# Euroopa Liidu L 272/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 272 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide3. oktoober 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 272

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide3. oktoober 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1458/2006, 2. oktoober 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1459/2006, 28. september 2006, asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ning kooskõlastatud tegevuse suhtes seoses regulaarlendude reisijateveotariife ja teenindusaegade jaotamist lennujaamades käsitlevate konsultatsioonidega | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1460/2006, 2. oktoober 2006, millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1227/2000 seoses viinamarjaistanduste ümberkujundamisele ja muutmisele tehtud lõplike eraldiste üleminekukorraga | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1461/2006, 29. september 2006, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1462/2006, 2. oktoober 2006, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 13 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1458/2006, 2. oktoober 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1459/2006, 28. september 2006, asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ning kooskõlastatud tegevuse suhtes seoses regulaarlendude reisijateveotariife ja teenindusaegade jaotamist lennujaamades käsitlevate konsultatsioonidega

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1460/2006, 2. oktoober 2006, millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1227/2000 seoses viinamarjaistanduste ümberkujundamisele ja muutmisele tehtud lõplike eraldiste üleminekukorraga

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1461/2006, 29. september 2006, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1462/2006, 2. oktoober 2006, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

13

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 25. september 2006, millega antakse Ühendkuningriigile luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva direktiivi 77/388/EMÜ artikli 5 lõikest 6 ja artikli 11 A osa lõike 1 punktist b | 15 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 29. september 2006, millega antakse ühenduse piiratud tunnustus organisatsioonile Polish Register of Shipping

  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4107 all)

   (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni otsus, 29. september 2006, milles käsitletakse ühenduse rahalist toetust ühenduse uutele tugilaboritele toidu- ja söödakontrolli valdkonnas aastaks 2006
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4277 all) | 18 |
| | * | Komisjoni otsus, 29. september 2006, ühenduse rahalise toetuse kohta salmonella levimust kalkunite hulgas käsitleva alusuuringu teostamiseks liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4308 all) | 22 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 25. september 2006, millega antakse Ühendkuningriigile luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva direktiivi 77/388/EMÜ artikli 5 lõikest 6 ja artikli 11 A osa lõike 1 punktist b

15

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 29. september 2006, millega antakse ühenduse piiratud tunnustus organisatsioonile Polish Register of Shipping

  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4107 all)

   (
  1
  )

Polish Register of Shipping

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4107 all)

1

17

*

Komisjoni otsus, 29. september 2006, milles käsitletakse ühenduse rahalist toetust ühenduse uutele tugilaboritele toidu- ja söödakontrolli valdkonnas aastaks 2006
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4277 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4277 all)

18

*

Komisjoni otsus, 29. september 2006, ühenduse rahalise toetuse kohta salmonella levimust kalkunite hulgas käsitleva alusuuringu teostamiseks liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4308 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4308 all)

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1458/2006,

2. oktoober 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. oktoobril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 2. oktoobri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 68,0 |
| 096 | 42,0 |
| 999 | 55,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 93,6 |
| 999 | 93,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 87,2 |
| 999 | 87,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,6 |
| 388 | 58,9 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 50,3 |
| 999 | 57,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 77,1 |
| 400 | 177,6 |
| 624 | 139,2 |
| 999 | 131,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,6 |
| 400 | 95,0 |
| 508 | 77,8 |
| 512 | 86,1 |
| 720 | 74,9 |
| 800 | 137,9 |
| 804 | 99,3 |
| 999 | 93,8 |
| 0808 20 50 | 052 | 114,6 |
| 388 | 88,1 |
| 720 | 67,2 |
| 999 | 90,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

68,0

096

42,0

999

55,0

0707 00 05

052

93,6

999

93,6

0709 90 70

052

87,2

999

87,2

0805 50 10

052

65,6

388

58,9

524

55,3

528

50,3

999

57,5

0806 10 10

052

77,1

400

177,6

624

139,2

999

131,3

0808 10 80

388

85,6

400

95,0

508

77,8

512

86,1

720

74,9

800

137,9

804

99,3

999

93,8

0808 20 50

052

114,6

388

88,1

720

67,2

999

90,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1459/2006,

28. september 2006,

asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ning kooskõlastatud tegevuse suhtes seoses regulaarlendude reisijateveotariife ja teenindusaegade jaotamist lennujaamades käsitlevate konsultatsioonidega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3976/87 asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ning kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris, (1) eriti selle artiklit 2,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu, (2)

olles konsulteerinud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. maist 2004 kehtivad õhutranspordi sektoris nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklis 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (3) üldiselt kohaldatavad sätted. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. maist 2004 kehtivad õhutranspordi sektoris nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklis 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (3) üldiselt kohaldatavad sätted.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1/2003 on sätestatud, et need kokkulepped, mille suhtes kehtib asutamislepingu artikli 81 lõige 1 ja mis vastavad artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimustele, ei ole keelatud ja selle kohta ei ole vaja eelnevalt teha vastavat otsust. Ettevõtjad ja nende ühendused peavad nüüd ise hindama, kas nende kokkulepped, kooskõlastatud tegevus ja otsused on kooskõlas asutamislepingu artikliga 81. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1/2003 on sätestatud, et need kokkulepped, mille suhtes kehtib asutamislepingu artikli 81 lõige 1 ja mis vastavad artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimustele, ei ole keelatud ja selle kohta ei ole vaja eelnevalt teha vastavat otsust. Ettevõtjad ja nende ühendused peavad nüüd ise hindama, kas nende kokkulepped, kooskõlastatud tegevus ja otsused on kooskõlas asutamislepingu artikliga 81.

| (3) | Määrus (EMÜ) nr 3976/87 annab komisjonile õiguse kohaldada asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis on otseselt või kaudselt seotud õhutransporditeenuste osutamisega ühenduse lennujaamade vahelistel lennuliinidel ning ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EMÜ) nr 3976/87 annab komisjonile õiguse kohaldada asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis on otseselt või kaudselt seotud õhutransporditeenuste osutamisega ühenduse lennujaamade vahelistel lennuliinidel ning ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel.

| (4) | Kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus seoses regulaarlendude reisijateveotariife ja teenindusaegade jaotamist lennujaamades käsitlevate konsultatsioonidega piiravad tõenäoliselt konkurentsi ja mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(4)

Kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus seoses regulaarlendude reisijateveotariife ja teenindusaegade jaotamist lennujaamades käsitlevate konsultatsioonidega piiravad tõenäoliselt konkurentsi ja mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (5) | Kuna asjaomased kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus võivad olla lennutranspordi kasutajatele ja/või lennuettevõtjatele kasulikud, sätestati komisjoni 25. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 1617/93 (asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis käsitlevad sõiduplaanide ühist planeerimist ja kooskõlastamist, ühist tegutsemist, regulaarlennuliinide reisijate- ja lastiveotariifidega seotud konsultatsioone ning teenindusaegade jaotamist lennujaamades), (4) et asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ei kohaldata muu hulgas teatavate kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuse suhtes seoses konsultatsioonidega, mis käsitlevad tariife ja teenindusaegade jaotamist lennujaamades ühenduse lennujaamade vahelistel lennuliinidel. Määruse (EMÜ) nr 1617/93 kehtivusaeg lõppes 30. juunil 2005. |
| --- | --- |

(5)

Kuna asjaomased kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus võivad olla lennutranspordi kasutajatele ja/või lennuettevõtjatele kasulikud, sätestati komisjoni 25. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 1617/93 (asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis käsitlevad sõiduplaanide ühist planeerimist ja kooskõlastamist, ühist tegutsemist, regulaarlennuliinide reisijate- ja lastiveotariifidega seotud konsultatsioone ning teenindusaegade jaotamist lennujaamades), (4) et asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ei kohaldata muu hulgas teatavate kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuse suhtes seoses konsultatsioonidega, mis käsitlevad tariife ja teenindusaegade jaotamist lennujaamades ühenduse lennujaamade vahelistel lennuliinidel. Määruse (EMÜ) nr 1617/93 kehtivusaeg lõppes 30. juunil 2005.

| (6) | 2004. aasta juunis alustas komisjon konsultatsioone määruse (EMÜ) nr 1617/93 läbivaatamiseks, et teha kindlaks, kas grupierand tuleks lõpetada, säilitada algsel kujul või tuleks selle rakendusala laiendada. Komisjon sai vastuseid liikmesriikidelt, lennuettevõtjatelt, reisibüroodelt ja tarbijarühmadelt. |
| --- | --- |

(6)

2004. aasta juunis alustas komisjon konsultatsioone määruse (EMÜ) nr 1617/93 läbivaatamiseks, et teha kindlaks, kas grupierand tuleks lõpetada, säilitada algsel kujul või tuleks selle rakendusala laiendada. Komisjon sai vastuseid liikmesriikidelt, lennuettevõtjatelt, reisibüroodelt ja tarbijarühmadelt.

| (7) | Konsulteerimise tulemuste ja määrusega (EÜ) nr 1/2003 kehtestatud vahetult kohaldatava eranditesüsteemi valguses puudub piisav alus lugeda artikli 81 lõiget 1 määruse kohaselt jätkuvalt mittekohaldatavaks konsultatsioonide suhtes, mis käsitlevad teenindusaegade jaotamist lennujaamades või reisijateveo ja nende pagasi veo tariife ühenduse lennujaamade vahelistel regulaarlendudel. Lennuettevõtjatele peaks andma piisavalt aega uue olukorraga kohaneda ja hinnata, kas nende kokkulepped ja tegevus on kooskõlas asutamislepingu artikliga 81, ning vajadusel teha muudatusi. Kuna määrus (EMÜ) nr 1617/93 enam ei kehti, on üleminekuperioodiks vaja võtta vastu uus grupierandi määrus. |
| --- | --- |

(7)

Konsulteerimise tulemuste ja määrusega (EÜ) nr 1/2003 kehtestatud vahetult kohaldatava eranditesüsteemi valguses puudub piisav alus lugeda artikli 81 lõiget 1 määruse kohaselt jätkuvalt mittekohaldatavaks konsultatsioonide suhtes, mis käsitlevad teenindusaegade jaotamist lennujaamades või reisijateveo ja nende pagasi veo tariife ühenduse lennujaamade vahelistel regulaarlendudel. Lennuettevõtjatele peaks andma piisavalt aega uue olukorraga kohaneda ja hinnata, kas nende kokkulepped ja tegevus on kooskõlas asutamislepingu artikliga 81, ning vajadusel teha muudatusi. Kuna määrus (EMÜ) nr 1617/93 enam ei kehti, on üleminekuperioodiks vaja võtta vastu uus grupierandi määrus.

| (8) | Teenindusaegade jaotamist lennujaamades ja lennujaama sõiduplaani koostamist käsitlevad kokkulepped võivad parandada lennujaamade läbilaskevõimet ja aidata kaasa õhuruumi paremale kasutamisele, hõlbustada lennujuhtimist ning aidata ühtlaselt jaotada lennujaamade lennuteenuseid. Konkurentsi säilimiseks peab olema võimalik juurdepääs ülekoormatud lennujaamadele. Rahuldava turvalisuse ja läbipaistvuse astme säilitamiseks on sellealased kokkulepped vastuvõetavad ainult juhul, kui läbirääkimistel saavad osaleda kõik lennuettevõtjad ja kui jaotamine on mittediskrimineeriv ja läbipaistev. |
| --- | --- |

(8)

