaks sellele väitsid kõnealused huvitatud isikud, et kuna mitmed Indoneesia tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu ei eksportinud, ei saanud nad ka koostööd teha. Lõpetuseks väideti, et kuna ühe koostööd teinud tootja eksport moodustab väga suure osa Indoneesia ekspordist, tuleks eksporti pidada representatiivseks ning kuna selle ettevõtte puhul dumpingut ei tuvastatud, peaksid dumpinguvastased meetmed kaotama kehtivuse kõikide Indoneesia tootjate suhtes. |
| --- | --- |

(87)

Indoneesia ametiasutused ei esitanud kindlaksmääratud tähtaja jooksul ühtegi märkust teate kohta, et koostööst hoidunud tootjate puhul võidakse kohaldada artiklit 18. Pärast järelduste avaldamist väitsid Indoneesia ametiasutused ning ka üks koostööd teinud Indoneesia tootja, et kaks koostööd teinud Indoneesia tootjat moodustavad olulise osa Indoneesia tootmisharust. Kõnealused isikud väitsid, et seega tuleks Indoneesia koostöö taset pidada märkimisväärseks ja mitte kohaldada artiklit 18. Lisaks sellele väitsid kõnealused huvitatud isikud, et kuna mitmed Indoneesia tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu ei eksportinud, ei saanud nad ka koostööd teha. Lõpetuseks väideti, et kuna ühe koostööd teinud tootja eksport moodustab väga suure osa Indoneesia ekspordist, tuleks eksporti pidada representatiivseks ning kuna selle ettevõtte puhul dumpingut ei tuvastatud, peaksid dumpinguvastased meetmed kaotama kehtivuse kõikide Indoneesia tootjate suhtes.

| (88) | Selgituseks tuleb öelda, et artiklit 18 ei kohaldatud koostööd teinud tootjate suhtes, kelle esitatud andmeid võeti uurimise käigus täielikult arvesse. Samuti oli artikli 18 kohaldamine Indoneesia ülejäänud tootjate suhtes tingitud sellest, et kõnealused tootjad teavet ei esitanud ning seega ei olnud komisjoni talitustel muud valikut, kui kasutada kättesaadavaid andmeid. Tuletatakse meelde, et dumpingu jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamises peavad komisjoni talitused hindama ka ekspordiriigi tootmisharu üldist olukorda käsitlevaid elemente, nagu kodumaine tootmisvõimsus, tootmine ja hinnad ning eksport kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(88)

Selgituseks tuleb öelda, et artiklit 18 ei kohaldatud koostööd teinud tootjate suhtes, kelle esitatud andmeid võeti uurimise käigus täielikult arvesse. Samuti oli artikli 18 kohaldamine Indoneesia ülejäänud tootjate suhtes tingitud sellest, et kõnealused tootjad teavet ei esitanud ning seega ei olnud komisjoni talitustel muud valikut, kui kasutada kättesaadavaid andmeid. Tuletatakse meelde, et dumpingu jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamises peavad komisjoni talitused hindama ka ekspordiriigi tootmisharu üldist olukorda käsitlevaid elemente, nagu kodumaine tootmisvõimsus, tootmine ja hinnad ning eksport kolmandatesse riikidesse.

| (89) | Kuna need Indoneesia tootjad, kes koostööd ei teinud, esindavad suurt osa Indoneesia tootmisharust nii liitu suunatud ekspordi, tootmise kui ka kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi poolest, kinnitab komisjon artikli 18 kohaldamise õigsust koostööst hoidunud Indoneesia tootjate suhtes, nagu on esitatud põhjenduses 43. |
| --- | --- |

(89)

Kuna need Indoneesia tootjad, kes koostööd ei teinud, esindavad suurt osa Indoneesia tootmisharust nii liitu suunatud ekspordi, tootmise kui ka kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi poolest, kinnitab komisjon artikli 18 kohaldamise õigsust koostööst hoidunud Indoneesia tootjate suhtes, nagu on esitatud põhjenduses 43.

| (90) | Seoses taotlusega tunnistada kehtetuks meetmed Indoneesia ekspordi suhtes tuleb märkida, et Indoneesia ametiasutused ei esitanud andmeid, mis oleksid muutnud komisjoni talituste järeldust koostööd teinud eksportija representatiivsuse suhtes, mis vastab 40–60 %-le Indoneesia koguekspordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, nagu esitatud põhjenduses 41. Seega ei saanud tootja, kelle puhul dumpingut ei tuvastatud, olla representatiivne kogu Indoneesia ekspordi suhtes. Ülejäänud Indoneesia eksport toimus dumpinguhindadega nagu esitatud põhjenduses 55. Seega on järeldus, et dumping jätkus Indoneesia impordi selle osa puhul, põhjendatud. Lisaks sellele ei ole dumpingu puudumine iseenesest piisav põhjus dumpinguvastaste meetmete lõpetamiseks, kui dumpingu kordumise tõenäosus on kindlaks tehtud, nagu käesolevas aegumise läbivaatamises. Seega ei saa taotlust lõpetada meetmed, kuna koostööd teinud Indoneesia eksportija puhul dumpingut ei tuvastatud, arvesse võtta. |
| --- | --- |

(90)

Seoses taotlusega tunnistada kehtetuks meetmed Indoneesia ekspordi suhtes tuleb märkida, et Indoneesia ametiasutused ei esitanud andmeid, mis oleksid muutnud komisjoni talituste järeldust koostööd teinud eksportija representatiivsuse suhtes, mis vastab 40–60 %-le Indoneesia koguekspordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, nagu esitatud põhjenduses 41. Seega ei saanud tootja, kelle puhul dumpingut ei tuvastatud, olla representatiivne kogu Indoneesia ekspordi suhtes. Ülejäänud Indoneesia eksport toimus dumpinguhindadega nagu esitatud põhjenduses 55. Seega on järeldus, et dumping jätkus Indoneesia impordi selle osa puhul, põhjendatud. Lisaks sellele ei ole dumpingu puudumine iseenesest piisav põhjus dumpinguvastaste meetmete lõpetamiseks, kui dumpingu kordumise tõenäosus on kindlaks tehtud, nagu käesolevas aegumise läbivaatamises. Seega ei saa taotlust lõpetada meetmed, kuna koostööd teinud Indoneesia eksportija puhul dumpingut ei tuvastatud, arvesse võtta.

| (91) | Indoneesia ametiasutused ja üks Indoneesia koostööd teinud tootja taotlesid samuti, et avaldataks liitu suunatud Indoneesia koguekspordi andmed. Tuletatakse meelde, et nende andmete indekseerimine (vt märkust põhjenduses 41) oli vajalik, et kaitsta Indoneesia eksportija äritegevusega seotud andmete konfidentsiaalsust. Turu väiksus ja huvitatud isikute väike arv õigustavad kõnealuste arvude indekseerimist. Seega on konfidentsiaalsuse tagamine põhjendatud ning liitu suunatud Indoneesia koguekspordi andmete avalikustamise taotlust ei saa rahuldada. |
| --- | --- |

(91)

Indoneesia ametiasutused ja üks Indoneesia koostööd teinud tootja taotlesid samuti, et avaldataks liitu suunatud Indoneesia koguekspordi andmed. Tuletatakse meelde, et nende andmete indekseerimine (vt märkust põhjenduses 41) oli vajalik, et kaitsta Indoneesia eksportija äritegevusega seotud andmete konfidentsiaalsust. Turu väiksus ja huvitatud isikute väike arv õigustavad kõnealuste arvude indekseerimist. Seega on konfidentsiaalsuse tagamine põhjendatud ning liitu suunatud Indoneesia koguekspordi andmete avalikustamise taotlust ei saa rahuldada.

5.   JÄRELDUS DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUSE KOHTA

| (92) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtivuse kaotamise korral dumping jätkuks tõenäoliselt mõlema käesoleva uurimisega seotud riigi puhul. |
| --- | --- |

(92)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtivuse kaotamise korral dumping jätkuks tõenäoliselt mõlema käesoleva uurimisega seotud riigi puhul.

D.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (93) | Naatriumtsüklamaati toodab liidus vaid taotluse esitanud tootja – Productos Aditivos S.A. Seega moodustab see tootja liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(93)

Naatriumtsüklamaati toodab liidus vaid taotluse esitanud tootja – Productos Aditivos S.A. Seega moodustab see tootja liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

2.   LIIDU TARBIMINE

| (94) | Andmed liidu tarbimise kohta arvutati liitu suunatud vaatlusaluse toote impordi kumuleeritud mahu põhjal, mille kohta saadi andmed Eurostati statistikast, ja liidu turul toimunud liidu tootmisharu kontrollitud kogumüügi põhjal. Võttes arvesse, et need andmed on pärit kahest allikast ning et andmed taotluse esitaja müügi kohta peaksid jääma konfidentsiaalseks, on tarbimise arengut selgitatud indeksitega. |
| --- | --- |

(94)

Andmed liidu tarbimise kohta arvutati liitu suunatud vaatlusaluse toote impordi kumuleeritud mahu põhjal, mille kohta saadi andmed Eurostati statistikast, ja liidu turul toimunud liidu tootmisharu kontrollitud kogumüügi põhjal. Võttes arvesse, et need andmed on pärit kahest allikast ning et andmed taotluse esitaja müügi kohta peaksid jääma konfidentsiaalseks, on tarbimise arengut selgitatud indeksitega.

| (95) | Naatriumtsüklamaati tarbiti liidus vaatlusalusel perioodil 5 000–7 000 tonni. Tarbimine suurenes 2005. ja 2006. aasta vahel 6 % ning 2006 ja 2007. aasta vahel 15 %. 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes tarbimine 18 % võrra.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 106 | 122 | 103 |

(95)

Naatriumtsüklamaati tarbiti liidus vaatlusalusel perioodil 5 000–7 000 tonni. Tarbimine suurenes 2005. ja 2006. aasta vahel 6 % ning 2006 ja 2007. aasta vahel 15 %. 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes tarbimine 18 % võrra.

