# Úřední věstník L 300/2006

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 300 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4931. října 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 300

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4931. října 2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1616/2006 ze dne 23. října 2006 o některých postupech pro používání Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé a pro používání prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1617/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1207/2001 s přihlédnutím k zavedení systému celoevropsko-středomořské kumulace původu | 5 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1618/2006 ze dne 30. října 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 9 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1619/2006 ze dne 30. října 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1555/96 o spouštěcích objemech pro dodatečná cla na okurky, artyčoky, klementinky, mandarinky a pomeranče | 11 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1620/2006 ze dne 30. října 2006, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny | 13 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1621/2006 ze dne 30. října 2006, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky tmavé v oblasti ICES IIa (vody ES), IIIa, IIIb, c, d (vody ES), IV plavidly plujícími pod vlajkou Švédska | 43 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 1616/2006 ze dne 23. října 2006 o některých postupech pro používání Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé a pro používání prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 1617/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1207/2001 s přihlédnutím k zavedení systému celoevropsko-středomořské kumulace původu

5

Nařízení Komise (ES) č. 1618/2006 ze dne 30. října 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

9

*

Nařízení Komise (ES) č. 1619/2006 ze dne 30. října 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1555/96 o spouštěcích objemech pro dodatečná cla na okurky, artyčoky, klementinky, mandarinky a pomeranče

11

*

Nařízení Komise (ES) č. 1620/2006 ze dne 30. října 2006, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny

13

*

Nařízení Komise (ES) č. 1621/2006 ze dne 30. října 2006, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky tmavé v oblasti ICES IIa (vody ES), IIIa, IIIb, c, d (vody ES), IV plavidly plujícími pod vlajkou Švédska

43

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 27. června 2005 o podpisu a prozatímním provádění Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb | 45 |
| Dohoda mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb | 46 |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 27. června 2005 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb | 53 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Rozhodnutí Rady ze dne 27. června 2005 o podpisu a prozatímním provádění Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

45

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

46

*

Rozhodnutí Rady ze dne 27. června 2005 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

53

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (ES) č. 742/2006 ze dne 17. května 2006, kterým se upravují určité rybolovné kvóty na rok 2006 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 847/96, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 130 ze dne 18.5.2006) | 54 |

Tiskové opravy

*

Oprava nařízení Komise (ES) č. 742/2006 ze dne 17. května 2006, kterým se upravují určité rybolovné kvóty na rok 2006 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 847/96, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 130 ze dne 18.5.2006)

54

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 300/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1616/2006

ze dne 23. října 2006

o některých postupech pro používání Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé a pro používání prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 12. června 2006 byla v Lucemburku podepsána Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda o stabilizaci a přidružení“). V současné době je dohoda o stabilizaci a přidružení v procesu ratifikace. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. června 2006 byla v Lucemburku podepsána Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda o stabilizaci a přidružení“). V současné době je dohoda o stabilizaci a přidružení v procesu ratifikace.

| (2) | Dne 12. června 2006 Rada uzavřela Prozatímní dohodu mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé o obchodu a obchodních záležitostech (1) (dále jen „prozatímní dohoda“) s cílem umožnit brzký vstup v platnost ustanovení týkajících se obchodu a obchodních záležitostí obsažených v dohodě o stabilizaci a přidružení. Prozatímní dohoda vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po uložení poslední listiny o ratifikaci nebo schválení. |
| --- | --- |

(2)

Dne 12. června 2006 Rada uzavřela Prozatímní dohodu mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé o obchodu a obchodních záležitostech (1) (dále jen „prozatímní dohoda“) s cílem umožnit brzký vstup v platnost ustanovení týkajících se obchodu a obchodních záležitostí obsažených v dohodě o stabilizaci a přidružení. Prozatímní dohoda vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po uložení poslední listiny o ratifikaci nebo schválení.

| (3) | Je potřeba stanovit postupy pro uplatňování některých ustanovení dohody o stabilizaci a přidružení i prozatímní dohody. Jelikož jsou ustanovení týkající se obchodu a obchodních záležitostí těchto nástrojů do značné míry stejná, mělo by se toto nařízení použít i na provádění dohody o stabilizaci a přidružení po jejím vstupu v platnost. |
| --- | --- |

(3)

Je potřeba stanovit postupy pro uplatňování některých ustanovení dohody o stabilizaci a přidružení i prozatímní dohody. Jelikož jsou ustanovení týkající se obchodu a obchodních záležitostí těchto nástrojů do značné míry stejná, mělo by se toto nařízení použít i na provádění dohody o stabilizaci a přidružení po jejím vstupu v platnost.

| (4) | Dohoda o stabilizaci a přidružení a prozatímní dohoda stanoví, že produkty rybolovu pocházející z Albánie mohou být do Společenství dováženy se sníženou celní sazbou v mezích celních kvót. Je proto nezbytné přijmout ustanovení upravující správu těchto celních kvót. |
| --- | --- |

(4)

Dohoda o stabilizaci a přidružení a prozatímní dohoda stanoví, že produkty rybolovu pocházející z Albánie mohou být do Společenství dováženy se sníženou celní sazbou v mezích celních kvót. Je proto nezbytné přijmout ustanovení upravující správu těchto celních kvót.

| (5) | Ukáží-li se jako nezbytná opatření na ochranu obchodu, měla by být přijímána v souladu s obecnými ustanoveními obsaženými v nařízení Rady (ES) č. 3285/94 ze dne 22. prosince 1994 o společných pravidlech dovozu (2), v nařízení Rady (EHS) č. 2603/69 ze dne 20. prosince 1969, kterým se stanoví společná pravidla pro vývoz (3), v nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4), anebo případně v nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (5). |
| --- | --- |

(5)

Ukáží-li se jako nezbytná opatření na ochranu obchodu, měla by být přijímána v souladu s obecnými ustanoveními obsaženými v nařízení Rady (ES) č. 3285/94 ze dne 22. prosince 1994 o společných pravidlech dovozu (2), v nařízení Rady (EHS) č. 2603/69 ze dne 20. prosince 1969, kterým se stanoví společná pravidla pro vývoz (3), v nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4), anebo případně v nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (5).

| (6) | Pokud členský stát vyrozumí Komisi o možném podvodu nebo o tom, že nebyla poskytnuta nezbytná správní spolupráce, použijí se příslušné právní předpisy Společenství, zejména nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a o jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (6). |
| --- | --- |

(6)

Pokud členský stát vyrozumí Komisi o možném podvodu nebo o tom, že nebyla poskytnuta nezbytná správní spolupráce, použijí se příslušné právní předpisy Společenství, zejména nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a o jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (6).

| (7) | Pro účely provádění příslušných ustanovení tohoto nařízení by měl být Komisi nápomocen Výbor pro celní kodex zřízený nařízením Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (7). |
| --- | --- |

(7)

Pro účely provádění příslušných ustanovení tohoto nařízení by měl být Komisi nápomocen Výbor pro celní kodex zřízený nařízením Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (7).

| (8) | Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8), |
| --- | --- |

(8)

Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví některé postupy pro přijímání prováděcích pravidel pro některá ustanovení Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda o stabilizaci a přidružení“) a Prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé o obchodu a obchodních záležitostech (dále jen „prozatímní dohoda“).

Článek 2

Celní koncese pro ryby a produkty rybolovu

Prováděcí pravidla pro čl. 15 odst. 1 prozatímní dohody a následně pro čl. 28 odst. 1 dohody o stabilizaci a přidružení, týkající se celních kvót pro ryby a produkty rybolovu, přijme Komise postupem podle čl. 12 odst. 2 tohoto nařízení.

Článek 3

Snížení cel

1.   S výhradou odstavce 2 se preferenční celní sazby zaokrouhlí na jedno desetinné místo směrem dolů.

2.   V případě, že výsledek výpočtu preferenční celní sazby podle odstavce 1 bude následující, preferenční celní sazba se plně odstraní:

| a) | 1 % a méně v případě valorického cla nebo |
| --- | --- |

a)

1 % a méně v případě valorického cla nebo

| b) | 1 EUR a méně v případě jednotlivých částek specifického cla. |
| --- | --- |

b)

1 EUR a méně v případě jednotlivých částek specifického cla.

Článek 4

Technické úpravy

Veškeré změny a technické úpravy ustanovení přijatých podle tohoto nařízení nezbytné v důsledku změn kódů kombinované nomenklatury a třídění podle systému TARIC anebo v důsledku uzavření nových či upravených dohod, protokolů, výměn dopisů nebo jiných aktů uzavřených mezi Společenstvím a Albánskou republikou se přijímají postupem podle čl. 12 odst. 2.

Článek 5

Obecná ochranná doložka

Aniž je dotčen článek 7 tohoto nařízení, potřebuje-li Společenství přijmout opatření podle článku 25 prozatímní dohody a následně článku 38 dohody o stabilizaci a přidružení, učiní tak v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v nařízení (ES) č. 3285/94, pokud článek 25 prozatímní dohody a následně článek 38 dohody o stabilizaci a přidružení nestanoví jinak.

Článek 6

Doložka pro případ nedostatku

Aniž je dotčen článek 7 tohoto nařízení, potřebuje-li Společenství přijmout opatření podle článku 26 prozatímní dohody a následně článku 39 dohody o stabilizaci a přidružení, učiní tak v souladu s postupy stanovenými v nařízení (EHS) č. 2603/69.

Článek 7

Výjimečné a kritické okolnosti

V případě, že nastanou výjimečné a naléhavé okolnosti ve smyslu čl. 26 odst. 4 prozatímní dohody a následně ve smyslu čl. 39 odst. 4 dohody o stabilizaci a přidružení, může Komise přijmout okamžitá opatření podle článku 26 prozatímní dohody a následně článku 39 dohody o stabilizaci a přidružení.

Pokud členský stát podá Komisi žádost, přijme Komise rozhodnutí do pěti pracovních dnů od jejího obdržení.

Své rozhodnutí Komise oznámí Radě.

Každý členský stát může předložit rozhodnutí Komise do deseti pracovních dnů od jeho oznámení Radě.

Rada může do dvou měsíců kvalifikovanou většinou přijmout jiné rozhodnutí.

Článek 8

Ochranná doložka pro zemědělské produkty a produkty rybolovu

1.   Aniž jsou dotčeny postupy uvedené v článcích 5 a 6 tohoto nařízení, pokud Společenství potřebuje přijmout ochranné opatření podle článku 25 prozatímní dohody a následně podle článku 38 dohody o stabilizaci a přidružení týkající se zemědělských produktů a produktů rybolovu, rozhodne Komise na žádost členských států nebo ze svého vlastního podnětu o potřebných opatřeních poté, co využila postupu podle článku 25 prozatímní dohody a následně podle článku 38 dohody o stabilizaci a přidružení, lze-li takový postup použít.

Pokud Komise obdržela žádost členského státu, rozhodne o ní:

| a) | do tří pracovních dnů od přijetí žádosti, nepoužije-li se postup postoupení záležitosti Radě pro stabilizaci a přidružení, na který odkazuje článek 25 prozatímní dohody a následně článek 38 dohody o stabilizaci a přidružení, nebo |
| --- | --- |

a)

do tří pracovních dnů od přijetí žádosti, nepoužije-li se postup postoupení záležitosti Radě pro stabilizaci a přidružení, na který odkazuje článek 25 prozatímní dohody a následně článek 38 dohody o stabilizaci a přidružení, nebo

| b) | do tří dnů po uplynutí třicetidenní lhůty uvedené v čl. 25 odst. 5 písm. a) prozatímní dohody a následně v čl. 38 odst. 5 písm. a) dohody o stabilizaci a přidružení, použije-li se postoupení záležitosti Radě pro stabilizaci a přidružení stanovené v článku 25 prozatímní dohody a následně v článku 38 dohody o stabilizaci a přidružení. |
| --- | --- |

b)

do tří dnů po uplynutí třicetidenní lhůty uvedené v čl. 25 odst. 5 písm. a) prozatímní dohody a následně v čl. 38 odst. 5 písm. a) dohody o stabilizaci a přidružení, použije-li se postoupení záležitosti Radě pro stabilizaci a přidružení stanovené v článku 25 prozatímní dohody a následně v článku 38 dohody o stabilizaci a přidružení.

Komise vyrozumí členské státy o opatřeních, o nichž rozhodla.

2.   Opatření, o nichž Komise rozhodla podle odstavce 1, může kterýkoli členský stát do tří pracovních dnů ode dne, kdy mu byla sdělena, předložit Radě k přezkoumání. Rada se sejde neprodleně. Kvalifikovanou většinou může Rada dotyčná opatření změnit nebo zrušit do jednoho měsíce ode dne, kdy jí byla předložena.

Článek 9

Dumping a subvence

V případě postupů, které mohou odůvodnit uplatnění opatření uvedených v čl. 24 odst. 2 prozatímní dohody a následně čl. 37 odst. 2 dohody o stabilizaci a přidružení ze strany Společenství, se o uložení antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření rozhodne v souladu s nařízením (ES) č. 384/96, případně nařízením (ES) č. 2026/97.

Článek 10

Hospodářská soutěž

1.   V případě postupů, které mohou odůvodnit uplatnění opatření uvedených v článku 37 prozatímní dohody a následně v článku 71 dohody o stabilizaci a přidružení ze strany Společenství, rozhodne Komise po přezkoumání případu z vlastního podnětu anebo na žádost členského státu, zda je takový postup v souladu s dohodou.

Opatření uvedená v čl. 37 odst. 9 prozatímní dohody a následně v čl. 71 odst. 9 dohody o stabilizaci a přidružení se v případech pomoci přijímají v souladu s postupy stanovenými v nařízení (ES) č. 2026/97 a v ostatních případech v souladu s postupem stanoveným v článku 133 Smlouvy.

2.   V případě postupů, které mohou odůvodnit uplatnění opatření uvedených v článku 37 prozatímní dohody a následně v článku 71 dohody o stabilizaci a přidružení ze strany Albánské republiky, rozhodne Komise po přezkoumání případu, zda je takový postup v souladu se zásadami stanovenými v prozatímní dohodě a v dohodě o stabilizaci a přidružení. V nezbytném případě Komise přijme příslušná rozhodnutí na základě kritérií, které vyplývají z článků 81, 82 a 87 Smlouvy.

Článek 11

Podvod nebo neposkytování správní spolupráce

V případě, že Komise na základě informací od členských států nebo z vlastního podnětu shledá, že podmínky uvedené v článku 30 prozatímní dohody a následně v článku 43 dohody o stabilizaci a přidružení jsou splněny, Komise bez zbytečného odkladu:

| a) | informuje Radu a |
| --- | --- |

a)

informuje Radu a

| b) | sdělí smíšenému výboru a Výboru pro stabilizaci a přidružení informace o svých zjištěních společně s objektivní informací a zahájí konzultace s Výborem pro stabilizaci a přidružení. |
| --- | --- |

b)

sdělí smíšenému výboru a Výboru pro stabilizaci a přidružení informace o svých zjištěních společně s objektivní informací a zahájí konzultace s Výborem pro stabilizaci a přidružení.

Komise zveřejní veškeré informace podle čl. 30 odst. 5 prozatímní dohody a následně podle čl. 43 odst. 5 dohody o stabilizaci a přidružení v Úředním věstníku Evropské unie.

Komise může rozhodnout v souladu s postupem stanoveným v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení o dočasném pozastavení odpovídajícího preferenčního zacházení u produktů, jak stanoví čl. 30 odst. 4 prozatímní dohody a následně čl. 43 odst. 4 dohody o stabilizaci a přidružení.

Článek 12

Výbor

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro celní kodex zřízený článkem 248a nařízení (EHS) č. 2913/92.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.

4.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 13

Oznámení

Za oznámení smíšenému výboru a poté Radě pro stabilizaci a přidružení a Výboru pro stabilizaci a přidružení, jak vyžaduje prozatímní dohoda či dohoda o stabilizaci a přidružení, je odpovědná Komise, která jedná jménem Společenství.

Článek 14

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 23. října 2006.

Za Radu

předseda

J.-E. ENESTAM

---

(1)  Úř. věst. L 239, 1.9.2006, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 53. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2200/2004 (Úř. věst. L 374, 22.12.2004, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 324, 27.12.1969, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 3918/91 (Úř. věst. L 372, 31.12.1991, s. 31).

3

(4)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

4

(5)  Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

5

(6)  Úř. věst. L 82, 22.3.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

6

(7)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 648/2005 (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 13).

7

(8)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

8

---

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 300/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 300/5

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1617/2006

ze dne 24. října 2006,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1207/2001 s přihlédnutím k zavedení systému celoevropsko-středomořské kumulace původu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 1207/2001 (1) o postupech usnadňujících vydávání průvodních osvědčení EUR.1, vystavování prohlášení na fakturách a tiskopisů EUR.2 a vydávání některých oprávnění schváleného vývozce podle předpisů upravujících preferenční obchod mezi Evropským společenstvím a některými zeměmi obsahuje ustanovení na podporu správného vydávání nebo vystavování dokladů o původu ve vztahu k vývozu produktů ze Společenství v souvislosti s preferenčními obchodními vztahy s některými třetími zeměmi. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 1207/2001 (1) o postupech usnadňujících vydávání průvodních osvědčení EUR.1, vystavování prohlášení na fakturách a tiskopisů EUR.2 a vydávání některých oprávnění schváleného vývozce podle předpisů upravujících preferenční obchod mezi Evropským společenstvím a některými zeměmi obsahuje ustanovení na podporu správného vydávání nebo vystavování dokladů o původu ve vztahu k vývozu produktů ze Společenství v souvislosti s preferenčními obchodními vztahy s některými třetími zeměmi.

| (2) | Systém celoevropské diagonální kumulace původu byl zaveden v roce 1997 mezi Společenstvím, Bulharskem, Českou republikou, Estonskem, Lotyšskem, Litvou, Maďarskem, Polskem, Rumunskem, Slovinskem, Slovenskem, Islandem, Norskem a Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska) a rozšířen v roce 1999 na Turecko. Dne 1. května 2004 přistoupily Česká republika, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Slovinsko a Slovensko k Evropské unii. |
| --- | --- |

(2)

Systém celoevropské diagonální kumulace původu byl zaveden v roce 1997 mezi Společenstvím, Bulharskem, Českou republikou, Estonskem, Lotyšskem, Litvou, Maďarskem, Polskem, Rumunskem, Slovinskem, Slovenskem, Islandem, Norskem a Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska) a rozšířen v roce 1999 na Turecko. Dne 1. května 2004 přistoupily Česká republika, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Slovinsko a Slovensko k Evropské unii.

| (3) | V březnu 2002 se na evropsko-středomořském setkání ministrů obchodu v Toledu ministři dohodli na rozšíření tohoto systému na středomořské země, s výjimkou Turecka, které se účastní evropsko-středomořského partnerství, a to na základě barcelonského prohlášení přijatého na evropsko-středomořské konferenci ve dnech 27. a 28. listopadu 1995. Dne 7. července 2003 na evropsko-středomořském setkání ministrů obchodu v Palermu ministři za účelem umožnění tohoto rozšíření potvrdili nový celoevropsko-středomořský vzor protokolu k evropsko-středomořským dohodám týkající se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce. Na základě výsledku jednání Smíšeného výboru ES a Faerských ostrovů/Dánska ze dne 28. listopadu 2003 bylo dohodnuto zahrnout do systému celoevropsko-středomořské kumulace původu rovněž Faerské ostrovy. |
| --- | --- |

(3)

V březnu 2002 se na evropsko-středomořském setkání ministrů obchodu v Toledu ministři dohodli na rozšíření tohoto systému na středomořské země, s výjimkou Turecka, které se účastní evropsko-středomořského partnerství, a to na základě barcelonského prohlášení přijatého na evropsko-středomořské konferenci ve dnech 27. a 28. listopadu 1995. Dne 7. července 2003 na evropsko-středomořském setkání ministrů obchodu v Palermu ministři za účelem umožnění tohoto rozšíření potvrdili nový celoevropsko-středomořský vzor protokolu k evropsko-středomořským dohodám týkající se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce. Na základě výsledku jednání Smíšeného výboru ES a Faerských ostrovů/Dánska ze dne 28. listopadu 2003 bylo dohodnuto zahrnout do systému celoevropsko-středomořské kumulace původu rovněž Faerské ostrovy.

| (4) | Rozhodnutí příslušných rad přidružení nebo smíšených výborů o zavedení nového celoevropsko-středomořského protokolu k evropsko-středomořským dohodám a k dohodě mezi ES a Faerskými ostrovy/Dánskem již byla nebo budou přijata. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí příslušných rad přidružení nebo smíšených výborů o zavedení nového celoevropsko-středomořského protokolu k evropsko-středomořským dohodám a k dohodě mezi ES a Faerskými ostrovy/Dánskem již byla nebo budou přijata.

| (5) | Uplatňování nového systému diagonální kumulace zahrnuje použití nových typů dokladů o preferenčním původu – průvodních osvědčení EUR-MED a prohlášení na fakturách EUR-MED. Na uvedené typy dokladů o preferenčním původu by se proto rovněž mělo vztahovat nařízení (ES) č. 1207/2001. |
| --- | --- |

(5)

Uplatňování nového systému diagonální kumulace zahrnuje použití nových typů dokladů o preferenčním původu – průvodních osvědčení EUR-MED a prohlášení na fakturách EUR-MED. Na uvedené typy dokladů o preferenčním původu by se proto rovněž mělo vztahovat nařízení (ES) č. 1207/2001.

| (6) | Aby bylo možno správně určit status původu produktů a usnadnit vydávání dokladů o původu v těchto nových souvislostech, mělo by prohlášení dodavatele ohledně produktů se statusem preferenčního původu obsahovat doplňující informaci o tom, zda byla použita diagonální kumulace a se kterými zeměmi. |
| --- | --- |

(6)

Aby bylo možno správně určit status původu produktů a usnadnit vydávání dokladů o původu v těchto nových souvislostech, mělo by prohlášení dodavatele ohledně produktů se statusem preferenčního původu obsahovat doplňující informaci o tom, zda byla použita diagonální kumulace a se kterými zeměmi.

| (7) | Nařízení (ES) č. 1207/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 1207/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1207/2001 se mění takto:

| 1. | Název se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

1.

Název se nahrazuje tímto:

| 2. | V článku 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | vydávání nebo vystavování dokladů o původu ve Společenství podle předpisů upravujících preferenční obchod mezi Společenstvím a některými zeměmi;“. |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

vydávání nebo vystavování dokladů o původu ve Společenství podle předpisů upravujících preferenční obchod mezi Společenstvím a některými zeměmi;“.

| 3. | V článku 2 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Prohlášení dodavatele používají vývozci jako podpůrný doklad, zejména k žádostem o vydání nebo vystavení dokladů o původu ve Společenství podle předpisů upravujících preferenční obchod mezi Společenstvím a některými zeměmi.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 2 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Prohlášení dodavatele používají vývozci jako podpůrný doklad, zejména k žádostem o vydání nebo vystavení dokladů o původu ve Společenství podle předpisů upravujících preferenční obchod mezi Společenstvím a některými zeměmi.“

| 4. | V článku 10 se odstavec 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   Není-li do pěti měsíců ode dne podání žádosti o ověření poskytnuta odpověď nebo neobsahuje-li odpověď údaje postačující k tomu, aby se prokázal skutečný původ zboží, prohlásí celní orgány země vývozu doklad o původu vydaný na základě dotyčných dokumentů za neplatný.“. |
| --- | --- |

4.

V článku 10 se odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Není-li do pěti měsíců ode dne podání žádosti o ověření poskytnuta odpověď nebo neobsahuje-li odpověď údaje postačující k tomu, aby se prokázal skutečný původ zboží, prohlásí celní orgány země vývozu doklad o původu vydaný na základě dotyčných dokumentů za neplatný.“.

| 5. | Příloha I se nahrazuje zněním obsaženým v příloze I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

5.

Příloha I se nahrazuje zněním obsaženým v příloze I tohoto nařízení.

| 6. | Příloha II se nahrazuje zněním obsaženým v příloze II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

6.

Příloha II se nahrazuje zněním obsaženým v příloze II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 24. října 2006.