Teenindusaegade jaotamist lennujaamades ja lennujaama sõiduplaani koostamist käsitlevad kokkulepped võivad parandada lennujaamade läbilaskevõimet ja aidata kaasa õhuruumi paremale kasutamisele, hõlbustada lennujuhtimist ning aidata ühtlaselt jaotada lennujaamade lennuteenuseid. Konkurentsi säilimiseks peab olema võimalik juurdepääs ülekoormatud lennujaamadele. Rahuldava turvalisuse ja läbipaistvuse astme säilitamiseks on sellealased kokkulepped vastuvõetavad ainult juhul, kui läbirääkimistel saavad osaleda kõik lennuettevõtjad ja kui jaotamine on mittediskrimineeriv ja läbipaistev.

| (9) | Konsultatsioonidele, mis käsitlevad teenindusaegade jaotamist lennujaamades ja lennujaama sõiduplaani koostamist, peaks lendude suhtes, mille päritolukoht ja/või sihtkoht paikneb ühenduse territooriumil, tagama grupierandi kuni 31. detsembrini 2006. Pärast 31. detsembrit 2006 peaksid lennuettevõtjad ise hindama, kas asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjatevahelised kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus ning ettevõtjate ühenduste otsused on kooskõlas artikli 81 lõike 3 tingimustega. Hindamisel peaks muu hulgas võtma arvesse ka seda, kas kõik asjaomased lennuettevõtjad saavad osaleda teenindusaegade jaotamist lennujaamades käsitlevatel konsultatsioonidel ja kas asjaomaseid konsultatsioone peetakse mittediskrimineerival ja läbipaistval moel. Käesolev määrus ei piira nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) (5) kohaldamist. |
| --- | --- |

(9)

Konsultatsioonidele, mis käsitlevad teenindusaegade jaotamist lennujaamades ja lennujaama sõiduplaani koostamist, peaks lendude suhtes, mille päritolukoht ja/või sihtkoht paikneb ühenduse territooriumil, tagama grupierandi kuni 31. detsembrini 2006. Pärast 31. detsembrit 2006 peaksid lennuettevõtjad ise hindama, kas asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjatevahelised kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus ning ettevõtjate ühenduste otsused on kooskõlas artikli 81 lõike 3 tingimustega. Hindamisel peaks muu hulgas võtma arvesse ka seda, kas kõik asjaomased lennuettevõtjad saavad osaleda teenindusaegade jaotamist lennujaamades käsitlevatel konsultatsioonidel ja kas asjaomaseid konsultatsioone peetakse mittediskrimineerival ja läbipaistval moel. Käesolev määrus ei piira nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) (5) kohaldamist.

| (10) | Reisijateveotariife käsitlevad konsultatsioonid võivad aidata kiita üldiselt heaks lennuettevõtjate ühised reisijateveotariifid, millest saavad kasu nii lennuettevõtjad kui ka õhutranspordi kasutajad. Konsultatsioonide eesmärk on siiski üksnes lennuettevõtjate ühistegevuse lihtsustamine. |
| --- | --- |

(10)

Reisijateveotariife käsitlevad konsultatsioonid võivad aidata kiita üldiselt heaks lennuettevõtjate ühised reisijateveotariifid, millest saavad kasu nii lennuettevõtjad kui ka õhutranspordi kasutajad. Konsultatsioonide eesmärk on siiski üksnes lennuettevõtjate ühistegevuse lihtsustamine.

| (11) | Komisjoni 2004. aasta juunis määruse (EMÜ) nr 1617/93 ülevaatamiseks algatatud konsultatsioonide tulemused näitavad, et ühendusesisese õhutranspordituru areng kahandab kindlust seoses sellega, kas tariife käsitlevad konsultatsioonid vastavad jätkuvalt asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 2004. aasta juunis määruse (EMÜ) nr 1617/93 ülevaatamiseks algatatud konsultatsioonide tulemused näitavad, et ühendusesisese õhutranspordituru areng kahandab kindlust seoses sellega, kas tariife käsitlevad konsultatsioonid vastavad jätkuvalt asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustele.

| (12) | Seetõttu tuleks seoses konsultatsioonidega, mis käsitlevad ühenduse lennujaamade vahelistel regulaarlendudel rakendatavaid reisijateveo ja nende pagasi veo tariife, tagada grupierand kuni 31. detsembrini 2006. Pärast nimetatud kuupäeva peaksid lennuettevõtjad ise hindama, kas asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 nimetatud ettevõtjatevahelised kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus ning ettevõtjate ühenduste otsused on kooskõlas artikli 81 lõike 3 tingimustega. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks seoses konsultatsioonidega, mis käsitlevad ühenduse lennujaamade vahelistel regulaarlendudel rakendatavaid reisijateveo ja nende pagasi veo tariife, tagada grupierand kuni 31. detsembrini 2006. Pärast nimetatud kuupäeva peaksid lennuettevõtjad ise hindama, kas asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 nimetatud ettevõtjatevahelised kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus ning ettevõtjate ühenduste otsused on kooskõlas artikli 81 lõike 3 tingimustega.

| (13) | Alates 1. maist 2004 on komisjonil määrusest tulenev õigus kohaldada asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 õhutransporditeenuste suhtes ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel, samuti ka ühenduse lennujaamade vahelistel lennuliinidel. |
| --- | --- |

(13)

Alates 1. maist 2004 on komisjonil määrusest tulenev õigus kohaldada asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 õhutransporditeenuste suhtes ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel, samuti ka ühenduse lennujaamade vahelistel lennuliinidel.

| (14) | Vastupidiselt ühendusesisesele õhutranspordile reguleerivad õhutranspordi teenuseid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel üldiselt kahepoolsed õhutransporditeenuste lepingud. Asjaomaste lepingute regulatiivne iseloom ja üksikasjalikkuse tase on väga erinev. Ilma et see piiraks ühenduse õiguse, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 847/2004 (liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste lennunduslepingute üle peetavate läbirääkimiste ja nende rakendamise kohta) (6) kohaldamist, on lennunduslepingutele iseloomulik, et need piiravad ja/või reguleerivad turulepääsu ja/või hinnapoliitikat, mis võib takistada õhutranspordiettevõtjate omavahelist konkurentsi ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel. Lennunduslepingutele on iseloomulik, et need takistavad lennuettevõtjaid sõlmimast kahepoolseid koostöölepinguid, mis pakuvad tarbijatele valikuvõimalusi lisaks Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) lennuettevõtjate ühistegevuse süsteemile. |
| --- | --- |

(14)

Vastupidiselt ühendusesisesele õhutranspordile reguleerivad õhutranspordi teenuseid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel üldiselt kahepoolsed õhutransporditeenuste lepingud. Asjaomaste lepingute regulatiivne iseloom ja üksikasjalikkuse tase on väga erinev. Ilma et see piiraks ühenduse õiguse, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 847/2004 (liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste lennunduslepingute üle peetavate läbirääkimiste ja nende rakendamise kohta) (6) kohaldamist, on lennunduslepingutele iseloomulik, et need piiravad ja/või reguleerivad turulepääsu ja/või hinnapoliitikat, mis võib takistada õhutranspordiettevõtjate omavahelist konkurentsi ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel. Lennunduslepingutele on iseloomulik, et need takistavad lennuettevõtjaid sõlmimast kahepoolseid koostöölepinguid, mis pakuvad tarbijatele valikuvõimalusi lisaks Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) lennuettevõtjate ühistegevuse süsteemile.

| (15) | Ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel on jätkulendude osakaal oluliselt suurem kui ühendusesisestel rahvusvahelistel lendudel. Seetõttu peaks tariife käsitlevate konsultatsioonide tulemusel saadav kasu olema lennuettevõtjate ühistegevuse kaudu tarbijatele suurem ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel. |
| --- | --- |

(15)

Ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel on jätkulendude osakaal oluliselt suurem kui ühendusesisestel rahvusvahelistel lendudel. Seetõttu peaks tariife käsitlevate konsultatsioonide tulemusel saadav kasu olema lennuettevõtjate ühistegevuse kaudu tarbijatele suurem ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel lennuliinidel.

| (16) | Võib piisava kindlusega eeldada, et reisijate ja nende pagasi veo tariife ühenduse lennujaamade ja kolmandate riikide lennujaamade vahelistel regulaarlendudel käsitlevad konsultatsioonid on kooskõlas asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustega. Siiski õhutranspordi turud arenevad kiiresti. Seetõttu peaks seoses selliste konsultatsioonidega tagama grupierandi kuni 31. oktoobrini 2007. |
| --- | --- |

(16)

Võib piisava kindlusega eeldada, et reisijate ja nende pagasi veo tariife ühenduse lennujaamade ja kolmandate riikide lennujaamade vahelistel regulaarlendudel käsitlevad konsultatsioonid on kooskõlas asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustega. Siiski õhutranspordi turud arenevad kiiresti. Seetõttu peaks seoses selliste konsultatsioonidega tagama grupierandi kuni 31. oktoobrini 2007.

| (17) | Ameerika Ühendriikide ja Austraalia pädevad ametiasutused vaatavad seoses IATA tariifidega seotud konsultatsioonidega läbi oma monopolivastase poliitika. Läbivaatamine lõpetatakse tõenäoliselt 2007. aasta juuniks. Seepärast on asjakohane, et komisjon peaks vaatama selleks ajaks ühenduse ja kõnealuste riikide vaheliste lennuliinide osas läbi reisijateveotariifidega seotud konsultatsioone käsitleva grupierandi. |
| --- | --- |

(17)

Ameerika Ühendriikide ja Austraalia pädevad ametiasutused vaatavad seoses IATA tariifidega seotud konsultatsioonidega läbi oma monopolivastase poliitika. Läbivaatamine lõpetatakse tõenäoliselt 2007. aasta juuniks. Seepärast on asjakohane, et komisjon peaks vaatama selleks ajaks ühenduse ja kõnealuste riikide vaheliste lennuliinide osas läbi reisijateveotariifidega seotud konsultatsioone käsitleva grupierandi.

| (18) | Tuleb koguda andmeid, et täiendada komisjoni teadmisi konsultatsioonide käigus kehtestatud reisijateveotariifide suhtelise kasutamise kohta ja nende suhtelise tähtsuse kohta lennuettevõtjate tegeliku ühistegevuse seisukohast ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel regulaarlendudel. Andmed peaksid ka võimaldama komisjonil paremini hinnata kahepoolsetest lennunduslepingutest tulenevate regulatiivsete piirangute mõju. Konsultatsioonides osalevad lennuettevõtjad peaksid alates 1. maist 2004 koguma iga IATA hooaja lõikes andmeid kõikide hinnaklasside kohta, mille suhtes lennuettevõtjad on ühishindades kokku leppinud. |
| --- | --- |

(18)

Tuleb koguda andmeid, et täiendada komisjoni teadmisi konsultatsioonide käigus kehtestatud reisijateveotariifide suhtelise kasutamise kohta ja nende suhtelise tähtsuse kohta lennuettevõtjate tegeliku ühistegevuse seisukohast ühenduse ja kolmandate riikide vahelistel regulaarlendudel. Andmed peaksid ka võimaldama komisjonil paremini hinnata kahepoolsetest lennunduslepingutest tulenevate regulatiivsete piirangute mõju. Konsultatsioonides osalevad lennuettevõtjad peaksid alates 1. maist 2004 koguma iga IATA hooaja lõikes andmeid kõikide hinnaklasside kohta, mille suhtes lennuettevõtjad on ühishindades kokku leppinud.

| (19) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 3976/87 artiklile 4 tuleks asjaomast määrust kohaldada tagasiulatuvalt kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis kehtivad käesoleva määruse jõustumise hetkel, tingimusel et need vastavad kõikidele käesoleva määrusega sätestatud erandi tegemise tingimustele. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 3976/87 artiklile 4 tuleks asjaomast määrust kohaldada tagasiulatuvalt kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis kehtivad käesoleva määruse jõustumise hetkel, tingimusel et need vastavad kõikidele käesoleva määrusega sätestatud erandi tegemise tingimustele.