Tabel 1

Liidu tarbimine

2005

2006

2007

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Indeks

100

106

122

103

3.   IMPORT VAATLUSALUSTEST RIIKIDEST

3.1.   KUMULEERUMINE

| (96) | Komisjon kaalus algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumide alusel, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt. Selles artiklis sätestatakse, et kahest või enamast ühel ajal dumpinguvastase uurimise all olevast riigist pärit impordi mõju hinnatakse kumulatiivselt ainult sel juhul, kui on kindlaks tehtud, et: a) igast riigist pärineva impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal on suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ning et igast kõnealusest riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu, ning b) impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon kaalus algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumide alusel, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt. Selles artiklis sätestatakse, et kahest või enamast ühel ajal dumpinguvastase uurimise all olevast riigist pärit impordi mõju hinnatakse kumulatiivselt ainult sel juhul, kui on kindlaks tehtud, et: a) igast riigist pärineva impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal on suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ning et igast kõnealusest riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu, ning b) impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane.

| (97) | Sellega seoses leiti esmalt, et iga asjaomase riigi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest suurem. Lisaks ei olnud igast asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga toodete impordi maht tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. Hiinast ja Indoneesiast pärit impordi maht moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi 50 % liidu tarbimisest. Impordimahu arvutamisel dumpinguvaba importi arvesse ei võetud. |
| --- | --- |

(97)

Sellega seoses leiti esmalt, et iga asjaomase riigi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest suurem. Lisaks ei olnud igast asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga toodete impordi maht tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. Hiinast ja Indoneesiast pärit impordi maht moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi 50 % liidu tarbimisest. Impordimahu arvutamisel dumpinguvaba importi arvesse ei võetud.

| (98) | Edasine uurimine näitas, et nii dumpinguhinnaga impordi vahelise konkurentsi kui ka dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimused olid samad. Leiti, et hoolimata päritolust, konkureerivad vaatlusaluste riikide toodetud/müüdud ja liidu tootmisharu toodetud/müüdud naatriumtsüklamaat omavahel, kuna nende põhiomadused on sarnased, nad on tarbija vaatenurgast vastastikku asendatavad ning neid turustatakse samade turustuskanalite kaudu. Hiina impordi hinnad koos dumpinguvastaste meetmetega ja Indoneesia dumpinguhinnaga impordi hinnad olid samas suurusjärgus. Kui hindu võrreldi samal kaubandustasandil, leiti, et need lõid alla liidu tootmisharu hindu. |
| --- | --- |

(98)

Edasine uurimine näitas, et nii dumpinguhinnaga impordi vahelise konkurentsi kui ka dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimused olid samad. Leiti, et hoolimata päritolust, konkureerivad vaatlusaluste riikide toodetud/müüdud ja liidu tootmisharu toodetud/müüdud naatriumtsüklamaat omavahel, kuna nende põhiomadused on sarnased, nad on tarbija vaatenurgast vastastikku asendatavad ning neid turustatakse samade turustuskanalite kaudu. Hiina impordi hinnad koos dumpinguvastaste meetmetega ja Indoneesia dumpinguhinnaga impordi hinnad olid samas suurusjärgus. Kui hindu võrreldi samal kaubandustasandil, leiti, et need lõid alla liidu tootmisharu hindu.

| (99) | Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid olid Hiinast pärit impordi puhul, mille suhtes kohaldati meetmeid, ning Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi puhul täidetud, ning et kõnealust importi tuleks hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(99)

Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid olid Hiinast pärit impordi puhul, mille suhtes kohaldati meetmeid, ning Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi puhul täidetud, ning et kõnealust importi tuleks hinnata kumulatiivselt.

3.2.   DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MAHT JA TURUOSA

| (100) | Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi ja selle turuosa areng oli vaatlusalusel perioodil järgmine:

  Tabel 2










  Dumpinguhinnaga import kokku | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 109 | 198 | 195 |

(100)

Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi ja selle turuosa areng oli vaatlusalusel perioodil järgmine:

Tabel 2

Dumpinguhinnaga import kokku

2005

2006

2007

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Indeks

100

109

198

195

Tabel 3

| Dumpinguhinnaga impordi turuosa | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 103 | 161 | 189 |

Dumpinguhinnaga impordi turuosa

2005

2006

2007

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Indeks

100

103

161

189

| (101) | Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa on vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistunud. |
| --- | --- |

(101)

Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa on vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistunud.

3.3.   VAATLUSALUSE TOOTE IMPORDIHINNA MUUTUMINE JA HINNAKÄITUMINE

3.3.1.   
  Hindade areng

| (102) | Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind arenes vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt:

  Tabel 4










  Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 103 | 104 | 99 |

(102)

Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind arenes vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt:

Tabel 4

Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind

2005

2006

2007

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Indeks

100

103

104

99

| (103) | Tabel 4 koostati kättesaadavate statistikaandmete, sealhulgas Eurostati andmete põhjal. Liitu suunatud impordi hind näitas kuni 2007. aastani tõusutrendi ja langes siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2005. aasta tasemest madalamale. |
| --- | --- |

(103)

Tabel 4 koostati kättesaadavate statistikaandmete, sealhulgas Eurostati andmete põhjal. Liitu suunatud impordi hind näitas kuni 2007. aastani tõusutrendi ja langes siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2005. aasta tasemest madalamale.

3.3.2.   
  Hindade allalöömine

| (104) | Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks toetus komisjon oma analüüsis uurimise käigus koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate esitatud teabele. Koostööst hoidunud Hiina ja Indoneesia äriühingute puhul määrati hindade allalöömine kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(104)

Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks toetus komisjon oma analüüsis uurimise käigus koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate esitatud teabele. Koostööst hoidunud Hiina ja Indoneesia äriühingute puhul määrati hindade allalöömine kindlaks Eurostati andmete põhjal.

| (105) | Hindade allalöömise marginaalide arvutamiseks kasutatakse sama metoodikat kui esialgses uurimises. Eksportivate tootjate impordihindu, mille hulka arvati dumpinguvastane tollimaks, võrreldi liidu tootmisharu hindadega, võttes aluseks samasuguse kvaliteediga toote kaalutud keskmise hinna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Liidu tootmisharu hindu korrigeeriti tehasest hankimise tasemele ning neid võrreldi CIF-impordihindadega liidu piiril, millele liideti dumpinguvastased ja muud tollimaksud. Selline hinnavõrdlus viidi läbi samal kaubandustasandil, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, ning pärast maha- ja allahindluste mahaarvamist.

  Tabel 5







  Hinna allalöömine | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- |
| Hiina: | |
| — | Golden Time |

(105)

Hindade allalöömise marginaalide arvutamiseks kasutatakse sama metoodikat kui esialgses uurimises. Eksportivate tootjate impordihindu, mille hulka arvati dumpinguvastane tollimaks, võrreldi liidu tootmisharu hindadega, võttes aluseks samasuguse kvaliteediga toote kaalutud keskmise hinna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Liidu tootmisharu hindu korrigeeriti tehasest hankimise tasemele ning neid võrreldi CIF-impordihindadega liidu piiril, millele liideti dumpinguvastased ja muud tollimaksud. Selline hinnavõrdlus viidi läbi samal kaubandustasandil, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, ning pärast maha- ja allahindluste mahaarvamist.

Tabel 5

Hinna allalöömine

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Hiina:

—

Golden Time

21,6 %

| — | muud äriühingud |
| --- | --- |

—

muud äriühingud

3,2 %

Indoneesia:

| — | muud äriühingud |
| --- | --- |

—

muud äriühingud

18,7 %

4.   MUUDEST RIIKIDEST PÄRIT IMPORT

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht oli vaatlusalusel perioodil tähtsusetu (vähem kui 50 tonni aastas) ja seega ei saanud see liidu tootmisharu olukorrale mõju avaldada.

5.   LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

| (106) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis olid 2005. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal mõjutanud liidu tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(106)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis olid 2005. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal mõjutanud liidu tootmisharu olukorda.

| (107) | Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave liidu tootmisharu kohta indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(107)

Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave liidu tootmisharu kohta indekseeritud kujul.

5.1.   TOOTMINE, TOOTMISVÕIMSUS JA SELLE RAKENDAMINE

| (108) | Liidu tootmisharu tootmine vähenes 2005. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 13 %. Tootmisvõimsus samal perioodil ei muutunud, kuid tootmisvõimsuse kasutamine vähenes 10 % võrra vastavalt tootmise arengule.

  Tabel 6










  Indekseeritult | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmismaht | 100 | 106 | 88 | 87 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 106 | 88 | 87 |

(108)

Liidu tootmisharu tootmine vähenes 2005. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 13 %. Tootmisvõimsus samal perioodil ei muutunud, kuid tootmisvõimsuse kasutamine vähenes 10 % võrra vastavalt tootmise arengule.