Za Radu

předseda

J. KORKEAOJA

---

(1)  Úř. věst. L 165, 21.6.2001, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA I

Image

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA II

Image

---

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 300/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 300/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1618/2006

ze dne 30. října 2006

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 31. října 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. října 2006.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 30. října 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 65,8 |
| 096 | 19,5 |
| 204 | 42,3 |
| 999 | 42,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 153,0 |
| 204 | 42,1 |
| 999 | 97,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,2 |
| 204 | 37,7 |
| 999 | 69,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,7 |
| 388 | 53,7 |
| 524 | 53,6 |
| 528 | 54,3 |
| 999 | 57,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 98,5 |
| 400 | 206,2 |
| 508 | 262,9 |
| 999 | 224,6 |
| 0808 10 80 | 096 | 29,0 |
| 388 | 92,3 |
| 400 | 107,1 |
| 404 | 100,4 |
| 800 | 148,5 |
| 804 | 153,2 |
| 999 | 105,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 109,5 |
| 720 | 59,2 |
| 999 | 84,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

65,8

096

19,5

204

42,3

999

42,5

0707 00 05

052

153,0

204

42,1

999

97,6

0709 90 70

052

100,2

204

37,7

999

69,0

0805 50 10

052

67,7

388

53,7

524

53,6

528

54,3

999

57,3

0806 10 10

052

98,5

400

206,2

508

262,9

999

224,6

0808 10 80

096

29,0

388

92,3

400

107,1

404

100,4

800

148,5

804

153,2

999

105,1

0808 20 50

052

109,5

720

59,2

999

84,4

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 300/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 300/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1619/2006

ze dne 30. října 2006,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1555/96 o spouštěcích objemech pro dodatečná cla na okurky, artyčoky, klementinky, mandarinky a pomeranče

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (1), a zejména na čl. 33 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1555/96 ze dne 30. července 1996 o prováděcích pravidlech k dodatečným dovozním clům na ovoce a zeleninu (2), upravuje dozor nad dovozem produktů uvedených v příloze daného nařízení. Tento dozor je třeba vykonávat v souladu s pravidly stanovenými v čl. 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1555/96 ze dne 30. července 1996 o prováděcích pravidlech k dodatečným dovozním clům na ovoce a zeleninu (2), upravuje dozor nad dovozem produktů uvedených v příloze daného nařízení. Tento dozor je třeba vykonávat v souladu s pravidly stanovenými v čl. 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3).

| (2) | Pro účely čl. 5 odst. 4 Dohody o zemědělství (4) uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání a vzhledem k nejnovějším údajům z let 2003, 2004 a 2005 je třeba změnit spouštěcí úrovně pro dodatečná cla na okurky, artyčoky, klementinky, mandarinky a pomeranče. |
| --- | --- |

(2)

Pro účely čl. 5 odst. 4 Dohody o zemědělství (4) uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání a vzhledem k nejnovějším údajům z let 2003, 2004 a 2005 je třeba změnit spouštěcí úrovně pro dodatečná cla na okurky, artyčoky, klementinky, mandarinky a pomeranče.

| (3) | V důsledku toho se nařízení (ES) č. 1555/96 mění. |
| --- | --- |

(3)

V důsledku toho se nařízení (ES) č. 1555/96 mění.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1555/96 se nahrazuje textem v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. listopadu 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. října 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 47/2003 (Úř. věst. L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  Úř. věst. L 193, 3.8.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1450/2006 (Úř. věst. L 271, 30.9.2006, s. 35).

2

(3)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 402/2006 (Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 35).

3

(4)  Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 22.

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Aniž by byla dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, je popis produktů považován pouze za orientační. Oblasti použití dodatečných cel se pro účely této přílohy stanoví na základě rozsahu kódů KN, jak byly vymezeny v době přijetí tohoto nařízení.

| Výrobní číslo | Kódy NK | Popis | Spouštěcí období | Spouštěcí úrovně
  (v tunách) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Rajčata | — | od 1. října do 31. května |

Výrobní číslo

Kódy NK

Popis

Spouštěcí období

Spouštěcí úrovně

(v tunách)

78.0015

0702 00 00

Rajčata

—

od 1. října do 31. května

260 852

78.0020

| — | od 1. června do 30. září |
| --- | --- |

—

od 1. června do 30. září

18 281

78.0065

0707 00 05

Okurky

| — | od 1. května do 31. října |
| --- | --- |

—

od 1. května do 31. října

9 278

78.0075

| — | od 1. listopadu do 30. dubna |
| --- | --- |

—

od 1. listopadu do 30. dubna

16 490

78.0085

0709 10 00

Artyčoky

| — | od 1. listopadu do 30. června |
| --- | --- |

—

od 1. listopadu do 30. června

5 770

78.0100

0709 90 70

Tykve

| — | od 1. ledna do 31. prosince |
| --- | --- |

—

od 1. ledna do 31. prosince

68 401

78.0110

0805 10 20

Pomeranče

| — | od 1. prosince do 31. května |
| --- | --- |

—

od 1. prosince do 31. května

271 744

78.0120

0805 20 10

Klementinky

| — | od 1. listopadu do konce února |
| --- | --- |

—

od 1. listopadu do konce února

116 637

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarinky (včetně tangerines a satsumas); wilkingy a podobné citrusové hybridy

| — | od 1. listopadu do konce února |
| --- | --- |

—

od 1. listopadu do konce února

91 359

78.0155

0805 50 10

Citrony

| — | od 1. června do 31. prosince |
| --- | --- |

—

od 1. června do 31. prosince

301 899

78.0160

| — | od 1. ledna do 31. května |
| --- | --- |

—

od 1. ledna do 31. května

34 287

78.0170

0806 10 10

Stolní hrozny

| — | od 21. července do 20. listopadu |
| --- | --- |

—

od 21. července do 20. listopadu

189 604

78.0175

0808 10 80

Jablka

| — | od 1. ledna do 31. srpna |
| --- | --- |

—

od 1. ledna do 31. srpna

922 228

78.0180

| — | od 1. září do 31. prosince |
| --- | --- |

—

od 1. září do 31. prosince

51 920

78.0220

0808 20 50

Hrušky

| — | od 1. ledna do 30. dubna |
| --- | --- |

—

od 1. ledna do 30. dubna

263 711

78.0235

| — | od 1. července do 31. prosince |
| --- | --- |

—

od 1. července do 31. prosince

33 052

78.0250

0809 10 00

Meruňky

| — | od 1. června do 31. července |
| --- | --- |

—

od 1. června do 31. července

4 569

78.0265

0809 20 95

Třešně, s výjimkou višní

| — | od 21. května do 10. srpna |
| --- | --- |

—

od 21. května do 10. srpna

46 088

78.0270

0809 30

Broskve, včetně nektarinek

| — | od 11. června do 30. září |
| --- | --- |

—

od 11. června do 30. září

17 411

78.0280

0809 40 05

Švestky

| — | od 11. června do 30. září |
| --- | --- |

—

od 11. června do 30. září

11 155“

---

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 300/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 300/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1620/2006

ze dne 30. října 2006,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 384/96 dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   Zahájení řízení

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) dne 4. února 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Ukrajiny. |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) dne 4. února 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Ukrajiny.

| (2) | Podnět podali dne 23. prosince 2005 tři výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Podnět podali dne 23. prosince 2005 tři výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.

1.2.   Dotčené strany a inspekce na místě

| (3) | Komise oficiálně oznámila zahájení řízení žadatelům, ostatním známým výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v ČLR a na Ukrajině, dovozcům a maloobchodním prodejcům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům dotčených vyvážejících zemí, výrobcům ve Spojených státech amerických, které byly původně navrženy jako srovnatelná země, a výrobcům z dalších možných srovnatelných zemí. Komise dále kontaktovala všechny ostatní hospodářské subjekty ve Společenství potenciálně zapojené do výroby nebo distribuce obdobného výrobku/dotčeného výrobku, jejichž kontaktní údaje byly Komisi poskytnuty po zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(3)

Komise oficiálně oznámila zahájení řízení žadatelům, ostatním známým výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v ČLR a na Ukrajině, dovozcům a maloobchodním prodejcům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům dotčených vyvážejících zemí, výrobcům ve Spojených státech amerických, které byly původně navrženy jako srovnatelná země, a výrobcům z dalších možných srovnatelných zemí. Komise dále kontaktovala všechny ostatní hospodářské subjekty ve Společenství potenciálně zapojené do výroby nebo distribuce obdobného výrobku/dotčeného výrobku, jejichž kontaktní údaje byly Komisi poskytnuty po zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny.

| (4) | Vzhledem k vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni čínští vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili Komisi a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období 1. ledna 2005–31. prosince 2005. Přihlásilo se a informace požadované pro výběr vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení však poskytlo pouze osm čínských vyvážejících výrobců. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni čínští vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili Komisi a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období 1. ledna 2005–31. prosince 2005. Přihlásilo se a informace požadované pro výběr vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení však poskytlo pouze osm čínských vyvážejících výrobců. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.

| (5) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise tiskopisy žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským a ukrajinským orgánům. Osm společností z ČLR a jedna z Ukrajiny požádaly podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení o status tržního hospodářství, případně o individuální zacházení, prokázalo-li by šetření, že nesplňují podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise tiskopisy žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským a ukrajinským orgánům. Osm společností z ČLR a jedna z Ukrajiny požádaly podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení o status tržního hospodářství, případně o individuální zacházení, prokázalo-li by šetření, že nesplňují podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství.

| (6) | Komise rozeslala všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky. |
| --- | --- |

(6)

Komise rozeslala všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky.

| (7) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od šesti čínských vyvážejících výrobců, jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, čtyř výrobců ve Společenství, dvou dovozců, kteří nebyli ve spojení s vyvážejícími výrobci, a od jednoho obchodníka. Dále jeden dovozce předložil připomínky, aniž by odpovídal na dotazník. |
| --- | --- |

(7)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od šesti čínských vyvážejících výrobců, jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, čtyř výrobců ve Společenství, dvou dovozců, kteří nebyli ve spojení s vyvážejícími výrobci, a od jednoho obchodníka. Dále jeden dovozce předložil připomínky, aniž by odpovídal na dotazník.

| (8) | Některé informace byly rovněž získány od 17 výrobců obdobného výrobku ve Společenství (z nichž 15 podnět podpořilo, jeden vyjádřil svůj neutrální postoj a jeden byl proti) a od tří společností, které dotčený výrobek pouze dovážejí. |
| --- | --- |

(8)

Některé informace byly rovněž získány od 17 výrobců obdobného výrobku ve Společenství (z nichž 15 podnět podpořilo, jeden vyjádřil svůj neutrální postoj a jeden byl proti) a od tří společností, které dotčený výrobek pouze dovážejí.

| (9) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem přiznání statusu tržního hospodářství a předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě byly provedeny takto:






  a) | Výrobci ve Společenství

  Inspekce na místě byly provedeny v prostorách čtyř výrobců ve Společenství. Tito výrobci požadovali, aby byla jejich totožnost důvěrná na základě ustanovení článku 19 základního nařízení. Tvrdili, že by odhalení jejich totožnosti mohlo způsobit závažné potíže.
  Někteří výrobci ve Společenství z řad žadatelů skutečně dodávají zboží odběratelům ve Společenství, kteří zároveň odebírají zboží z ČLR a z Ukrajiny, čímž mají z těchto dovozů přímý prospěch. Tito žadatelé tvrdili, že jsou tudíž v obzvláště choulostivé situaci, protože mají dobrý důvod se domnívat, že někteří z jejich dodavatelů a odběratelů by nebyli spokojeni s tím, že podali podnět proti údajnému dumpingu působícímu újmu nebo takový podnět podporují, a na tento krok by zareagovali. Dokonce tvrdili, že riskují odplatu těchto dodavatelů a odběratelů, včetně možného ukončení obchodních vztahů. Žádosti bylo vyhověno, protože byla dostatečně podložena. |
| --- | --- | --- |

(9)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem přiznání statusu tržního hospodářství a předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě byly provedeny takto:

a)

Výrobci ve Společenství

Inspekce na místě byly provedeny v prostorách čtyř výrobců ve Společenství. Tito výrobci požadovali, aby byla jejich totožnost důvěrná na základě ustanovení článku 19 základního nařízení. Tvrdili, že by odhalení jejich totožnosti mohlo způsobit závažné potíže.

Někteří výrobci ve Společenství z řad žadatelů skutečně dodávají zboží odběratelům ve Společenství, kteří zároveň odebírají zboží z ČLR a z Ukrajiny, čímž mají z těchto dovozů přímý prospěch. Tito žadatelé tvrdili, že jsou tudíž v obzvláště choulostivé situaci, protože mají dobrý důvod se domnívat, že někteří z jejich dodavatelů a odběratelů by nebyli spokojeni s tím, že podali podnět proti údajnému dumpingu působícímu újmu nebo takový podnět podporují, a na tento krok by zareagovali. Dokonce tvrdili, že riskují odplatu těchto dodavatelů a odběratelů, včetně možného ukončení obchodních vztahů. Žádosti bylo vyhověno, protože byla dostatečně podložena.

| b) | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan, |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,

| — | Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Fo-šan, |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Fo-šan,

| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,

| — | Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou, |
| --- | --- |

—

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou,

| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan a společnost ve spojení Wire King International Ltd, Hongkong, |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan a společnost ve spojení Wire King International Ltd, Hongkong,

| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.

| c) | Vyvážející výrobce na Ukrajině







  — | Eurogold Industries Ltd, Žitomir a společnost ve spojení Eurogold Service ZUMBÜHL & Co., Zug ve Švýcarsku. |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážející výrobce na Ukrajině

—

Eurogold Industries Ltd, Žitomir a společnost ve spojení Eurogold Service ZUMBÜHL & Co., Zug ve Švýcarsku.

| (10) | Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a na Ukrajině, jimž by nemohl být přiznán status tržního hospodářství, byla pro stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země provedena inspekce na místě v prostorách této společnosti:






  — | Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turecko. |
| --- | --- | --- |

(10)

Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a na Ukrajině, jimž by nemohl být přiznán status tržního hospodářství, byla pro stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země provedena inspekce na místě v prostorách této společnosti:

—

Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turecko.

1.3.   Období šetření

| (11) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů relevantních pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(11)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů relevantních pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

| (12) | Dotčeným výrobkem jsou žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(12)

Dotčeným výrobkem jsou žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.

| (13) | Existují různé typy žehlicích prken a jejich základních součástí, především podle jejich konstrukce a velikosti, konstrukčního materiálu a příslušenství. Všechny různé typy však mají stejné základní fyzikální vlastnosti a použití. V důsledku toho jsou pro účely tohoto šetření všechny existující typy považovány za jeden výrobek. |
| --- | --- |

(13)

Existují různé typy žehlicích prken a jejich základních součástí, především podle jejich konstrukce a velikosti, konstrukčního materiálu a příslušenství. Všechny různé typy však mají stejné základní fyzikální vlastnosti a použití. V důsledku toho jsou pro účely tohoto šetření všechny existující typy považovány za jeden výrobek.

2.2.   Obdobný výrobek

| (14) | U dotčeného výrobku a žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných na domácím trhu ČLR a Ukrajiny a na domácím trhu v Turecku, které nakonec bylo srovnatelnou zemí, stejně jako u žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství bylo shledáno, že mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a použití. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že všechny tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

U dotčeného výrobku a žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných na domácím trhu ČLR a Ukrajiny a na domácím trhu v Turecku, které nakonec bylo srovnatelnou zemí, stejně jako u žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství bylo shledáno, že mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a použití. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že všechny tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

3.1.   Status tržního hospodářství

| (15) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Ukrajiny (v případě Ukrajiny pro všechny podněty podané nebo řízení zahájená před 30. prosincem 2005) běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pro ty vyvážející výrobce, u nichž bylo dokázáno, že ve výrobě a prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou stručně a pouze pro usnadnění reference stanovena níže v souhrnné podobě:






  — | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů, |
| --- | --- | --- |

(15)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Ukrajiny (v případě Ukrajiny pro všechny podněty podané nebo řízení zahájená před 30. prosincem 2005) běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pro ty vyvážející výrobce, u nichž bylo dokázáno, že ve výrobě a prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou stručně a pouze pro usnadnění reference stanovena níže v souhrnné podobě:

—

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů,

| — | účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely, |
| --- | --- |

—

účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely,

| — | neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství, |
| --- | --- |

—

neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,

| — | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví, |
| --- | --- |

—

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,

| — | převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů. |
| --- | --- |

—

převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.

| (16) | Osm čínských vyvážejících výrobců původně požádalo o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnilo tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Dva z nich se však později rozhodli na šetření nespolupracovat. Byly proto zváženy žádosti o status tržního hospodářství pouze šesti spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedených v 9. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(16)

Osm čínských vyvážejících výrobců původně požádalo o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnilo tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Dva z nich se však později rozhodli na šetření nespolupracovat. Byly proto zváženy žádosti o status tržního hospodářství pouze šesti spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedených v 9. bodě odůvodnění.

| (17) | Jediný ukrajinský vyvážející výrobce požádal o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnil tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(17)

Jediný ukrajinský vyvážející výrobce požádal o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnil tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce.

| (18) | Ukrajinský výrobce však poznamenal, že Ukrajina byla rozhodnutím Rady (ES) č. 2117/2005 odstraněna ze seznamu zemí bez tržního hospodářství uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Společnost tvrdila, že rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství Ukrajině bylo učiněno na základě posouzení situace v předcházejících měsících. Společnost tedy uvedla, že by jí měl být přiznán status tržního hospodářství, protože i) obdobím šetření je kalendářní rok 2005; ii) žadatelé měli předložit důkazy, že se na dotčené ukrajinské výrobce podmínky tržního hospodářství nevztahují, a iii) nepřiznání statusu tržního hospodářství by Ukrajinu diskriminovalo vzhledem k Rusku. |
| --- | --- |

(18)

Ukrajinský výrobce však poznamenal, že Ukrajina byla rozhodnutím Rady (ES) č. 2117/2005 odstraněna ze seznamu zemí bez tržního hospodářství uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Společnost tvrdila, že rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství Ukrajině bylo učiněno na základě posouzení situace v předcházejících měsících. Společnost tedy uvedla, že by jí měl být přiznán status tržního hospodářství, protože i) obdobím šetření je kalendářní rok 2005; ii) žadatelé měli předložit důkazy, že se na dotčené ukrajinské výrobce podmínky tržního hospodářství nevztahují, a iii) nepřiznání statusu tržního hospodářství by Ukrajinu diskriminovalo vzhledem k Rusku.

| (19) | V tomto ohledu se poznamenává, že nařízení Rady (ES) č. 2117/2005 jasně uvádí, že se běžná hodnota pro ukrajinské vývozce a výrobce stanoví v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pouze u šetření zahájených po 30. prosinci 2005, a to buď na základě podnětu k zahájení řízení podaného po výše uvedeném datu, nebo z podnětu Komise. Protože byl podnět pro toto šetření podán dne 23. prosince 2005, je jasné, že ustanovení čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení nelze použít, a že spolupracující ukrajinská společnost tudíž musí dokázat, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Ze znění výše uvedeného článku je jasné, že důkazní břemeno v případě splnění kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství nesou vyvážející výrobci, a nikoli žadatelé. Dále by se mělo poznamenat, že přiznání statusu tržního hospodářství určité zemi se zakládá na celkovém posouzení její celkové hospodářské situace, aby bylo možné určit, zda se na náklady a ceny lze v antidumpingových šetřeních obecně spolehnout. Jinak řečeno, nejde o hodnocení konkrétní situace každého jednotlivého podniku. Konečně, tvrzení, že by Ukrajina byla vzhledem k Rusku diskriminována, je nepodložené, neboť Rusko je za zemi s tržním hospodářstvím považováno již od roku 2002. Z těchto důvodů Komise odmítla tvrzení vznesená ukrajinským vyvážejícím výrobcem a pokračovala ve stanovování statusu tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(19)

V tomto ohledu se poznamenává, že nařízení Rady (ES) č. 2117/2005 jasně uvádí, že se běžná hodnota pro ukrajinské vývozce a výrobce stanoví v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pouze u šetření zahájených po 30. prosinci 2005, a to buď na základě podnětu k zahájení řízení podaného po výše uvedeném datu, nebo z podnětu Komise. Protože byl podnět pro toto šetření podán dne 23. prosince 2005, je jasné, že ustanovení čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení nelze použít, a že spolupracující ukrajinská společnost tudíž musí dokázat, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Ze znění výše uvedeného článku je jasné, že důkazní břemeno v případě splnění kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství nesou vyvážející výrobci, a nikoli žadatelé. Dále by se mělo poznamenat, že přiznání statusu tržního hospodářství určité zemi se zakládá na celkovém posouzení její celkové hospodářské situace, aby bylo možné určit, zda se na náklady a ceny lze v antidumpingových šetřeních obecně spolehnout. Jinak řečeno, nejde o hodnocení konkrétní situace každého jednotlivého podniku. Konečně, tvrzení, že by Ukrajina byla vzhledem k Rusku diskriminována, je nepodložené, neboť Rusko je za zemi s tržním hospodářstvím považováno již od roku 2002. Z těchto důvodů Komise odmítla tvrzení vznesená ukrajinským vyvážejícím výrobcem a pokračovala ve stanovování statusu tržního hospodářství.

| (20) | U spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné. |
| --- | --- |

(20)

U spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.