| (20) | Siseturu seisukohast olulise tsiviillennunduse valdkonda reguleeriva ühenduse õiguse reguleerimisala on laiendatud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga reguleeritavale alale, mis hõlmab ühendust ning Norrat, Islandi ja Liechtensteini. Seepärast tuleks ühenduse ning Norra, Islandi ja Liechtensteini vahelisi lende käsitleda samaväärsena ühendusesiseste lendudega. EMP Ühiskomitee otsustega laiendatakse ühenduse õiguse reguleerimisala kõnealuse lepinguga reguleeritavale alale. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb ette näha, et ühenduseväliste lendude suhtes kehtestatud grupierand ei kehti ühenduse ning Norra, Islandi ja Liechtensteini lennujaamade vaheliste lendude puhul. |
| --- | --- |

(20)

Siseturu seisukohast olulise tsiviillennunduse valdkonda reguleeriva ühenduse õiguse reguleerimisala on laiendatud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga reguleeritavale alale, mis hõlmab ühendust ning Norrat, Islandi ja Liechtensteini. Seepärast tuleks ühenduse ning Norra, Islandi ja Liechtensteini vahelisi lende käsitleda samaväärsena ühendusesiseste lendudega. EMP Ühiskomitee otsustega laiendatakse ühenduse õiguse reguleerimisala kõnealuse lepinguga reguleeritavale alale. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb ette näha, et ühenduseväliste lendude suhtes kehtestatud grupierand ei kehti ühenduse ning Norra, Islandi ja Liechtensteini lennujaamade vaheliste lendude puhul.

| (21) | Siseturu seisukohast olulise tsiviillennunduse valdkonda reguleeriva ühenduse õiguse reguleerimisala on laiendatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppega (7) reguleeritavale alale, mis hõlmab ühendust ja Šveitsi. Kuni kõnealune kokkulepe kehtib, tuleks ühenduse ja Šveitsi vahelisi lende käsitleda samaväärsena ühendusesiseste lendudega. EMP lepingu kohaselt moodustatud ühiskomitee otsustega laiendatakse ühenduse õiguse reguleerimisala kõnealuse lepinguga reguleeritavale alale. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb ette näha, et ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste lendude suhtes kehtestatud grupierand ei kehti ühenduse ja Šveitsi lennujaamade vaheliste lendude puhul. |
| --- | --- |

(21)

Siseturu seisukohast olulise tsiviillennunduse valdkonda reguleeriva ühenduse õiguse reguleerimisala on laiendatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppega (7) reguleeritavale alale, mis hõlmab ühendust ja Šveitsi. Kuni kõnealune kokkulepe kehtib, tuleks ühenduse ja Šveitsi vahelisi lende käsitleda samaväärsena ühendusesiseste lendudega. EMP lepingu kohaselt moodustatud ühiskomitee otsustega laiendatakse ühenduse õiguse reguleerimisala kõnealuse lepinguga reguleeritavale alale. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb ette näha, et ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste lendude suhtes kehtestatud grupierand ei kehti ühenduse ja Šveitsi lennujaamade vaheliste lendude puhul.

| (22) | Käesolev määrus ei piira asutamislepingu artikli 82 kohaldamist, |
| --- | --- |

(22)

Käesolev määrus ei piira asutamislepingu artikli 82 kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandid

Vastavalt asutamislepingu artikli 81 lõikele 3 ja käesolevale määrusele teatatakse, et asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ei kohaldata õhutranspordi sektori ettevõtjate vaheliste kokkulepete suhtes, selliste ettevõtjate ühenduste tehtud otsuste suhtes ja selliste ettevõtjate vahel kooskõlastatud tegevuse suhtes, mille eesmärk on üks või mitu järgmistest:

| a) | teenindusaegade jaotamist ja sõiduplaanide koostamist käsitlevate konsultatsioonide pidamine, kui need käsitlevad lende, mille päritolukoht ja/või sihtkoht paikneb ühenduse territooriumil; |
| --- | --- |

a)

teenindusaegade jaotamist ja sõiduplaanide koostamist käsitlevate konsultatsioonide pidamine, kui need käsitlevad lende, mille päritolukoht ja/või sihtkoht paikneb ühenduse territooriumil;

| b) | ühenduse lennujaamade vaheliste või ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Šveitsi, Norra, Islandi või Liechtensteini lennujaamade vaheliste regulaarlendude reisijate ja nende pagasi veo tariife käsitlevate konsultatsioonide pidamine; |
| --- | --- |

b)

ühenduse lennujaamade vaheliste või ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Šveitsi, Norra, Islandi või Liechtensteini lennujaamade vaheliste regulaarlendude reisijate ja nende pagasi veo tariife käsitlevate konsultatsioonide pidamine;

| c) | ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Austraalia või Ameerika Ühendriikide lennujaamade vaheliste regulaarlendude reisijate ja nende pagasi veo tariife käsitlevate konsultatsioonide pidamine; |
| --- | --- |

c)

ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Austraalia või Ameerika Ühendriikide lennujaamade vaheliste regulaarlendude reisijate ja nende pagasi veo tariife käsitlevate konsultatsioonide pidamine;

| d) | ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt punktides b ja c nimetamata kolmandate riikide lennujaamade vaheliste regulaarlendude reisijate ja nende pagasi veo tariife käsitlevate konsultatsioonide pidamine. |
| --- | --- |

d)

ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt punktides b ja c nimetamata kolmandate riikide lennujaamade vaheliste regulaarlendude reisijate ja nende pagasi veo tariife käsitlevate konsultatsioonide pidamine.

Artikkel 2

Teenindusaegade jaotamine ja sõiduplaanide koostamine lennujaamades

1.   Artikli 1 punkti a kohaldatakse ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | teenindusaegade jaotamist ning lennujaamade sõiduplaanide koostamist käsitlevad konsultatsioonid on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kes on huvitatud nimetatud konsultatsioonidel arutuse all olevatest teenindusaegadest; |
| --- | --- |

a)

teenindusaegade jaotamist ning lennujaamade sõiduplaanide koostamist käsitlevad konsultatsioonid on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kes on huvitatud nimetatud konsultatsioonidel arutuse all olevatest teenindusaegadest;

| b) | prioriteedieeskirjad koostatakse ja neid kohaldatakse diskrimineerimiseta, s.t need ei tohi olla otseselt ega kaudselt seotud lennuettevõtjaga, tema riikkondsuse või pakutava teenuse liigiga; nendes arvestatakse riikide või rahvusvaheliste pädevate asutuste sätestatud piiranguid või lennuliikluse jaotuseeskirju ning nii reisijate kui ka asjaomase lennujaama vajadusi; kui punktist c ei tulene teisiti, võib prioriteedieeskirjades võtta arvesse õigusi, mille lennuettevõtjad on saanud selle alusel, et nad kasutasid eelmisel vastaval lennuhooajal teatavaid teenindusaegu; |
| --- | --- |

b)

prioriteedieeskirjad koostatakse ja neid kohaldatakse diskrimineerimiseta, s.t need ei tohi olla otseselt ega kaudselt seotud lennuettevõtjaga, tema riikkondsuse või pakutava teenuse liigiga; nendes arvestatakse riikide või rahvusvaheliste pädevate asutuste sätestatud piiranguid või lennuliikluse jaotuseeskirju ning nii reisijate kui ka asjaomase lennujaama vajadusi; kui punktist c ei tulene teisiti, võib prioriteedieeskirjades võtta arvesse õigusi, mille lennuettevõtjad on saanud selle alusel, et nad kasutasid eelmisel vastaval lennuhooajal teatavaid teenindusaegu;

| c) | määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 2 punktis b määratletud uustulnukatele jaotatakse teenindusaegu järgmiselt:






  i) | 50 % uutest või kasutamata teenindusaegadest ning sellistest teenindusaegadest, millest mõni lennuettevõtja hooaja jooksul või selle lõppemise järel on loobunud või mis on muul põhjusel kasutada olev, et võimaldada kõnealustel lennuettevõtjatel tõhusalt konkureerida juba tegutsevate lennuettevõtjatega kõikidel kõnesolevast lennujaamast väljuvatel ja sinna saabuvatel liinidel; uustulnukatele eraldatav protsendimäär võib olla alla 50 %, kui uustulnukate taotlused moodustavad alla 50 % kõikidest selliste uute teenindusaegade taotlustest; |
| --- | --- | --- |

c)

määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 2 punktis b määratletud uustulnukatele jaotatakse teenindusaegu järgmiselt:

i)

50 % uutest või kasutamata teenindusaegadest ning sellistest teenindusaegadest, millest mõni lennuettevõtja hooaja jooksul või selle lõppemise järel on loobunud või mis on muul põhjusel kasutada olev, et võimaldada kõnealustel lennuettevõtjatel tõhusalt konkureerida juba tegutsevate lennuettevõtjatega kõikidel kõnesolevast lennujaamast väljuvatel ja sinna saabuvatel liinidel; uustulnukatele eraldatav protsendimäär võib olla alla 50 %, kui uustulnukate taotlused moodustavad alla 50 % kõikidest selliste uute teenindusaegade taotlustest;

| ii) | kolmandate riikide lennujaamades eraldatakse piisaval määral kasutada olevat teenindusaega, et selliste lennujaamade ja ühenduse lennujaamade vahelistel lendudel oleks võimalik juurdepääs ülekoormatud lennujaamadele; |
| --- | --- |

ii)

kolmandate riikide lennujaamades eraldatakse piisaval määral kasutada olevat teenindusaega, et selliste lennujaamade ja ühenduse lennujaamade vahelistel lendudel oleks võimalik juurdepääs ülekoormatud lennujaamadele;

| d) | prioriteedieeskirjad on kõikidele asjast huvitatutele kättesaadavad; |
| --- | --- |

d)

prioriteedieeskirjad on kõikidele asjast huvitatutele kättesaadavad;

| e) | konsultatsioonidel osalevatel lennuettevõtjatel on hiljemalt konsultatsioonide jooksul juurdepääs järgmisele teabele:






  i) | varasemad teenindusajad lennuettevõtjate kaupa, kronoloogilises järjekorras, kõikide lennujaama kasutavate lennuettevõtjate kohta; |
| --- | --- | --- |

e)

konsultatsioonidel osalevatel lennuettevõtjatel on hiljemalt konsultatsioonide jooksul juurdepääs järgmisele teabele:

i)

varasemad teenindusajad lennuettevõtjate kaupa, kronoloogilises järjekorras, kõikide lennujaama kasutavate lennuettevõtjate kohta;

| ii) | taotletud teenindusajad (algsed taotlused) lennuettevõtjate kaupa, kronoloogilises järjekorras, kõikide lennuettevõtjate kohta; |
| --- | --- |

ii)

taotletud teenindusajad (algsed taotlused) lennuettevõtjate kaupa, kronoloogilises järjekorras, kõikide lennuettevõtjate kohta;

| iii) | jaotatud teenindusajad ja lahendamata teenindusaegade taotlused lennuettevõtjate kaupa, kronoloogilises järjekorras, kõikide lennuettevõtjate kohta; |
| --- | --- |

iii)

jaotatud teenindusajad ja lahendamata teenindusaegade taotlused lennuettevõtjate kaupa, kronoloogilises järjekorras, kõikide lennuettevõtjate kohta;

| iv) | veel vabad teenindusajad; |
| --- | --- |

iv)

veel vabad teenindusajad;

| v) | kõik üksikasjad teenindusaegade jaotamise kriteeriumide kohta; |
| --- | --- |

v)

kõik üksikasjad teenindusaegade jaotamise kriteeriumide kohta;

| f) | kui teenindusaja taotlust ei rahuldata, peab asjaomasele lennuettevõtjale teatama äraütlemise põhjused. |
| --- | --- |

f)

kui teenindusaja taotlust ei rahuldata, peab asjaomasele lennuettevõtjale teatama äraütlemise põhjused.