Tabel 6

Indekseeritult

2005

2006

2007

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Tootmisvõimsus

100

100

100

100

Tootmismaht

100

106

88

87

Tootmisvõimsuse rakendamine

100

106

88

87

5.2.   MÜÜK LIIDUS

| (109) | Andmed tabelis 7 näitavad liidu tootmisharu müügimahtude selget vähenemist. Olukorra tõsidust rõhutab veelgi asjaolu, et nagu on näidatud tabelis 1, kasvas kogutarbimine sama perioodi jooksul 3 %. Liidu tootmisharu turuosa langes 2005. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel märgatavalt. Vastupidiselt on Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga kumuleeritud impordi turuosa vaatlusalusel perioodil pidevalt kasvanud (vt põhjendus 100). Liidu tootmisharu tõstis langeva müügimahu tõttu ühiku müügihinda. Vaatamata ühiku hinna tõstmisele, teenis liidu tootmisharu naatriumtsüklamaadi müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka kahjumit.

  Tabel 7










  Indekseeritult | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht | 100 | 93 | 81 | 72 |
| Turuosa | 100 | 88 | 66 | 70 |
| Ühiku müügihind | 100 | 100 | 108 | 123 |

(109)

Andmed tabelis 7 näitavad liidu tootmisharu müügimahtude selget vähenemist. Olukorra tõsidust rõhutab veelgi asjaolu, et nagu on näidatud tabelis 1, kasvas kogutarbimine sama perioodi jooksul 3 %. Liidu tootmisharu turuosa langes 2005. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel märgatavalt. Vastupidiselt on Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga kumuleeritud impordi turuosa vaatlusalusel perioodil pidevalt kasvanud (vt põhjendus 100). Liidu tootmisharu tõstis langeva müügimahu tõttu ühiku müügihinda. Vaatamata ühiku hinna tõstmisele, teenis liidu tootmisharu naatriumtsüklamaadi müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka kahjumit.

Tabel 7

Indekseeritult

2005

2006

2007

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Müügimaht

100

93

81

72

Turuosa

100

88

66

70

Ühiku müügihind

100

100

108

123

5.3.   VARUD

| (110) | Liidu tootja varude hulk kõikus 2005. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel märkimisväärselt, langedes vaatlusaluse perioodi jooksul ligi poole võrra.

  Tabel 8










  Indeks | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 100 | 113 | 29 | 53 |

(110)

Liidu tootja varude hulk kõikus 2005. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel märkimisväärselt, langedes vaatlusaluse perioodi jooksul ligi poole võrra.

Tabel 8

Indeks

2005

2006

2007

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Varud (tonnides)

100

113

29

53

5.4.   KASUMLIKKUS

| (111) | Vaatamata mõningasele paranemisele jäi liidu tootmisharu kasumlikkus kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivseks. |
| --- | --- |

(111)

Vaatamata mõningasele paranemisele jäi liidu tootmisharu kasumlikkus kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivseks.

5.5.   TÖÖHÕIVE, TOOTLIKKUS JA TÖÖTASUD

| (112) | Tööhõive liidu tootmisharus langes vaatlusalusel perioodil 19 %. Tootlikkus töötaja kohta (arvutamisel jagatakse toodetud tonnide arv töötajate arvuga). Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel 5 % võrra.

  Tabel 9










  Indekseeritult | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 100 | 88 | 91 | 81 |
| Tööjõukulu töötaja kohta | 100 | 99 | 81 | 105 |
| Tootlikkus töötaja kohta | 100 | 121 | 97 | 107 |

(112)

Tööhõive liidu tootmisharus langes vaatlusalusel perioodil 19 %. Tootlikkus töötaja kohta (arvutamisel jagatakse toodetud tonnide arv töötajate arvuga). Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel 5 % võrra.

Tabel 9

Indekseeritult

2005

2006

2007

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Tööhõive

100

88

91

81

Tööjõukulu töötaja kohta

100

99

81

105

Tootlikkus töötaja kohta

100

121

97

107

5.6.   INVESTEERINGUD, INVESTEERINGUTASUVUS

| (113) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid investeeringud ligi poole võrra, peegeldades liidu tootja üldist negatiivset olukorda. Investeeringutasuvuse määr esitatuna liidu ainsa tootja puhaskasumi ja tema põhivara arvestusliku koguväärtuse vahelise suhtena peegeldab kulutasuvuse suundumust. See vähenes vaatlusalusel perioodil järsult ligi 80 %.

  Tabel 10










  Indekseeritult | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud | 100 | 44 | 7 | 53 |
| Investeeringutasuvus | 100 | 54 | 20 | 21 |

(113)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid investeeringud ligi poole võrra, peegeldades liidu tootja üldist negatiivset olukorda. Investeeringutasuvuse määr esitatuna liidu ainsa tootja puhaskasumi ja tema põhivara arvestusliku koguväärtuse vahelise suhtena peegeldab kulutasuvuse suundumust. See vähenes vaatlusalusel perioodil järsult ligi 80 %.

Tabel 10

Indekseeritult

2005

2006

2007

2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Investeeringud

100

44

7

53

Investeeringutasuvus

100

54

20

21

5.7.   RAHAVOOG JA KAPITALI KAASAMISE VÕIME

| (114) | Liidu tootmisharu rahavoogu saab hinnata vaid võrdluses liidu tootmisharu kogu tegevusega. Rahavoog oli 2005. aastal positiivne, kuid olukord halvenes järgneval perioodil ning oli negatiivne kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul. Ka kapitali kaasamine muutus vaatlusalusel perioodil kantud kahjude tõtu liidu tootmisharu jaoks raskemaks. |
| --- | --- |

(114)

Liidu tootmisharu rahavoogu saab hinnata vaid võrdluses liidu tootmisharu kogu tegevusega. Rahavoog oli 2005. aastal positiivne, kuid olukord halvenes järgneval perioodil ning oli negatiivne kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul. Ka kapitali kaasamine muutus vaatlusalusel perioodil kantud kahjude tõtu liidu tootmisharu jaoks raskemaks.

5.8.   DUMPINGUMARGINAALI SUURUS

| (115) | Mõlema asjaomase riigi dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, välja arvatud koostööd teinud Indoneesia eksportiva tootja puhul. Võttes arvesse ekspordi kogumahtu ja asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi hindu, ei saa selle mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(115)

Mõlema asjaomase riigi dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, välja arvatud koostööd teinud Indoneesia eksportiva tootja puhul. Võttes arvesse ekspordi kogumahtu ja asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi hindu, ei saa selle mõju pidada tähtsusetuks.

5.9.   TOIBUMINE VARASEMAST DUMPINGUST

| (116) | Hiinast ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed märtsis 2004. Sellest alates on täheldatud ainult osalist liidu tootja olukorra taastumist, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(116)

Hiinast ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed märtsis 2004. Sellest alates on täheldatud ainult osalist liidu tootja olukorra taastumist, nagu eespool kirjeldatud.

5.10.   JÄRELDUS KAHJU KOHTA

| (117) | Hiina ja Indoneesia madalahinnaline import liidu turul suurenes märkimisväärselt. Mõned liidu tootmisharu kahjunäitajad osutavad taastumisele, samas kui teised viitavad negatiivsele arengule. |
| --- | --- |

(117)

Hiina ja Indoneesia madalahinnaline import liidu turul suurenes märkimisväärselt. Mõned liidu tootmisharu kahjunäitajad osutavad taastumisele, samas kui teised viitavad negatiivsele arengule.

| (118) | Võttes arvesse liidu tootja olukorra üldist halvenemist ning Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ning kindlaks tehtud hindade allalöömist märkimisväärses ulatuses, järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju. |
| --- | --- |

(118)

Võttes arvesse liidu tootja olukorra üldist halvenemist ning Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ning kindlaks tehtud hindade allalöömist märkimisväärses ulatuses, järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju.

6.   ASJAOMASTEST RIIKIDEST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI JA MUUDE TEGURITE MÕJU

6.1.   ASJAOMASTEST RIIKIDEST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU

| (119) | Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kumuleeritud maht ja turuosa on vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistunud, nagu esitatud põhjenduses 100. Mõlema riigi puhul tehti kindlaks ka märkimisväärne hinna allalöömine. Võttes arvesse, et liitu tootmisharu olukorra halvenemine ning Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne suurenemine toimusid selgelt ühel ajal, järeldatakse, et kõnealune import tekitas liidu tootmisharule kahju. Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga import on üha aktiivsemalt hõlvamas ELi turgu ning on üle võtnud märkimisväärse osa varem liidu tootjale kuulunud turuosast. |
| --- | --- |

(119)

Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kumuleeritud maht ja turuosa on vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistunud, nagu esitatud põhjenduses 100. Mõlema riigi puhul tehti kindlaks ka märkimisväärne hinna allalöömine. Võttes arvesse, et liitu tootmisharu olukorra halvenemine ning Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne suurenemine toimusid selgelt ühel ajal, järeldatakse, et kõnealune import tekitas liidu tootmisharule kahju. Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga import on üha aktiivsemalt hõlvamas ELi turgu ning on üle võtnud märkimisväärse osa varem liidu tootjale kuulunud turuosast.