3.1.1.   Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejících výrobců v ČLR

| (21) | Jeden čínský vyvážející výrobce, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou, prokázal splnění všech pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a status tržního hospodářství mu byl přiznán. |
| --- | --- |

(21)

Jeden čínský vyvážející výrobce, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou, prokázal splnění všech pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a status tržního hospodářství mu byl přiznán.

| (22) | Pokud jde o ostatní čínské vyvážející výrobce uvedené v 9. bodě odůvodnění, jeden nesplnil kritéria 1, 2 a 3, jeden nesplnil kritéria 2 a 3 a tři nesplnili kritérium 2. |
| --- | --- |

(22)

Pokud jde o ostatní čínské vyvážející výrobce uvedené v 9. bodě odůvodnění, jeden nesplnil kritéria 1, 2 a 3, jeden nesplnil kritéria 2 a 3 a tři nesplnili kritérium 2.

| (23) | Všichni spolupracující čínští vyvážející výrobci a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním. Čtyři společnosti se stanovením nesouhlasily a tvrdily, že by jim měl být status tržního hospodářství přiznán. |
| --- | --- |

(23)

Všichni spolupracující čínští vyvážející výrobci a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním. Čtyři společnosti se stanovením nesouhlasily a tvrdily, že by jim měl být status tržního hospodářství přiznán.

| (24) | U kritéria 1 neprokázal splnění jeden čínský vyvážející výrobce. Především v žádné fázi šetření neprokázal, že jeden z jeho dvou akcionářů skutečně za své akcie získané od státu zaplatil. Společnost navíc získávala elektrickou energii od státu bez uzavřené smlouvy. Společnost napadala odhalená zjištění, ale nepředložila v této věci žádné ověřitelné důkazy. Její připomínky tudíž nebylo možné zohlednit. Následně se došlo k závěru, že společnost neprokázala, že splňuje kritérium 1. |
| --- | --- |

(24)

U kritéria 1 neprokázal splnění jeden čínský vyvážející výrobce. Především v žádné fázi šetření neprokázal, že jeden z jeho dvou akcionářů skutečně za své akcie získané od státu zaplatil. Společnost navíc získávala elektrickou energii od státu bez uzavřené smlouvy. Společnost napadala odhalená zjištění, ale nepředložila v této věci žádné ověřitelné důkazy. Její připomínky tudíž nebylo možné zohlednit. Následně se došlo k závěru, že společnost neprokázala, že splňuje kritérium 1.

| (25) | U kritéria 2 neprokázalo pět společností, že vedou jasné účetní záznamy, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Zkoumání předmětných účetních záznamů kromě toho ve všech pěti případech vykazovalo významné nedostatky. Společnosti například ve svém účetnictví neuváděly jednotlivé příjmové a výdajové položky, ale používaly rozsáhlé měsíční započtení příjmů a výdajů. Rovněž nedodržovaly akruální zásadu účetnictví. Spojovaly transakce za období jednoho měsíce a v účetních knihách je zaznamenávaly součtem, bez podrobností o jednotlivých dotčených transakcích. Vzhledem k tomu, že auditoři neokomentovali tato porušení IAS 1, nebyly účetní záznamy kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy. Po tomto odhalení čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že mezinárodní účetní standardy dodržují, nepředložili však žádné důkazy o tom, že jsou tato zjištění nesprávná. Následně se došlo k závěru, že ani jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 2. |
| --- | --- |

(25)

U kritéria 2 neprokázalo pět společností, že vedou jasné účetní záznamy, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Zkoumání předmětných účetních záznamů kromě toho ve všech pěti případech vykazovalo významné nedostatky. Společnosti například ve svém účetnictví neuváděly jednotlivé příjmové a výdajové položky, ale používaly rozsáhlé měsíční započtení příjmů a výdajů. Rovněž nedodržovaly akruální zásadu účetnictví. Spojovaly transakce za období jednoho měsíce a v účetních knihách je zaznamenávaly součtem, bez podrobností o jednotlivých dotčených transakcích. Vzhledem k tomu, že auditoři neokomentovali tato porušení IAS 1, nebyly účetní záznamy kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy. Po tomto odhalení čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že mezinárodní účetní standardy dodržují, nepředložili však žádné důkazy o tom, že jsou tato zjištění nesprávná. Následně se došlo k závěru, že ani jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 2.

| (26) | Dvě společnosti také neprokázaly, že splňují kritérium 3. U těchto dvou společností bylo při inspekci na místě zjištěno, že neplní své smluvní povinnosti ohledně plateb za užívací práva ke státnímu pozemku; nemělo to však pro společnosti žádné finanční ani jiné následky. Dále bylo u jedné společnosti zjištěno, že měla během období šetření v pronájmu státní pozemky, k nimž formálně nezískala od státu užívací právo. Tato skutečnost byla napravena až po období šetření a jednalo se navíc o nižší poplatek, než je obvyklé. Po tomto odhalení dva čínští vyvážející výrobci tato zjištění napadli, ale nové informace, které předložili na podporu svých tvrzení, nemohly být přijaty, protože byly neověřitelné. Následně se došlo k závěru, že obě společnosti neprokázaly, že splňují kritérium 3. |
| --- | --- |

(26)

Dvě společnosti také neprokázaly, že splňují kritérium 3. U těchto dvou společností bylo při inspekci na místě zjištěno, že neplní své smluvní povinnosti ohledně plateb za užívací práva ke státnímu pozemku; nemělo to však pro společnosti žádné finanční ani jiné následky. Dále bylo u jedné společnosti zjištěno, že měla během období šetření v pronájmu státní pozemky, k nimž formálně nezískala od státu užívací právo. Tato skutečnost byla napravena až po období šetření a jednalo se navíc o nižší poplatek, než je obvyklé. Po tomto odhalení dva čínští vyvážející výrobci tato zjištění napadli, ale nové informace, které předložili na podporu svých tvrzení, nemohly být přijaty, protože byly neověřitelné. Následně se došlo k závěru, že obě společnosti neprokázaly, že splňují kritérium 3.

| (27) | Na základě výše uvedeného pouze jeden čínský vyvážející výrobce, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, prokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a byl mu přiznán status tržního hospodářství, zatímco ostatních pět vyvážejících výrobců neprokázalo, že všechna tato kritéria splňují, a tudíž jim status tržního hospodářství přiznán nebyl. |
| --- | --- |

(27)

Na základě výše uvedeného pouze jeden čínský vyvážející výrobce, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, prokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a byl mu přiznán status tržního hospodářství, zatímco ostatních pět vyvážejících výrobců neprokázalo, že všechna tato kritéria splňují, a tudíž jim status tržního hospodářství přiznán nebyl.

3.1.2.   Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejícího výrobce na Ukrajině

| (28) | Jediný ukrajinský vyvážející výrobce, Eurogold Industries Ltd, Žitomir, prokázal splnění všech kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a status tržního hospodářství mu tedy byl přiznán. Vyvážející výrobce a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním ohledně statusu tržního hospodářství, žádné připomínky však nebyly obdrženy. |
| --- | --- |

(28)

Jediný ukrajinský vyvážející výrobce, Eurogold Industries Ltd, Žitomir, prokázal splnění všech kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a status tržního hospodářství mu tedy byl přiznán. Vyvážející výrobce a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním ohledně statusu tržního hospodářství, žádné připomínky však nebyly obdrženy.

3.2.   Individuální zacházení

| (29) | V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení tohoto článku, případně stanoví celostátní clo, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují veškerá kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení tohoto článku, případně stanoví celostátní clo, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují veškerá kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (30) | Pokud se týče ČLR, všichni vyvážející výrobci, kteří žádali o status tržního hospodářství, zároveň požadovali i individuální zacházení, pokud by jim status tržního hospodářství nebyl přiznán. |
| --- | --- |

(30)

Pokud se týče ČLR, všichni vyvážející výrobci, kteří žádali o status tržního hospodářství, zároveň požadovali i individuální zacházení, pokud by jim status tržního hospodářství nebyl přiznán.

| (31) | Na základě dostupných informací bylo shledáno, že všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují čtyři společnosti. |
| --- | --- |

(31)

Na základě dostupných informací bylo shledáno, že všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují čtyři společnosti.

| (32) | Byl tedy vyvozen závěr, že by se individuální zacházení mělo přiznat těmto vyvážejícím výrobcům v ČLR:






  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan, |
| --- | --- | --- |

(32)

Byl tedy vyvozen závěr, že by se individuální zacházení mělo přiznat těmto vyvážejícím výrobcům v ČLR:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,

| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,

| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an, |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an,

| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.

| (33) | Na základě dostupných informací bylo shledáno, že jedna společnost neprokázala, že splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Na základě dostupných informací bylo shledáno, že jedna společnost neprokázala, že splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (34) | Především bylo prohlášeno, že informace týkající se vývozního prodeje, ať už uskutečněného přímo, nebo přes společnost ve spojení usazenou v Hongkongu, nejsou ověřitelné. Společnost ani přes vyžádání těchto informací neposkytla podstatné údaje týkající se celkového objemu vývozu a relevantní odpovídající vývozní fakturaci. Navíc informace poskytnuté ohledně celkového obratu i domácích a vývozních prodejů nesouhlasily s dostupnými auditními zprávami a s účetními záznamy společnosti. Navíc společnost nebyla schopna uvést místo určení svých prodejů, jak je uvedeno v dotazníku. Komise tak nemohla ověřit, zda společnost mohla svobodně stanovit ceny a množství vývozů a podmínky prodeje podle čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Především bylo prohlášeno, že informace týkající se vývozního prodeje, ať už uskutečněného přímo, nebo přes společnost ve spojení usazenou v Hongkongu, nejsou ověřitelné. Společnost ani přes vyžádání těchto informací neposkytla podstatné údaje týkající se celkového objemu vývozu a relevantní odpovídající vývozní fakturaci. Navíc informace poskytnuté ohledně celkového obratu i domácích a vývozních prodejů nesouhlasily s dostupnými auditními zprávami a s účetními záznamy společnosti. Navíc společnost nebyla schopna uvést místo určení svých prodejů, jak je uvedeno v dotazníku. Komise tak nemohla ověřit, zda společnost mohla svobodně stanovit ceny a množství vývozů a podmínky prodeje podle čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení.

3.3.   Běžná hodnota

3.3.1.   Srovnatelná země

| (35) | Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozů ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání statusu tržního hospodářství, pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(35)

Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozů ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání statusu tržního hospodářství, pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (36) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla svůj záměr použít Spojené státy americké (dále jen „USA“) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomuto vyjádřily. |
| --- | --- |

(36)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla svůj záměr použít Spojené státy americké (dále jen „USA“) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomuto vyjádřily.

| (37) | Byly obdrženy připomínky od spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a na Ukrajině, kteří navrhovali Thajsko, Indii nebo Turecko jako vhodnější srovnatelné země než USA. Hlavním argumentem proti USA byly rozdíly v celkovém hospodářském rozvoji, v přístupu k surovinám a v jejich cenách, v nákladech na pracovní sílu a ve výrobních postupech, ale také rozdíly v konkurenci na domácím trhu se žehlicími prkny. Rovněž bylo tvrzeno, že trh USA se žehlicími prkny je vysoce chráněným trhem s uměle vysokými cenami. |
| --- | --- |

(37)

Byly obdrženy připomínky od spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a na Ukrajině, kteří navrhovali Thajsko, Indii nebo Turecko jako vhodnější srovnatelné země než USA. Hlavním argumentem proti USA byly rozdíly v celkovém hospodářském rozvoji, v přístupu k surovinám a v jejich cenách, v nákladech na pracovní sílu a ve výrobních postupech, ale také rozdíly v konkurenci na domácím trhu se žehlicími prkny. Rovněž bylo tvrzeno, že trh USA se žehlicími prkny je vysoce chráněným trhem s uměle vysokými cenami.

| (38) | Komise usilovala o spolupráci s výrobci v USA a v dalších potenciálních srovnatelných zemích, jako je Thajsko, Indie a Turecko. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány pěti společnostem v USA, třem společnostem v Thajsku, pěti společnostem v Indii a devíti společnostem v Turecku. Ze všech těchto společností pouze jeden turecký výrobce v řádné lhůtě poskytl všechny informace potřebné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření. |
| --- | --- |

(38)

Komise usilovala o spolupráci s výrobci v USA a v dalších potenciálních srovnatelných zemích, jako je Thajsko, Indie a Turecko. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány pěti společnostem v USA, třem společnostem v Thajsku, pěti společnostem v Indii a devíti společnostem v Turecku. Ze všech těchto společností pouze jeden turecký výrobce v řádné lhůtě poskytl všechny informace potřebné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.

| (39) | Šetření ukázalo, že v Turecku existuje konkurenční trh se žehlicími prkny, přičemž přibližně 90 % trhu zásobuje několik místních výrobců a zbytek tvoří dovozy ze třetích zemí. Objem výroby v Turecku tvoří více než 5 % objemu čínských vývozů dotčeného výrobku do Společenství. Pokud jde o kvalitu a standardy tureckých žehlicích prken, nebyly ve srovnání s čínskými a ukrajinskými výrobky shledány žádné výrazné rozdíly. Turecký trh byl proto prohlášen za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu. |
| --- | --- |

(39)

Šetření ukázalo, že v Turecku existuje konkurenční trh se žehlicími prkny, přičemž přibližně 90 % trhu zásobuje několik místních výrobců a zbytek tvoří dovozy ze třetích zemí. Objem výroby v Turecku tvoří více než 5 % objemu čínských vývozů dotčeného výrobku do Společenství. Pokud jde o kvalitu a standardy tureckých žehlicích prken, nebyly ve srovnání s čínskými a ukrajinskými výrobky shledány žádné výrazné rozdíly. Turecký trh byl proto prohlášen za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu.

| (40) | Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.3.2.   Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství

| (41) | Běžná hodnota pro jednoho čínského a pro jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, by se měla stanovit na základě údajů, které předložili ohledně domácích prodejů a výrobních nákladů. Tyto údaje byly ověřeny v prostorách dotčených společností. |
| --- | --- |

(41)

Běžná hodnota pro jednoho čínského a pro jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, by se měla stanovit na základě údajů, které předložili ohledně domácích prodejů a výrobních nákladů. Tyto údaje byly ověřeny v prostorách dotčených společností.

| (42) | Co se týče stanovení běžné hodnoty, Komise nejprve v každé vyvážející zemi zjistila, zda je domácí prodej dotčeného výrobku každého vyvážejícího výrobce reprezentativní ve srovnání s celkovými prodeji do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považoval za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozů výrobce do Společenství. |
| --- | --- |

(42)

Co se týče stanovení běžné hodnoty, Komise nejprve v každé vyvážející zemi zjistila, zda je domácí prodej dotčeného výrobku každého vyvážejícího výrobce reprezentativní ve srovnání s celkovými prodeji do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považoval za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozů výrobce do Společenství.

3.3.2.1.   Čínská lidová republika

| (43) | Bylo stanoveno, že čínský vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl během období šetření reprezentativní domácí prodej. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda. |
| --- | --- |

(43)

Bylo stanoveno, že čínský vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl během období šetření reprezentativní domácí prodej. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.

| (44) | Protože se nemohlo využít cen na domácím trhu, musela se početně zjištěná běžná hodnota vypočítat na základě nákladů daného výrobce. V důsledku toho se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota vypočetla tak, že se k výrobním nákladům na žehlicí prkna připočetla přiměřená, v případě potřeby upravená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. Mělo by se v tomto ohledu poznamenat, že se nákupní ceny některých surovin/součástí, především surovin/součástí z oceli, uváděné dotčenou společností zdají být nepřirozeně nízké, a tudíž je zapotřebí dále zkoumat výrobní cenu a případně pro účely konečných zjištění znovu zvážit předběžná zjištění. |
| --- | --- |

(44)

Protože se nemohlo využít cen na domácím trhu, musela se početně zjištěná běžná hodnota vypočítat na základě nákladů daného výrobce. V důsledku toho se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota vypočetla tak, že se k výrobním nákladům na žehlicí prkna připočetla přiměřená, v případě potřeby upravená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. Mělo by se v tomto ohledu poznamenat, že se nákupní ceny některých surovin/součástí, především surovin/součástí z oceli, uváděné dotčenou společností zdají být nepřirozeně nízké, a tudíž je zapotřebí dále zkoumat výrobní cenu a případně pro účely konečných zjištění znovu zvážit předběžná zjištění.

| (45) | Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

| (46) | V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti v vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti v vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

3.3.2.2.   Ukrajina

| (47) | U jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl proveden v reprezentativním množství. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda. |
| --- | --- |

(47)

U jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl proveden v reprezentativním množství. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.

| (48) | Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej a protože zde nebyl žádný jiný ukrajinský spolupracující vyvážející výrobce, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(48)

Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej a protože zde nebyl žádný jiný ukrajinský spolupracující vyvážející výrobce, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

| (49) | V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti s vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(49)

V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti s vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

3.3.3.   Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi

| (50) | Poté, co bylo Turecko zvoleno jako srovnatelná země, byla vypočítána běžná hodnota na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce. |
| --- | --- |

(50)

Poté, co bylo Turecko zvoleno jako srovnatelná země, byla vypočítána běžná hodnota na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce.

| (51) | Domácí prodej obdobného výrobku tureckého výrobce byl shledán reprezentativním ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství vyvážejícími výrobci z ČLR. |
| --- | --- |

(51)

Domácí prodej obdobného výrobku tureckého výrobce byl shledán reprezentativním ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství vyvážejícími výrobci z ČLR.

| (52) | Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům se také zkoumalo, zda lze domácí prodej pokládat za provedený v běžném obchodním styku. Ověření provedené u tureckého výrobce ukázalo, že objem prodeje, prodaného za čistou prodejní cenu rovnou jednotkové ceně nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje. Běžná hodnota se tedy zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážená průměrná cena všeho domácího prodeje tohoto typu výrobků uskutečněného během období šetření, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, nebo nikoli. Dále bylo zjištěno, že tyto ceny na domácím trhu jsou celkově v souladu s cenami jiného významného tureckého výrobce, o němž byly během inspekce na místě ve srovnatelné zemi získány některé informace. |
| --- | --- |

(52)

Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům se také zkoumalo, zda lze domácí prodej pokládat za provedený v běžném obchodním styku. Ověření provedené u tureckého výrobce ukázalo, že objem prodeje, prodaného za čistou prodejní cenu rovnou jednotkové ceně nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje. Běžná hodnota se tedy zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážená průměrná cena všeho domácího prodeje tohoto typu výrobků uskutečněného během období šetření, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, nebo nikoli. Dále bylo zjištěno, že tyto ceny na domácím trhu jsou celkově v souladu s cenami jiného významného tureckého výrobce, o němž byly během inspekce na místě ve srovnatelné zemi získány některé informace.

3.4.   Vývozní cena

3.4.1.   Čínská lidová republika

| (53) | Vyvážející výrobci uskutečňovali svůj vývoz do Společenství buď i) přímo nezávislým odběratelům; ii) prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení a měly sídlo mimo Společenství, nebo iii) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Společenství. |
| --- | --- |

(53)

Vyvážející výrobci uskutečňovali svůj vývoz do Společenství buď i) přímo nezávislým odběratelům; ii) prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení a měly sídlo mimo Společenství, nebo iii) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Společenství.

| (54) | V případě vývozů do Společenství přímo nezávislým odběratelům ve Společenství byly vývozní ceny stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení, byly vývozní ceny stanoveny na základě ceny výrobku při prodeji obchodním společnostem na vývoz do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(54)

V případě vývozů do Společenství přímo nezávislým odběratelům ve Společenství byly vývozní ceny stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení, byly vývozní ceny stanoveny na základě ceny výrobku při prodeji obchodním společnostem na vývoz do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (55) | V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností ve spojení byla vývozní cena stanovena na základě ceny výrobku při prodeji obchodními společnostmi prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností ve spojení byla vývozní cena stanovena na základě ceny výrobku při prodeji obchodními společnostmi prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (56) | Jeden vyvážející výrobce prodával část dotčeného výrobku prostřednictvím obchodní společnosti se sídlem v Hongkongu. Obchodní společnost usazená v Hongkongu nebyla schopna svými účetními záznamy dokázat, že uvedené vývozní ceny za prodej nezávislým odběratelům ve Společenství byly skutečně zaplaceny. Při inspekci na místě navíc nákupy hongkongského obchodníka nesouhlasily s jeho auditovanými účetními záznamy ohledně prodeje do Společenství. Společnosti bylo oznámeno, že existují vážné pochybnosti o přesnosti jejích prodejů do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Hongkongu a že tento prodej nebude při předběžném výpočtu dumpingu zohledněn. Společnost dostala příležitost vznést námitky, ale nepředložila žádné důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry. Tyto vývozní transakce nebyly tudíž zohledněny a vývozní cena byla založena pouze na přímém prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství nebo na prodeji prostřednictvím společností, které nebyly ve spojení, se sídlem mimo ČLR a Společenství. |
| --- | --- |

(56)

Jeden vyvážející výrobce prodával část dotčeného výrobku prostřednictvím obchodní společnosti se sídlem v Hongkongu. Obchodní společnost usazená v Hongkongu nebyla schopna svými účetními záznamy dokázat, že uvedené vývozní ceny za prodej nezávislým odběratelům ve Společenství byly skutečně zaplaceny. Při inspekci na místě navíc nákupy hongkongského obchodníka nesouhlasily s jeho auditovanými účetními záznamy ohledně prodeje do Společenství. Společnosti bylo oznámeno, že existují vážné pochybnosti o přesnosti jejích prodejů do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Hongkongu a že tento prodej nebude při předběžném výpočtu dumpingu zohledněn. Společnost dostala příležitost vznést námitky, ale nepředložila žádné důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry. Tyto vývozní transakce nebyly tudíž zohledněny a vývozní cena byla založena pouze na přímém prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství nebo na prodeji prostřednictvím společností, které nebyly ve spojení, se sídlem mimo ČLR a Společenství.

| (57) | Jeden vyvážející výrobce neměl žádný přímý prodej dotčeného výrobku. Výrobek prodával prostřednictvím obchodních společností se sídlem v ČLR, které nebyly ve spojení, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v ČLR. Vzhledem k tomu, že nebylo možné určit konečné místo určení prodeje prostřednictvím stran, které nebyly ve spojení, nebyl tento prodej předběžně zohledněn a vývozní cena byla založena pouze na prodeji prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která byla schopna prokázat místo určení svého prodeje. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky nezměnily tyto předběžné závěry. |
| --- | --- |

(57)

Jeden vyvážející výrobce neměl žádný přímý prodej dotčeného výrobku. Výrobek prodával prostřednictvím obchodních společností se sídlem v ČLR, které nebyly ve spojení, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v ČLR. Vzhledem k tomu, že nebylo možné určit konečné místo určení prodeje prostřednictvím stran, které nebyly ve spojení, nebyl tento prodej předběžně zohledněn a vývozní cena byla založena pouze na prodeji prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která byla schopna prokázat místo určení svého prodeje. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky nezměnily tyto předběžné závěry.

| (58) | Jak bylo uvedeno v analýze individuálního zacházení v 33. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce nebyl schopen prokázat a odůvodnit svůj skutečný prodej na vývoz. Žádný jeho prodej na vývoz nebyl tedy podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení zohledněn a uvedené ceny nemohly být pro stanovení vývozních cen z ČLR do Společenství použity. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky však nezměnily zjištění šetření, a jelikož nebyl pro stanovení vývozů této společnosti do Společenství k dispozici žádný jiný zdroj, mělo se za vhodné nezohlednit žádné její údaje o vývozu a stanovit dumpingové rozpětí podle dostupných skutečností (viz 65. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(58)

Jak bylo uvedeno v analýze individuálního zacházení v 33. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce nebyl schopen prokázat a odůvodnit svůj skutečný prodej na vývoz. Žádný jeho prodej na vývoz nebyl tedy podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení zohledněn a uvedené ceny nemohly být pro stanovení vývozních cen z ČLR do Společenství použity. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky však nezměnily zjištění šetření, a jelikož nebyl pro stanovení vývozů této společnosti do Společenství k dispozici žádný jiný zdroj, mělo se za vhodné nezohlednit žádné její údaje o vývozu a stanovit dumpingové rozpětí podle dostupných skutečností (viz 65. bod odůvodnění).

3.4.2.   Ukrajina

| (59) | Veškerý vývoz jediného ukrajinského vývozce byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Společenství. Tato společnost ve spojení plnila všechny kroky potřebné pro uvedení zboží do volného oběhu ve Společenství, a měla by tedy být považována za dovozce ve spojení. Vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu. Pro tyto účely byly provedeny úpravy, aby se zohlednily veškeré náklady, včetně jakýchkoli cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, a zisky, které nezávislí spolupracující dovozci běžně vytvářejí, aby se mohla stanovit spolehlivá vývozní cena. |
| --- | --- |

(59)

Veškerý vývoz jediného ukrajinského vývozce byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Společenství. Tato společnost ve spojení plnila všechny kroky potřebné pro uvedení zboží do volného oběhu ve Společenství, a měla by tedy být považována za dovozce ve spojení. Vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu. Pro tyto účely byly provedeny úpravy, aby se zohlednily veškeré náklady, včetně jakýchkoli cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, a zisky, které nezávislí spolupracující dovozci běžně vytvářejí, aby se mohla stanovit spolehlivá vývozní cena.

3.5.   Srovnání

| (60) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na úrovni ze závodu. |
| --- | --- |

(60)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na úrovni ze závodu.

| (61) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. U všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, byly povoleny odpovídající úpravy týkající se nákladů na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, nákladů na úvěry, nákladů na jistoty a záruky a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné. |
| --- | --- |

(61)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. U všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, byly povoleny odpovídající úpravy týkající se nákladů na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, nákladů na úvěry, nákladů na jistoty a záruky a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.

| (62) | Pokud jde o běžnou hodnotu, která se pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, zakládala na srovnatelné zemi, bylo v šetření zjištěno, že turecká žehlicí prkna jsou ve většině případů vybavena elektrickou zásuvkou a držákem přívodního kabelu, které se u většiny čínských výrobků nenacházely. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek tohoto rozdílu. Byly dále shledány i některé rozdíly na úrovni obchodu. Bylo zjištěno, že na tureckém domácím trhu se žehlicí prkna běžně dodávají přímo maloobchodníkům, a že je tudíž množství na jednu objednávku/dodávku podstatně nižší než u dodávek prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců v případě čínských vývozů. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek těchto rozdílů. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o běžnou hodnotu, která se pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, zakládala na srovnatelné zemi, bylo v šetření zjištěno, že turecká žehlicí prkna jsou ve většině případů vybavena elektrickou zásuvkou a držákem přívodního kabelu, které se u většiny čínských výrobků nenacházely. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek tohoto rozdílu. Byly dále shledány i některé rozdíly na úrovni obchodu. Bylo zjištěno, že na tureckém domácím trhu se žehlicí prkna běžně dodávají přímo maloobchodníkům, a že je tudíž množství na jednu objednávku/dodávku podstatně nižší než u dodávek prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců v případě čínských vývozů. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek těchto rozdílů.