2.   Komisjonil ja asjaomastel liikmesriikidel on õigus saata vaatlejaid teenindusaegade jaotamist ja sõiduplaanide koostamist käsitlevatele konsultatsioonidele, mida peetakse mitmepoolse kohtumise raames enne iga lennuhooaja algust. Lennuettevõtjad teatavad asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile osalejatega ühel ja samal ajal kõnesolevate konsultatsioonide toimumise kuupäeva, koha ja arutusele tulevad küsimused. Teade tuleb asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile saata vähemalt kümme päeva ette.

Teade saadetakse:

| a) | asjaomastele liikmesriikidele nimetatud liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatavas korras; |
| --- | --- |

a)

asjaomastele liikmesriikidele nimetatud liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatavas korras;

| b) | komisjonile Euroopa Liidu Teatajas avaldatavas korras. |
| --- | --- |

b)

komisjonile Euroopa Liidu Teatajas avaldatavas korras.

Artikkel 3

Konsultatsioonid reisijateveotariifide kohta

1.   Artikli 1 punkte b, c ja d kohaldatakse ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | konsultatsioonides osalejad arutavad ainult neid piletihindu, mida õhutranspordi kasutajad tasuvad reisijateveo eest regulaarlennul otse osalevale lennuettevõtjale või tema volitatud esindajatele, ning reisijateveotariifidega seotud tingimusi; konsultatsioonid ei hõlma kõnealuste tariifide aluseks olevate lennuteenuste mahtu; |
| --- | --- |

a)

konsultatsioonides osalejad arutavad ainult neid piletihindu, mida õhutranspordi kasutajad tasuvad reisijateveo eest regulaarlennul otse osalevale lennuettevõtjale või tema volitatud esindajatele, ning reisijateveotariifidega seotud tingimusi; konsultatsioonid ei hõlma kõnealuste tariifide aluseks olevate lennuteenuste mahtu;

| b) | konsultatsioonide tulemusel arendatakse lennuettevõtjate ühistegevust, mistõttu õhutranspordi kasutajad võivad arutuse all olevate reisijateveotariifide liikide ja lennuhooaegade suhtes:






  i) | ühendada ühtsesse piletisse konsultatsioonide käigus arutuse all olnud teenus ja teiste lennuettevõtjate samal või sidusliinil osutatud teenused, kusjuures reisijateveotariifid ja tingimused kehtestab vedu teostav lennuettevõtja (vedu teostavad lennuettevõtjad) ning |
| --- | --- | --- |

b)

konsultatsioonide tulemusel arendatakse lennuettevõtjate ühistegevust, mistõttu õhutranspordi kasutajad võivad arutuse all olevate reisijateveotariifide liikide ja lennuhooaegade suhtes:

i)

ühendada ühtsesse piletisse konsultatsioonide käigus arutuse all olnud teenus ja teiste lennuettevõtjate samal või sidusliinil osutatud teenused, kusjuures reisijateveotariifid ja tingimused kehtestab vedu teostav lennuettevõtja (vedu teostavad lennuettevõtjad) ning

| ii) | kui piletite esialgset ettetellimist reguleerivad tingimused seda lubavad, muuta konsultatsioonide käigus arutuse all olevale teenusele tehtud ettetellimus ümber samal liinil teise lennuettevõtja pakutava teenuse kasuks kõnealuse teise ettevõtja kehtestatud reisijateveotariifide ja tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

ii)

kui piletite esialgset ettetellimist reguleerivad tingimused seda lubavad, muuta konsultatsioonide käigus arutuse all olevale teenusele tehtud ettetellimus ümber samal liinil teise lennuettevõtja pakutava teenuse kasuks kõnealuse teise ettevõtja kehtestatud reisijateveotariifide ja tingimuste kohaselt;

| c) | lennuettevõtja võib tehnilist või kaubanduslikku laadi objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel põhjustel keelduda kombinatsioonidest ja muudatustest, eelkõige siis, kui vedu teostav lennuettevõtja kahtleb selle lennuettevõtja krediidivõimes, kellele kõnealuse veo eest tasutakse; sellisel juhul tuleb viimati nimetatud ettevõtjat teavitada keeldumisest kirjalikult; |
| --- | --- |

c)

lennuettevõtja võib tehnilist või kaubanduslikku laadi objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel põhjustel keelduda kombinatsioonidest ja muudatustest, eelkõige siis, kui vedu teostav lennuettevõtja kahtleb selle lennuettevõtja krediidivõimes, kellele kõnealuse veo eest tasutakse; sellisel juhul tuleb viimati nimetatud ettevõtjat teavitada keeldumisest kirjalikult;

| d) | osalevad lennuettevõtjad kohaldavad konsultatsioonide käigus arutuse all olevaid reisijateveotariife, diskrimineerimata reisijaid nende kodakondsuse või elukoha alusel; |
| --- | --- |

d)

osalevad lennuettevõtjad kohaldavad konsultatsioonide käigus arutuse all olevaid reisijateveotariife, diskrimineerimata reisijaid nende kodakondsuse või elukoha alusel;

| e) | konsultatsioonidel osalemine on vabatahtlik ja seda võivad teha kõik lennuettevõtjad, kes asjaomasel lennuliinil osutavad otseseid või kaudseid lennuteenuseid või kavatsevad seda teha; |
| --- | --- |

e)

konsultatsioonidel osalemine on vabatahtlik ja seda võivad teha kõik lennuettevõtjad, kes asjaomasel lennuliinil osutavad otseseid või kaudseid lennuteenuseid või kavatsevad seda teha;

| f) | konsultatsioonid ei ole osalejate suhtes siduvad, seega jääb pärast kõnealuseid konsultatsioone osalejatele õigus toimida reisijateveotariifide suhtes iseseisvalt; |
| --- | --- |

f)

konsultatsioonid ei ole osalejate suhtes siduvad, seega jääb pärast kõnealuseid konsultatsioone osalejatele õigus toimida reisijateveotariifide suhtes iseseisvalt;

| g) | konsultatsioonidel ei käsitleta esindajate töö tasustamise kokkulepet ega muid arutuse all olevate tariifidega seotud asjaolusid. |
| --- | --- |

g)

konsultatsioonidel ei käsitleta esindajate töö tasustamise kokkulepet ega muid arutuse all olevate tariifidega seotud asjaolusid.

2.   Lennuettevõtjad, kes osalevad ühenduse ja artikli 1 punktis b nimetamata kolmandate riikide lennujaamade vaheliste regulaarlendude reisijateveotariife käsitlevatel konsultatsioonidel, koguvad järgmisi andmeid:

| a) | konsultatsioonide käigus kehtestatud tariifidega müüdud piletite osakaal ühenduse ja artikli 1 punktis b nimetamata kolmandate riikide vaheliseks lennuliikluseks müüdud piletite koguarvust; |
| --- | --- |

a)

konsultatsioonide käigus kehtestatud tariifidega müüdud piletite osakaal ühenduse ja artikli 1 punktis b nimetamata kolmandate riikide vaheliseks lennuliikluseks müüdud piletite koguarvust;

| b) | millises mahus antakse konsultatsioonide käigus kehtestatud tariifidega pileteid välja reisiks mitme vedajaga lennule; |
| --- | --- |

b)

millises mahus antakse konsultatsioonide käigus kehtestatud tariifidega pileteid välja reisiks mitme vedajaga lennule;

| c) | millises mahus antakse muude kui konsultatsioonide käigus kehtestatud tariifidega pileteid välja reisiks mitme vedajaga lennule. |
| --- | --- |

c)

millises mahus antakse muude kui konsultatsioonide käigus kehtestatud tariifidega pileteid välja reisiks mitme vedajaga lennule.

Andmeid kogutakse kõikide konsultatsioonidel käsitlevate pileti- ja piletihinna liikide kohta. Nende andmete alusel on võimalik eristada selliste lennuettevõtjate vahelise koostöö eri vorme, kes võimaldavad reisijatel ühendada ühtsesse piletisse teenused, mida osutab mitu lennuettevõtjat. Lennuettevõtjad või nende esindajad esitavad kogutud andmed komisjonile iga täieliku IATA hooaja kohta alates 1. maist 2004. Andmeid võib edastada liikmesriikide pädevatele asutustele.

3.   Komisjonil ja asjaomastel liikmesriikidel on õigus saata vaatlejaid reisijateveotariife käsitlevatele konsultatsioonidele. Lennuettevõtjad teatavad asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile samal ajal kui osalejatele, kõnesolevate konsultatsioonide toimumise kuupäeva, koha ja arutusele tulevad küsimused. Sellest teatakse asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile vähemalt kümme päeva ette.

Teade saadetakse

| a) | asjaomastele liikmesriikidele nimetatud liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatavas korras; |
| --- | --- |

a)

asjaomastele liikmesriikidele nimetatud liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatavas korras;

| b) | komisjonile Euroopa Liidu Teatajas avaldatavas korras. |
| --- | --- |

b)

komisjonile Euroopa Liidu Teatajas avaldatavas korras.

Konsultatsioonides osalevad lennuettevõtjad esitavad komisjonile samal ajal kui osalejatele, kuid hiljemalt kuus nädalat pärast konsultatsioonide toimumist, konsultatsioonide täieliku aruande, või esitatakse see nende nimel.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punktide a ja b kohaselt tehtavaid erandeid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2006.

Artikli 1 punkti c kohaselt tehtavaid erandeid kohaldatakse kuni 30. juunini 2007.

Artikli 1 punkti d kohaselt tehtavaid erandeid kohaldatakse kuni 31. oktoobrini 2007.

Käesolevat määrust kohaldatakse tagasiulatuvalt selle jõustumise päeval kehtivate kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes alates sellest ajast, kui käesolevas määruses ettenähtud tingimused on täidetud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 374, 31.12.1987, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

1

(2)  ELT C 42, 18.2.2006, lk 15.

2

(3)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

3

(4)  EÜT L 155, 26.6.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

4

(5)  EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50).

5

(6)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 7.

6

(7)  Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline õhutranspordialane kokkulepe (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 73).