6.2.   MUUDE TEGURITE MÕJU

| (120) | Komisjon analüüsis põhjalikult, kas lisaks dumpinguhinnaga impordile võisid liidu tootjale jätkuvat kahju põhjustada ka muud teadaolevad tegurid, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon analüüsis põhjalikult, kas lisaks dumpinguhinnaga impordile võisid liidu tootjale jätkuvat kahju põhjustada ka muud teadaolevad tegurid, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

6.2.1.   
  Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguvaba impordi mõju

| (121) | Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguvaba impordi maht kahanes vaatlusalusel perioodil pidevalt. Kõnealuse impordi hinnad olid kõrgemad kui dumpinguhinnaga impordi hinnad. Neil põhjustel ei ole Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguvaba import liidu tootmisharu kantud kahju suurendanud. |
| --- | --- |

(121)

Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguvaba impordi maht kahanes vaatlusalusel perioodil pidevalt. Kõnealuse impordi hinnad olid kõrgemad kui dumpinguhinnaga impordi hinnad. Neil põhjustel ei ole Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguvaba import liidu tootmisharu kantud kahju suurendanud.

6.2.2.   
  Tulemuslikkus eksporditurgudel

| (122) | Liidu tootja eksportmüük turgudel väljaspool ELi moodustas tootja kogumüügist vähem kui 25 %. Vastupidiselt liidus toimunud müügile paranes eksportmüügi kasumlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul ning seega ei saanud see suurendada liidu tootmisharu kantud kahju. |
| --- | --- |

(122)

Liidu tootja eksportmüük turgudel väljaspool ELi moodustas tootja kogumüügist vähem kui 25 %. Vastupidiselt liidus toimunud müügile paranes eksportmüügi kasumlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul ning seega ei saanud see suurendada liidu tootmisharu kantud kahju.

6.2.3.   
  Toorainehindade kõikumine

| (123) | Naatriumtsüklamaadi tooraine hinna kõikumisel võis samuti olla teatav negatiivne mõju liidu tootmisharu tegevusele. See tegur ei ole siiski piisav kaotamaks põhjuslikku seost kantud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. Dumpinguhinda oleks tooraine hinna muutumine pidanud mõjutama samas ulatuses kui liidu tootja omi, kuna tooraine hind on tihedalt seotud õli ja uurea hinnaga. |
| --- | --- |

(123)

Naatriumtsüklamaadi tooraine hinna kõikumisel võis samuti olla teatav negatiivne mõju liidu tootmisharu tegevusele. See tegur ei ole siiski piisav kaotamaks põhjuslikku seost kantud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. Dumpinguhinda oleks tooraine hinna muutumine pidanud mõjutama samas ulatuses kui liidu tootja omi, kuna tooraine hind on tihedalt seotud õli ja uurea hinnaga.

6.2.4.   
  Muutused tarbimises

| (124) | Uute toodete turule tulekuga toimunud muutus tarbimises ei ole naatriumtsüklamaadi tarbimisele märgatavat mõju avaldanud. Tegelikult tundub, et naatriumtsüklamaat ja kõnealused uued tooted ei ole omavahel otseselt asendatavad. |
| --- | --- |

(124)

Uute toodete turule tulekuga toimunud muutus tarbimises ei ole naatriumtsüklamaadi tarbimisele märgatavat mõju avaldanud. Tegelikult tundub, et naatriumtsüklamaat ja kõnealused uued tooted ei ole omavahel otseselt asendatavad.

6.3.   JÄRELDUS

| (125) | Nimetatud põhjustel järeldatakse, et Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju ning et ükski muu tegur ei kaota seda põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(125)

Nimetatud põhjustel järeldatakse, et Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju ning et ükski muu tegur ei kaota seda põhjuslikku seost.

E.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

1.   PROGNOOSITUD MAHU JA HINNAMUUTUSTE MÕJU LIIDU TOOTMISHARULE MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

| (126) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati praegu vaatluse all olevatest riikidest pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju jätkumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(126)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati praegu vaatluse all olevatest riikidest pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju jätkumine on tõenäoline.

| (127) | Selleks et hinnata kehtivate meetmete aegumise võimalikku mõju liidu tootmisharule, kaaluti dumpingu jätkumise tõenäosuse seisukohalt järgmisi tegureid kooskõlas eespool kokkuvõtlikult käsitletud elementidega. |
| --- | --- |

(127)

Selleks et hinnata kehtivate meetmete aegumise võimalikku mõju liidu tootmisharule, kaaluti dumpingu jätkumise tõenäosuse seisukohalt järgmisi tegureid kooskõlas eespool kokkuvõtlikult käsitletud elementidega.

1.1.   HIINA

| (128) | Nagu järeldatud põhjenduses 40, toimub käesoleva läbivaatamisega seotud Hiina eksportijate eksport jätkuvalt dumpinguhinnaga. Hiina eksport muudesse kolmandatesse riikidesse tundub samuti toimuvat dumpinguhinnaga, mis viitab dumpingu süsteemsele kasutamisele. |
| --- | --- |

(128)

Nagu järeldatud põhjenduses 40, toimub käesoleva läbivaatamisega seotud Hiina eksportijate eksport jätkuvalt dumpinguhinnaga. Hiina eksport muudesse kolmandatesse riikidesse tundub samuti toimuvat dumpinguhinnaga, mis viitab dumpingu süsteemsele kasutamisele.

| (129) | Hiina tootmisvõimsuse analüüs näitas, et käesoleva läbivaatamisega seotud Hiina äriühingute vaba tootmisvõimsus ületab mitmekordselt liidu turu mahu (vt põhjendus 61). Teiste kolmandate riikide turgude võime ära kasutada märkimisväärses lisakoguses Hiina importi on samuti piiratud (vt põhjendus 63). Seega on Hiina eksportivad tootjad huvitatud ekspordi suunamisest liidu turule suures mahus ja dumpinguhinnaga, kui meetmed peaks kaotama kehtivuse (vt põhjendus 65). |
| --- | --- |

(129)

Hiina tootmisvõimsuse analüüs näitas, et käesoleva läbivaatamisega seotud Hiina äriühingute vaba tootmisvõimsus ületab mitmekordselt liidu turu mahu (vt põhjendus 61). Teiste kolmandate riikide turgude võime ära kasutada märkimisväärses lisakoguses Hiina importi on samuti piiratud (vt põhjendus 63). Seega on Hiina eksportivad tootjad huvitatud ekspordi suunamisest liidu turule suures mahus ja dumpinguhinnaga, kui meetmed peaks kaotama kehtivuse (vt põhjendus 65).

| (130) | Täheldatud dumpingu ja hindade allalöömise kõrge tase näitab, et eespool nimetatud eksport liitu toimuks dumpinguhindadega, mis oleksid märkimisväärselt madalamad liidu tootja hindadest ja kuludest. |
| --- | --- |

(130)

Täheldatud dumpingu ja hindade allalöömise kõrge tase näitab, et eespool nimetatud eksport liitu toimuks dumpinguhindadega, mis oleksid märkimisväärselt madalamad liidu tootja hindadest ja kuludest.

| (131) | Selliste mahu ja hindade kombineeritud mõju võib kaasa tuua juba praegu ebakindlas olukorras oleva liidu tootmisharu olukorra halvenemise. Selline stsenaarium survestaks tõenäoliselt liidu tootmisharu hindu veelgi ja/või tingiks selle tootmise ja müügi vähenemise. Liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneks veelgi, tuues kaasa veelgi suurema kahju. Sellise arengu tulemusel võib liidu ainus tootja olla sunnitud oma tegevuse lõpetama. |
| --- | --- |

(131)

Selliste mahu ja hindade kombineeritud mõju võib kaasa tuua juba praegu ebakindlas olukorras oleva liidu tootmisharu olukorra halvenemise. Selline stsenaarium survestaks tõenäoliselt liidu tootmisharu hindu veelgi ja/või tingiks selle tootmise ja müügi vähenemise. Liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneks veelgi, tuues kaasa veelgi suurema kahju. Sellise arengu tulemusel võib liidu ainus tootja olla sunnitud oma tegevuse lõpetama.