3.6.   Dumpingová rozpětí

3.6.1.   Obecná metodika

| (63) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobků stanovenou výše uvedeným způsobem. Poznamenává se, že v obou zemích byli pouze ti spolupracující vyvážející výrobci, kterým byl přiznán status tržního hospodářství nebo individuální zacházení. |
| --- | --- |

(63)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobků stanovenou výše uvedeným způsobem. Poznamenává se, že v obou zemích byli pouze ti spolupracující vyvážející výrobci, kterým byl přiznán status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.

| (64) | Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. K tomuto účelu byl objem vývozů do Společenství uváděný spolupracujícími vyvážejícími výrobci srovnán s odpovídajícím objemem dovozů stanoveným na základě podnětu a některých informací shromážděných od dalších známých vyvážejících výrobců v dotčených zemích, kteří nakonec při šetření nespolupracovali. Mělo by se poznamenat, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu. |
| --- | --- |

(64)

Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. K tomuto účelu byl objem vývozů do Společenství uváděný spolupracujícími vyvážejícími výrobci srovnán s odpovídajícím objemem dovozů stanoveným na základě podnětu a některých informací shromážděných od dalších známých vyvážejících výrobců v dotčených zemích, kteří nakonec při šetření nespolupracovali. Mělo by se poznamenat, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu.

| (65) | V případě nízké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají méně než 80 % celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na vyšší úrovni, než je nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. V takových případech tedy bylo dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobku spolupracujících vyvážejících výrobců s nejvyššími dumpingovými rozpětími. Toto se pokládalo za vhodné, neboť byl důvod se domnívat, že nízká úroveň spolupráce nespolupracujících vyvážejících výrobců v šetřené zemi obvykle vyplývá z toho, že jejich dumping je na vyšší úrovni než u kteréhokoli spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Nic navíc nenasvědčovalo tomu, že by nespolupracující vyvážející výrobci prodávali za dumpingové ceny na nižší úrovni. |
| --- | --- |

(65)

V případě nízké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají méně než 80 % celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na vyšší úrovni, než je nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. V takových případech tedy bylo dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobku spolupracujících vyvážejících výrobců s nejvyššími dumpingovými rozpětími. Toto se pokládalo za vhodné, neboť byl důvod se domnívat, že nízká úroveň spolupráce nespolupracujících vyvážejících výrobců v šetřené zemi obvykle vyplývá z toho, že jejich dumping je na vyšší úrovni než u kteréhokoli spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Nic navíc nenasvědčovalo tomu, že by nespolupracující vyvážející výrobci prodávali za dumpingové ceny na nižší úrovni.

| (66) | V případě vysoké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají 80 % a více celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující vyvážející výrobce v dotčené zemi. |
| --- | --- |

(66)

V případě vysoké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají 80 % a více celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující vyvážející výrobce v dotčené zemi.

3.6.2.   Dumpingová rozpětí

3.6.2.1.   Čínská lidová republika

| (67) | Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fází šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je nižší než 80 %. Pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí se tedy použila metodika popsaná v 65. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(67)

Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fází šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je nižší než 80 %. Pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí se tedy použila metodika popsaná v 65. bodě odůvodnění.

| (68) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla stanovena takto:






  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan: 34,9 %, |
| --- | --- | --- |

(68)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla stanovena takto:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan: 34,9 %,

| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou: 36,5 %, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou: 36,5 %,

| — | Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou: 0 %, |
| --- | --- |

—

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou: 0 %,

| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an: 18,1 %, |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an: 18,1 %,

| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou: 26,5 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou: 26,5 %,

| — | všechny ostatní společnosti: 38,1 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti: 38,1 %.

| (69) | U jediného čínského vyvážejícího výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, bylo předběžně stanoveno, že se vývozy neuskutečnily za dumpingovou cenu. V tomto ohledu by se mělo připomenout, že předběžná zjištění může být nutné pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnotit z důvodů uvedených ve 44. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(69)

U jediného čínského vyvážejícího výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, bylo předběžně stanoveno, že se vývozy neuskutečnily za dumpingovou cenu. V tomto ohledu by se mělo připomenout, že předběžná zjištění může být nutné pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnotit z důvodů uvedených ve 44. bodě odůvodnění.

3.6.2.2.   Ukrajina

| (70) | Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fázi šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je v případě Ukrajiny vyšší než 80 %. Ve skutečnosti se zdá, že Eurogold Industries Ltd je jediným ukrajinským vyvážejícím výrobcem žehlicích prken, a nic nenasvědčovalo tomu, že by se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. Pro stanovení dumpingového rozpětí dalších ukrajinských vyvážejících výrobců dotčeného výrobku byla tedy použita metodika popsaná v 66. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(70)

Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fázi šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je v případě Ukrajiny vyšší než 80 %. Ve skutečnosti se zdá, že Eurogold Industries Ltd je jediným ukrajinským vyvážejícím výrobcem žehlicích prken, a nic nenasvědčovalo tomu, že by se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. Pro stanovení dumpingového rozpětí dalších ukrajinských vyvážejících výrobců dotčeného výrobku byla tedy použita metodika popsaná v 66. bodě odůvodnění výše.

| (71) | Prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením bylo stanovena takto:






  — | Eurogold Industries Ltd, Žitomir: 17,3 %, |
| --- | --- | --- |

(71)

Prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením bylo stanovena takto:

—

Eurogold Industries Ltd, Žitomir: 17,3 %,

| — | všechny ostatní společnosti: 17,3 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti: 17,3 %.

4.   ÚJMA

4.1.   Výroba ve Společenství

| (72) | Podle předběžných zjištění šetření vyrábí obdobný výrobek ve Společenství nejméně třicet malých a středních podniků. Většina výroby ve Společenství se nachází v Itálii, Polsku a ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(72)

Podle předběžných zjištění šetření vyrábí obdobný výrobek ve Společenství nejméně třicet malých a středních podniků. Většina výroby ve Společenství se nachází v Itálii, Polsku a ve Spojeném království.

| (73) | Přestože na trhu Společenství působí několik výrobců, je úroveň koncentrace poměrně vysoká, což dokazuje skutečnost, že výroba pěti hlavních výrobců představuje 50 % celkové odhadované výroby ve Společenství. Výroba všech výše uvedených společností tvoří celkovou výrobu ve Společenství. |
| --- | --- |

(73)

Přestože na trhu Společenství působí několik výrobců, je úroveň koncentrace poměrně vysoká, což dokazuje skutečnost, že výroba pěti hlavních výrobců představuje 50 % celkové odhadované výroby ve Společenství. Výroba všech výše uvedených společností tvoří celkovou výrobu ve Společenství.

4.2.   Vymezení výrobního odvětví Společenství

| (74) | Podnět předložili tři výrobci ve Společenství, kteří představují významnou část celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %. |
| --- | --- |

(74)

Podnět předložili tři výrobci ve Společenství, kteří představují významnou část celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.

| (75) | Žadatelé a jeden další výrobce ve Společenství při šetření plně spolupracovali (viz 9. bod odůvodnění). Tyto čtyři společnosti představují více než 45 % celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství. Jeden z těchto výrobců ve Společenství uskutečnil v období šetření několik dovozů z ČLR. Dovoz však nebyl jeho hlavní činností a tyto dovozy byly brány jako reakce na příliv levných dumpingových dovozů, především proto, aby ve své třídě výrobků nižší kategorie zůstal konkurenceschopným. Proto se má za vhodné vyřadit tohoto výrobce z vymezení výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(75)

Žadatelé a jeden další výrobce ve Společenství při šetření plně spolupracovali (viz 9. bod odůvodnění). Tyto čtyři společnosti představují více než 45 % celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství. Jeden z těchto výrobců ve Společenství uskutečnil v období šetření několik dovozů z ČLR. Dovoz však nebyl jeho hlavní činností a tyto dovozy byly brány jako reakce na příliv levných dumpingových dovozů, především proto, aby ve své třídě výrobků nižší kategorie zůstal konkurenceschopným. Proto se má za vhodné vyřadit tohoto výrobce z vymezení výrobního odvětví Společenství.

| (76) | Na základě tohoto se má za to, že čtyři výrobci ve Společenství zmiňovaní v 75. bodě odůvodnění výše tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně bude odkazovat jen jako na „výrobní odvětví Společenství“. |
| --- | --- |

(76)

Na základě tohoto se má za to, že čtyři výrobci ve Společenství zmiňovaní v 75. bodě odůvodnění výše tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně bude odkazovat jen jako na „výrobní odvětví Společenství“.

4.3.   Spotřeba Společenství

| (77) | Připomíná se, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu. Dále nic nenasvědčuje tomu, že by se žehlicí prkna v jakémkoli významném množství dovážela z jiných zemí než z ČLR a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“). Spotřeba Společenství byla tedy stanovena na základě těchto informací:






  — | objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného výrobním odvětvím Společenství, |
| --- | --- | --- |

(77)

Připomíná se, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu. Dále nic nenasvědčuje tomu, že by se žehlicí prkna v jakémkoli významném množství dovážela z jiných zemí než z ČLR a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“). Spotřeba Společenství byla tedy stanovena na základě těchto informací:

—

objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného výrobním odvětvím Společenství,

| — | objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného dalšími známými výrobci ve Společenství, |
| --- | --- |

—

objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného dalšími známými výrobci ve Společenství,

| — | objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, |
| --- | --- |

—

objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců,

| — | objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství dalších známých čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

—

objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství dalších známých čínských vyvážejících výrobců.

Podle tohoto se spotřeba Společenství vyvíjela takto:

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba (v jednotkách) | 6 684 000 | 6 795 000 | 7 187 000 | 8 557 000 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 102 | 108 | 128 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství a spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších výrobců ve Společenství a dalších čínských vyvážejících výrobců. |

2002

2003

2004

Období šetření

Spotřeba (v jednotkách)

6 684 000

6 795 000

7 187 000

8 557 000

Index: 2002 = 100

100

102

108

128

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství a spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších výrobců ve Společenství a dalších čínských vyvážejících výrobců.

| (78) | Spotřeba žehlicích prken se ve Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření zvýšila o 28 %, k nejvyššímiu nárůstu došlo mezi rokem 2004 a obdobím šetření. Celkový stabilní nárůst se připisuje především rostoucí spotřebě v nových členských státech, ačkoli nárůst v období šetření lze do jisté míry připsat zvýšeným levným dovozům z ČLR a Ukrajiny některými dříve tradičními výrobci ve Společenství, kteří se přeorientovali na dovoz, a zvýšili tak své zásoby. |
| --- | --- |

(78)

Spotřeba žehlicích prken se ve Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření zvýšila o 28 %, k nejvyššímiu nárůstu došlo mezi rokem 2004 a obdobím šetření. Celkový stabilní nárůst se připisuje především rostoucí spotřebě v nových členských státech, ačkoli nárůst v období šetření lze do jisté míry připsat zvýšeným levným dovozům z ČLR a Ukrajiny některými dříve tradičními výrobci ve Společenství, kteří se přeorientovali na dovoz, a zvýšili tak své zásoby.

4.4.   Dovoz z dotčených zemí

4.4.1.   Souhrnné posouzení účinků dotčených dumpingových dovozů

| (79) | Komise zvážila, zda účinky dumpingových dovozů z dotčených zemí mají být posouzeny souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se vliv dovozu ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen v tom případě, kdy je zjištěno, že a) dumpingová rozpětí stanovená v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství. |
| --- | --- |

(79)

Komise zvážila, zda účinky dumpingových dovozů z dotčených zemí mají být posouzeny souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se vliv dovozu ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen v tom případě, kdy je zjištěno, že a) dumpingová rozpětí stanovená v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství.

| (80) | Připomíná se, že u dovozů jednoho čínského vyvážejícího výrobce nebylo shledáno, že by byly dumpingové. Tyto dovozy tudíž nebyly zvažovány s dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(80)

Připomíná se, že u dovozů jednoho čínského vyvážejícího výrobce nebylo shledáno, že by byly dumpingové. Tyto dovozy tudíž nebyly zvažovány s dumpingovými dovozy.

| (81) | Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dumpingovým dovozům z každé z dotčených zemí byla vyšší než minimální. Navíc objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dumpingovým dovozům z každé z dotčených zemí byla vyšší než minimální. Navíc objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.

| (82) | Šetření dále ukázalo, že podmínky hospodářské soutěže jak mezi dumpingovými dovozy, tak mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Společenství byly podobné. Bylo shledáno, že bez ohledu na svůj původ spolu žehlicí prkna vyrobená/prodaná dotčenými zeměmi a žehlicí prkna vyrobená/prodaná výrobním odvětvím Společenství navzájem soutěží, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály. |
| --- | --- |

(82)

Šetření dále ukázalo, že podmínky hospodářské soutěže jak mezi dumpingovými dovozy, tak mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Společenství byly podobné. Bylo shledáno, že bez ohledu na svůj původ spolu žehlicí prkna vyrobená/prodaná dotčenými zeměmi a žehlicí prkna vyrobená/prodaná výrobním odvětvím Společenství navzájem soutěží, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.

| (83) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že podmínky pro souhrnné posouzení nebyly v tomto případě splněny, neboť pokud jde o cenu a chování na trhu, existují mezi dovozy z ČLR a z Ukrajiny zásadní rozdíly. |
| --- | --- |

(83)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že podmínky pro souhrnné posouzení nebyly v tomto případě splněny, neboť pokud jde o cenu a chování na trhu, existují mezi dovozy z ČLR a z Ukrajiny zásadní rozdíly.

| (84) | Co se týče cen, poznamenává se, že absolutní rozdíl v cenové úrovni mezi dvěma zeměmi není v kontextu souhrnného posouzení rozhodující. Lze jej vysvětlit různými činiteli, např. jinou skladbou výrobků. Relevantní je zde cenový trend v posuzovaném období, a ten je u obou zemí srovnatelný. Ve skutečnosti se průměrná dovozní cena z ČLR zvýšila o 27 % a z Ukrajiny o 12 % mezi rokem 2002 (2003 v případě Ukrajiny) a obdobím šetření. |
| --- | --- |

(84)

Co se týče cen, poznamenává se, že absolutní rozdíl v cenové úrovni mezi dvěma zeměmi není v kontextu souhrnného posouzení rozhodující. Lze jej vysvětlit různými činiteli, např. jinou skladbou výrobků. Relevantní je zde cenový trend v posuzovaném období, a ten je u obou zemí srovnatelný. Ve skutečnosti se průměrná dovozní cena z ČLR zvýšila o 27 % a z Ukrajiny o 12 % mezi rokem 2002 (2003 v případě Ukrajiny) a obdobím šetření.

| (85) | Pokud jde o chování na trhu, jak již bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly ve vlastnostech výrobků, distribučních kanálech atd. |
| --- | --- |

(85)

Pokud jde o chování na trhu, jak již bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly ve vlastnostech výrobků, distribučních kanálech atd.

| (86) | Na tomto základě byl vyvozen předběžný závěr, že jsou splněny všechny podmínky souhrnného posouzení, a že by se tedy účinky dumpingových dovozů pocházejících z dotčených zemí měly pro účely analyzování újmy posuzovat společně. |
| --- | --- |

(86)

Na tomto základě byl vyvozen předběžný závěr, že jsou splněny všechny podmínky souhrnného posouzení, a že by se tedy účinky dumpingových dovozů pocházejících z dotčených zemí měly pro účely analyzování újmy posuzovat společně.

4.4.2.   Objem, cena a podíl na trhu dumpingových dovozů z dotčených zemí

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (v jednotkách) | 431 000 | 858 300 | 2 388 600 | 4 120 800 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 199 | 554 | 956 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců. |

2002

2003

2004

Období šetření

Dovoz (v jednotkách)

431 000

858 300

2 388 600

4 120 800

Index: 2002 = 100

100

199

554

956

Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.

| (87) | Objem dovozů dotčeného výrobku se během posuzovaného období významně zvýšil. V období šetření se dovozy od roku 2002 zvýšily o více než 850 %. |
| --- | --- |

(87)

Objem dovozů dotčeného výrobku se během posuzovaného období významně zvýšil. V období šetření se dovozy od roku 2002 zvýšily o více než 850 %.

| (88) | Mělo by se poznamenat, že v roce 2002 se žádné dovozy z Ukrajiny neuskutečnily. Jediný ukrajinský výrobce žehlicích prken zahájil svou činnost v roce 2003. V roce 2004 dovozy z Ukrajiny prudce vzrostly, o více než 400 %. | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná dovozní cena (EUR/jednotka) | 4,91 | 6,15 | 6,34 | 6,53 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 125 | 129 | 133 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců. |

(88)

Mělo by se poznamenat, že v roce 2002 se žádné dovozy z Ukrajiny neuskutečnily. Jediný ukrajinský výrobce žehlicích prken zahájil svou činnost v roce 2003. V roce 2004 dovozy z Ukrajiny prudce vzrostly, o více než 400 %.

2002

2003

2004

Období šetření

Průměrná dovozní cena (EUR/jednotka)

4,91

6,15

6,34

6,53

Index: 2002 = 100

100

125

129

133

Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců.

| (89) | Průměrná dovozní cena se během posuzovaného období zvýšila. Zůstala však výrazně pod průměrnými cenami výrobního odvětví Společenství (viz příslušná tabulka a 99. bod odůvodnění). Během období šetření byla dovozní cena o více než 40 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(89)

Průměrná dovozní cena se během posuzovaného období zvýšila. Zůstala však výrazně pod průměrnými cenami výrobního odvětví Společenství (viz příslušná tabulka a 99. bod odůvodnění). Během období šetření byla dovozní cena o více než 40 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Společenství.

| (90) | Zvýšení dovozní ceny lze připsat těmto činitelům.
  U čínských výrobců nastal významný posun ke střední a vyšší kategorii na trhu. Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění, někteří tradiční výrobci ve Společenství významně snížili nebo ukončili výrobu ve Společenství a začali dovážet z dotčených zemí. Většina těchto společností je zavedena v kategorii střední a vyšší třídy výrobků.
  Většina čínských vyvážejících výrobců je na trhu s žehlicími prkny nová a není překvapivé, že zvyšují ceny s tím, jak se stávají zavedenějšími.
  Podíl dovozů z Ukrajiny prudce vzrostl v roce 2004. Protože je průměrná cena těchto dovozů vyšší než průměrná cena dovozů z ČLR, je vyšší i souhrnná cena. | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl na trhu | 6 % | 13 % | 33 % | 48 % |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 196 | 515 | 747 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců. |

(90)

Zvýšení dovozní ceny lze připsat těmto činitelům.

U čínských výrobců nastal významný posun ke střední a vyšší kategorii na trhu. Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění, někteří tradiční výrobci ve Společenství významně snížili nebo ukončili výrobu ve Společenství a začali dovážet z dotčených zemí. Většina těchto společností je zavedena v kategorii střední a vyšší třídy výrobků.

Většina čínských vyvážejících výrobců je na trhu s žehlicími prkny nová a není překvapivé, že zvyšují ceny s tím, jak se stávají zavedenějšími.

Podíl dovozů z Ukrajiny prudce vzrostl v roce 2004. Protože je průměrná cena těchto dovozů vyšší než průměrná cena dovozů z ČLR, je vyšší i souhrnná cena.

2002

2003

2004

Období šetření

Podíl na trhu

6 %

13 %

33 %

48 %

Index: 2002 = 100

100

196

515

747

Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.

| (91) | Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období dramaticky zvýšil. Mezi lety 2003 a 2004 se téměř ztrojnásobil, když dovozy z Ukrajiny masivně pronikly na trh Společenství, a výrazně rostl i v období šetření až do takové míry, že pohltil téměř polovinu trhu. |
| --- | --- |

(91)

Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období dramaticky zvýšil. Mezi lety 2003 a 2004 se téměř ztrojnásobil, když dovozy z Ukrajiny masivně pronikly na trh Společenství, a výrazně rostl i v období šetření až do takové míry, že pohltil téměř polovinu trhu.

4.4.3.   Cenové podbízení

| (92) | Pro účely analyzování cenového podbízení byly porovnány dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců s cenami výrobního odvětví Společenství na základě vážených průměrů srovnatelných typů výrobků v období šetření. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň cen ze závodu a porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství plus případné clo. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro transakce na stejné obchodní úrovni, v nutných případech bylo řádně upravené a po odečtení rabatů a slev. |
| --- | --- |

(92)

Pro účely analyzování cenového podbízení byly porovnány dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců s cenami výrobního odvětví Společenství na základě vážených průměrů srovnatelných typů výrobků v období šetření. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň cen ze závodu a porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství plus případné clo. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro transakce na stejné obchodní úrovni, v nutných případech bylo řádně upravené a po odečtení rabatů a slev.

| (93) | Na základě cen spolupracujících vyvážejících výrobců bylo pro jednotlivé země stanoveno rozpětí cenového podbízení a vyjádřilo se procentem z cen výrobního odvětví Společenství takto:






  Země | Cenové podbízení |
| --- | --- | --- |
| ČLR | 30,8 %–45,5 % |
| Ukrajina | 6,6 % |

(93)

Na základě cen spolupracujících vyvážejících výrobců bylo pro jednotlivé země stanoveno rozpětí cenového podbízení a vyjádřilo se procentem z cen výrobního odvětví Společenství takto:

Země

Cenové podbízení

ČLR

30,8 %–45,5 %

Ukrajina

6,6 %

4.5.   Situace výrobního odvětví Společenství

4.5.1.   Úvodní poznámky

| (94) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise přezkoumala všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. U žadatelů a u jednoho dalšího plně spolupracujícího výrobce, tj. u výrobního odvětví Společenství, byla provedena úplná analýza těchto činitelů. |
| --- | --- |

(94)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise přezkoumala všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. U žadatelů a u jednoho dalšího plně spolupracujícího výrobce, tj. u výrobního odvětví Společenství, byla provedena úplná analýza těchto činitelů.