7

---

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1460/2006,

2. oktoober 2006,

millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1227/2000 seoses viinamarjaistanduste ümberkujundamisele ja muutmisele tehtud lõplike eraldiste üleminekukorraga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul) (2) artiklites 16 ja 17 sätestatakse ümberkujundamis- ja muutmiskava rahastamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul) (2) artiklites 16 ja 17 sätestatakse ümberkujundamis- ja muutmiskava rahastamise eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 16 lõike 1 punkti b kohaselt edastavad liikmesriigid komisjonile igal aastal hiljemalt 10. juuliks ümberkujundamis- ja muutmissüsteemi kohta tõendatud kulude aruande käesoleva majandusaasta 30. juuni seisuga ja asjakohase üldpindala. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 16 lõike 1 punkti b kohaselt edastavad liikmesriigid komisjonile igal aastal hiljemalt 10. juuliks ümberkujundamis- ja muutmissüsteemi kohta tõendatud kulude aruande käesoleva majandusaasta 30. juuni seisuga ja asjakohase üldpindala.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 17 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid esitavad artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud aruande ainult juhul, kui artikli 16 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud summa on vähemalt 75 % kõnealusele liikmesriigile esialgselt eraldatud summast. Artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud aruande puudumine viib aga selleni, et tõendatud kulutused tunnistatakse ümberkujundamis- ja muutmiskava alusel abikõlbmatuks. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 17 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid esitavad artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud aruande ainult juhul, kui artikli 16 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud summa on vähemalt 75 % kõnealusele liikmesriigile esialgselt eraldatud summast. Artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud aruande puudumine viib aga selleni, et tõendatud kulutused tunnistatakse ümberkujundamis- ja muutmiskava alusel abikõlbmatuks.

| (4) | Teatavad liikmesriigid, kelle jaoks 2005/2006. veiniaasta on ümberkujundamis- ja muutmiskava kohaldamise teine aasta, ei saanud esialgsest eraldisest 75 % välja maksta, kuigi nad tõendasid teatud osa eraldisest. Raskused olid seotud kava tingimuste mittetundmisega. Määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 17 kohaldamine tooks jooksval majandusaastal kõnealustes liikmesriikides kaasa ümberkujundamiseks ja muutmiseks olemas olevate vahendite liigse vähendamise. |
| --- | --- |

(4)

Teatavad liikmesriigid, kelle jaoks 2005/2006. veiniaasta on ümberkujundamis- ja muutmiskava kohaldamise teine aasta, ei saanud esialgsest eraldisest 75 % välja maksta, kuigi nad tõendasid teatud osa eraldisest. Raskused olid seotud kava tingimuste mittetundmisega. Määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 17 kohaldamine tooks jooksval majandusaastal kõnealustes liikmesriikides kaasa ümberkujundamiseks ja muutmiseks olemas olevate vahendite liigse vähendamise.

| (5) | Seega tuleks üleminekuajal ja 2005/2006. veiniaastal vältida liigset vähendamist ning lubada erandina määrusest (EÜ) nr 1227/2000 liikmesriikidel, kelle jaoks 2005/2006. veiniaasta on ümberkujundamis- ja muutmiskava kohaldamise teine aasta, käesoleva majandusaasta lõpuks välja maksta tervikuna need summad, millele vastavad kulutused olid tehtud või tõendatud 30. juuniks 2006. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks üleminekuajal ja 2005/2006. veiniaastal vältida liigset vähendamist ning lubada erandina määrusest (EÜ) nr 1227/2000 liikmesriikidel, kelle jaoks 2005/2006. veiniaasta on ümberkujundamis- ja muutmiskava kohaldamise teine aasta, käesoleva majandusaasta lõpuks välja maksta tervikuna need summad, millele vastavad kulutused olid tehtud või tõendatud 30. juuniks 2006.

| (6) | Samalaadset lahendust kasutati 2002. aastal, mis oli vanadele liikmesriikidele viinamarjaistanduste ümberkujundamis- ja muutmiskava kohaldamise teine aasta, kui teatavatel liikmesriikidel tekkisid sama laadi probleemid nagu praegu teatavates liikmesriikides, kus kava kohaldatakse teist aastat. |
| --- | --- |

(6)

Samalaadset lahendust kasutati 2002. aastal, mis oli vanadele liikmesriikidele viinamarjaistanduste ümberkujundamis- ja muutmiskava kohaldamise teine aasta, kui teatavatel liikmesriikidel tekkisid sama laadi probleemid nagu praegu teatavates liikmesriikides, kus kava kohaldatakse teist aastat.

| (7) | Kuna käesolevat määrust tuleb kohaldada alates 1. juulist 2006, jõustub see Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesolevat määrust tuleb kohaldada alates 1. juulist 2006, jõustub see Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 17 lõikest 2 ja 2006. majandusaasta osas ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud aruande suhtes mingeid tingimusi liikmesriikide puhul, kelle jaoks 2005/2006. veiniaasta on ümberkujundamis- ja muutmiskava kohaldamise teine aasta. Kõnealused liikmesriigid võivad hiljemalt 15. oktoobriks 2006 välja maksta kulutuste summa, millest liikmesriigid teatasid komisjonile kõnealuse määruse artikli 16 lõike 1 punktide a ja b kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. oktoober 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1216/2005 (ELT L 199, 29.7.2005, lk 32).

2

---

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1461/2006,

29. september 2006,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2580/2001 lisas loetletakse pädevad asutused, kellele tuleks saata teave ja taotlused kõnealuse määrusega kehtestatud meetmete osas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2580/2001 lisas loetletakse pädevad asutused, kellele tuleks saata teave ja taotlused kõnealuse määrusega kehtestatud meetmete osas.

| (2) | Tšehhi Vabariik, Eesti ja Kreeka taotlesid oma pädevaid asutusi käsitleva teabe muutmist. Komisjoni aadressi tuleks samuti muuta, |
| --- | --- |

(2)

Tšehhi Vabariik, Eesti ja Kreeka taotlesid oma pädevaid asutusi käsitleva teabe muutmist. Komisjoni aadressi tuleks samuti muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2580/2001 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2006

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1957/2005 (ELT L 314, 30.11.2005, lk 16).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 2580/2001 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Pealkirja “Tšehhi Vabariik” all olevad aadressid asendatakse järgmiste aadressidega:





  “Ministerstvo financí/Ministry of Finance |
| --- | --- |
| Finanční analytický útvar/Financial Analytical Unit |
| PO BOX 675 |
| Jindřišská 14 |
| 111 21 Praha 1 |
| Tel.: (420-2) 570 44 501 |
| Fax: (420-2) 570 44 502 |
| E-mail: fau@mfcr.cz”. |

1.

Pealkirja “Tšehhi Vabariik” all olevad aadressid asendatakse järgmiste aadressidega:

“Ministerstvo financí/Ministry of Finance

Finanční analytický útvar/Financial Analytical Unit

PO BOX 675

Jindřišská 14

111 21 Praha 1

Tel.: (420-2) 570 44 501

Fax: (420-2) 570 44 502

E-mail: fau@mfcr.cz”.

| 2. | Pealkirja “Eesti” all asendatakse aadressiandmed järgmisega:





  “Välisministeerium |
| --- | --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tel: (+372) 6 377 100 |
| Fax: (+372) 6 377 199 |

2.

Pealkirja “Eesti” all asendatakse aadressiandmed järgmisega:

“Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tel: (+372) 6 377 100

Fax: (+372) 6 377 199

| Finantsinspektsioon |
| --- |
| Sakala 4 |
| 15030 Tallinn |
| Tel: (+372) 66 80 500 |
| Fax: (+372) 66 80 501”. |

Finantsinspektsioon

Sakala 4

15030 Tallinn

Tel: (+372) 66 80 500

Fax: (+372) 66 80 501”.

| 3. | Pealkirja “Kreeka” all asendatakse aadressiandmed järgmisega:





  “Ministry of National Economy |
| --- | --- |
| General Directorate of Economic Policy |
| 5 Nikis str. |
| GR-105 63 Athens |
| Tel. (30-210) 333 27 81-2 |
| Fax (30-210) 333 28 10 |

3.

Pealkirja “Kreeka” all asendatakse aadressiandmed järgmisega:

“Ministry of National Economy

General Directorate of Economic Policy

5 Nikis str.

GR-105 63 Athens

Tel. (30-210) 333 27 81-2

Fax (30-210) 333 28 10

| Yπουργείο Εθνικής Οικονομίας |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Οικονομικής Πολιτικής |
| Νίκης 5 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Τηλ.: (30-210) 333 27 81-2 |
| Φαξ: (30-210) 333 28 10”. |

Yπουργείο Εθνικής Οικονομίας

Γενική Διεύθυνση Οικονομικής Πολιτικής

Νίκης 5

GR-105 63 Αθήνα

Τηλ.: (30-210) 333 27 81-2

Φαξ: (30-210) 333 28 10”.

| 4. | Pealkirja “Euroopa Ühendus” all asendatakse aadressiandmed järgmisega:





  “Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP |
| Unit A.2. Crisis Management and Conflict Prevention |
| CHAR 12/45 |
| B-1049 Brussels |
| Tel.: (32-2) 295 55 85, 299 11 76 |
| Faks: (32-2) 299 08 73 |
| E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu”. |

4.

Pealkirja “Euroopa Ühendus” all asendatakse aadressiandmed järgmisega:

“Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP

Unit A.2. Crisis Management and Conflict Prevention

CHAR 12/45

B-1049 Brussels

Tel.: (32-2) 295 55 85, 299 11 76

Faks: (32-2) 299 08 73

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu”.

---

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1462/2006,

2. oktoober 2006,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole väljastanud komisjoni esimehe kehtestatud tähtaja jooksul oma arvamust, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole väljastanud komisjoni esimehe kehtestatud tähtaja jooksul oma arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus näidatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. oktoober 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 996/2006 (ELT L 197, 1.7.2006, lk 26).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| Umbes 10 cm kõrgune lamba kujuke. Villa imiteeriv trikookangas (fliis) katab suuremat osa keraamilist kujukest, jättes nähtavale osa pead ja neli sõrga. Riie on liimitud kujukese külge.
  (Vt foto nr 639) (1) | 6913 90 10 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 6913, 6913 90 ja 6913 90 10 sõnastusega.
  Tegemist on olemuselt kodukaunistuseks mõeldud keraamilise tootega. Sellel pole praktilist väärtust ning see on mõeldud ainult kaunistuseks; selle otstarve ei ole ajaviide ning seetõttu ei ole sellel 95. grupi mänguasjade omadusi. Vt HSi selgitavad märkused, rubriik 6913 esimene lõik ja teise lõigu punkt A ning HSi selgitavad märkused, rubriik 9503 esimene lõik.
  See on erinevatest materjalidest toode, mis on valmistatud keraamikast ja trikookangast. Keraamiline materjal, mis moodustab lamba kehakuju, annab tootele tema põhiomaduse üldreegli 3b tähenduses, andes sellele kuju. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

1

2

3

Umbes 10 cm kõrgune lamba kujuke. Villa imiteeriv trikookangas (fliis) katab suuremat osa keraamilist kujukest, jättes nähtavale osa pead ja neli sõrga. Riie on liimitud kujukese külge.

(Vt foto nr 639) (1)

6913 90 10

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 6913, 6913 90 ja 6913 90 10 sõnastusega.

Tegemist on olemuselt kodukaunistuseks mõeldud keraamilise tootega. Sellel pole praktilist väärtust ning see on mõeldud ainult kaunistuseks; selle otstarve ei ole ajaviide ning seetõttu ei ole sellel 95. grupi mänguasjade omadusi. Vt HSi selgitavad märkused, rubriik 6913 esimene lõik ja teise lõigu punkt A ning HSi selgitavad märkused, rubriik 9503 esimene lõik.

See on erinevatest materjalidest toode, mis on valmistatud keraamikast ja trikookangast. Keraamiline materjal, mis moodustab lamba kehakuju, annab tootele tema põhiomaduse üldreegli 3b tähenduses, andes sellele kuju.