1.2.   INDONEESIA

| (132) | Uurimine on näidanud, et dumpinguhinnaga import Indoneesiast on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud. Uurimine on samuti näidanud, et Indoneesia vaba tootmisvõimsus suudaks katta rohkem kui kolm neljandiku liidu turust ning et tootmisvõimsus kasvab lähitulevikus tõenäoliselt veelgi (vt põhjendus 75). Kuna ei ole märke sellest, et muud kolmandad turud või siseturg võiks ülemäärase tootmisvõimsuse ära kasutada, võib juhtuda, et meetmete kehtivuse kaotamise korral suureneb import liitu ja seda veelgi madalamate hindade juures. |
| --- | --- |

(132)

Uurimine on näidanud, et dumpinguhinnaga import Indoneesiast on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud. Uurimine on samuti näidanud, et Indoneesia vaba tootmisvõimsus suudaks katta rohkem kui kolm neljandiku liidu turust ning et tootmisvõimsus kasvab lähitulevikus tõenäoliselt veelgi (vt põhjendus 75). Kuna ei ole märke sellest, et muud kolmandad turud või siseturg võiks ülemäärase tootmisvõimsuse ära kasutada, võib juhtuda, et meetmete kehtivuse kaotamise korral suureneb import liitu ja seda veelgi madalamate hindade juures.

| (133) | Nagu ka Hiina puhul, näitavad dumpingu ja hindade allalöömise täheldatud kõrge tase, et Indoneesia eksport liitu toimuks dumpinguhindadega, mis oleksid märkimisväärselt madalamad kui liidu tootja hinnad ja kulud. Sarnaselt võib selliste mahtude ja hindade kombineeritud mõju kaasa tuua juba praegu ebakindlas olukorras oleva liidu tootja olukorra halvenemise ning liidu ainus tootja võib olla sunnitud oma tegevuse lõpetama. Sarnaselt Hiinale tundub ka Indoneesia puhul, et eksport muudesse kolmandatesse riikidesse toimub dumpinguhinnaga, kuna hinnad on liitu suunatud ekspordi hindadest madalamad, näidates seega dumpingu süsteemset kasutamist. |
| --- | --- |

(133)

Nagu ka Hiina puhul, näitavad dumpingu ja hindade allalöömise täheldatud kõrge tase, et Indoneesia eksport liitu toimuks dumpinguhindadega, mis oleksid märkimisväärselt madalamad kui liidu tootja hinnad ja kulud. Sarnaselt võib selliste mahtude ja hindade kombineeritud mõju kaasa tuua juba praegu ebakindlas olukorras oleva liidu tootja olukorra halvenemise ning liidu ainus tootja võib olla sunnitud oma tegevuse lõpetama. Sarnaselt Hiinale tundub ka Indoneesia puhul, et eksport muudesse kolmandatesse riikidesse toimub dumpinguhinnaga, kuna hinnad on liitu suunatud ekspordi hindadest madalamad, näidates seega dumpingu süsteemset kasutamist.

2.   JÄRELDUS KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUSE KOHTA

| (134) | Liidu tootmisharu on kannatanud dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel ebakindel. |
| --- | --- |

(134)

Liidu tootmisharu on kannatanud dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel ebakindel.

| (135) | Nagu eespool selgitatud, on uurimine näidanud, et liidu tootmisharule kahju tekitamine on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud. Kahju jätkumine on vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 iseenesest arvestatav tõend selle kohta, et kahju jätkub tõenäoliselt ka tulevikus, millest nähtub, et meetmed peaksid edasi kehtima. |
| --- | --- |

(135)

Nagu eespool selgitatud, on uurimine näidanud, et liidu tootmisharule kahju tekitamine on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud. Kahju jätkumine on vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 iseenesest arvestatav tõend selle kohta, et kahju jätkub tõenäoliselt ka tulevikus, millest nähtub, et meetmed peaksid edasi kehtima.

| (136) | Importi käsitlevad järeldused näitavad, et dumpinguhinnaga import jätkub tõenäoliselt suures mahus ning et hinnasurve suurendab suure tõenäosusega konkurentsi dumpinguhinnaga imporditud ja liidus toodetud naatriumtsüklamaadi vahel. Uurimise käigus ei ole ilmnenud tegureid, mis kaotaksid selge seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantava kahju vahel. |
| --- | --- |

(136)

Importi käsitlevad järeldused näitavad, et dumpinguhinnaga import jätkub tõenäoliselt suures mahus ning et hinnasurve suurendab suure tõenäosusega konkurentsi dumpinguhinnaga imporditud ja liidus toodetud naatriumtsüklamaadi vahel. Uurimise käigus ei ole ilmnenud tegureid, mis kaotaksid selge seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantava kahju vahel.

| (137) | Kui meetmete kohaldamine lõpetataks, halveneks liidu tootmisharu olukord ning liidu ainsa tootja tegevuse jätkumine oleks küsitav. |
| --- | --- |

(137)

Kui meetmete kohaldamine lõpetataks, halveneks liidu tootmisharu olukord ning liidu ainsa tootja tegevuse jätkumine oleks küsitav.

| (138) | Seega järeldatakse, et suure tõenäosusega jätkub Hiinast ja Indoneesiast pärit impordiga kaasnev kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(138)

Seega järeldatakse, et suure tõenäosusega jätkub Hiinast ja Indoneesiast pärit impordiga kaasnev kahju liidu tootmisharule.

F.   LIIDU HUVID

1.   SISSEJUHATUS

| (139) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete jätkamine ei kahjusta liidu kui terviku huve. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati erinevaid põimunud huvisid, st taotluse esitanud liidu tootja, importijate, tarnijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(139)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete jätkamine ei kahjusta liidu kui terviku huve. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati erinevaid põimunud huvisid, st taotluse esitanud liidu tootja, importijate, tarnijate ja kasutajate huve.

2.   TAOTLUSE ESITANUD LIIDU TOOTJA HUVID

| (140) | Liidu ainsa tootja puhul tuleb märkida, et tema kahjumit tootev olukord oli tingitud raskustest võistelda odava dumpinguhinnaga impordiga, mis hõlmas juba vaatlusaluse perioodi alguses märkimisväärse turuosa, mis kõnealusel perioodil pidevalt suurenes. |
| --- | --- |

(140)

Liidu ainsa tootja puhul tuleb märkida, et tema kahjumit tootev olukord oli tingitud raskustest võistelda odava dumpinguhinnaga impordiga, mis hõlmas juba vaatlusaluse perioodi alguses märkimisväärse turuosa, mis kõnealusel perioodil pidevalt suurenes.

| (141) | Leitakse, et liidu tootja saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline vähemalt oma toodangumahtu suurendama ja võib-olla ka müügihindu tõstma, mis looks tootmisvahenditesse investeerimise jätkamiseks vajaliku investeeringutasuvuse taseme. Meetmete kohaldamise lõpetamine aga peataks taastumise ning tingiks selle, et liidu tootja kannaks ka edaspidi kahju ja seda isegi suuremal määral. See ohustaks tõsiselt liidu tootja elujõulisust, mille tulemusena võib viimane olla sunnitud oma tegevuse lõpetama, mis tooks kaasa tarnimise ja konkurentsi vähenemise turul. |
| --- | --- |

(141)

Leitakse, et liidu tootja saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline vähemalt oma toodangumahtu suurendama ja võib-olla ka müügihindu tõstma, mis looks tootmisvahenditesse investeerimise jätkamiseks vajaliku investeeringutasuvuse taseme. Meetmete kohaldamise lõpetamine aga peataks taastumise ning tingiks selle, et liidu tootja kannaks ka edaspidi kahju ja seda isegi suuremal määral. See ohustaks tõsiselt liidu tootja elujõulisust, mille tulemusena võib viimane olla sunnitud oma tegevuse lõpetama, mis tooks kaasa tarnimise ja konkurentsi vähenemise turul.

3.   IMPORTIJATE HUVID

| (142) | Menetluse alguses saadeti küsimustik 20 sõltumatule importijale. Neist kolm vastasid, et nad ei ole enam vaatlusaluse toote turul tegevad. Küsimustikule vastas veel kaks importijat. Koostööd teinud sõltumatute importijate import moodustas 7 % asjaomasest koguimpordist. |
| --- | --- |

(142)

Menetluse alguses saadeti küsimustik 20 sõltumatule importijale. Neist kolm vastasid, et nad ei ole enam vaatlusaluse toote turul tegevad. Küsimustikule vastas veel kaks importijat. Koostööd teinud sõltumatute importijate import moodustas 7 % asjaomasest koguimpordist.

| (143) | Uurimisel selgus, et erinevate naatriumtsüklamaadi tarnijate olemasolu on väga oluline. Importijad peavad kvaliteedi ja toiduohutuse tagamise põhjustel juhinduma nii Aasia kui ka Euroopa tarneallikatest. |
| --- | --- |

(143)

Uurimisel selgus, et erinevate naatriumtsüklamaadi tarnijate olemasolu on väga oluline. Importijad peavad kvaliteedi ja toiduohutuse tagamise põhjustel juhinduma nii Aasia kui ka Euroopa tarneallikatest.

4.   KASUTAJATE HUVID

| (144) | Menetluse alguses saadeti küsimustik 13 võimalikule kasutajale, kellest komisjonile vastasid vaid kaks. |
| --- | --- |

(144)

Menetluse alguses saadeti küsimustik 13 võimalikule kasutajale, kellest komisjonile vastasid vaid kaks.

| (145) | Vaatlusaluse toote peamised kasutajad liidus on toiduaine-, joogi- ja ravimitööstus. Nõudlus vaatlusalase toote järele sõltub seega nende tööstuste olukorrast. |
| --- | --- |

(145)

Vaatlusaluse toote peamised kasutajad liidus on toiduaine-, joogi- ja ravimitööstus. Nõudlus vaatlusalase toote järele sõltub seega nende tööstuste olukorrast.

| (146) | Endast märku andnud kasutajate kasumimarginaal tootmisahela järgmise etapi toodete puhul, mille tarvis kasutatakse naatriumtsüklamaati, oli korralik. Dumpinguvastaste tollimaksude mõju nende kogukuludele oli väike (vähem kui 1 %), nii et kehtivate meetmete mõju ei olnud nende suhtes ebaproportsionaalselt suur. |
| --- | --- |

(146)

Endast märku andnud kasutajate kasumimarginaal tootmisahela järgmise etapi toodete puhul, mille tarvis kasutatakse naatriumtsüklamaati, oli korralik. Dumpinguvastaste tollimaksude mõju nende kogukuludele oli väike (vähem kui 1 %), nii et kehtivate meetmete mõju ei olnud nende suhtes ebaproportsionaalselt suur.