4.5.2.   Ukazatele újmy

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v jednotkách) | 2 851 796 | 2 814 254 | 2 578 175 | 2 229 641 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 99 | 90 | 78 |
| Kapacita (v jednotkách) | 5 304 158 | 5 304 158 | 5 304 158 | 5 484 620 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Využití kapacity | 54 % | 53 % | 49 % | 41 % |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 99 | 90 | 76 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

2002

2003

2004

Období šetření

Výroba (v jednotkách)

2 851 796

2 814 254

2 578 175

2 229 641

Index: 2002 = 100

100

99

90

78

Kapacita (v jednotkách)

5 304 158

5 304 158

5 304 158

5 484 620

Index: 2002 = 100

100

100

100

103

Využití kapacity

54 %

53 %

49 %

41 %

Index: 2002 = 100

100

99

90

76

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

| (95) | Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Společenství snížila o 22 %. Mírný nárůst kapacity během období šetření byl způsoben tím, že jeden výrobce ve Společenství zvýšil svou kapacitu, aby mohl těžit ze zvýšené spotřeby po rozšíření EU. Z tohoto nárůstu spotřeby však bohužel těžily pouze dovozy. V důsledku toho se využití kapacit v období šetření snížilo více než výroba. |
| --- | --- |

(95)

Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Společenství snížila o 22 %. Mírný nárůst kapacity během období šetření byl způsoben tím, že jeden výrobce ve Společenství zvýšil svou kapacitu, aby mohl těžit ze zvýšené spotřeby po rozšíření EU. Z tohoto nárůstu spotřeby však bohužel těžily pouze dovozy. V důsledku toho se využití kapacit v období šetření snížilo více než výroba.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v jednotkách) | 96 729 | 131 811 | 180 518 | 144 543 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 136 | 187 | 149 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

2002

2003

2004

Období šetření

Zásoby (v jednotkách)

96 729

131 811

180 518

144 543

Index: 2002 = 100

100

136

187

149

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

| (96) | Mezi rokem 2002 a obdobím šetření došlo k celkovému nárůstu zásob. Přestože byl vrchol v roce 2004 pravděpodobně částečně ovlivněn dokončenými objednávkami, které ještě nebyly doručeny odběratelům, je viditelný celkový trend zvyšování zásob. |
| --- | --- |

(96)

Mezi rokem 2002 a obdobím šetření došlo k celkovému nárůstu zásob. Přestože byl vrchol v roce 2004 pravděpodobně částečně ovlivněn dokončenými objednávkami, které ještě nebyly doručeny odběratelům, je viditelný celkový trend zvyšování zásob.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej v ES (v jednotkách) | 2 605 381 | 2 567 285 | 2 348 934 | 2 050 373 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 99 | 90 | 79 |
| Podíl na trhu | 39 % | 38 % | 33 % | 24 % |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 97 | 84 | 61 |
| Prodejní cena (v eurech za jednotku) | 12,99 | 12,31 | 11,17 | 11,18 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

2002

2003

2004

Období šetření

Prodej v ES (v jednotkách)

2 605 381

2 567 285

2 348 934

2 050 373

Index: 2002 = 100

100

99

90

79

Podíl na trhu

39 %

38 %

33 %

24 %

Index: 2002 = 100

100

97

84

61

Prodejní cena (v eurech za jednotku)

12,99

12,31

11,17

11,18

Index: 2002 = 100

100

95

86

86

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

| (97) | Během posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Společenství snižoval a v období šetření se propadl na 79 % původního objemu. Takto klesající trend je v kontextu rostoucí spotřeby Společenství ještě znepokojivější. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření ztratilo výrobní odvětví Společenství 39 % svého podílu na trhu. |
| --- | --- |

(97)

Během posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Společenství snižoval a v období šetření se propadl na 79 % původního objemu. Takto klesající trend je v kontextu rostoucí spotřeby Společenství ještě znepokojivější. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření ztratilo výrobní odvětví Společenství 39 % svého podílu na trhu.

| (98) | Ve výrobním odvětví Společenství nebyl pozorován žádný růst. Výrobní odvětví totiž netěžilo z růstu trhu, tj. ze zvýšené spotřeby Společenství, ale naopak během posuzovaného období přišlo o 21 % objemu svého prodeje. |
| --- | --- |

(98)

Ve výrobním odvětví Společenství nebyl pozorován žádný růst. Výrobní odvětví totiž netěžilo z růstu trhu, tj. ze zvýšené spotřeby Společenství, ale naopak během posuzovaného období přišlo o 21 % objemu svého prodeje.

| (99) | Průměrná jednotková cena vlastní výroby výrobního odvětví Společenství se v prvních třech letech významně snížila, tj. o 14 %. V roce 2004 dosáhla svého minima a v období šetření zůstala stabilní. |
| --- | --- |

(99)

Průměrná jednotková cena vlastní výroby výrobního odvětví Společenství se v prvních třech letech významně snížila, tj. o 14 %. V roce 2004 dosáhla svého minima a v období šetření zůstala stabilní.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozpětí zisku před zdaněním | 6,8 % | 6,4 % | 0,7 % | 4,1 % |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 94 | 10 | 60 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

2002

2003

2004

Období šetření

Rozpětí zisku před zdaněním

6,8 %

6,4 %

0,7 %

4,1 %

Index: 2002 = 100

100

94

10

60

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

| (100) | V průběhu posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví snížila. Ziskové rozpětí v období šetření bylo o 40 % nižší než v roce 2002. Zdánlivého zlepšení během období šetření v porovnání s rokem 2004 bylo ve skutečnosti dosaženo škrty v odměnách vedení některých společností. Tyto škrty v odměnách měly významný dopad na ziskové rozpětí společností. Celkový hrubý zisk nadále v období šetření klesal a dosáhl 65 % úrovně z roku 2002. Je tedy zjevné, že nárůst v celkovém čistém zisku před zdaněním je umělý a neudržitelný. |
| --- | --- |

(100)

V průběhu posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví snížila. Ziskové rozpětí v období šetření bylo o 40 % nižší než v roce 2002. Zdánlivého zlepšení během období šetření v porovnání s rokem 2004 bylo ve skutečnosti dosaženo škrty v odměnách vedení některých společností. Tyto škrty v odměnách měly významný dopad na ziskové rozpětí společností. Celkový hrubý zisk nadále v období šetření klesal a dosáhl 65 % úrovně z roku 2002. Je tedy zjevné, že nárůst v celkovém čistém zisku před zdaněním je umělý a neudržitelný.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (v eurech) | 1 437 087 | 779 490 | 1 303 287 | 635 836 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 54 | 91 | 44 |
| Návratnost investic | 61,98 % | 68,19 % | 4,77 % | 27,02 % |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 110 | 8 | 44 |
| Peněžní tok (v eurech) | 3 463 326 | 4 184 515 | 1 246 671 | 3 023 277 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 121 | 36 | 87 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

2002

2003

2004

Období šetření

Investice (v eurech)

1 437 087

779 490

1 303 287

635 836

Index: 2002 = 100

100

54

91

44

Návratnost investic

61,98 %

68,19 %

4,77 %

27,02 %

Index: 2002 = 100

100

110

8

44

Peněžní tok (v eurech)

3 463 326

4 184 515

1 246 671

3 023 277

Index: 2002 = 100

100

121

36

87

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

| (101) | Investice v posuzovaném období významně poklesly, v období šetření dosahovaly méně než polovinu úrovně z roku 2002. Navíc významnou část investic tvořily investice do nezbytných oprav a rekonstrukcí. Část investic v roce 2004 také souvisela s přípravou nových příležitostí po rozšíření EU. Jak však bylo ukázáno výše, spotřebu zcela převzaly dovozy z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(101)

Investice v posuzovaném období významně poklesly, v období šetření dosahovaly méně než polovinu úrovně z roku 2002. Navíc významnou část investic tvořily investice do nezbytných oprav a rekonstrukcí. Část investic v roce 2004 také souvisela s přípravou nových příležitostí po rozšíření EU. Jak však bylo ukázáno výše, spotřebu zcela převzaly dovozy z dotčených zemí.

| (102) | Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví a čistou účetní hodnotou jeho investic se vyvíjela v souladu s investicemi a ziskovými rozpětími. Pokud jde o zdánlivě vysokou úroveň návratnosti čistých aktiv, mělo by se poznamenat, že většina společností tvořících výrobní odvětví Společenství byla založena před 30 nebo více lety, a že je tedy většina jejich aktiv již značně odepsána. V roce 2004, kdy se provedly určité investice a kdy zisková rozpětí odrážela skutečnou výkonnost výrobního odvětví Společenství (a nikoli uměle zvýšený zisk jako v období šetření), se návratnost investic snížila o 63 procentních bodů. To potvrzuje neschopnost výrobců ve Společenství získávat kapitál, zejména kvůli snižujícímu se objemu prodeje a nízké prodejní ceně. |
| --- | --- |

(102)

Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví a čistou účetní hodnotou jeho investic se vyvíjela v souladu s investicemi a ziskovými rozpětími. Pokud jde o zdánlivě vysokou úroveň návratnosti čistých aktiv, mělo by se poznamenat, že většina společností tvořících výrobní odvětví Společenství byla založena před 30 nebo více lety, a že je tedy většina jejich aktiv již značně odepsána. V roce 2004, kdy se provedly určité investice a kdy zisková rozpětí odrážela skutečnou výkonnost výrobního odvětví Společenství (a nikoli uměle zvýšený zisk jako v období šetření), se návratnost investic snížila o 63 procentních bodů. To potvrzuje neschopnost výrobců ve Společenství získávat kapitál, zejména kvůli snižujícímu se objemu prodeje a nízké prodejní ceně.

| (103) | Peněžní tok výrobního odvětví Společenství kolísal. Po zlepšení v roce 2003 následoval v roce 2004 náhlý propad. Oživení v období šetření odpovídá opatřením zaměřeným na zlepšení ziskovosti, jak je popsáno ve 100. bodě odůvodnění výše. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období zhoršil. |
| --- | --- |

(103)

Peněžní tok výrobního odvětví Společenství kolísal. Po zlepšení v roce 2003 následoval v roce 2004 náhlý propad. Oživení v období šetření odpovídá opatřením zaměřeným na zlepšení ziskovosti, jak je popsáno ve 100. bodě odůvodnění výše. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období zhoršil.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | 347 | 326 | 283 | 234 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 94 | 82 | 67 |
| Náklady práce (EUR) | 7 521 183 | 7 209 158 | 5 701 507 | 5 361 572 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 96 | 76 | 71 |
| Průměrné náklady práce na pracovníka (EUR) | 21 675 | 22 114 | 20 147 | 22 913 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 102 | 93 | 106 |
| Produktivita na pracovníka (EUR) | 9 474 | 10 015 | 10 787 | 11 261 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 106 | 114 | 119 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

2002

2003

2004

Období šetření

Zaměstnanost

347

326

283

234

Index: 2002 = 100

100

94

82

67

Náklady práce (EUR)

7 521 183

7 209 158

5 701 507

5 361 572

Index: 2002 = 100

100

96

76

71

Průměrné náklady práce na pracovníka (EUR)

21 675

22 114

20 147

22 913

Index: 2002 = 100

100

102

93

106

Produktivita na pracovníka (EUR)

9 474

10 015

10 787

11 261

Index: 2002 = 100

100

106

114

119

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

| (104) | Počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství souvisejících s obdobným výrobkem se mezi rokem 2002 a obdobím šetření snížil o 33 %. Průměrné náklady práce na zaměstnance, odrážející mzdy, zůstaly stabilní, dočasný pokles v roce 2004 byl vyrovnán slabým nárůstem v období šetření. |
| --- | --- |

(104)

Počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství souvisejících s obdobným výrobkem se mezi rokem 2002 a obdobím šetření snížil o 33 %. Průměrné náklady práce na zaměstnance, odrážející mzdy, zůstaly stabilní, dočasný pokles v roce 2004 byl vyrovnán slabým nárůstem v období šetření.

| (105) | Úsilí o nižší výrobní náklady, racionalizaci a snížení počtu zaměstnanců vedly ke zvýšení výkonu na pracovníka (19 % nárůst během posuzovaného období). Výsledkem výše popsaných finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství však bylo, že zvýšená produktivita nemohla vyrovnat pokles objemu prodeje a cen. |
| --- | --- |

(105)

Úsilí o nižší výrobní náklady, racionalizaci a snížení počtu zaměstnanců vedly ke zvýšení výkonu na pracovníka (19 % nárůst během posuzovaného období). Výsledkem výše popsaných finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství však bylo, že zvýšená produktivita nemohla vyrovnat pokles objemu prodeje a cen.

4.5.3.   Rozsah dumpingu, překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencování

| (106) | Pokud jde o dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nemůže být vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí považován za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(106)

Pokud jde o dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nemůže být vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí považován za zanedbatelný.

| (107) | Navíc nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Společenství v období šetření překonávalo účinky dřívějšího dumpingu nebo subvencování. |
| --- | --- |

(107)

Navíc nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Společenství v období šetření překonávalo účinky dřívějšího dumpingu nebo subvencování.

4.6.   Závěr o újmě

| (108) | V průběhu posuzovaného období levný dumpingový dovoz z ČLR a Ukrajiny dramaticky vzrostl. Pokud jde o objem, zvýšil se dumpingový dovoz z dotčených zemí v posuzovaném období o více než 850 %. Pokud jde o podíl na trhu, získaly tyto dovozy za stejné období více než 40 procentních bodů na trhu Společenství se žehlicími prkny. |
| --- | --- |

(108)

V průběhu posuzovaného období levný dumpingový dovoz z ČLR a Ukrajiny dramaticky vzrostl. Pokud jde o objem, zvýšil se dumpingový dovoz z dotčených zemí v posuzovaném období o více než 850 %. Pokud jde o podíl na trhu, získaly tyto dovozy za stejné období více než 40 procentních bodů na trhu Společenství se žehlicími prkny.

| (109) | Analýza hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Společenství odhalila, že se újma projevila poklesem objemu prodeje, prodejní ceny a podílu na trhu. To mělo přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, úroveň výroby a zaměstnanost. Během posuzovaného období objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesly o více než 20 %, podíl na trhu se zmenšil o 15 procentních bodů a zaměstnanost se snížila o více než 30 %. Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Společenství poklesla o 14 % a jednotlivé ceny dosáhly nejnižších možných úrovní. Finanční ukazatele skutečně potvrzují, že výrobní odvětví Společenství již není v postavení, aby mohlo dále snižovat ceny, aniž by tím utrpělo ztráty, které by v případě malých a středních podniků nemohly být udržitelné déle než několik měsíců, aniž by podnik nebyl nucen ukončit svou činnost. |
| --- | --- |

(109)

Analýza hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Společenství odhalila, že se újma projevila poklesem objemu prodeje, prodejní ceny a podílu na trhu. To mělo přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, úroveň výroby a zaměstnanost. Během posuzovaného období objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesly o více než 20 %, podíl na trhu se zmenšil o 15 procentních bodů a zaměstnanost se snížila o více než 30 %. Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Společenství poklesla o 14 % a jednotlivé ceny dosáhly nejnižších možných úrovní. Finanční ukazatele skutečně potvrzují, že výrobní odvětví Společenství již není v postavení, aby mohlo dále snižovat ceny, aniž by tím utrpělo ztráty, které by v případě malých a středních podniků nemohly být udržitelné déle než několik měsíců, aniž by podnik nebyl nucen ukončit svou činnost.

| (110) | Při zohlednění všech těchto činitelů se má předběžně za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(110)

Při zohlednění všech těchto činitelů se má předběžně za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

5.1.   Úvod

| (111) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení provedla Komise šetření, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla způsobena dumpingovými dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemích. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(111)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení provedla Komise šetření, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla způsobena dumpingovými dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemích. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

5.2.   Účinky dumpingového dovozu

| (112) | Nejprve se připomíná, že šetření odhalilo, že žehlicí prkna dovezená z dotčených zemí přímo soutěží s žehlicími prkny vyrobenými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály. |
| --- | --- |

(112)

Nejprve se připomíná, že šetření odhalilo, že žehlicí prkna dovezená z dotčených zemí přímo soutěží s žehlicími prkny vyrobenými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.

| (113) | Výrazný nárůst objemu dumpingových dovozů z dotčených zemí (více než 850 %) se shodoval se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení mimo jiné zahrnovalo pokles prodeje a ceny výroby ve Společenství v tomtéž období. |
| --- | --- |

(113)

Výrazný nárůst objemu dumpingových dovozů z dotčených zemí (více než 850 %) se shodoval se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení mimo jiné zahrnovalo pokles prodeje a ceny výroby ve Společenství v tomtéž období.

| (114) | Podíl dumpingových dovozů na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 42 procentních bodů, kdežto výrobní odvětví Společenství ztratilo 15 % podílu na trhu. Připomíná se, že mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o více než 20 %. |
| --- | --- |

(114)

Podíl dumpingových dovozů na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 42 procentních bodů, kdežto výrobní odvětví Společenství ztratilo 15 % podílu na trhu. Připomíná se, že mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o více než 20 %.

| (115) | Dumpingové dovozy se ve výrazném rozpětí podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství, takže lze učinit odůvodněný závěr, že byly odpovědné za snížení cen, které vedlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství navíc nemohlo zvýšit využití svých kapacit, k čemuž by bylo pravděpodobně díky nárůstu spotřeby pozorovanému v posuzovaném období došlo. |
| --- | --- |

(115)

Dumpingové dovozy se ve výrazném rozpětí podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství, takže lze učinit odůvodněný závěr, že byly odpovědné za snížení cen, které vedlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství navíc nemohlo zvýšit využití svých kapacit, k čemuž by bylo pravděpodobně díky nárůstu spotřeby pozorovanému v posuzovaném období došlo.

| (116) | Vzhledem k jasně stanovenému časovému souběhu výskytu dumpingového dovozu za ceny významně podbízené pod cenou výrobního odvětví Společenství na straně jedné a úbytku prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Společenství, snížení podílu na trhu a zaměstnanosti a poklesu cen na straně druhé, vyvozuje se předběžný závěr, že dumpingové dovozy sehrály rozhodující úlohu v působení újmy výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(116)

Vzhledem k jasně stanovenému časovému souběhu výskytu dumpingového dovozu za ceny významně podbízené pod cenou výrobního odvětví Společenství na straně jedné a úbytku prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Společenství, snížení podílu na trhu a zaměstnanosti a poklesu cen na straně druhé, vyvozuje se předběžný závěr, že dumpingové dovozy sehrály rozhodující úlohu v působení újmy výrobnímu odvětví Společenství.

5.3.   Účinky ostatních činitelů

5.3.1.   Výkonnost ostatních výrobců ve Společenství podporujících podnět

| (117) | Podnět vedle výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství podpořilo patnáct výrobců žehlicích prken. Tyto společnosti si nepřály na šetření plně spolupracovat, poskytly však určité informace ohledně své výroby, kapacity a využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 30 % celkové známé výroby ve Společenství. Mělo by se poznamenat, že žádná z těchto společností nedovezla významné množství dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(117)

Podnět vedle výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství podpořilo patnáct výrobců žehlicích prken. Tyto společnosti si nepřály na šetření plně spolupracovat, poskytly však určité informace ohledně své výroby, kapacity a využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 30 % celkové známé výroby ve Společenství. Mělo by se poznamenat, že žádná z těchto společností nedovezla významné množství dotčeného výrobku.

| (118) | Situace těchto 15 společností byla analyzována a srovnána se situací výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(118)

Situace těchto 15 společností byla analyzována a srovnána se situací výrobního odvětví Společenství.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v jednotkách) | 1 401 965 | 1 674 888 | 1 448 686 | 1 262 714 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 119 | 103 | 90 |
| Kapacita (v jednotkách) | 2 758 900 | 2 865 300 | 3 284 500 | 3 299 800 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 104 | 119 | 120 |
| Využití kapacity | 51 % | 58 % | 44 % | 38 % |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 115 | 87 | 75 |
| Zaměstnanost | 281 | 314 | 277 | 231 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 112 | 98 | 82 |

2002

2003

2004

Období šetření

Výroba (v jednotkách)

1 401 965

1 674 888

1 448 686

1 262 714

Index: 2002 = 100

100

119

103

90

Kapacita (v jednotkách)

2 758 900

2 865 300

3 284 500

3 299 800

Index: 2002 = 100

100

104

119

120

Využití kapacity

51 %

58 %

44 %

38 %

Index: 2002 = 100

100

115

87

75

Zaměstnanost

281

314

277

231

Index: 2002 = 100

100

112

98

82

| (119) | Výroba těchto výrobců se v roce 2003 zvýšila o 19 %, v roce 2004 se snížila na původní hodnotu a v období šetření poklesla o 13 %. Zvýšení kapacity v roce 2004 lze připsat očekávanému nárůstu prodeje po rozšíření EU. V důsledku zvýšení kapacity se využití kapacity v posuzovaném období snížilo výrazněji než výroba. Zaměstnanost se vyvíjela v souladu s výrobou, tj. rostla v roce 2003, poté se v roce 2004 snížila na původní hodnotu a v období šetření prudce poklesla. |
| --- | --- |

(119)

Výroba těchto výrobců se v roce 2003 zvýšila o 19 %, v roce 2004 se snížila na původní hodnotu a v období šetření poklesla o 13 %. Zvýšení kapacity v roce 2004 lze připsat očekávanému nárůstu prodeje po rozšíření EU. V důsledku zvýšení kapacity se využití kapacity v posuzovaném období snížilo výrazněji než výroba. Zaměstnanost se vyvíjela v souladu s výrobou, tj. rostla v roce 2003, poté se v roce 2004 snížila na původní hodnotu a v období šetření prudce poklesla.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej v ES (v jednotkách) | 1 206 714 | 1 446 522 | 1 204 336 | 1 079 264 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 120 | 100 | 89 |
| Podíl na trhu | 18 % | 21 % | 17 % | 13 % |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 118 | 93 | 70 |

2002

2003

2004

Období šetření

Prodej v ES (v jednotkách)

1 206 714

1 446 522

1 204 336

1 079 264

Index: 2002 = 100

100

120

100

89

Podíl na trhu

18 %

21 %

17 %

13 %

Index: 2002 = 100

100

118

93

70

| (120) | Po dočasném zlepšení v roce 2003 prodej a podíl na trhu těchto patnácti společností prudce poklesl. Tento vývoj se jasně kryje s náhlým nárůstem dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu Společenství. Připomíná se, že tyto dovozy se v roce 2004 téměř ztrojnásobily a jejich podíl na trhu v tomtéž roce vzrostl o 20 procentních bodů. Rovněž se připomíná, že během posuzovaného období se spotřeba žehlicích prken ve Společenství zvýšila. |
| --- | --- |

(120)

Po dočasném zlepšení v roce 2003 prodej a podíl na trhu těchto patnácti společností prudce poklesl. Tento vývoj se jasně kryje s náhlým nárůstem dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu Společenství. Připomíná se, že tyto dovozy se v roce 2004 téměř ztrojnásobily a jejich podíl na trhu v tomtéž roce vzrostl o 20 procentních bodů. Rovněž se připomíná, že během posuzovaného období se spotřeba žehlicích prken ve Společenství zvýšila.

| (121) | Vzhledem k výše uvedenému lze učinit závěr, že se situace těchto 15 výrobců žehlicích prken ve Společenství, kteří podnět podpořili, zhoršila obdobně jako situace výrobního odvětví Společenství. Tyto společnosti tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit. |
| --- | --- |

(121)

Vzhledem k výše uvedenému lze učinit závěr, že se situace těchto 15 výrobců žehlicích prken ve Společenství, kteří podnět podpořili, zhoršila obdobně jako situace výrobního odvětví Společenství. Tyto společnosti tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.

5.3.2.   Výkonnost dalších známých výrobců ve Společenství

| (122) | Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, dva další výrobci ve Společenství poskytli určité informace, ale podnět nepodpořili. Dále existují dva výrobci ve Společenství, kteří podnět podpořili, ale nespolupracovali na šetření, a jeden bývalý výrobce, který poskytl určité informace o svých bývalých činnostech. Všechny tyto společnosti uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku. Dostupné údaje těchto společností vykazují tyto trendy (z důvodu důvěrnosti nelze odhalit skutečné údaje): | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej výroby Společenství v ES
  Index: 2002 = 100 | 100 | 75 | 49 | 29 |
| Podíl na trhu
  Index: 2002 = 100 | 100 | 76 | 46 | 23 |

(122)

Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, dva další výrobci ve Společenství poskytli určité informace, ale podnět nepodpořili. Dále existují dva výrobci ve Společenství, kteří podnět podpořili, ale nespolupracovali na šetření, a jeden bývalý výrobce, který poskytl určité informace o svých bývalých činnostech. Všechny tyto společnosti uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku. Dostupné údaje těchto společností vykazují tyto trendy (z důvodu důvěrnosti nelze odhalit skutečné údaje):

2002

2003

2004

Období šetření

Prodej výroby Společenství v ES

Index: 2002 = 100

100

75

49

29

Podíl na trhu

Index: 2002 = 100

100

76

46

23

| (123) | Během posuzovaného období poklesl prodej těchto výrobců ve Společenství o 71 %. Odpovídající podíl na trhu se snížil ještě významněji, o 77 %, protože se trh v daném období rozšiřoval. |
| --- | --- |

(123)

Během posuzovaného období poklesl prodej těchto výrobců ve Společenství o 71 %. Odpovídající podíl na trhu se snížil ještě významněji, o 77 %, protože se trh v daném období rozšiřoval.

| (124) | Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění výše, někteří tradiční výrobci žehlicích prken ve Společenství v roce 2004 a během období šetření významně snížili nebo zcela ukončili výrobní činnost ve Společenství a začali hromadně dovážet z dotčených zemí. Některé z těchto společností tak již nelze považovat za výrobce ve Společenství, protože jejich výrobní prostory byly během období šetření uzavřeny. |
| --- | --- |

(124)

Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění výše, někteří tradiční výrobci žehlicích prken ve Společenství v roce 2004 a během období šetření významně snížili nebo zcela ukončili výrobní činnost ve Společenství a začali hromadně dovážet z dotčených zemí. Některé z těchto společností tak již nelze považovat za výrobce ve Společenství, protože jejich výrobní prostory byly během období šetření uzavřeny.

| (125) | Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že tito další výrobci ve Společenství byli v obdobné situaci jako výrobní odvětví Společenství a jejich výrobní činnost nezpůsobila výrobnímu odvětví Společenství žádnou újmu. |
| --- | --- |

(125)

Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že tito další výrobci ve Společenství byli v obdobné situaci jako výrobní odvětví Společenství a jejich výrobní činnost nezpůsobila výrobnímu odvětví Společenství žádnou újmu.