Image

---

(1)  Foto on esitatud üksnes illustratsiooniks.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/15

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. september 2006,

millega antakse Ühendkuningriigile luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva direktiivi 77/388/EMÜ artikli 5 lõikest 6 ja artikli 11 A osa lõike 1 punktist b

(2006/659/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (1) ja eriti selle artikli 27 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 7. aprillil 2005, taotles Ühendkuningriik luba erandi tegemiseks direktiivi 77/388/EMÜ artikli 5 lõikest 6 ja artikli 11 A osa lõike 1 punktist b. |
| --- | --- |

(1)

Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 7. aprillil 2005, taotles Ühendkuningriik luba erandi tegemiseks direktiivi 77/388/EMÜ artikli 5 lõikest 6 ja artikli 11 A osa lõike 1 punktist b.

| (2) | Komisjon teavitas 26. oktoobri 2005. aasta kirjas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Ühendkuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 27. oktoobri 2005. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas 26. oktoobri 2005. aasta kirjas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Ühendkuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 27. oktoobri 2005. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Ühendkuningriik soovib asendada erandi, mis on ette nähtud nõukogu 21. juuli 1986. aasta otsusega 86/356/EMÜ, millega antakse Ühendkuningriigile luba kohaldada kindla maksumääraga meetmeid seoses mahaarvamisele mittekuuluva käibemaksuga ametiautode kütusele tehtavate kulutuste kohta, (2) ning millega anti erilihtsustamismeetmete luba, et kindlaks määrata kindla maksumäära alusel käibemaksu suurus, mis on seotud nende ametiautode kütusele tehtavate kulutustega, mida kasutatakse osaliselt isiklikuks otstarbeks. Nimetatud meetmega vabastatakse maksukohustuslased üksikasjaliku arvestuse pidamisest läbisõidu kohta, selleks et arvutada seoses ametialase ja eraviisilise autode kasutamisega iga sõiduki kohta täpne käibemaksusumma. Nii nagu nimetatud süsteem on ka kavandatav uus süsteem maksukohustuslastele vabatahtlik. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik soovib asendada erandi, mis on ette nähtud nõukogu 21. juuli 1986. aasta otsusega 86/356/EMÜ, millega antakse Ühendkuningriigile luba kohaldada kindla maksumääraga meetmeid seoses mahaarvamisele mittekuuluva käibemaksuga ametiautode kütusele tehtavate kulutuste kohta, (2) ning millega anti erilihtsustamismeetmete luba, et kindlaks määrata kindla maksumäära alusel käibemaksu suurus, mis on seotud nende ametiautode kütusele tehtavate kulutustega, mida kasutatakse osaliselt isiklikuks otstarbeks. Nimetatud meetmega vabastatakse maksukohustuslased üksikasjaliku arvestuse pidamisest läbisõidu kohta, selleks et arvutada seoses ametialase ja eraviisilise autode kasutamisega iga sõiduki kohta täpne käibemaksusumma. Nii nagu nimetatud süsteem on ka kavandatav uus süsteem maksukohustuslastele vabatahtlik.

| (4) | Praegune süsteem põhineb kasutatud kütuseliigil ja automootori töömahul. Ühendkuningriik soovib muuta nimetatud süsteemi ja võtta selle aluseks auto süsinikdioksiidi (CO2) heitmete taseme, kuna heitmed ja kütusekulu on proportsionaalses vastavuses omavahel ja seega vastavuses ka kütusele tehtavate kulutustega. See tähendab, et eesmärgi maksustada kütusele tehtud kulutusi, mis tekivad ettevõttele ametiautode erakasutusega seoses, võiks täita ka süsinikdioksiidi heitmetel põhineva kindla maksumääraga maksukategooriate süsteemiga. Samas loodab Ühendkuningriik saavutada ka suuremat täpsust eratarbimise maksustamise kindlaksmääramisel, suurendades maksukategooriate arvu (seega maksukategooriaid täiendades) võrreldes olemasolevatega. |
| --- | --- |

(4)

Praegune süsteem põhineb kasutatud kütuseliigil ja automootori töömahul. Ühendkuningriik soovib muuta nimetatud süsteemi ja võtta selle aluseks auto süsinikdioksiidi (CO2) heitmete taseme, kuna heitmed ja kütusekulu on proportsionaalses vastavuses omavahel ja seega vastavuses ka kütusele tehtavate kulutustega. See tähendab, et eesmärgi maksustada kütusele tehtud kulutusi, mis tekivad ettevõttele ametiautode erakasutusega seoses, võiks täita ka süsinikdioksiidi heitmetel põhineva kindla maksumääraga maksukategooriate süsteemiga. Samas loodab Ühendkuningriik saavutada ka suuremat täpsust eratarbimise maksustamise kindlaksmääramisel, suurendades maksukategooriate arvu (seega maksukategooriaid täiendades) võrreldes olemasolevatega.

| (5) | Nimetatud kord on võimaldanud Ühendkuningriigil tõhusalt lihtsustada maksustamismenetlust seoses ametiautode kütusele tehtavate kulutustega ja kavandataval süsteemil, mis põhineb süsinikdioksiidi heitmetel, on sarnane toime. Uus süsteem peaks näitama eratarbimist täpsemalt. |
| --- | --- |

(5)

Nimetatud kord on võimaldanud Ühendkuningriigil tõhusalt lihtsustada maksustamismenetlust seoses ametiautode kütusele tehtavate kulutustega ja kavandataval süsteemil, mis põhineb süsinikdioksiidi heitmetel, on sarnane toime. Uus süsteem peaks näitama eratarbimist täpsemalt.

| (6) | Luba tuleks ajaliselt piirata, et selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes oleks võimalik hinnata, kas erand on veel õigustatud. |
| --- | --- |

(6)

Luba tuleks ajaliselt piirata, et selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes oleks võimalik hinnata, kas erand on veel õigustatud.

| (7) | Otsus 86/356/EMÜ tuleks tunnistada kehtetuks pärast teatavat ajavahemikku, kuid igal juhul nende siseriiklike sätete jõustumisel, millega kehtestatakse uus erimeede, selleks et vältida olukorda, kus lubatakse mõlemat süsteemi samal ajal. |
| --- | --- |

(7)

Otsus 86/356/EMÜ tuleks tunnistada kehtetuks pärast teatavat ajavahemikku, kuid igal juhul nende siseriiklike sätete jõustumisel, millega kehtestatakse uus erimeede, selleks et vältida olukorda, kus lubatakse mõlemat süsteemi samal ajal.

| (8) | Ühendkuningriik peaks teatama komisjonile siseriiklikest sätetest, millega kehtestatakse uus erimeede, niipea kui need on vastu võetud ja tagama, et nimetatud meede ei jõustu enne 30. aprilli 2007. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik peaks teatama komisjonile siseriiklikest sätetest, millega kehtestatakse uus erimeede, niipea kui need on vastu võetud ja tagama, et nimetatud meede ei jõustu enne 30. aprilli 2007.

| (9) | Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele ühenduse omavahenditele, |
| --- | --- |

(9)

Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele ühenduse omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 5 lõikest 6 ja artikli 11 A osa lõike 1 punktist b antakse Ühendkuningriigile luba alates 1. maist 2007 kuni 31. detsembrini 2015 kindlaks määrata kindla maksumäära alusel käibemaksu suurus, mis on seotud kütusele tehtud kulutustega ametiautode kasutamisel isiklikuks otstarbeks.

Artikkel 2

Maksu suurust, millele viidatakse artiklis 1, väljendatakse kindlaksmääratud summadena, mis on kehtestatud sõiduki tüübi süsinikdioksiidi heitmete taseme põhjal, mis näitab kütusekulu. Ühendkuningriik kohandab neid kindlaksmääratud summasid igal aastal, selleks et näidata kütuse keskmise maksumuse muutusi.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse alusel kehtestatud süsteem on maksumaksjatele vabatahtlik.

Artikkel 4

Otsus 86/356/EMÜ tunnistatakse kehtetuks 30. aprillil 2007.

Ühendkuningriik teatab komisjonile riiklikest sätetest, millele viidatakse artiklis 1, niipea kui need on vastu võetud.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 25. september 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

M. PEKKARINEN

---

(1)  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/69/EÜ (ELT L 221, 12.8.2006, lk 9).

1

(2)  EÜT L 212, 2.8.1986, lk 35.

2

---

Komisjon

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/17

---

KOMISJONI OTSUS,

29. september 2006,

millega antakse ühenduse piiratud tunnustus organisatsioonile Polish Register of Shipping

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4107 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/660/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta, (1) ning eelkõige selle artikli 4 lõiget 2,

võttes arvesse Poola asutuste 10. märtsi 2004. aasta kirja, Tšehhi asutuste 4. juuli 2005. aasta kirja, Küprose asutuste 10. märtsi 2006. aasta kirja, Malta asutuste 13. märtsi 2006. aasta kirja, Leedu asutuste 30. märtsi 2006. aasta kirja ja Slovakkia asutuste 11. aprilli 2006. aasta kirja, milles vastavalt direktiivi 94/57/EÜ artikli 4 lõikele 2 taotleti komisjonilt ühenduse tunnustust organisatsioonile Polish Register of Shipping (edaspidi “PRS”),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 94/57/EÜ artikli 4 lõike 2 kohane piiratud tunnustus antakse organisatsioonidele (klassifikatsiooniühingud), mis vastavad kõigile kriteeriumidele peale nende, mis on sätestatud lisa A-osa “Üldnõuded” punktides 2 ja 3; sellise tunnustuse kohaldamisaeg ja -ala on aga piiratud, et asjaomane organisatsioon võiks saada juurde kogemusi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 94/57/EÜ artikli 4 lõike 2 kohane piiratud tunnustus antakse organisatsioonidele (klassifikatsiooniühingud), mis vastavad kõigile kriteeriumidele peale nende, mis on sätestatud lisa A-osa “Üldnõuded” punktides 2 ja 3; sellise tunnustuse kohaldamisaeg ja -ala on aga piiratud, et asjaomane organisatsioon võiks saada juurde kogemusi.

| (2) | Komisjon on kontrollinud, et PRS täidab kõik direktiivi 94/57/EÜ lisa kriteeriumid peale nende, mis on sätestatud kõnealuse lisa A-osa “Üldnõuded” punktides 2 ja 3. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on kontrollinud, et PRS täidab kõik direktiivi 94/57/EÜ lisa kriteeriumid peale nende, mis on sätestatud kõnealuse lisa A-osa “Üldnõuded” punktides 2 ja 3.

| (3) | PRS on kohustunud järgima direktiivi 94/57/EÜ artikli 15 lõigete 2, 4 ja 5 sätteid. |
| --- | --- |

(3)

PRS on kohustunud järgima direktiivi 94/57/EÜ artikli 15 lõigete 2, 4 ja 5 sätteid.

| (4) | Kuigi organisatsiooni näitajad reostuse vältimisel ja turvalisuse tagamisel on tunnustatud organisatsioonide keskmisest veidi halvemad, on need siiski rahuldavad ja näitavad, et PRS areneb; eriti sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga hõlmatud valdkonnas on 2000. aastast olukord pidevalt paranenud. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi organisatsiooni näitajad reostuse vältimisel ja turvalisuse tagamisel on tunnustatud organisatsioonide keskmisest veidi halvemad, on need siiski rahuldavad ja näitavad, et PRS areneb; eriti sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga hõlmatud valdkonnas on 2000. aastast olukord pidevalt paranenud.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/57/EÜ artikli 7 alusel loodud merereostuse vältimise ja mereohutuse komitee (COSS) arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/57/EÜ artikli 7 alusel loodud merereostuse vältimise ja mereohutuse komitee (COSS) arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Organisatsioonile Polish Register of Shipping antakse direktiivi 94/57/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt tunnustus kolmeks aastaks, alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 2

Tunnustuse kehtib ainult Tšehhi Vabariigi, Küprose, Leedu, Malta, Poola ja Slovakkia Vabariigi suhtes.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. september 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/84/EÜ (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53).