5.   TARNIJATE HUVID

| (147) | Küsimustik saadeti kaheksale võimalikule tarnijale, kellest ükski komisjonile ei vastanud. Kättesaadava teabe alusel tundub, et naatriumtsüklamaadiga seotud äritegevus on nende puhul pigem tähtsusetu. Igal juhul võib liidu ainsa tootja olukorra halvenemine avaldada mõningast, kuigi piiratud, negatiivset mõju tarnijatele, kes liidu ainsat tootjat toormaterjaliga varustavad. Seega võib õigustatult väita, et meetmetest saavad tõenäoliselt kasu ka tarnijad, kuna see hoiab elujõulisena ühe nende klientidest. |
| --- | --- |

(147)

Küsimustik saadeti kaheksale võimalikule tarnijale, kellest ükski komisjonile ei vastanud. Kättesaadava teabe alusel tundub, et naatriumtsüklamaadiga seotud äritegevus on nende puhul pigem tähtsusetu. Igal juhul võib liidu ainsa tootja olukorra halvenemine avaldada mõningast, kuigi piiratud, negatiivset mõju tarnijatele, kes liidu ainsat tootjat toormaterjaliga varustavad. Seega võib õigustatult väita, et meetmetest saavad tõenäoliselt kasu ka tarnijad, kuna see hoiab elujõulisena ühe nende klientidest.

6.   JÄRELDUS LIIDU HUVIDE KOHTA

| (148) | Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid dumpinguvastaste meetmete kohaldamist. |
| --- | --- |

(148)

Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid dumpinguvastaste meetmete kohaldamist.

G.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (149) | Eespool nimetatud järeldustest lähtudes tuleks säilitada Hiinast ja Indoneesiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed, |
| --- | --- |

(149)

Eespool nimetatud järeldustest lähtudes tuleks säilitada Hiinast ja Indoneesiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiinast ja Indoneesiast pärit ning praegu CN-koodi ex 2929 90 00 (TARICi kood 2929900010) alla klassifitseeritava naatriumtsüklamaadi impordi suhtes.

2.   Järgmiste äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatakse järgmisi lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrasid:

| Riik | Äriühing | Tollimaksu määr
  (eurot kilogrammi kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Hiina Rahvavabariik | 0 | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Hiina Rahvavabariik | 0 | A472 |
| Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik | 0,11 | A473 |
| Kõik teised äriühingud | 0,26 | A999 |
| Indoneesia | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indoneesia. | 0,24 | A502 |
| Kõik teised äriühingud | 0,27 | A999 |

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr

(eurot kilogrammi kohta)

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Hiina Rahvavabariik

0

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Hiina Rahvavabariik

0

A472

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik

0,11

A473

Kõik teised äriühingud

0,26

A999

Indoneesia

PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indoneesia.

0,24

A502

Kõik teised äriühingud

0,27

A999

3.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühine tolliseadustik) (5) artiklile 145, vähendatakse käesoleva artikli lõike 2 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 3. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 72, 11.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT C 56, 10.3.2009, lk 42.

3

(4)  Kuna vaid üks Indoneesia eksportija eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu, on see arv esitatud konfidentsiaalsuse kaalutlustel vahemikuna.

4

(5)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

5

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/17

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 493/2010,

7. juuni 2010,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 1. märtsi 2010. aasta otsust 2010/129/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2008/109/ÜVJP, mis käsitleb Libeeria vastu suunatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 10. veebruari 2004. aasta ühise seisukohaga 2004/137/ÜVJP (mis käsitleb Libeeria vastu suunatud piiranguid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2001/357/ÜVJP) (2) nähakse ette ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1521 (2003) sätestatud meetmete, sealhulgas sõjalise tegevusega seotud tehnilise abi keelu rakendamine. Samuti sätestati keeld anda sõjalise tegevusega seotud rahalist abi. Vastavalt kõnealusele ühisele seisukohale kehtestatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 234/2004 (3) üldine keeld anda isikutele, üksustele ja asutustele Libeerias või kasutamiseks Libeerias sõjalise tegevusega seotud tehnilist või rahalist abi või seda rahastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 10. veebruari 2004. aasta ühise seisukohaga 2004/137/ÜVJP (mis käsitleb Libeeria vastu suunatud piiranguid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2001/357/ÜVJP) (2) nähakse ette ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1521 (2003) sätestatud meetmete, sealhulgas sõjalise tegevusega seotud tehnilise abi keelu rakendamine. Samuti sätestati keeld anda sõjalise tegevusega seotud rahalist abi. Vastavalt kõnealusele ühisele seisukohale kehtestatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 234/2004 (3) üldine keeld anda isikutele, üksustele ja asutustele Libeerias või kasutamiseks Libeerias sõjalise tegevusega seotud tehnilist või rahalist abi või seda rahastada.

| (2) | 12. veebruaril 2008 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2008/109/ÜVJP, (4) milles kinnitati kõnealuseid meetmeid ning ühendati need koos muude asjakohaste meetmetega ühte õigusakti. |
| --- | --- |

(2)

12. veebruaril 2008 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2008/109/ÜVJP, (4) milles kinnitati kõnealuseid meetmeid ning ühendati need koos muude asjakohaste meetmetega ühte õigusakti.

| (3) | 17. detsembril 2009 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 1903 (2009), millega muudetakse ÜRO piiravaid meetmeid seoses relvade ja nendega seotud materjalidega ning sõjalise tegevusega seotud abi, nõuannete ja koolituse andmist, piirates loetletud piiravate meetmete mõju nii, et need kehtiksid üksnes Libeeria territooriumil tegutsevate valitsusväliste üksuste ja isikute suhtes. Kõnealuse resolutsiooni kohaselt on ühist seisukohta 2008/109/ÜVJP muudetud otsusega 2010/129/ÜVJP. |
| --- | --- |

(3)

17. detsembril 2009 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 1903 (2009), millega muudetakse ÜRO piiravaid meetmeid seoses relvade ja nendega seotud materjalidega ning sõjalise tegevusega seotud abi, nõuannete ja koolituse andmist, piirates loetletud piiravate meetmete mõju nii, et need kehtiksid üksnes Libeeria territooriumil tegutsevate valitsusväliste üksuste ja isikute suhtes. Kõnealuse resolutsiooni kohaselt on ühist seisukohta 2008/109/ÜVJP muudetud otsusega 2010/129/ÜVJP.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 234/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 234/2004 vastavalt muuta.

| (5) | Füüsiliste isikute isikuandmete töötlemisel käesoleva määruse alusel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6), |
| --- | --- |

(5)

Füüsiliste isikute isikuandmete töötlemisel käesoleva määruse alusel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 234/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „tehniline abi” – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või nõuandeteenuste kaudu. Tehnilise abi hulka kuulub ka suuline abi; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„tehniline abi” – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või nõuandeteenuste kaudu. Tehnilise abi hulka kuulub ka suuline abi;

| b) | „sanktsioonide komitee” – ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1521 (2003) lõikega 21 loodud komitee;” |
| --- | --- |

b)

„sanktsioonide komitee” – ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1521 (2003) lõikega 21 loodud komitee;”

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Keelatud on:






  a) | anda sõjalise tegevusega seotud tehnilist abi, sealhulgas relvade ja igasuguste nendega seotud materjalidega, sealhulgas tulirelvad ja laskemoon, sõjaväeveokid ja -varustus, poolsõjaline varustus ja eespool nimetatutele mõeldud varuosad, varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud teenuseid otse või kaudselt ühelegi valitsusvälisele isikule, üksusele või asutusele Libeerias või kasutamiseks Libeerias; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Keelatud on:

a)

anda sõjalise tegevusega seotud tehnilist abi, sealhulgas relvade ja igasuguste nendega seotud materjalidega, sealhulgas tulirelvad ja laskemoon, sõjaväeveokid ja -varustus, poolsõjaline varustus ja eespool nimetatutele mõeldud varuosad, varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud teenuseid otse või kaudselt ühelegi valitsusvälisele isikule, üksusele või asutusele Libeerias või kasutamiseks Libeerias;

| b) | rahastada sõjalist tegevust või anda selleks rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust relvade ja nendega seotud varustuse müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või tehnilise abi ja muude teenuste osutamiseks, müümiseks, tarnimiseks või üleandmiseks otse või kaudselt ühelegi valitsusvälisele isikule, üksusele või asutusele Libeerias või kasutamiseks Libeerias, või |
| --- | --- |

b)

rahastada sõjalist tegevust või anda selleks rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust relvade ja nendega seotud varustuse müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või tehnilise abi ja muude teenuste osutamiseks, müümiseks, tarnimiseks või üleandmiseks otse või kaudselt ühelegi valitsusvälisele isikule, üksusele või asutusele Libeerias või kasutamiseks Libeerias, või

| c) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a või b nimetatud keeldudest.” |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a või b nimetatud keeldudest.”