5.3.3.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývozní prodej výroby ES (v jednotkách) | 213 711 | 211 887 | 219 410 | 215 243 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Vývozní prodejní cena (EUR/jednotka) | 14,92 | 12,70 | 13,26 | 13,27 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 85 | 89 | 89 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

2002

2003

2004

Období šetření

Vývozní prodej výroby ES (v jednotkách)

213 711

211 887

219 410

215 243

Index: 2002 = 100

100

99

103

101

Vývozní prodejní cena (EUR/jednotka)

14,92

12,70

13,26

13,27

Index: 2002 = 100

100

85

89

89

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

| (126) | Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství zůstala v průběhu období šetření relativně stabilní. U objemu není patrné žádné zhoršení. U prodejní ceny byl pád o 15 % v roce 2003 částečně vyrovnán v roce 2004 a v průběhu období šetření zůstávala stabilní. Mělo by se poznamenat, že vývozní prodejní cena je výrazně vyšší než prodejní cena ve Společenství a že objem prodeje na vývoz představuje pouze okolo 10 % výroby výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(126)

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství zůstala v průběhu období šetření relativně stabilní. U objemu není patrné žádné zhoršení. U prodejní ceny byl pád o 15 % v roce 2003 částečně vyrovnán v roce 2004 a v průběhu období šetření zůstávala stabilní. Mělo by se poznamenat, že vývozní prodejní cena je výrazně vyšší než prodejní cena ve Společenství a že objem prodeje na vývoz představuje pouze okolo 10 % výroby výrobního odvětví Společenství.

| (127) | S ohledem na to lze učinit závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství nepřispěla k utrpěné újmě. |
| --- | --- |

(127)

S ohledem na to lze učinit závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství nepřispěla k utrpěné újmě.

5.3.4.   Dovoz z ČLR za nedumpingové ceny

| (128) | Připomíná se, že dovozy jednoho z čínských vyvážejících výrobců byly shledány jako nedumpingové, a byly tedy vyřazeny z analýzy dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich dopadu na situaci výrobního odvětví Společenství. Zvažovalo se tedy, zda dovozy této společnosti mohly přerušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(128)

Připomíná se, že dovozy jednoho z čínských vyvážejících výrobců byly shledány jako nedumpingové, a byly tedy vyřazeny z analýzy dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich dopadu na situaci výrobního odvětví Společenství. Zvažovalo se tedy, zda dovozy této společnosti mohly přerušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.

| (129) | Šetřením se zjistilo, že se během posuzovaného období objem nedumpingových dovozů z ČLR zvýšil o 467 %, ve srovnání s 856 % nárůstem dumpingových dovozů z dotčených zemí. Celkově objem dumpingových dovozů z dotčených zemí více než pětinásobně přesáhl objem nedumpingových dovozů. Podíl nedumpingových dovozů z ČLR na trhu vzrostl o 343 %, zatímco podíl dumpingových dovozů na trhu se ve stejném období zvýšil o 647 %. Průměrná cena nedumpingových dovozů během posuzovaného období stoupla a celkově zůstávala poměrně vysoko nad průměrnou cenou dumpingových dovozů, i když stále pod průměrnou cenou výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(129)

Šetřením se zjistilo, že se během posuzovaného období objem nedumpingových dovozů z ČLR zvýšil o 467 %, ve srovnání s 856 % nárůstem dumpingových dovozů z dotčených zemí. Celkově objem dumpingových dovozů z dotčených zemí více než pětinásobně přesáhl objem nedumpingových dovozů. Podíl nedumpingových dovozů z ČLR na trhu vzrostl o 343 %, zatímco podíl dumpingových dovozů na trhu se ve stejném období zvýšil o 647 %. Průměrná cena nedumpingových dovozů během posuzovaného období stoupla a celkově zůstávala poměrně vysoko nad průměrnou cenou dumpingových dovozů, i když stále pod průměrnou cenou výrobního odvětví Společenství.

| (130) | Vzhledem k výše uvedenému byl vyvozen předběžný závěr, že dopad nedumpingových dovozů z ČLR nelze považovat za tak významný, aby přerušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(130)

Vzhledem k výše uvedenému byl vyvozen předběžný závěr, že dopad nedumpingových dovozů z ČLR nelze považovat za tak významný, aby přerušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.

5.3.5.   Dovoz z jiných třetích zemí

| (131) | Některé strany tvrdily, že dovozy z Turecka údajně vstupují na trh Společenství za podobné ceny jako dovozy z ČLR a jejich objem se stále zvyšuje, čímž způsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(131)

Některé strany tvrdily, že dovozy z Turecka údajně vstupují na trh Společenství za podobné ceny jako dovozy z ČLR a jejich objem se stále zvyšuje, čímž způsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství.

| (132) | V tomto ohledu se poznamenává, že tato tvrzení nebyla v šetření potvrzena. V průběhu šetření nebyly předloženy žádné důkazy o dovozech z Turecka. Navíc spolupracující turecký výrobce žehlicích prken zmiňovaný v 10. bodě odůvodnění obdobný výrobek do Společenství neprodával. V šetření dále nebyly zjištěny žádné další zdroje dovozů. |
| --- | --- |

(132)

V tomto ohledu se poznamenává, že tato tvrzení nebyla v šetření potvrzena. V průběhu šetření nebyly předloženy žádné důkazy o dovozech z Turecka. Navíc spolupracující turecký výrobce žehlicích prken zmiňovaný v 10. bodě odůvodnění obdobný výrobek do Společenství neprodával. V šetření dále nebyly zjištěny žádné další zdroje dovozů.

| (133) | Po zvážení výše uvedených zjištění se tvrzení o dovozech z Turecka odmítá a vyvozuje se závěr, že dovozy z jiných třetích zemí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství nezpůsobily. |
| --- | --- |

(133)

Po zvážení výše uvedených zjištění se tvrzení o dovozech z Turecka odmítá a vyvozuje se závěr, že dovozy z jiných třetích zemí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství nezpůsobily.

5.3.6.   Újmu si výrobní odvětví způsobilo samo

| (134) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že si výrobní odvětví Společenství újmu způsobilo samo, protože nedokázalo reagovat na změny ve struktuře distribuce a spotřeby a na technologický rozvoj ve výrobě žehlicích prken. Dále se tvrdilo, že si výrobci ve Společenství újmu způsobovali sami tím, že čínská žehlicí prkna sami dováželi. |
| --- | --- |

(134)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že si výrobní odvětví Společenství újmu způsobilo samo, protože nedokázalo reagovat na změny ve struktuře distribuce a spotřeby a na technologický rozvoj ve výrobě žehlicích prken. Dále se tvrdilo, že si výrobci ve Společenství újmu způsobovali sami tím, že čínská žehlicí prkna sami dováželi.

| (135) | Žehlicí prkna vyrobená ve Společenství jsou obvykle distribuována prostřednictvím prodejců nebo, ve většině případů, dodávaná přímo maloobchodníkům nebo jejich distribučním centrům. Dovážená žehlicí prkna jsou obvykle distribuována prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců. Poměr těchto dvou distribučních kanálů se v případě dovozů u jednotlivých vyvážejících výrobců liší. Ve všech případech mohou být využiti zprostředkovatelé. Tato struktura distribuce funguje několik let a v průběhu času nebyly zaznamenány žádné výrazné změny. Výrobní odvětví Společenství tradičně zásobuje jak drobné maloobchodníky, tak velké maloobchodní řetězce. Zvýšení podílu prodeje žehlicích prken prostřednictvím maloobchodních řetězců tedy nelze pokládat za činitele, který by újmu způsoboval sám o sobě. Nebyly potvrzeny žádné významné změny ve struktuře spotřeby. |
| --- | --- |

(135)

Žehlicí prkna vyrobená ve Společenství jsou obvykle distribuována prostřednictvím prodejců nebo, ve většině případů, dodávaná přímo maloobchodníkům nebo jejich distribučním centrům. Dovážená žehlicí prkna jsou obvykle distribuována prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců. Poměr těchto dvou distribučních kanálů se v případě dovozů u jednotlivých vyvážejících výrobců liší. Ve všech případech mohou být využiti zprostředkovatelé. Tato struktura distribuce funguje několik let a v průběhu času nebyly zaznamenány žádné výrazné změny. Výrobní odvětví Společenství tradičně zásobuje jak drobné maloobchodníky, tak velké maloobchodní řetězce. Zvýšení podílu prodeje žehlicích prken prostřednictvím maloobchodních řetězců tedy nelze pokládat za činitele, který by újmu způsoboval sám o sobě. Nebyly potvrzeny žádné významné změny ve struktuře spotřeby.

| (136) | Pokud jde o výrobní proces/technologii, bylo tvrzeno, že výrobní odvětví Společenství není schopno reagovat na zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků, protože jeho výroba je vysoce automatizovaná. Za prvé se poznamenává, že bez automatizace by výrobní odvětví Společenství stěží mohlo soutěžit s dovozy výrobků pocházejících ze zemí, které těží z velmi nízkých nákladů na energii, suroviny a práci. Za druhé, automatizovaná výroba umožňuje výrobnímu odvětví zaručit vysokou kvalitu a krátké dodací lhůty, což odběratelé považují za konkurenční výhodu. A konečně, nebyly předloženy žádné důkazy, že by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno uspokojit zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků ohledně designu a inovace. |
| --- | --- |

(136)

Pokud jde o výrobní proces/technologii, bylo tvrzeno, že výrobní odvětví Společenství není schopno reagovat na zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků, protože jeho výroba je vysoce automatizovaná. Za prvé se poznamenává, že bez automatizace by výrobní odvětví Společenství stěží mohlo soutěžit s dovozy výrobků pocházejících ze zemí, které těží z velmi nízkých nákladů na energii, suroviny a práci. Za druhé, automatizovaná výroba umožňuje výrobnímu odvětví zaručit vysokou kvalitu a krátké dodací lhůty, což odběratelé považují za konkurenční výhodu. A konečně, nebyly předloženy žádné důkazy, že by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno uspokojit zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků ohledně designu a inovace.

| (137) | Co se týče čínských žehlicích prken dovážených výrobním odvětvím Společenství, šetření ukázalo, že v období šetření byla dovezena pouze nevýznamná množství. Šlo o sebeobranu výrobního odvětví Společenství proti přílivu levných dumpingových dovozů. V každém případě byly tyto dovozy ve Společenství dále prodány za cenu nepůsobící újmu. Tyto dovozy tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit. |
| --- | --- |

(137)

Co se týče čínských žehlicích prken dovážených výrobním odvětvím Společenství, šetření ukázalo, že v období šetření byla dovezena pouze nevýznamná množství. Šlo o sebeobranu výrobního odvětví Společenství proti přílivu levných dumpingových dovozů. V každém případě byly tyto dovozy ve Společenství dále prodány za cenu nepůsobící újmu. Tyto dovozy tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.

| (138) | Vzhledem k výše uvedenému byla tato tvrzení odmítnuta a byl vyvozen závěr, že si výrobní odvětví Společenství nemohlo újmu způsobit samo. |
| --- | --- |

(138)

Vzhledem k výše uvedenému byla tato tvrzení odmítnuta a byl vyvozen závěr, že si výrobní odvětví Společenství nemohlo újmu způsobit samo.

5.4.   Závěry o příčinných souvislostech

| (139) | Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma utrpěná výrobním odvětvím Společenství, která se projevila především snížením objemu prodeje, podílu na trhu a jednotkové prodejní ceny, což vedlo ke zhoršení finanční situace, byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčených zemí. Přestože nedumpingové dovozy z ČLR velmi pravděpodobně přispěly ke zhoršení výkonnosti výrobců ve Společenství, jejich vývoj, objem a podíl na trhu a cena nebyly takové, aby přerušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(139)

Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma utrpěná výrobním odvětvím Společenství, která se projevila především snížením objemu prodeje, podílu na trhu a jednotkové prodejní ceny, což vedlo ke zhoršení finanční situace, byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčených zemí. Přestože nedumpingové dovozy z ČLR velmi pravděpodobně přispěly ke zhoršení výkonnosti výrobců ve Společenství, jejich vývoj, objem a podíl na trhu a cena nebyly takové, aby přerušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou výrobního odvětví Společenství.

| (140) | Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(140)

Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.

| (141) | Proto se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(141)

Proto se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

6.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

6.1.   Obecné poznámky

| (142) | Komise zkoumala, zda i přes předběžný závěr o existenci dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důkazy, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení na základě všech předložených důkazů zkoumán dopad možných antidumpingových opatření na všechny strany dotčené řízením a rovněž důsledky případného nepřijetí opatření. |
| --- | --- |

(142)

Komise zkoumala, zda i přes předběžný závěr o existenci dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důkazy, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení na základě všech předložených důkazů zkoumán dopad možných antidumpingových opatření na všechny strany dotčené řízením a rovněž důsledky případného nepřijetí opatření.

6.2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (143) | Analýza újmy jasně prokázala, že výrobní odvětví Společenství dumpingovým dovozem utrpělo. Prudký nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil velký pokles ceny jak na velkoobchodní/distribuční, tak na maloobchodní úrovni, tj. tam, kde se odehrává soutěž mezi dovezenými žehlicími prkny a žehlicími prkny vyrobenými ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství není v situaci, kdy by mohlo své ceny dále snižovat, protože by muselo prodávat za cenu nižší, než jsou výrobní náklady. Vzhledem k tomuto a k tomu, že trh se žehlicími prkny je tvořen zejména maloobchodními řetězci na základě ceny, je pro výrobní odvětví Společenství stále obtížnější získávat nové zakázky. Připomíná se, že několik tradičních výrobců již ukončilo výrobu a nyní působí jako dovozci/obchodníci dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(143)

Analýza újmy jasně prokázala, že výrobní odvětví Společenství dumpingovým dovozem utrpělo. Prudký nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil velký pokles ceny jak na velkoobchodní/distribuční, tak na maloobchodní úrovni, tj. tam, kde se odehrává soutěž mezi dovezenými žehlicími prkny a žehlicími prkny vyrobenými ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství není v situaci, kdy by mohlo své ceny dále snižovat, protože by muselo prodávat za cenu nižší, než jsou výrobní náklady. Vzhledem k tomuto a k tomu, že trh se žehlicími prkny je tvořen zejména maloobchodními řetězci na základě ceny, je pro výrobní odvětví Společenství stále obtížnější získávat nové zakázky. Připomíná se, že několik tradičních výrobců již ukončilo výrobu a nyní působí jako dovozci/obchodníci dotčeného výrobku.

| (144) | Je patrné, že v tomto kontextu by se bez uložení antidumpingových opatření situace výrobního odvětví Společenství dále zhoršovala a výroba žehlicích prken ve Společenství by s největší pravděpodobností brzy zanikla. Většina negativního dopadu na zaměstnanost by se projevila v jedné zeměpisné oblasti Společenství, protože je v ní soustředěno několik výrobců a část jejich dodavatelů. Na druhou stranu, opatření by bránila dalšímu podstatnému nárůstu dumpingových dovozů z dotčených zemí, čímž by se výrobnímu odvětví umožnilo přinejmenším udržet svou současnou pozici na trhu. Šetření ukázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(144)

Je patrné, že v tomto kontextu by se bez uložení antidumpingových opatření situace výrobního odvětví Společenství dále zhoršovala a výroba žehlicích prken ve Společenství by s největší pravděpodobností brzy zanikla. Většina negativního dopadu na zaměstnanost by se projevila v jedné zeměpisné oblasti Společenství, protože je v ní soustředěno několik výrobců a část jejich dodavatelů. Na druhou stranu, opatření by bránila dalšímu podstatnému nárůstu dumpingových dovozů z dotčených zemí, čímž by se výrobnímu odvětví umožnilo přinejmenším udržet svou současnou pozici na trhu. Šetření ukázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Společenství.

| (145) | Lze očekávat, že by po uložení antidumpingových cel z dovozů žehlicích prken pocházejících z dotčených zemí distributoři a maloobchodní řetězce pravděpodobněji změnily svůj zdroj alespoň částečně na výrobce ve Společenství. Pokud by skutečně byla uložena antidumpingová opatření a cena dovozů by se vrátila na nedumpingovou úroveň, bylo by výrobní odvětví Společenství na základě vlastní konkurenční výhody schopno soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek. |
| --- | --- |

(145)

Lze očekávat, že by po uložení antidumpingových cel z dovozů žehlicích prken pocházejících z dotčených zemí distributoři a maloobchodní řetězce pravděpodobněji změnily svůj zdroj alespoň částečně na výrobce ve Společenství. Pokud by skutečně byla uložena antidumpingová opatření a cena dovozů by se vrátila na nedumpingovou úroveň, bylo by výrobní odvětví Společenství na základě vlastní konkurenční výhody schopno soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.

| (146) | Uložení opatření je tudíž jasně v zájmu výrobního odvětví Společenství a výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně podpořili, ale také v zájmu ostatních výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně nepodpořili. |
| --- | --- |

(146)

Uložení opatření je tudíž jasně v zájmu výrobního odvětví Společenství a výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně podpořili, ale také v zájmu ostatních výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně nepodpořili.

6.3.   Zájem spotřebitelů

| (147) | Od spotřebitelských organizací nebyla po oznámení o zahájení tohoto řízení obdržena žádná vyjádření. Přesto byl dopad případných opatření na spotřebitele analyzován. |
| --- | --- |

(147)

Od spotřebitelských organizací nebyla po oznámení o zahájení tohoto řízení obdržena žádná vyjádření. Přesto byl dopad případných opatření na spotřebitele analyzován.

| (148) | Pro posouzení těchto dopadů byly vzaty v úvahy tyto prvky:






  — | dovozci/velkoobchodníci nebo distributoři/maloobchodníci jsou obvykle zapojeni do distribuce spotřebitelům. V každé fázi se stanovuje přirážka nebo rozpětí, aby pokryli své náklady a vytvořili určitý zisk. Toto rozpětí se může u jednotlivých hospodářských subjektů lišit, ale v průměru je podstatné, ačkoli by se mohlo zdát, že přirážka maloobchodníků je vyšší než přirážka dovozců. Ve skutečnosti činí průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna přibližně 35 EUR, zatímco bylo zjištěno, že průměrná jednotková cena na hranici Společenství, tj. včetně nákladů na dopravu, činila v období šetření 6,53 EUR. I při zohlednění dodatečných nákladů ve fázi dovozu a maloobchodu tedy zde existuje významný prostor mezi dovozní cenou a maloobchodní cenou, |
| --- | --- | --- |

(148)

Pro posouzení těchto dopadů byly vzaty v úvahy tyto prvky:

—

dovozci/velkoobchodníci nebo distributoři/maloobchodníci jsou obvykle zapojeni do distribuce spotřebitelům. V každé fázi se stanovuje přirážka nebo rozpětí, aby pokryli své náklady a vytvořili určitý zisk. Toto rozpětí se může u jednotlivých hospodářských subjektů lišit, ale v průměru je podstatné, ačkoli by se mohlo zdát, že přirážka maloobchodníků je vyšší než přirážka dovozců. Ve skutečnosti činí průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna přibližně 35 EUR, zatímco bylo zjištěno, že průměrná jednotková cena na hranici Společenství, tj. včetně nákladů na dopravu, činila v období šetření 6,53 EUR. I při zohlednění dodatečných nákladů ve fázi dovozu a maloobchodu tedy zde existuje významný prostor mezi dovozní cenou a maloobchodní cenou,

| — | v nejpesimističtějším případě, kdy by břemeno antidumpingových opatření bylo rovnoměrně rozděleno mezi dovozce, maloobchodníky a spotřebitele, tj. každý by jej nesl z jedné třetiny, musel by spotřebitel dodatečně zaplatit méně než půl eura za žehlicí prkno, které je trvanlivým výrobkem s dobou užitnosti nejméně pět let. Toto je potřeba srovnat s celkovou přirážkou přibližně 500 %, jak je uvedeno v předchozí odrážce, |
| --- | --- |

—

v nejpesimističtějším případě, kdy by břemeno antidumpingových opatření bylo rovnoměrně rozděleno mezi dovozce, maloobchodníky a spotřebitele, tj. každý by jej nesl z jedné třetiny, musel by spotřebitel dodatečně zaplatit méně než půl eura za žehlicí prkno, které je trvanlivým výrobkem s dobou užitnosti nejméně pět let. Toto je potřeba srovnat s celkovou přirážkou přibližně 500 %, jak je uvedeno v předchozí odrážce,

| — | je třeba poznamenat, že se zdá, že spotřebitel nemá z nedávného přílivu levných dovozů žádný prospěch, protože se maloobchodní ceny v reakci na tyto levné dovozy nesnížily. Není tedy důvod se domnívat, že by se uložením antidumpingových opatření změnily maloobchodní ceny. |
| --- | --- |

—

je třeba poznamenat, že se zdá, že spotřebitel nemá z nedávného přílivu levných dovozů žádný prospěch, protože se maloobchodní ceny v reakci na tyto levné dovozy nesnížily. Není tedy důvod se domnívat, že by se uložením antidumpingových opatření změnily maloobchodní ceny.

| (149) | Vzhledem k výše uvedenému by jakýkoli finanční dopad případných antidumpingových opatření na spotřebitele žehlicích prken pravděpodobně byl zanedbatelný. Na druhé straně, pokud by antidumpingová opatření nebyla uložena, výroba ve Společenství by s největší pravděpodobností zanikla a mohla by poklesnout nabídka různých typů výrobků dostupných spotřebiteli. |
| --- | --- |

(149)

Vzhledem k výše uvedenému by jakýkoli finanční dopad případných antidumpingových opatření na spotřebitele žehlicích prken pravděpodobně byl zanedbatelný. Na druhé straně, pokud by antidumpingová opatření nebyla uložena, výroba ve Společenství by s největší pravděpodobností zanikla a mohla by poklesnout nabídka různých typů výrobků dostupných spotřebiteli.

| (150) | Byl tedy vyvozen předběžný závěr, že uložení opatření by pravděpodobně nebylo proti zájmu spotřebitelů žehlicích prken ve Společenství. |
| --- | --- |

(150)

Byl tedy vyvozen předběžný závěr, že uložení opatření by pravděpodobně nebylo proti zájmu spotřebitelů žehlicích prken ve Společenství.