1

---

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/18

---

KOMISJONI OTSUS,

29. september 2006,

milles käsitletakse ühenduse rahalist toetust ühenduse uutele tugilaboritele toidu- ja söödakontrolli valdkonnas aastaks 2006

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4277 all)

(Ainult hispaania-, taani-, saksa-, inglise-, prantsuse-, itaalia-, hollandi- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(2006/661/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse uutele tugilaboritele võib vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas). (2) |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse uutele tugilaboritele võib vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas). (2)

| (2) | Komisjoni 29. jaanuari 2004. aasta määruses (EÜ) nr 156/2004, mis käsitleb ühenduse tugilaboritele antavat ühenduse finantsabi otsuse 90/424/EMÜ (3) artikli 28 kohaselt, nähakse ette, et ühendus annab rahalist toetust, kui heakskiidetud tööprogrammid on tõhusalt ellu viidud ja abisaajad esitavad tähtaja jooksul kogu vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. jaanuari 2004. aasta määruses (EÜ) nr 156/2004, mis käsitleb ühenduse tugilaboritele antavat ühenduse finantsabi otsuse 90/424/EMÜ (3) artikli 28 kohaselt, nähakse ette, et ühendus annab rahalist toetust, kui heakskiidetud tööprogrammid on tõhusalt ellu viidud ja abisaajad esitavad tähtaja jooksul kogu vajaliku teabe.

| (3) | 2005. aastal juulis avaldas komisjon pakkumiskutse ühenduse uute tugilaborite valimiseks ja määramiseks toidu- ja söödakontrolli valdkonnas. Taotluste hindamine lõpetati 2005. aasta detsembris ning tulemustest teavitati asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi. Pärast nimetatud hindamist määrati edukaks osutunud kandidaadid ühenduse uuteks tugilaboriteks. |
| --- | --- |

(3)

2005. aastal juulis avaldas komisjon pakkumiskutse ühenduse uute tugilaborite valimiseks ja määramiseks toidu- ja söödakontrolli valdkonnas. Taotluste hindamine lõpetati 2005. aasta detsembris ning tulemustest teavitati asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi. Pärast nimetatud hindamist määrati edukaks osutunud kandidaadid ühenduse uuteks tugilaboriteks.

| (4) | Komisjoni 23. mai 2006. aasta otsusega (EÜ) nr 776/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ühenduse referentlaborite suhtes, (4) määrati ühenduse uued tugilaborid järgmistes valdkondades: Listeria monocytogenes, koagulaaspositiivne stafülokokk, Esterichia coli, sh verotoksiline E. coli (VTEC), kampülobakter, parasiidid (eelkõige Trichinella, Echinococcus ja Anisakis), mikroobidevastane resistentsus, loomasöödas sisalduvad loomsed valgud, pestitsiidijäägid (loomse päritoluga toit ja kõrge rasvasisaldusega tooraine, teravili ja loomasöödad, puu- ja köögiviljad, sh kõrge veesisalduse ja kõrge happesisaldusega tooraine ning üksiku jäägi meetodid kõikide eespool nimetatud maatriksite jaoks) ning dioksiinid ja PCBd toidus ja söödas. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 23. mai 2006. aasta otsusega (EÜ) nr 776/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ühenduse referentlaborite suhtes, (4) määrati ühenduse uued tugilaborid järgmistes valdkondades: Listeria monocytogenes, koagulaaspositiivne stafülokokk, Esterichia coli, sh verotoksiline E. coli (VTEC), kampülobakter, parasiidid (eelkõige Trichinella, Echinococcus ja Anisakis), mikroobidevastane resistentsus, loomasöödas sisalduvad loomsed valgud, pestitsiidijäägid (loomse päritoluga toit ja kõrge rasvasisaldusega tooraine, teravili ja loomasöödad, puu- ja köögiviljad, sh kõrge veesisalduse ja kõrge happesisaldusega tooraine ning üksiku jäägi meetodid kõikide eespool nimetatud maatriksite jaoks) ning dioksiinid ja PCBd toidus ja söödas.

| (5) | Komisjon on andnud hinnangu tööprogrammidele ja vastavatele eelarveprojektidele, mille ühenduse uued tugilaborid on esitanud 2006. aastaks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on andnud hinnangu tööprogrammidele ja vastavatele eelarveprojektidele, mille ühenduse uued tugilaborid on esitanud 2006. aastaks.

| (6) | Sellele vastavalt tuleks anda rahalist toetust ühenduse tugilaboritele, kes on määratud täitma määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatud ülesandeid ja kohustusi. Ühenduse rahalise toetuse määr peaks olema 100 % abikõlblikest kuludest, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 156/2004. |
| --- | --- |

(6)

Sellele vastavalt tuleks anda rahalist toetust ühenduse tugilaboritele, kes on määratud täitma määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatud ülesandeid ja kohustusi. Ühenduse rahalise toetuse määr peaks olema 100 % abikõlblikest kuludest, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 156/2004.

| (7) | Lisaks ühenduse rahalisele toetusele tuleks anda täiendavat toetust seminaride korraldamiseks valdkondades, mis kuuluvad ühenduse tugilaborite vastutusalasse. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks ühenduse rahalisele toetusele tuleks anda täiendavat toetust seminaride korraldamiseks valdkondades, mis kuuluvad ühenduse tugilaborite vastutusalasse.

| (8) | Rahaline toetus ühenduse tugilaborite organiseeritud seminaridele peaks olema kooskõlas abikõlblikkuse eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 156/204, ja piirduma 30 osavõtjaga. |
| --- | --- |

(8)

Rahaline toetus ühenduse tugilaborite organiseeritud seminaridele peaks olema kooskõlas abikõlblikkuse eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 156/204, ja piirduma 30 osavõtjaga.

| (9) | Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (5) artikli 3 lõike 2 punktile a rahastab veterinaar- ja taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (5) artikli 3 lõike 2 punktile a rahastab veterinaar- ja taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühendus annab rahalist toetust Prantsusmaale seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Maisons-Alfortis (Prantsusmaa) asuv Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires (LERQAP) seoses Listeria monocytogenes’e analüüside ja katsetega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 98 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Prantsusmaale rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud laboratoorium saaks organiseerida seminari. Nimetatud toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 2

1.   Ühendus annab rahalist toetust Prantsusmaale seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Maisons-Alfortis (Prantsusmaa) asuv Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires (LERQAP) seoses koagulaaspositiivsete stafülokokkide, sealhulgas Staphylococcus aureus’e analüüside ja katsetega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 66 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Prantsusmaale rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud laboratoorium saaks organiseerida seminari. Nimetatud rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 3

1.   Ühendus annab rahalist toetust Itaaliale seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Roomas (Itaalia) asuv Istituto Superiore di Sanità (ISS) seoses Escherichia coli, sealhulgas Verotoxigenic E. Coli (VTEC) analüüside ja katsetega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 68 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Itaaliale rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud laboratoorium saaks organiseerida seminari. Nimetatud rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 4

1.   Ühendus annab rahalist toetust Rootsile seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Uppsalas (Rootsi) asuv Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA) seoses Campylobacter’i seirega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 118 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Rootsile rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud labor saaks korraldada seminare. Nimetatud rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 5

1.   Ühendus annab rahalist toetust Itaaliale seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Roomas (Itaalia) asuv Istituto Superiore di Sanità (ISS) seoses parasiitide (eelkõige Trichinella, Echinococcus’e and Anisakis’e) analüüside ja katsetega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 117 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Itaaliale rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud labor saaks korraldada seminare. Nimetatud rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 6

Ühendus annab rahalist toetust Taanile seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Kopenhaagenis (Taani) asuv Danmarks Fødevareforskning (DFVF) seoses antimikroobse resistentsuse seirega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav finantsabi ei ületa 128 000 eurot.

Artikkel 7

Ühendus annab rahalist toetust Belgiale seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Gembloux’s (Belgia) asuv Centre Wallon de Recherches agronomiques (CRA-W) seoses toiduainetes sisalduvate loomsete valkude analüüside ja katsetega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 263 000 eurot.

Artikkel 8

1.   Ühendus annab rahalist toetust Saksamaale seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Freiburgis (Saksamaa) asuv Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) seoses loomse päritoluga toidus sisalduvate pestitsiidijääkide ja kõrge rasvasisaldusega toorainete analüüside ja katsetega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 150 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Saksamaale rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud labor saaks korraldada seminare. Nimetatud rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 9

1.   Ühendus annab rahalist toetust Taanile seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Kopenhaagenis (Taani) asuv Danmarks Fødevareforskning (DFVF) seoses teraviljas ja loomasöödas sisalduvate pestitsiidijääkide analüüside ja katsetega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 150 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Taanile rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud labor saaks korraldada seminare. Nimetatud rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 10

1.   Ühendus annab rahalist toetust Hispaaniale seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Hispaanias asuv Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG) seoses puu- ja köögiviljades, sh kõrge veesisalduse ja kõrge happesisaldusega tooraines, sisalduvate pestitsiidijääkide analüüside ja katsetega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 400 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Hispaaniale rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud labor saaks korraldada seminare. Nimetatud rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 11

1.   Ühendus annab rahalist toetust Saksamaale seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Stuttgardis (Saksamaa) asuv Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) seoses pestitsiidijääkide analüüside ja katsetega üksiku jäägi meetodite abil.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 300 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Saksamaale rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud labor saaks korraldada seminare. Nimetatud rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 12

1.   Ühendus annab rahalist toetust Saksamaale seoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 ettenähtud ülesannete ja kohustustega, mida täidab Freiburgis (Saksamaa) asuv Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) seoses söödas ja toidus sisalduvate dioksiinide ja PCBde analüüside ja katsetega.

Ajavahemikuks 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 antav rahaline toetus ei ületa 400 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud ülemmäärale annab ühendus Saksamaale rahalist toetust, et lõikes 1 viidatud labor saaks korraldada seminare. Nimetatud rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 13

Ühenduse rahalise toetuse määr peaks olema 100 % abikõlblikest kuludest, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 156/2004.

Artikkel 14

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 29. september 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 776/2006 (ELT L 136, 24.5.2006, lk 3).

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).

2

(3)  ELT L 27, 30.1.2004, lk 5.

3

(4)  ELT L 136, 24.5.2006, lk 3.

4

(5)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).