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  1.   Erandina artiklist 2 võivad I lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevad asutused sellistes liikmesriikides, kus teenuseosutaja asub, lubada anda:






  a) | tehnilist abi, mis on ette nähtud üksnes ÜRO Missiooni Libeerias toetuseks või sellele kasutamiseks, või |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

1.   Erandina artiklist 2 võivad I lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevad asutused sellistes liikmesriikides, kus teenuseosutaja asub, lubada anda:

a)

tehnilist abi, mis on ette nähtud üksnes ÜRO Missiooni Libeerias toetuseks või sellele kasutamiseks, või

| b) | tehnilist abi seoses mittesurmava sõjavarustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks, eeldusel et asjaomane liikmesriik on eelnevalt teatanud niisuguse tehnilise abi andmisest sanktsioonide komiteele. Sellised teated sisaldavad kogu asjakohast teavet, sealhulgas vajaduse korral teavet lõppkasutaja, kavandatud tarnekuupäeva ja saadetiste marsruudi kohta. |
| --- | --- |

b)

tehnilist abi seoses mittesurmava sõjavarustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks, eeldusel et asjaomane liikmesriik on eelnevalt teatanud niisuguse tehnilise abi andmisest sanktsioonide komiteele. Sellised teated sisaldavad kogu asjakohast teavet, sealhulgas vajaduse korral teavet lõppkasutaja, kavandatud tarnekuupäeva ja saadetiste marsruudi kohta.

2.   Pädev asutus teeb otsused loataotluse kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid kaalutlusi, muu hulgas nõudeid, mis on sätestatud nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) (7). Pädevad asutused nõuavad kaitsemeetmeid selliste lubade kuritarvitamise vastu ning võtavad vajaduse korral meetmeid tarnitud relvade ja nendega seotud varustuse tagasitoomiseks.

3.   Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.

| 4) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Füüsilised ja juriidilised isikud, üksused või asutused, kes kavatsevad anda Libeeria valitsusele artiklis 1 määratletud sõjalise tegevusega seotud mis tahes tehnilist abi, peavad sellest eelnevalt teavitama I lisas loetletud veebilehekülgedel nimetatud pädevat asutust nende elu- või asukoha liikmesriigis. Selline teave peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas vajaduse korral teavet lõppkasutaja, kavandatud tarnekuupäeva ja saadetiste marsruudi kohta. Asjakohase teabe kättesaamisel teavitab asjaomane liikmesriik sellest viivitamata sanktsioonide komiteed.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Füüsilised ja juriidilised isikud, üksused või asutused, kes kavatsevad anda Libeeria valitsusele artiklis 1 määratletud sõjalise tegevusega seotud mis tahes tehnilist abi, peavad sellest eelnevalt teavitama I lisas loetletud veebilehekülgedel nimetatud pädevat asutust nende elu- või asukoha liikmesriigis. Selline teave peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas vajaduse korral teavet lõppkasutaja, kavandatud tarnekuupäeva ja saadetiste marsruudi kohta. Asjakohase teabe kättesaamisel teavitab asjaomane liikmesriik sellest viivitamata sanktsioonide komiteed.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 7. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. CORBACHO

---

(1)  ELT L 51, 2.3.2010, lk 23.

1

(2)  ELT L 40, 12.2.2004, lk 35.

2

(3)  ELT L 40, 12.2.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 38, 13.2.2008, lk 26.

4

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

(6)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

6

(7)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.”

7

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 494/2010,

25. mai 2010,

millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit sõlmis 15. detsembril 2009 Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuelaga Genfi banaanikaubanduslepingu, milles käsitletakse ELi kaubandusrežiimi struktuuri ja toimimist CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate banaanide puhul (edaspidi „leping”). Lepingus sätestatakse tingimused käimasolevate WTO vaidluste ja nõuete lõplikuks lahendamiseks seoses banaanide impordikorraga Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit sõlmis 15. detsembril 2009 Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuelaga Genfi banaanikaubanduslepingu, milles käsitletakse ELi kaubandusrežiimi struktuuri ja toimimist CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate banaanide puhul (edaspidi „leping”). Lepingus sätestatakse tingimused käimasolevate WTO vaidluste ja nõuete lõplikuks lahendamiseks seoses banaanide impordikorraga Euroopa Liidus.

| (2) | Lepingu punkti 3 alapunkti a kohaselt peab Euroopa Liit järk-järgult vähendama banaanide tollimaksu 176 eurolt 1 000 netokilogrammi kohta 114 eurole 1 000 netokilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu punkti 3 alapunkti a kohaselt peab Euroopa Liit järk-järgult vähendama banaanide tollimaksu 176 eurolt 1 000 netokilogrammi kohta 114 eurole 1 000 netokilogrammi kohta.

| (3) | Kuni lepingu jõustumiseni ja kooskõlas lepingu punkti 8 alapunktiga b tuleb neid tariifikärpeid kohaldada ajutiselt ja tagasiulatuvalt alates lepingu allakirjutamise kuupäevast, tingimusel et teised lepinguosalised täidavad oma vastavaid kohustusi. |
| --- | --- |

(3)

Kuni lepingu jõustumiseni ja kooskõlas lepingu punkti 8 alapunktiga b tuleb neid tariifikärpeid kohaldada ajutiselt ja tagasiulatuvalt alates lepingu allakirjutamise kuupäevast, tingimusel et teised lepinguosalised täidavad oma vastavaid kohustusi.

| (4) | Nõukogu võttis 10. mail 2010 vastu otsuse lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 10. mail 2010 vastu otsuse lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.

| (5) | Seepärast on vaja kohaldada lepingus sätestatud esimest tariifikärbet, vähendades tollimaksumäära 148 eurole 1 000 netokilogrammi kohta, ning sätestada, et seda määra kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 15. detsembrist 2009 kuni 31. detsembrini 2010. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on vaja kohaldada lepingus sätestatud esimest tariifikärbet, vähendades tollimaksumäära 148 eurole 1 000 netokilogrammi kohta, ning sätestada, et seda määra kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 15. detsembrist 2009 kuni 31. detsembrini 2010.

| (6) | Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1031/2008 (2) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 948/2009, (3) tuleks seepärast lepingu allakirjutamisel vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1031/2008 (2) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 948/2009, (3) tuleks seepärast lepingu allakirjutamisel vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1031/2008, asendatakse CN-koodi 0803 00 19 real „Värsked banaanid, muud kui jahubanaanid” veeru 3 („Kokkuleppeline tollimaksumäär”) kanne järgmisega: „148 eurot/1 000 kg/net”.

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 948/2009, asendatakse CN-koodi 0803 00 19 real „Värsked banaanid, muud kui jahubanaanid” veeru 3 („Kokkuleppeline tollimaksumäär”) kanne järgmisega: „148 eurot/1 000 kg/net”.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse alates 15. detsembrist 2009.

Artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  ELT L 291, 31.10.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 287, 31.10.2009, lk 1.

3

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 495/2010,

7. juuni 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 61,5 |
| TN | 92,7 |
| TR | 78,2 |
| ZZ | 69,2 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 33,9 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 64,9 |
| 0709 90 70 | TR | 106,2 |
| ZZ | 106,2 |
| 0805 50 10 | AR | 88,8 |
| BR | 112,1 |
| TR | 96,8 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 99,8 |
| 0808 10 80 | AR | 119,5 |
| BR | 81,2 |
| CA | 103,3 |
| CL | 87,5 |
| CN | 87,6 |
| IL | 49,0 |
| NZ | 115,5 |
| US | 124,4 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 190,9 |
| ZZ | 285,5 |
| 0809 20 95 | TR | 499,6 |
| US | 573,0 |
| ZZ | 536,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

44,4

MK

61,5

TN

92,7

TR

78,2

ZZ

69,2

0707 00 05

MA

37,3

MK

33,9

TR

123,5

ZZ

64,9

0709 90 70

TR

106,2

ZZ

106,2

0805 50 10

AR

88,8

BR

112,1

TR

96,8

ZA

101,5

ZZ

99,8

0808 10 80

AR

119,5

BR

81,2

CA

103,3

CL

87,5

CN

87,6

IL

49,0

NZ

115,5

US

124,4

UY

116,3

ZA

85,2

ZZ

97,0

0809 10 00

TN

380,0

TR

190,9

ZZ

285,5

0809 20 95

TR

499,6

US

573,0

ZZ

536,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 496/2010,

7. juuni 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 488/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 488/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 138, 4.6.2010, lk 7.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 8. juunist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,44 | 3,07 |
| 1701 12 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,44 | 2,78 |
| 1701 91 00 (2) | 39,00 | 5,77 |
| 1701 99 10 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1701 99 90 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

39,44

0,00

1701 11 90 (1)

39,44

3,07

1701 12 10 (1)

39,44

0,00

1701 12 90 (1)

39,44

2,78

1701 91 00 (2)

39,00

5,77

1701 99 10 (2)

39,00

2,64

1701 99 90 (2)

39,00

2,64

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/25

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2010,

Regioonide Komitee ühe Poola liikme ametisse nimetamise kohta

(2010/310/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Poola valitsuse ettepanekut

ning võttes arvesse järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1).

| (2) | Regioonide komitees on vabanenud liikmekoht seoses Regioonide Komitee liikme Jan KOZŁOWSKI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide komitees on vabanenud liikmekoht seoses Regioonide Komitee liikme Jan KOZŁOWSKI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 järgmine isik:

Mieczysław STRUK, Marszałek Województwa Pomorskiego.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 3. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22 ja ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

1

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2010,

Regioonide Komitee kuue Itaalia liikme ja nelja Itaalia asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2010/311/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Itaalia valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuar 2010 kuni 25. jaanuar 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuar 2010 kuni 25. jaanuar 2015 (1).