6.4.   Zájem distributorů/maloobchodníků

| (151) | Ve fázi šetření nebyla obdržena žádná vyjádření distributorů/maloobchodníků ani jejich organizací. Je však známo, že dnes jsou žehlicí prkna prodávána především velkými maloobchodními řetězci, tj. hypermarkety, supermarkety. Je tedy více než pravděpodobné, že pro většinu distributorů/maloobchodníků dotčený výrobek představuje pouze zanedbatelnou část obratu. Vzhledem k tomu a při zohlednění vysokých přirážek, jež obvykle používají (viz 148. bod odůvodnění výše), byl vyvozen předběžný závěr, že jakákoli případná opatření by pravděpodobně na jejich situaci neměla významný negativní dopad. |
| --- | --- |

(151)

Ve fázi šetření nebyla obdržena žádná vyjádření distributorů/maloobchodníků ani jejich organizací. Je však známo, že dnes jsou žehlicí prkna prodávána především velkými maloobchodními řetězci, tj. hypermarkety, supermarkety. Je tedy více než pravděpodobné, že pro většinu distributorů/maloobchodníků dotčený výrobek představuje pouze zanedbatelnou část obratu. Vzhledem k tomu a při zohlednění vysokých přirážek, jež obvykle používají (viz 148. bod odůvodnění výše), byl vyvozen předběžný závěr, že jakákoli případná opatření by pravděpodobně na jejich situaci neměla významný negativní dopad.

6.5.   Zájem dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení

| (152) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvou dovozců a jednoho obchodníka ve spojení s jedním z těchto dovozců. Dále ve stanovené lhůtě poskytli čtyři dovozci určité informace nebo připomínky. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 20 % celkového známého dovozu do Společenství. Všechny protestovaly proti uložení antidumpingových opatření vůči ČLR, ale ne všechny proti opatřením vůči Ukrajině. |
| --- | --- |

(152)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvou dovozců a jednoho obchodníka ve spojení s jedním z těchto dovozců. Dále ve stanovené lhůtě poskytli čtyři dovozci určité informace nebo připomínky. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 20 % celkového známého dovozu do Společenství. Všechny protestovaly proti uložení antidumpingových opatření vůči ČLR, ale ne všechny proti opatřením vůči Ukrajině.

| (153) | Situace dovozců, kteří předložili svá vyjádření, se liší podle jejich velikosti a důležitosti dotčeného výrobku v jejich fungování. Jak již bylo uvedeno výše, některé z těchto společností jsou nebo byly tradičními výrobci, ale v obraně změnily svou hlavní činnost a nyní působí především nebo výlučně jako dovozci. Tyto společnosti běžně vyrábějí/dovážejí celou škálu dalších výrobků pro domácnost a žehlicí prkna představují zlomek jejich podnikání. V případě jednoho významného bývalého výrobce, který se v nedávné době stal významným dovozcem čínských žehlicích prken, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření představovala žehlicí prkna 4 % jeho obratu. Tato společnost navíc vyjádřila svůj názor pouze proti opatřením vůči ČLR, nikoli vůči Ukrajině, protože z Ukrajiny nedováží. Rovněž bylo shledáno, že nakupuje žehlicí prkna i od výrobců ve Společenství. Při zohlednění různých zdrojů dodávek dané společnosti a za předpokladu, že tato společnost není schopna přenést 1/3 antidumpingového cla na maloobchodníky (viz 148. bod odůvodnění), odhaduje se, že dopad na její hrubé rozpětí pro žehlicí prkna není vyšší než 10 %. Mělo by se však poznamenat, že informace obdržené v této fázi neumožňovaly přesný výpočet. Také by se mělo připomenout, že přirážka i těchto dovozců se jeví jako podstatná. Ačkoli bude šetření situace těchto dovozců pokračovat, byl vyvozen závěr, že prozatímní opatření by jejich činnost významně neovlivnila. |
| --- | --- |

(153)

Situace dovozců, kteří předložili svá vyjádření, se liší podle jejich velikosti a důležitosti dotčeného výrobku v jejich fungování. Jak již bylo uvedeno výše, některé z těchto společností jsou nebo byly tradičními výrobci, ale v obraně změnily svou hlavní činnost a nyní působí především nebo výlučně jako dovozci. Tyto společnosti běžně vyrábějí/dovážejí celou škálu dalších výrobků pro domácnost a žehlicí prkna představují zlomek jejich podnikání. V případě jednoho významného bývalého výrobce, který se v nedávné době stal významným dovozcem čínských žehlicích prken, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření představovala žehlicí prkna 4 % jeho obratu. Tato společnost navíc vyjádřila svůj názor pouze proti opatřením vůči ČLR, nikoli vůči Ukrajině, protože z Ukrajiny nedováží. Rovněž bylo shledáno, že nakupuje žehlicí prkna i od výrobců ve Společenství. Při zohlednění různých zdrojů dodávek dané společnosti a za předpokladu, že tato společnost není schopna přenést 1/3 antidumpingového cla na maloobchodníky (viz 148. bod odůvodnění), odhaduje se, že dopad na její hrubé rozpětí pro žehlicí prkna není vyšší než 10 %. Mělo by se však poznamenat, že informace obdržené v této fázi neumožňovaly přesný výpočet. Také by se mělo připomenout, že přirážka i těchto dovozců se jeví jako podstatná. Ačkoli bude šetření situace těchto dovozců pokračovat, byl vyvozen závěr, že prozatímní opatření by jejich činnost významně neovlivnila.

| (154) | Jeden spolupracující dovozce vyrábí potahy na žehlicí prkna a prodává je společně s dováženými žehlicími prkny. Bylo tvrzeno, že případné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken by také postihlo výrobu potahů, a mělo by tedy významný dopad na obrat této společnosti. Poznamenává se však, že se potahy na žehlicí prkna prodávají také samostatně a uložení antidumpingových opatření by tyto prodeje neovlivnilo. Také se poznamenává, že prodej žehlicích prken nepředstavoval více než 10 % obratu této společnosti. Dopad prozatímních opatření na činnost dané společnosti by tedy nebyl významný. |
| --- | --- |

(154)

Jeden spolupracující dovozce vyrábí potahy na žehlicí prkna a prodává je společně s dováženými žehlicími prkny. Bylo tvrzeno, že případné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken by také postihlo výrobu potahů, a mělo by tedy významný dopad na obrat této společnosti. Poznamenává se však, že se potahy na žehlicí prkna prodávají také samostatně a uložení antidumpingových opatření by tyto prodeje neovlivnilo. Také se poznamenává, že prodej žehlicích prken nepředstavoval více než 10 % obratu této společnosti. Dopad prozatímních opatření na činnost dané společnosti by tedy nebyl významný.

| (155) | Dále většina dovozců, kteří zároveň obchodují či obchodovali s výrobky ze Společenství, připustili, že by nebylo v jejich vlastním zájmu, aby se stali zcela závislými na dovážených žehlicích prknech – v této souvislosti byla vyzdvižena především ČLR – a potvrdili, že by raději měli alternativní zdroje dodávek. To lze nejlépe zajistit odstraněním dumpingového chování, aby výrobní odvětví Společenství dále existovalo. |
| --- | --- |

(155)

Dále většina dovozců, kteří zároveň obchodují či obchodovali s výrobky ze Společenství, připustili, že by nebylo v jejich vlastním zájmu, aby se stali zcela závislými na dovážených žehlicích prknech – v této souvislosti byla vyzdvižena především ČLR – a potvrdili, že by raději měli alternativní zdroje dodávek. To lze nejlépe zajistit odstraněním dumpingového chování, aby výrobní odvětví Společenství dále existovalo.

| (156) | Vzhledem k výše uvedenému a při zohlednění prvků shrnutých ve 148. bodě odůvodnění výše, zejména vysokých přirážek a skutečnosti, že dodatečné náklady na clo budou činit méně než půl eura na jednotku, byl vyvozen předběžný závěr, že případná antidumpingová opatření by neměla rozhodující negativní dopad na situaci dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, přestože někteří z nich by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. V každém případě budou před učiněním konečných zjištění všechny připomínky zváženy. |
| --- | --- |

(156)

Vzhledem k výše uvedenému a při zohlednění prvků shrnutých ve 148. bodě odůvodnění výše, zejména vysokých přirážek a skutečnosti, že dodatečné náklady na clo budou činit méně než půl eura na jednotku, byl vyvozen předběžný závěr, že případná antidumpingová opatření by neměla rozhodující negativní dopad na situaci dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, přestože někteří z nich by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. V každém případě budou před učiněním konečných zjištění všechny připomínky zváženy.

6.6.   Závěr k zájmu Společenství

| (157) | Výše uvedená analýza ukázala, že uložení opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství, protože se od těchto opatření očekává, že přinejmenším omezí vysoké množství dovozů za dumpingové ceny, u nichž bylo prokázáno, že mají na výrobní odvětví Společenství významně negativní dopad. Očekává se, že i ostatní výrobci ve Společenství budou mít z těchto opatření prospěch. |
| --- | --- |

(157)

Výše uvedená analýza ukázala, že uložení opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství, protože se od těchto opatření očekává, že přinejmenším omezí vysoké množství dovozů za dumpingové ceny, u nichž bylo prokázáno, že mají na výrobní odvětví Společenství významně negativní dopad. Očekává se, že i ostatní výrobci ve Společenství budou mít z těchto opatření prospěch.

| (158) | Analýza také ukázala, že spotřebitelé pravděpodobně nebudou antidumpingovými opatřeními finančně dotčeni. V nejhorším případě budou muset navíc zaplatit méně než půl eura za trvanlivý výrobek. Na druhé straně by bez opatření mohla být negativně ovlivněna nabídka spotřebiteli, protože by z trhu mohla vymizet žehlicí prkna ze Společenství. |
| --- | --- |

(158)

Analýza také ukázala, že spotřebitelé pravděpodobně nebudou antidumpingovými opatřeními finančně dotčeni. V nejhorším případě budou muset navíc zaplatit méně než půl eura za trvanlivý výrobek. Na druhé straně by bez opatření mohla být negativně ovlivněna nabídka spotřebiteli, protože by z trhu mohla vymizet žehlicí prkna ze Společenství.

| (159) | Distributorům a maloobchodníkům se může zdát, že se nákupní cena dotčeného výrobku zvýšila, ale vzhledem ke svým vysokým rozpětím pravděpodobně nebudou opatřeními významně ovlivněni. |
| --- | --- |

(159)

Distributorům a maloobchodníkům se může zdát, že se nákupní cena dotčeného výrobku zvýšila, ale vzhledem ke svým vysokým rozpětím pravděpodobně nebudou opatřeními významně ovlivněni.

| (160) | Dovozci dotčeného výrobku by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. Zachovali by si však výhodu více zdrojů pro dodávky a vyhnuli by se závislosti na dovozech, k níž by nejspíše došlo, pokud by opatření nebyla uložena. |
| --- | --- |

(160)

Dovozci dotčeného výrobku by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. Zachovali by si však výhodu více zdrojů pro dodávky a vyhnuli by se závislosti na dovozech, k níž by nejspíše došlo, pokud by opatření nebyla uložena.

| (161) | Při zvážení tohoto se má za to, že uložení opatření, tj. odstranění dumpingu působícího újmu, by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství pokračovat ve své činnosti a že nepříznivé účinky, jež by uložení těchto opatření mohlo znamenat pro některé hospodářské subjekty ve Společenství, nejsou nepřiměřené příznivým účinkům na výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(161)

Při zvážení tohoto se má za to, že uložení opatření, tj. odstranění dumpingu působícího újmu, by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství pokračovat ve své činnosti a že nepříznivé účinky, jež by uložení těchto opatření mohlo znamenat pro některé hospodářské subjekty ve Společenství, nejsou nepřiměřené příznivým účinkům na výrobní odvětví Společenství.

| (162) | Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství uložit antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(162)

Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství uložit antidumpingová opatření.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (163) | Vzhledem k předběžným závěrům ohledně dumpingu, způsobené újmy a zájmu Společenství by měla být na dovozy dotčeného výrobku z ČLR a Ukrajiny uložena prozatímní opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(163)

Vzhledem k předběžným závěrům ohledně dumpingu, způsobené újmy a zájmu Společenství by měla být na dovozy dotčeného výrobku z ČLR a Ukrajiny uložena prozatímní opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.

7.1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (164) | Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu působenou výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, aniž by překročila zjištěná dumpingová rozpětí. |
| --- | --- |

(164)

Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu působenou výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, aniž by překročila zjištěná dumpingová rozpětí.

| (165) | Při výpočtu výše cla potřebné pro odstranění dumpingu působícího újmu se mělo za to, že opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby pokrylo své náklady a vytvořilo zisk před zdaněním, jakého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro výpočet činilo 7 % obratu. Bylo prokázáno, že toto je úroveň zisku, již by bylo možno rozumně očekávat bez dumpingu působícího újmu, protože jde o zisk výrobního odvětví Společenství před tím, než se čínské a ukrajinské dovozy do Společenství začaly v posuzovaném období významně zvyšovat. Na základě toho byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Společenství. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 7 % k výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(165)

Při výpočtu výše cla potřebné pro odstranění dumpingu působícího újmu se mělo za to, že opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby pokrylo své náklady a vytvořilo zisk před zdaněním, jakého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro výpočet činilo 7 % obratu. Bylo prokázáno, že toto je úroveň zisku, již by bylo možno rozumně očekávat bez dumpingu působícího újmu, protože jde o zisk výrobního odvětví Společenství před tím, než se čínské a ukrajinské dovozy do Společenství začaly v posuzovaném období významně zvyšovat. Na základě toho byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Společenství. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 7 % k výrobním nákladům.

| (166) | Potřebný nárůst ceny byl poté stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou cenou výrobků prodaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství nepůsobící újmu. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Tyto rozdíly byly pro všechny spolupracující čínské vyvážející výrobce nad zjištěným dumpingovým rozpětím. V případě Ukrajiny byla u jediného vyvážejícího výrobce úroveň pro odstranění újmy pod zjištěným dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(166)

Potřebný nárůst ceny byl poté stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou cenou výrobků prodaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství nepůsobící újmu. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Tyto rozdíly byly pro všechny spolupracující čínské vyvážející výrobce nad zjištěným dumpingovým rozpětím. V případě Ukrajiny byla u jediného vyvážejícího výrobce úroveň pro odstranění újmy pod zjištěným dumpingovým rozpětím.

7.2.   Prozatímní opatření

| (167) | Ve světle probíhajícího řízení a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření z dovozů pocházejících i) z ČLR na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí a ii) z Ukrajiny na úrovni pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(167)

Ve světle probíhajícího řízení a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření z dovozů pocházejících i) z ČLR na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí a ii) z Ukrajiny na úrovni pro odstranění újmy.

| (168) | Na základě výše uvedeného by měla být sazba prozatímního antidumpingového cla pro ČLR a Ukrajinu stanovena takto:







  Země | Společnost | Antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan | 34,9 % |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou | 36,5 % |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou | 0 % |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an | 18,1 % |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou | 26,5 % |
| Všechny ostatní společnosti | 38,1 % |
| Ukrajina | Všechny společnosti | 10,3 % |

(168)

Na základě výše uvedeného by měla být sazba prozatímního antidumpingového cla pro ČLR a Ukrajinu stanovena takto:

Země

Společnost

Antidumpingové clo

ČLR

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan

34,9 %

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou

36,5 %

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou

0 %

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an

18,1 %

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou

26,5 %

Všechny ostatní společnosti

38,1 %

Ukrajina

Všechny společnosti

10,3 %

| (169) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (narozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(169)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (narozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (170) | S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Komise podle potřeby po konzultaci s poradním výborem příslušně pozmění nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(170)

S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Komise podle potřeby po konzultaci s poradním výborem příslušně pozmění nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (171) | Aby se zajistilo řádné vynucování antidumpingového cla, neměla by se úroveň zbytkového cla používat jen u nespolupracujících vyvážejících výrobců, ale i u výrobců, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Společenství. Takové společnosti se nicméně vyzývají, aby za předpokladu, že splňují požadavky čl. 11 odst. 4 druhého pododstavce základního nařízení, předložili žádost o přezkum podle uvedeného článku, aby byla jejich situace individuálně přezkoumána. |
| --- | --- |

(171)

Aby se zajistilo řádné vynucování antidumpingového cla, neměla by se úroveň zbytkového cla používat jen u nespolupracujících vyvážejících výrobců, ale i u výrobců, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Společenství. Takové společnosti se nicméně vyzývají, aby za předpokladu, že splňují požadavky čl. 11 odst. 4 druhého pododstavce základního nařízení, předložili žádost o přezkum podle uvedeného článku, aby byla jejich situace individuálně přezkoumána.

8.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (172) | V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, v němž by zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, písemně oznámily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Dále by mělo být uvedeno, že zjištění ohledně uložení cel učiněná pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely konečného cla budou možná muset být přehodnocena, |
| --- | --- |

(172)

V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, v němž by zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, písemně oznámily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Dále by mělo být uvedeno, že zjištění ohledně uložení cel učiněná pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely konečného cla budou možná muset být přehodnocena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken, též opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051).

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Země | Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan | 34,9 % | A782 |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou | 36,5 % | A783 |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou | 0 % | A784 |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an | 18,1 % | A785 |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou | 26,5 % | A786 |
| Všechny ostatní společnosti | 38,1 % | A999 |
| Ukrajina | Všechny společnosti | 10,3 % | — |

Země

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

ČLR

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan

34,9 %

A782

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou

36,5 %

A783

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou

0 %

A784

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an

18,1 %

A785

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou

26,5 %

A786

Všechny ostatní společnosti

38,1 %

A999

Ukrajina

Všechny společnosti

10,3 %

—

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství je podmíněno složením jistoty ve výši částky prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž by byla dotčena ustanovení článku 20 nařízení (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požadovat zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, oznámit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení u Komise do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost.

Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce od jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. října 2006.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. C 29, 4.2.2006, s. 2.

2

(3)

3

| Evropská komise |
| --- |
| Generální ředitelství pro obchod |
| Ředitelství B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brusel. |

Evropská komise

Generální ředitelství pro obchod

Ředitelství B

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brusel.

---

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 300/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 300/43

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1621/2006

ze dne 30. října 2006,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky tmavé v oblasti ICES IIa (vody ES), IIIa, IIIb, c, d (vody ES), IV plavidly plujícími pod vlajkou Švédska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 51/2006 ze dne 22. prosince 2005, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2006. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 51/2006 ze dne 22. prosince 2005, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2006.

| (2) | Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2006. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2006.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2006 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo nebo vykládat na pevninu uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. října 2006.

Za Komisi

Jörgen HOLMQUIST

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 16, 20.1.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1262/2006 (Úř. věst. L 230, 24.8.2006, s. 4).

3

---

PŘÍLOHA

| Č. | 43 |
| --- | --- |
| Členský stát | Švédsko |
| Populace | POK/2A34. |
| Druh | Treska tmavá (Pollachius virens) |
| Oblast | IIa (vody ES), IIIa, IIIb,c,d (vody ES), IV |
| Datum | 6. října 2006 |

Č.

43

Členský stát

Švédsko

Populace

POK/2A34.

Druh

Treska tmavá (Pollachius virens)

Oblast

IIa (vody ES), IIIa, IIIb,c,d (vody ES), IV

Datum

6. října 2006

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 300/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 300/45

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 27. června 2005

o podpisu a prozatímním provádění Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

(2006/734/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada rozhodnutím ze dne 5. června 2003 zmocnila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Rada rozhodnutím ze dne 5. června 2003 zmocnila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.

| (2) | Komise sjednala jménem Společenství dohodu s Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb v souladu s mechanismy a směrnicemi obsaženými v příloze uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Komise sjednala jménem Společenství dohodu s Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb v souladu s mechanismy a směrnicemi obsaženými v příloze uvedeného rozhodnutí.

| (3) | Uvedená dohoda sjednaná Komisí by měla být podepsána a prozatímně prováděna s výhradou možného pozdějšího uzavření, |
| --- | --- |

(3)

Uvedená dohoda sjednaná Komisí by měla být podepsána a prozatímně prováděna s výhradou možného pozdějšího uzavření,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Podpis Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb se schvaluje jménem Společenství s výhradou rozhodnutí Rady o uzavření uvedené dohody.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu či osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Společenství s výhradou jejího uzavření.

Článek 3

Než dohoda vstoupí v platnost, je prováděna prozatímně od prvního dne prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení postupů, které jsou pro tento účel nezbytné.

Článek 4

Předseda Rady je oprávněn učinit oznámení stanovené v čl. 8 odst. 2 dohody.

V Lucemburku dne 27. června 2005.

Za Radu

předseda

L. LUX

---

DOHODA

mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ (dále jen „Společenství“)

na jedné straně a

CHILSKÁ REPUBLIKA

na straně druhé

(dále jen „strany“),

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že mezi deseti členskými státy a Chilskou republikou byly uzavřeny dvoustranné dohody o leteckých službách, které obsahují ustanovení, jež jsou v rozporu s právem Společenství,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že Evropské společenství má výlučnou pravomoc ohledně řady aspektů, které mohou být obsaženy v dvoustranných dohodách o leteckých službách uzavřených mezi členskými státy a třetími zeměmi,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že podle práva Společenství mají letečtí dopravci Společenství usazení v členském státě právo na nediskriminační přístup na letecké trasy mezi členskými státy a třetími zeměmi,

S OHLEDEM na dohody mezi Společenstvím a některými třetími zeměmi, podle nichž mají státní příslušníci těchto třetích zemí možnost nabýt vlastnictví leteckých dopravců, kterým členské státy vydaly licenci,

UZNÁVAJÍCE, že ustanovení dvoustranných dohod o leteckých službách mezi členskými státy a Chilskou republikou, která jsou v rozporu s právem Společenství, musí být plně uvedena do souladu s tímto právem, aby se vytvořil řádný právní základ pro letecké služby mezi Společenstvím a Chilskou republikou a aby se zachovala nepřetržitost těchto leteckých služeb,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že záměrem Společenství v rámci těchto jednání není zvýšit celkový objem letecké dopravy mezi Společenstvím a Chilskou republikou, narušit rovnováhu mezi leteckými dopravci Společenství a leteckými dopravci Chilské republiky, ani vyjednávat o změnách ustanovení stávajících dvoustranných dohod o leteckých službách, které se týkají přepravních práv,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Obecná ustanovení

1.   Pro účely této dohody se „členskými státy“ rozumějí členské státy Společenství. „Členskými státy CLAC“ se rozumějí členské státy Komise Latinské Ameriky pro civilní letectví (Latin American Civil Aviation Commission).

2.   Ve všech dohodách uvedených v příloze I se odkazy na státní příslušníky členského státu, který je stranou dané dohody, považují za odkazy na státní příslušníky členských států.

3.   Ve všech dohodách uvedených v příloze I se odkazy na letecké dopravce nebo letecké společnosti členského státu, který je stranou dané dohody, považují za odkazy na letecké dopravce nebo letecké společnosti označené daným členským státem.

Článek 2

Označení, oprávnění a zrušení

1.   Odstavce 2 a 3 nahrazují odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II bodech 1 a 2 týkající se označení leteckého dopravce příslušným členským státem, jeho oprávnění a povolení vydaných Chilskou republikou a zamítnutí, zrušení, dočasného odnětí anebo omezení oprávnění nebo povolení leteckého dopravce. Odstavce 4 a 5 nahrazují odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II bodech 1 a 2 týkající se označení leteckého dopravce Chilskou republikou, jeho oprávnění a povolení vydaných členským státem a zamítnutí, zrušení, dočasného odnětí anebo omezení oprávnění nebo povolení leteckého dopravce.

2.   Po obdržení označení členským státem udělí Chilská republika odpovídající oprávnění a povolení s minimálním procesním zpožděním za předpokladu, že:

| a) | letecký dopravce je usazen na území označujícího členského státu podle Smlouvy o založení Evropského společenství a má platnou provozní licenci v souladu s právem Společenství a |
| --- | --- |

a)

letecký dopravce je usazen na území označujícího členského státu podle Smlouvy o založení Evropského společenství a má platnou provozní licenci v souladu s právem Společenství a

| b) | členský stát odpovědný za vydávání osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) vykonává účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce a v označení je zřetelně určen příslušný letecký úřad a |
| --- | --- |

b)

členský stát odpovědný za vydávání osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) vykonává účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce a v označení je zřetelně určen příslušný letecký úřad a

| c) | letecký dopravce je a zůstává vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států a je stále fakticky kontrolován těmito státy nebo státními příslušníky. |
| --- | --- |

c)

letecký dopravce je a zůstává vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států a je stále fakticky kontrolován těmito státy nebo státními příslušníky.