5

---

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/22

---

KOMISJONI OTSUS,

29. september 2006,

ühenduse rahalise toetuse kohta salmonella levimust kalkunite hulgas käsitleva alusuuringu teostamiseks liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4308 all)

(2006/662/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 90/424/EMÜ kohaselt võtab või aitab ühendus liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 90/424/EMÜ kohaselt võtab või aitab ühendus liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (2) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) artiklile 4 tuleks kehtestada ühenduse eesmärk salmonella levimuse vähendamiseks kalkunikarjade populatsioonides 2007. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) artiklile 4 tuleks kehtestada ühenduse eesmärk salmonella levimuse vähendamiseks kalkunikarjade populatsioonides 2007. aasta lõpuks.

| (3) | Ühenduse eesmärgi kehtestamiseks peavad olema kättesaadavad võrreldavad andmed salmonella levimuse kohta liikmesriikide kalkunipopulatsioonides. Selliseid andmeid praegu ei ole ning seepärast tuleks läbi viia eriuuring salmonella levimuse jälgimiseks kalkunite hulgas asjakohase ajavahemiku jooksul, et võtta arvesse võimalikke hooajalisi erisusi. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse eesmärgi kehtestamiseks peavad olema kättesaadavad võrreldavad andmed salmonella levimuse kohta liikmesriikide kalkunipopulatsioonides. Selliseid andmeid praegu ei ole ning seepärast tuleks läbi viia eriuuring salmonella levimuse jälgimiseks kalkunite hulgas asjakohase ajavahemiku jooksul, et võtta arvesse võimalikke hooajalisi erisusi.

| (4) | Uuring võimaldab saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Pidades silmas liikmesriikides kalkunite salmonella levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. On asjakohane hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, arvestades vastavaid maksimummäärasid. Muid kulusid, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulusid jmt, ühendus ei hüvita. |
| --- | --- |

(4)

Uuring võimaldab saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Pidades silmas liikmesriikides kalkunite salmonella levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. On asjakohane hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, arvestades vastavaid maksimummäärasid. Muid kulusid, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulusid jmt, ühendus ei hüvita.

| (5) | Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuringu läbiviimine on toimunud asjassepuutuvate ühenduse õigusnormide kohaselt ning vastab teatavatele muudele tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuringu läbiviimine on toimunud asjassepuutuvate ühenduse õigusnormide kohaselt ning vastab teatavatele muudele tingimustele.

| (6) | Ühenduse rahalist toetust antakse, kui ettenähtud meetmed on tõhusalt rakendatud, ning eeldusel, et asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse rahalist toetust antakse, kui ettenähtud meetmed on tõhusalt rakendatud, ning eeldusel, et asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul.

| (7) | On vaja täpsustada kurss, mida kasutatakse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (3) artikli 1 punktis d sätestatud omavääringus esitatud maksetaotluste ümberarvestamisel. |
| --- | --- |

(7)

On vaja täpsustada kurss, mida kasutatakse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (3) artikli 1 punktis d sätestatud omavääringus esitatud maksetaotluste ümberarvestamisel.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Uuringu eesmärk ja üldsätted

1.   Teostatakse uuring, et hinnata Salmonella spp. levimust kogu ühenduses:

| — | broilerkalkunite karjades, kellelt võetakse proove kolme nädala jooksul enne väljavalitud põllumajandusettevõttest tapmisele suunamist; |
| --- | --- |

—

broilerkalkunite karjades, kellelt võetakse proove kolme nädala jooksul enne väljavalitud põllumajandusettevõttest tapmisele suunamist;

| — | aretuskalkunite karjades, kellelt võetakse proove 9 nädala jooksul enne väljaviimist. |
| --- | --- |

—

aretuskalkunite karjades, kellelt võetakse proove 9 nädala jooksul enne väljaviimist.

2.   Uuringu tulemusi kasutatakse määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikliga 4 ettenähtud ühenduse eesmärkide seadmiseks.

3.   Uuring hõlmab üheaastast ajavahemikku, mis algab 1. oktoobril 2006.

4.   Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab “pädev asutus” määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 3 kohaselt määratud liikmesriigi asutust või asutusi.

Artikkel 2

Valimi võtmise raamid

1.   Liikmesriigid korraldavad uuringu läbiviimiseks proovide võtmise kalkunikarjades alates 1. oktoobrist 2006 põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 500 broilerlindu või 250 aretuslindu. Igas broilerkalkuneid kasvatavas väljavalitud põllumajandusettevõttes võetakse proov ühelt sobivas vanuses karjalt.

Riikides, kus kavandatud karjade arv, kellelt proove tuleb võtta, on suurem kui selliste olemasolevate põllumajandusettevõtete arv, kus linde on vähemalt eespool nimetatud arv, võib samas ettevõttes võtta proove kuni neljalt karjalt, selleks et saavutada kavandatud karjade arv. Võimaluse korral peaksid need samast ettevõttest pärit lisakarjad olema erinevatest kalkunikasvatushoonetest ja proove peaks võtma eri aastaaegadel.

Juhul kui karjade arv, kellelt proove võetakse, ei ole ikka veel piisav, võib ühes ja samas ettevõttes võtta proove rohkem kui neljalt karjalt, keskendudes suurematele ettevõtetele.

2.   Proovide võtmine viiakse läbi pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all.

Artikkel 3

Salmonella spp. tuvastamine ja vastavate isolaatide serotüpiseerimine

1.   Salmonella spp. tuvastamine ja vastavate isolaatide serotüpiseerimine toimub riiklikes kodulindude salmonelloosi tugilaborites.

Juhul kui riiklikus tugilaboris ei ole võimalik kõiki analüüse teha või kui ei ole tegemist rutiinselt tuvastamisega tegeleva laboriga, võivad pädevad asutused määrata analüüse tegema piiratud arvu muid kodulindude salmonella ametliku kontrollimisega seotud laboreid.

Nimetatud laborid peavad olema tõestanud oma kogemust vajalike tuvastamismeetodite kasutamisel, nad peavad rakendama ISO standardile 17025 vastavat kvaliteeditagamissüsteemi ning nad peavad töötama riigi tugilabori juhendamisel.

2.   Salmonella spp. tuvastatakse ühenduse kodulindude salmonelloosi tugilabori poolt soovitatud meetodi kohaselt.

3.   Vastavate isolaatide serotüpiseerimine teostatakse Kaufmann-White’i skeemi kohaselt.

Artikkel 4

Andmete kogumine, hindamine ja esitamine

1.   Riigiasutus, mis direktiivi 2003/99/EÜ (4) artikli 9 lõike 1 kohaselt vastutab iga-aastase riikliku aruande koostamise eest, kogub ja hindab artikli 3 kohaselt saadud tulemusi vastavalt artiklis 2 osutatud valikuraamile ning esitab komisjonile kõik vajalikud andmed koos omapoolse hinnanguga.

2.   Komisjon edastab andmed Euroopa toiduohutusametile uurimiseks.

3.   Riiklikud kokkuvõtlikud andmed ja tulemused tehakse avalikult kättesaadavaks konfidentsiaalsust tagaval viisil.

Artikkel 5

Tehnilised nõuded

Käesoleva otsuse artiklites 2, 3 ja 4 osutatud ülesanded ja toimingud viiakse ellu vastavalt toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee ... istungil esitatud tehnilistele näitajatele, mis on avaldatud komisjoni veebilehel http://europa.eu.int/comm/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

Artikkel 6

Ühenduse rahalise toetuse ulatus

1.   Ühendus annab rahalist toetust kulude puhul, mida liikmesriigid on kandnud seoses laboratoorsete analüüside läbiviimisega, st seoses Salmonella spp. bakteriaalse tuvastamise ja vastavate isolaatide serotüpiseerimisega.

2.   Ühenduse rahalise toetuse maksimummäär on 20 eurot Salmonella spp. bakteriaalse tuvastamise analüüsi kohta ja 30 eurot vastavate isolaatide serotüpiseerimise analüüsi kohta.

3.   Ühenduse rahaline toetus ei ületa uuringu toimumise perioodiks kehtestatud maksimummäärasid, mis on esitatud I lisas.

Artikkel 7

Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused

1.   Artiklis 6 osutatud rahalist toetust antakse liikmesriikidele eeldusel, et uuring teostatakse kooskõlas ühenduse õiguse asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning juhul kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | 1. oktoobriks 2006 jõustuvad uuringu rakendamiseks vajalikud õigusnormid; |
| --- | --- |

a)

1. oktoobriks 2006 jõustuvad uuringu rakendamiseks vajalikud õigusnormid;

| b) | eduaruanne uuringu esimese kolme kuu kohta esitatakse 28. veebruariks 2007; eduaruanne peab sisaldama kogu teavet artiklis 5 nimetatud tehniliste näitajate aruande 6. peatükist; |
| --- | --- |

b)

eduaruanne uuringu esimese kolme kuu kohta esitatakse 28. veebruariks 2007; eduaruanne peab sisaldama kogu teavet artiklis 5 nimetatud tehniliste näitajate aruande 6. peatükist;

| c) | lõpparuanne uuringu tehnilise teostuse kohta esitatakse hiljemalt 31. oktoobriks 2007 koos ajavahemikul 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 tehtud kulutusi põhjendava ja saadud tulemusi kajastava tõendusmaterjaliga. Tehtud kulutusi käsitlev tõendusmaterjal sisaldab vähemalt II lisas ettenähtud teavet; |
| --- | --- |

c)

lõpparuanne uuringu tehnilise teostuse kohta esitatakse hiljemalt 31. oktoobriks 2007 koos ajavahemikul 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 tehtud kulutusi põhjendava ja saadud tulemusi kajastava tõendusmaterjaliga. Tehtud kulutusi käsitlev tõendusmaterjal sisaldab vähemalt II lisas ettenähtud teavet;

| d) | uuringut rakendatakse tulemuslikult. |
| --- | --- |

d)

uuringut rakendatakse tulemuslikult.

2.   Liikmesriigi taotluse korral võib ühendus teha liikmesriigile ettemaksu 50 % ulatuses I lisas esitatud kogusummast.

3.   Lõike 1 punktis c osutatud tähtaja ületamine toob kaasa rahalise toetuse järkjärgulise vähendamise 25 % kogusummast alates 15. novembrist 2007, 50 % alates 1. detsembrist 2007 ja 100 % alates 15. detsembrist 2007.

Artikkel 8

Riigi omavääringus esitatud taotluste konverteerimiskurss

Kalendrikuus “n” riigi omavääringus esitatud taotluste konverteerimiskurss on “n + 1” kuu kümnenda päeva konverteerimiskurss või kursi noteerimisele eelneva päeva kurss.

Artikkel 9

Taotlus

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. oktoobrist 2006.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. september 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/99/EÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31).

1

(2)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1003/2005 (ELT L 170, 1.7.2005, lk 12).

2

(3)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

3

(4)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

4

---

I LISA

Liikmesriikidele antava ühenduse rahalise toetuse maksimummäärad

| Liikmesriik | Summa (eurot) |
| --- | --- |
| Belgia – BE | 15 210 |
| Tšehhi Vabariik – CZ | 30 030 |
| Taani – DK | 8 190 |
| Saksamaa – DE | 61 100 |
| Eesti – EE | 0 |
| Kreeka – EL | 15 990 |
| Hispaania – ES | 37 700 |
| Prantsusmaa – FR | 85 670 |
| Iirimaa – IE | 35 230 |
| Itaalia – IT | 62 920 |
| Küpros – CY | 1 040 |
| Läti – LV | 0 |
| Leedu – LT | 7 930 |
| Luksemburg – LU | 0 |
| Ungari – HU | 41 860 |
| Malta – MT | 650 |
| Madalmaad – NL | 24 830 |
| Austria – AT | 26 130 |
| Poola – PL | 58 370 |
| Portugal – PT | 15 730 |
| Sloveenia – SI | 19 110 |
| Slovakkia – SK | 9 100 |
| Soome – FI | 25 740 |
| Rootsi – SE | 7 280 |
| Ühendkuningriik – UK | 53 300 |
| Kokku | 643 110 |

Liikmesriik

Summa (eurot)

Belgia – BE

15 210

Tšehhi Vabariik – CZ

30 030

Taani – DK

8 190

Saksamaa – DE

61 100

Eesti – EE

0

Kreeka – EL

15 990

Hispaania – ES

37 700

Prantsusmaa – FR

85 670

Iirimaa – IE

35 230

Itaalia – IT

62 920

Küpros – CY

1 040

Läti – LV

0

Leedu – LT

7 930

Luksemburg – LU

0

Ungari – HU

41 860

Malta – MT

650

Madalmaad – NL

24 830

Austria – AT

26 130

Poola – PL

58 370

Portugal – PT

15 730

Sloveenia – SI

19 110

Slovakkia – SK

9 100

Soome – FI

25 740

Rootsi – SE

7 280

Ühendkuningriik – UK

53 300

Kokku

643 110

---

II LISA

Image

---