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kuus liikmekohta seoses Agazio LOIERO, Antonio BASSOLINO, Massimo PINESCHI, Mercedes BRESSO, Claudio BURLANDO ja Claudio MARTINI ametiaja lõppemisega. Kolm asendusliikme kohta on vabanenud seoses Maria Giuseppina MUZZARELLI, Sante ZUFFADA ja Maria Rita LORENZETTI ametiaja lõppemisega. Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Gianfranco VITAGLIANO nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kuus liikmekohta seoses Agazio LOIERO, Antonio BASSOLINO, Massimo PINESCHI, Mercedes BRESSO, Claudio BURLANDO ja Claudio MARTINI ametiaja lõppemisega. Kolm asendusliikme kohta on vabanenud seoses Maria Giuseppina MUZZARELLI, Sante ZUFFADA ja Maria Rita LORENZETTI ametiaja lõppemisega. Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Gianfranco VITAGLIANO nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmetena nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena:






  — | Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria; |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena:

—

Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria;

| — | Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise; |
| --- | --- |

—

Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise;

| — | Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio; |
| --- | --- |

—

Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio;

| — | Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte; |
| --- | --- |

—

Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte;

| — | Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte; |
| --- | --- |

—

Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte;

| — | Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria; |
| --- | --- |

—

Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria;

ning

| b) | asendusliikmetena:






  — | Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna; |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena:

—

Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna;

| — | Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia; |
| --- | --- |

—

Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia;

| — | Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania; |
| --- | --- |

—

Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania;

| — | Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana. |
| --- | --- |

—

Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 3. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22 ja ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

1

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/27

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2010,

Regioonide Komitee kolme Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2010/312/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Taani valitsuse ettepanekut

ja arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1).

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kolme asendusliikme kohad seoses Bent HANSENI, Carl HOLSTI ja Bent LARSENI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kolme asendusliikme kohad seoses Bent HANSENI, Carl HOLSTI ja Bent LARSENI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmetena nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| — | Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem; |
| --- | --- |

—

Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem;

| — | Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem; |
| --- | --- |

—

Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem;

| — | Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem. |
| --- | --- |

—

Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 3. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22 ja ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

1

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/28

---

KOMISJONI OTSUS,

7. juuni 2010,

millega lubatakse määruse (EÜ) nr 669/2009 kohaselt korraldada füüsilist kontrollimist Küprosel sööda- ja toidukäitlejate heakskiidetud ruumides

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3525 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/313/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 669/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 669/2009 on sätestatud eeskirjad kõnealuseks kontrollimiseks, sealhulgas füüsiliseks kontrollimiseks, mida korraldatakse Euroopa Liidu määratud sisenemiskohtades. Samuti on määruses kehtestatud selliste sisenemiskohtade suhtes miinimumnõuded ja sätestatud, et liikmesriigid peavad tegema nende sisenemiskohtade loetelu Internetis üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 669/2009 on sätestatud eeskirjad kõnealuseks kontrollimiseks, sealhulgas füüsiliseks kontrollimiseks, mida korraldatakse Euroopa Liidu määratud sisenemiskohtades. Samuti on määruses kehtestatud selliste sisenemiskohtade suhtes miinimumnõuded ja sätestatud, et liikmesriigid peavad tegema nende sisenemiskohtade loetelu Internetis üldsusele kättesaadavaks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 9 lõikega 1 on ette nähtud, et komisjon võib lubada geograafiliste piirangute tingimustes tegutsevate määratud sisenemiskohtade pädevatel ametiasutustel korraldada füüsilist kontrollimist sööda- ja toidukäitlejate ruumides, kui on täidetud teatavad tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 9 lõikega 1 on ette nähtud, et komisjon võib lubada geograafiliste piirangute tingimustes tegutsevate määratud sisenemiskohtade pädevatel ametiasutustel korraldada füüsilist kontrollimist sööda- ja toidukäitlejate ruumides, kui on täidetud teatavad tingimused.

| (3) | Oma 26. oktoobri 2009. aasta kirjas osutas Küpros määratud sisenemiskohtade geograafilisele eripärale Larnaca lennujaamas ja Limassoli sadamas, samuti saare väiksusele, ning palus komisjonil lubada nende sisenemiskohtade pädevatel asutustel korraldada määruse (EÜ) nr 669/2009 kohast füüsilist kontrollimist teatavate sööda- ja toidukäitlejate ruumides. |
| --- | --- |

(3)

Oma 26. oktoobri 2009. aasta kirjas osutas Küpros määratud sisenemiskohtade geograafilisele eripärale Larnaca lennujaamas ja Limassoli sadamas, samuti saare väiksusele, ning palus komisjonil lubada nende sisenemiskohtade pädevatel asutustel korraldada määruse (EÜ) nr 669/2009 kohast füüsilist kontrollimist teatavate sööda- ja toidukäitlejate ruumides.

| (4) | Oma 9. veebruari 2010. aasta kirjas andis Küpros komisjonile järgmised kinnitused: üksnes sellistes sööda- ja toidukäitlejate ruumides, mis vastavad määratud sisenemiskohtade suhtes määrusega (EÜ) nr 669/2009 kehtestatud miinimumnõuetele, antakse luba korraldada füüsilist kontrollimist, Larnaca lennujaama ja Limassoli sadama pädevate asutuste käsutusse antakse piisavalt vahendeid, et nendes määratud sisenemiskohtades korraldatavat kontrollimistegevust ei katkestaks ega häiriks see, kui füüsilist kontrollimist korraldatakse väljaspool nende ruume; sööda- ja toidukäitlejate ruumides füüsiliseks kontrollimiseks väljavalitud saadetised jäävad asjaomase määratud sisenemiskoha pädeva asutuse püsiva kontrolli alla alates nende saabumise ajahetkest ja viisil, et neid ei oleks võimalik kogu kontrollimisega seotud menetluse käigus lubamatult manipuleerida. |
| --- | --- |

(4)

Oma 9. veebruari 2010. aasta kirjas andis Küpros komisjonile järgmised kinnitused: üksnes sellistes sööda- ja toidukäitlejate ruumides, mis vastavad määratud sisenemiskohtade suhtes määrusega (EÜ) nr 669/2009 kehtestatud miinimumnõuetele, antakse luba korraldada füüsilist kontrollimist, Larnaca lennujaama ja Limassoli sadama pädevate asutuste käsutusse antakse piisavalt vahendeid, et nendes määratud sisenemiskohtades korraldatavat kontrollimistegevust ei katkestaks ega häiriks see, kui füüsilist kontrollimist korraldatakse väljaspool nende ruume; sööda- ja toidukäitlejate ruumides füüsiliseks kontrollimiseks väljavalitud saadetised jäävad asjaomase määratud sisenemiskoha pädeva asutuse püsiva kontrolli alla alates nende saabumise ajahetkest ja viisil, et neid ei oleks võimalik kogu kontrollimisega seotud menetluse käigus lubamatult manipuleerida.

| (5) | Võttes arvesse Larnaca lennujaama ja Limassoli sadama määratud sisenemiskohtade konkreetseid geograafilisi piiranguid ja Küprose kinnitust määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 9 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmise kohta, on seega asjakohane lubada füüsilise kontrollimise korraldamist teatavate sööda- ja toidukäitlejate ruumides, mille liikmesriik on sellise kontrollimise jaoks heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Larnaca lennujaama ja Limassoli sadama määratud sisenemiskohtade konkreetseid geograafilisi piiranguid ja Küprose kinnitust määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 9 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmise kohta, on seega asjakohane lubada füüsilise kontrollimise korraldamist teatavate sööda- ja toidukäitlejate ruumides, mille liikmesriik on sellise kontrollimise jaoks heaks kiitnud.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud loast piisava teavitamise tagamiseks oleks asjakohane, et sööda- ja toidukäitlejate nende ruumide loetelu, mis on määruse (EÜ) nr 669/2009 kohase füüsilise kontrollimise korraldamiseks heakskiidetud, tehtaks üldsusele kättesaadavaks kõnealuse määruse artikliga 5 ettenähtud riikliku internetiaadressi kaudu, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud loast piisava teavitamise tagamiseks oleks asjakohane, et sööda- ja toidukäitlejate nende ruumide loetelu, mis on määruse (EÜ) nr 669/2009 kohase füüsilise kontrollimise korraldamiseks heakskiidetud, tehtaks üldsusele kättesaadavaks kõnealuse määruse artikliga 5 ettenähtud riikliku internetiaadressi kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Larnaca lennujaama ja Limassoli sadama määratud sisenemiskohtade pädevatel asutustel lubatakse käesolevaga määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 9 lõike 1 kohaselt korraldada kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 punktis b sätestatud füüsilist kontrollimist sellise mitteloomse sööda ja toidu impordil, mis on loetletud kõnealuse määruse I lisas, sööda- ja toidukäitlejate ruumides, mille Küpros on selliseks kontrollimiseks heaks kiitnud, tingimusel, et kõnealuse määruse artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud tingimused on täidetud.

2.   Nende sööda- ja toidukäitlejate loetelu, kelle ruumid on Küpros kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 heaks kiitnud, tehakse määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 5 ettenähtud riikliku internetiaadressi kaudu üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel, 7. juuni 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 194, 25.7.2009, lk 11.

1

---