3.   Chilská republika může odmítnout, zrušit, dočasně odejmout nebo omezit oprávnění nebo povolení leteckého dopravce označeného členským státem v případech, kdy:

| a) | letecký dopravce není usazen na území označujícího členského státu podle Smlouvy o založení Evropského společenství nebo nemá platnou provozní licenci v souladu s právem Společenství nebo |
| --- | --- |

a)

letecký dopravce není usazen na území označujícího členského státu podle Smlouvy o založení Evropského společenství nebo nemá platnou provozní licenci v souladu s právem Společenství nebo

| b) | členský stát odpovědný za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) nevykonává nebo neudržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce nebo v označení není zřetelně určen příslušný letecký úřad nebo |
| --- | --- |

b)

členský stát odpovědný za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) nevykonává nebo neudržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce nebo v označení není zřetelně určen příslušný letecký úřad nebo

| c) | letecký dopravce není vlastněn a fakticky kontrolován přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států nebo |
| --- | --- |

c)

letecký dopravce není vlastněn a fakticky kontrolován přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států nebo

| d) | Chilská republika prokáže, že vykonáváním přepravních práv podle této dohody na trase, která zahrnuje úsek v jiném členském státě, by se obcházela omezení provozních práv, která na tato provozní práva uvalila dvoustranná dohoda mezi Chilskou republikou a uvedeným jiným členským státem, nebo |
| --- | --- |

d)

Chilská republika prokáže, že vykonáváním přepravních práv podle této dohody na trase, která zahrnuje úsek v jiném členském státě, by se obcházela omezení provozních práv, která na tato provozní práva uvalila dvoustranná dohoda mezi Chilskou republikou a uvedeným jiným členským státem, nebo

| e) | letecký dopravce je držitelem osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) vydaného členským státem a neexistuje žádná dvoustranná dohoda o poskytování leteckých služeb mezi Chilskou republikou a tímto členským státem a leteckému dopravci označenému Chilskou republikou byla upřena přepravní práva do tohoto členského státu. |
| --- | --- |

e)

letecký dopravce je držitelem osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) vydaného členským státem a neexistuje žádná dvoustranná dohoda o poskytování leteckých služeb mezi Chilskou republikou a tímto členským státem a leteckému dopravci označenému Chilskou republikou byla upřena přepravní práva do tohoto členského státu.

Při výkonu svého práva podle tohoto odstavce nediskriminuje Chilská republika letecké dopravce Společenství z důvodu státní příslušnosti.

4.   Po obdržení označení Chilskou republikou udělí členský stát odpovídající oprávnění a povolení s minimálním procesním zpožděním za předpokladu, že:

| a) | letecký dopravce je usazen na území Chilské republiky a |
| --- | --- |

a)

letecký dopravce je usazen na území Chilské republiky a

| b) | Chilská republika má a udržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce a je odpovědná za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) a |
| --- | --- |

b)

Chilská republika má a udržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce a je odpovědná za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) a

| c) | letecký dopravce je vlastněn a fakticky kontrolován přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy CLAC nebo státními příslušníky členských států CLAC, pokud nebyla ve dvoustranné dohodě o leteckých službách mezi takovým členským státem a Chilskou republikou dohodnuta příznivější ustanovení. |
| --- | --- |

c)

letecký dopravce je vlastněn a fakticky kontrolován přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy CLAC nebo státními příslušníky členských států CLAC, pokud nebyla ve dvoustranné dohodě o leteckých službách mezi takovým členským státem a Chilskou republikou dohodnuta příznivější ustanovení.

5.   Členský stát může odmítnout, zrušit, dočasně odejmout nebo omezit oprávnění nebo povolení leteckého dopravce označeného Chilskou republikou v případech, kdy:

| a) | letecký dopravce není usazen v Chilské republice nebo |
| --- | --- |

a)

letecký dopravce není usazen v Chilské republice nebo

| b) | Chilská republika nevykonává a neudržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce nebo není odpovědná za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) nebo |
| --- | --- |

b)

Chilská republika nevykonává a neudržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce nebo není odpovědná za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) nebo

| c) | letecký dopravce není vlastněn a skutečně kontrolován přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy CLAC nebo státními příslušníky členských států CLAC, pokud nebyla v dvoustranné dohodě o leteckých službách mezi takovým členským státem a Chilskou republikou dohodnuta příznivější ustanovení, nebo |
| --- | --- |

c)

letecký dopravce není vlastněn a skutečně kontrolován přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy CLAC nebo státními příslušníky členských států CLAC, pokud nebyla v dvoustranné dohodě o leteckých službách mezi takovým členským státem a Chilskou republikou dohodnuta příznivější ustanovení, nebo

| d) | členský stát prokáže, že vykonáváním přepravních práv podle této dohody na trase, která zahrnuje úsek v jiném členském státě CLAC, by letecký dopravce obcházel omezení provozních práv, která na tato provozní práva uvalila dvoustranná dohoda mezi členským státem a takovým jiným členským státem CLAC. |
| --- | --- |

d)

členský stát prokáže, že vykonáváním přepravních práv podle této dohody na trase, která zahrnuje úsek v jiném členském státě CLAC, by letecký dopravce obcházel omezení provozních práv, která na tato provozní práva uvalila dvoustranná dohoda mezi členským státem a takovým jiným členským státem CLAC.

Článek 3

Práva v souvislosti s regulativní kontrolou

1.   Odstavec 2 doplňuje články uvedené v příloze II bodě 3.

2.   Pokud členský stát označil leteckého dopravce, jehož regulativní kontrolu vykonává a udržuje jiný členský stát, uplatňují se práva Chilské republiky podle bezpečnostních ustanovení dohody mezi členským státem, který označil leteckého dopravce, a Chilskou republikou rovněž na přijímání, vykonávání nebo udržování bezpečnostních standardů tímto jiným členským státem a na oprávnění k provozu tohoto leteckého dopravce.

Článek 4

Zdanění leteckých pohonných hmot

1.   Odstavec 2 doplňuje odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II bodě 4.

2.   Bez ohledu na jakákoliv jiná ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, nebrání nic, co je stanoveno v dohodách uvedených v příloze II bodě 4, členským státům v uložení nediskriminačních daní, dávek, cel či různých poplatků na pohonné hmoty dodané na jejich území pro použití v letadle označeného leteckého dopravce Chilské republiky, který poskytuje služby mezi místem na území tohoto členského státu a jiným místem na území tohoto členského státu nebo na území jiného členského státu.

3.   Bez ohledu na jakákoliv jiná ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, nebrání nic, co je stanoveno v dohodách uvedených v příloze II bodě 4, Chilské republice v uložení nediskriminačních daní, dávek, cel či různých poplatků na pohonné hmoty dodané na jejím území pro použití v letadle označeného leteckého dopravce členského státu, který poskytuje služby mezi místem na území Chilské republiky a jiným místem na území Chilské republiky nebo na území jiného členského státu CLAC.

Článek 5

Přepravní sazby

1.   Odstavec 2 doplňuje články uvedené v příloze II bodě 5.

2.   Sazby za přepravu uskutečněnou zcela v rámci Společenství, které jsou účtovány leteckým dopravcem nebo dopravci označenými Chilskou republikou podle dohody uvedené v příloze I a obsahující ustanovení uvedené v příloze II bodě 5, podléhají právu Společenství. Právo Společenství se uplatňuje na nediskriminačním základě.

3.   Sazby za přepravu mezi Chilskou republikou a jiným členským státem CLAC, které jsou účtovány leteckým dopravcem nebo dopravci označenými členským státem podle dohody uvedené v příloze I a obsahující ustanovení uvedené v příloze II bodě 5, podléhají chilskému právu ohledně cenového vedení a uplatňují se na nediskriminačním základě.

Článek 6

Přílohy této dohody

Přílohy této dohody tvoří její nedílnou součást.

Článek 7

Revize nebo změna

Strany dohody mohou tuto dohodu kdykoli po vzájemné dohodě revidovat nebo změnit.

Článek 8

Vstup v platnost a dočasné uplatňování

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost poté, co si strany navzájem písemně oznámí, že byly dokončeny jejich vnitřní postupy potřebné pro vstup dohody v platnost.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 strany souhlasí s prozatímním prováděním této dohody od prvního dne měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí ukončení postupů nutných pro tento účel.

3.   Dohody a jiná ujednání mezi členskými státy a Chilskou republikou, které v den podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a nejsou prozatímně prováděny, jsou uvedeny v příloze I bodě 2. Tato dohoda se vztahuje na všechny takové dohody a ujednání po jejich vstupu v platnost nebo začátku prozatímního provádění.

Článek 9

Ukončení platnosti

1.   V případě ukončení platnosti některé dohody uvedené v příloze I současně končí platnost všech ustanovení této dohody, která se týkají dotyčné dohody uvedené v příloze I.

2.   V případě ukončení platnosti všech dohod uvedených v příloze I současně končí platnost této dohody.

NA DŮKAZ ČEHOŽ níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci podepsali tuto dohodu.

V Lucemburku ve dvojím vyhotovení dne šestého října dva tisíce pět, v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per Ia Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Por la República de Chile

Za Chilskou republiku

For Republikken Chile

Für die Republik Chile

Tšiili Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Χιλής

For the Republic of Chile

Pour la République du Chili

Per la Repubblica del Cile

Čīles Republikas vārdā

Čilės Respublikos vardu

A Chilei Köztársaság részéről

Għar-Repubblika taċ-Ċili

Voor de Republiek Chili

W imieniu Republiki Chile

Pela República do Chile

Za Čilskú republiku

Za Republiko Čile

Chilen tasavallan puolesta

För Republiken Chile

Image

PŘÍLOHA I

Seznam dohod uvedených v článku 1

| 1. | Dohody mezi Chilskou republikou a členskými státy o leteckých službách, které jsou v den podpisu této dohody uzavřeny, podepsány nebo prozatímně prováděny:






  — | Dohoda mezi vládou Chilské republiky a vládou Belgického království o leteckých službách, podepsaná v Bruselu dne 13. září 2001 (dále jen „chilsko–belgická dohoda“), |
| --- | --- | --- |

1.

Dohody mezi Chilskou republikou a členskými státy o leteckých službách, které jsou v den podpisu této dohody uzavřeny, podepsány nebo prozatímně prováděny:

—

Dohoda mezi vládou Chilské republiky a vládou Belgického království o leteckých službách, podepsaná v Bruselu dne 13. září 2001 (dále jen „chilsko–belgická dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Dánského království a vládou Chilské republiky o leteckých službách, podepsaná v Kodani dne 27. června 2001 (dále jen „chilsko–dánská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Dánského království a vládou Chilské republiky o leteckých službách, podepsaná v Kodani dne 27. června 2001 (dále jen „chilsko–dánská dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládami Chilské republiky a Francouzské republiky o leteckých službách mezi jejich územími a mimo ně, podepsaná v Paříži dne 6. prosince 1979 (dále jen „chilsko–francouzská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládami Chilské republiky a Francouzské republiky o leteckých službách mezi jejich územími a mimo ně, podepsaná v Paříži dne 6. prosince 1979 (dále jen „chilsko–francouzská dohoda“),

| — | Dohoda mezi Spolkovou republikou Německo a Chilskou republikou o letecké dopravě, podepsaná v Santiagu de Chile dne 30. března 1964, v platném znění (dále jen „chilsko–německá dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi Spolkovou republikou Německo a Chilskou republikou o letecké dopravě, podepsaná v Santiagu de Chile dne 30. března 1964, v platném znění (dále jen „chilsko–německá dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Chilské republiky a vládou Italské republiky o leteckých službách, podepsaná v Římě dne 27. února 2002 (dále jen „chilsko–italská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Chilské republiky a vládou Italské republiky o leteckých službách, podepsaná v Římě dne 27. února 2002 (dále jen „chilsko–italská dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Lucemburského velkovévodství a vládou Chilské republiky o leteckých službách mezi jejich územími, podepsaná v Lucemburku dne 25. února 2002 (dále jen „chilsko–lucemburská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Lucemburského velkovévodství a vládou Chilské republiky o leteckých službách mezi jejich územími, podepsaná v Lucemburku dne 25. února 2002 (dále jen „chilsko–lucemburská dohoda“),

| — | Dohoda mezi Nizozemským královstvím a Chilskou republikou o leteckých službách, podepsaná v Santiagu de Chile dne 13. července 1962 (dále jen „chilsko–nizozemská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi Nizozemským královstvím a Chilskou republikou o leteckých službách, podepsaná v Santiagu de Chile dne 13. července 1962 (dále jen „chilsko–nizozemská dohoda“),

| — | návrh Dohody mezi Chilskou republikou a Nizozemským královstvím o leteckých službách mezi jejich územími, parafovaný a připojený jako příloha B ke schválenému zápisu z konzultačního jednání o problematice letectví mezi Nizozemskem a Chile, podepsaný v Santiagu de Chile dne 12. dubna 2001 (dále jen „revidovaný návrh chilsko–nizozemské dohody“), |
| --- | --- |

—

návrh Dohody mezi Chilskou republikou a Nizozemským královstvím o leteckých službách mezi jejich územími, parafovaný a připojený jako příloha B ke schválenému zápisu z konzultačního jednání o problematice letectví mezi Nizozemskem a Chile, podepsaný v Santiagu de Chile dne 12. dubna 2001 (dále jen „revidovaný návrh chilsko–nizozemské dohody“),

| — | Dohoda mezi vládou Chile a vládou Španělska o obchodních leteckých dopravních službách, podepsaná v Santiagu de Chile dne 17. prosince 1974 (dále jen „chilsko–španělská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Chile a vládou Španělska o obchodních leteckých dopravních službách, podepsaná v Santiagu de Chile dne 17. prosince 1974 (dále jen „chilsko–španělská dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Chilské republiky a vládou Švédského království o leteckých službách, podepsaná v Kodani dne 27. června 2001 (dále jen „chilsko–švédská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Chilské republiky a vládou Švédského království o leteckých službách, podepsaná v Kodani dne 27. června 2001 (dále jen „chilsko–švédská dohoda“),

| — | Dohoda mezi Chilskou republikou a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o leteckých službách, podepsaná v Santiagu de Chile dne 16. září 1947 (dále jen „chilsko–britská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi Chilskou republikou a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o leteckých službách, podepsaná v Santiagu de Chile dne 16. září 1947 (dále jen „chilsko–britská dohoda“),

| — | návrh Dohody mezi vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a vládou Chilské republiky o leteckých službách, parafovaný a připojený jako příloha B k memorandu o porozumění mezi leteckými úřady Spojeného království a Chile, podepsanému v Santiagu de Chile dne 31. května 2000 (dále jen „revidovaný návrh chilsko–britské dohody“). |
| --- | --- |

—

návrh Dohody mezi vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a vládou Chilské republiky o leteckých službách, parafovaný a připojený jako příloha B k memorandu o porozumění mezi leteckými úřady Spojeného království a Chile, podepsanému v Santiagu de Chile dne 31. května 2000 (dále jen „revidovaný návrh chilsko–britské dohody“).

| 2. | Dohody a jiná ujednání o leteckých službách parafované nebo podepsané Chilskou republikou a členskými státy, které ke dni podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a nejsou prozatímně prováděny. |
| --- | --- |

2.

Dohody a jiná ujednání o leteckých službách parafované nebo podepsané Chilskou republikou a členskými státy, které ke dni podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a nejsou prozatímně prováděny.

PŘÍLOHA II

Seznam článků dohod uvedených v příloze I a uvedených v článcích 2 až 5 této dohody

| 1. | Označení členským státem:






  — | článek 3 chilsko–belgické dohody, |
| --- | --- | --- |

1.

Označení členským státem:

—

článek 3 chilsko–belgické dohody,

| — | článek 3 chilsko–dánské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 3 chilsko–dánské dohody,

| — | článek 4 chilsko–francouzské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 chilsko–francouzské dohody,

| — | článek 3 chilsko–německé dohody, |
| --- | --- |

—

článek 3 chilsko–německé dohody,

| — | článek 3 chilsko–italské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 3 chilsko–italské dohody,

| — | článek 3 chilsko–lucemburské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 3 chilsko–lucemburské dohody,

| — | článek 3 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 3 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody,

| — | článek 3 chilsko–španělské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 3 chilsko–španělské dohody,

| — | článek 3 chilsko–švédské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 3 chilsko–švédské dohody,

| — | článek 4 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody. |
| --- | --- |

—

článek 4 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody.

| 2. | Odmítnutí, zrušení, dočasné odnětí nebo omezení oprávnění nebo povolení:






  — | článek 4 chilsko–belgické dohody, |
| --- | --- | --- |

2.

Odmítnutí, zrušení, dočasné odnětí nebo omezení oprávnění nebo povolení:

—

článek 4 chilsko–belgické dohody,

| — | článek 4 chilsko–dánské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 chilsko–dánské dohody,

| — | článek 5 chilsko–francouzské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 5 chilsko–francouzské dohody,

| — | článek 4 chilsko–německé dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 chilsko–německé dohody,

| — | článek 4 chilsko–italské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 chilsko–italské dohody,

| — | článek 4 chilsko–lucemburské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 chilsko–lucemburské dohody,

| — | článek V chilsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek V chilsko–nizozemské dohody,

| — | článek 4 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody,

| — | článek 4 chilsko–španělské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 chilsko–španělské dohody,

| — | článek 4 chilsko–švédské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 chilsko–švédské dohody,

| — | článek 4 chilsko–britské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 chilsko–britské dohody,

| — | článek 5 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody. |
| --- | --- |

—

článek 5 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody.

| 3. | Regulativní kontrola:






  — | článek 6 chilsko–belgické dohody, |
| --- | --- | --- |

3.

Regulativní kontrola:

—

článek 6 chilsko–belgické dohody,

| — | článek 14 chilsko–dánské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 14 chilsko–dánské dohody,

| — | příloha 3 k Protokolu mezi leteckými úřady Spolkové republiky Německo a Chilské republiky, podepsanému v Berlíně dne 2. dubna 1998 – prozatímně prováděnému v rámci chilsko-německé dohody, |
| --- | --- |

—

příloha 3 k Protokolu mezi leteckými úřady Spolkové republiky Německo a Chilské republiky, podepsanému v Berlíně dne 2. dubna 1998 – prozatímně prováděnému v rámci chilsko-německé dohody,

| — | článek 6 chilsko–italské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 chilsko–italské dohody,

| — | článek 6 chilsko–lucemburské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 chilsko–lucemburské dohody,

| — | článek 6 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody,

| — | článek 14 chilsko–švédské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 14 chilsko–švédské dohody,

| — | článek 14 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody. |
| --- | --- |

—

článek 14 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody.

| 4. | Zdanění leteckých pohonných hmot:






  — | článek 9 chilsko–belgické dohody, |
| --- | --- | --- |

4.

Zdanění leteckých pohonných hmot:

—

článek 9 chilsko–belgické dohody,

| — | článek 6 chilsko–dánské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 chilsko–dánské dohody,

| — | článek 10 chilsko–francouzské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 10 chilsko–francouzské dohody,

| — | článek 6 chilsko–německé dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 chilsko–německé dohody,

| — | článek 9 chilsko–italské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 9 chilsko–italské dohody,

| — | článek 15 chilsko–lucemburské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 15 chilsko–lucemburské dohody,

| — | článek III chilsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek III chilsko–nizozemské dohody,

| — | článek 15 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 15 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody,

| — | článek 5 chilsko–španělské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 5 chilsko–španělské dohody,

| — | článek 6 chilsko–švédské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 chilsko–švédské dohody,

| — | článek 8 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody. |
| --- | --- |

—

článek 8 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody.

| 5. | Přepravní sazby v rámci Společenství:






  — | článek 12 chilsko–belgické dohody, |
| --- | --- | --- |

5.

Přepravní sazby v rámci Společenství:

—

článek 12 chilsko–belgické dohody,

| — | článek 10 chilsko–dánské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 10 chilsko–dánské dohody,

| — | článek 9 chilsko–francouzské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 9 chilsko–francouzské dohody,

| — | článek 8 chilsko–německé dohody, |
| --- | --- |

—

článek 8 chilsko–německé dohody,

| — | článek 12 chilsko–italské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 12 chilsko–italské dohody,

| — | článek 14 chilsko–lucemburské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 14 chilsko–lucemburské dohody,

| — | článek 14 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 14 revidovaného návrhu chilsko–nizozemské dohody,

| — | článek 8 chilsko–španělské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 8 chilsko–španělské dohody,

| — | článek 10 chilsko–švédské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 10 chilsko–švédské dohody,

| — | článek 9 chilsko–britské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 9 chilsko–britské dohody,

| — | článek 7 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody. |
| --- | --- |

—

článek 7 revidovaného návrhu chilsko–britské dohody.

PŘÍLOHA III

Seznam jiných států uvedených v článku 2

| 1. | Islandská republika (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru); |
| --- | --- |

1.

Islandská republika (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru);

| 2. | Lichtenštejnské knížectví (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru); |
| --- | --- |

2.

Lichtenštejnské knížectví (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru);

| 3. | Norské království (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru); |
| --- | --- |

3.

Norské království (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru);

| 4. | Švýcarská konfederace (v rámci Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě). |
| --- | --- |

4.

Švýcarská konfederace (v rámci Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě).

---

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 300/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 300/53

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 27. června 2005

o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

(2006/735/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada rozhodnutím ze dne 5. června 2003 zmocnila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Rada rozhodnutím ze dne 5. června 2003 zmocnila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.

| (2) | Komise sjednala jménem Společenství dohodu s Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb v souladu s mechanismy a směrnicemi obsaženými v příloze uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Komise sjednala jménem Společenství dohodu s Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb v souladu s mechanismy a směrnicemi obsaženými v příloze uvedeného rozhodnutí.

| (3) | Uvedená dohoda byla podepsána jménem Společenství s výhradou jejího možného pozdějšího uzavření. |
| --- | --- |

(3)

Uvedená dohoda byla podepsána jménem Společenství s výhradou jejího možného pozdějšího uzavření.

| (4) | Uvedenou dohodu je třeba schválit, |
| --- | --- |

(4)

Uvedenou dohodu je třeba schválit,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb se schvaluje jménem Společenství.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí (1).

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou učinit oznámení stanovené v čl. 8 odst. 1 dohody.

V Lucemburku dne 27. června 2005.

Za Radu

předseda

L. LUX

---

(1)  Viz strana 46 tonoto Úředního věstníku.

1

---

Tiskové opravy

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 300/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 300/54

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 742/2006 ze dne 17. května 2006, kterým se upravují určité rybolovné kvóty na rok 2006 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 847/96, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót

(
  Úřední věstník Evropské unie L 130 ze dne 18. května 2006
  )

Na straně 10 přílohy I se první čtyři řádky tabulky nahrazují tímto:

| „Identifikace země | Identifikace populace | Druh | Pásmo | Upravené množství 2005 | Úlovky 2005 | % upraveného množství | Převody 2006 | Původní množství 2006 | Revidované množství 2006 | Nový kód |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEU | WHB/571214 | Treska modravá | V, VI, VII, XII, XIV | 41 847 | 20 173,8 | 48,0 % | 4 184,7 | | | |
| DEU | WHB/8ABDE. | Treska modravá | VIIIa, b, d, e | 2 000 | | 0,0 % | 200 | | | |
| DEU | WHB/1X14 | Treska modravá | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV (vody ES a mezinárodní vody) | 4 385 | 20 424 | 24 809 | 1X14“ |

„Identifikace země

Identifikace populace

Druh

Pásmo

Upravené množství 2005

Úlovky 2005

% upraveného množství

Převody 2006

Původní množství 2006

Revidované množství 2006

Nový kód

DEU

WHB/571214

Treska modravá

V, VI, VII, XII, XIV

41 847

20 173,8

48,0 %

4 184,7

DEU

WHB/8ABDE.

Treska modravá

VIIIa, b, d, e

2 000

0,0 %

200

DEU

WHB/1X14

Treska modravá

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV (vody ES a mezinárodní vody)

4 385

20 424

24 809

1X14“

---