# Úradný vestník L 134/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.134.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 134 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 531. júna 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.134.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 134

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 531. júna 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 471/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1235/2008 týkajúce sa zoznamu tretích krajín, z ktorých musia pochádzať určité poľnohospodárske produkty získané ekologickou výrobou určené na obchodovanie v rámci Únie (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 472/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých polyetyléntereftalátov s pôvodom v Iráne a v Spojených arabských emirátoch | 4 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 473/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch | 25 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 474/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 59 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 475/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa menia a dopĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10 | 61 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 476/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín uplatniteľné od 1. júna 2010 | 63 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Rady 2010/32/EÚ z 10. mája 2010, ktorou sa vykonáva Rámcová dohoda o prevencii poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore, uzavretá medzi HOSPEEM a EPSU (
  1
  ) | 66 |
| | * | Smernica Komisie 2010/34/EÚ z 31. mája 2010, ktorou sa mení a dopĺňa príloha I k smernici Rady 91/414/EHS, pokiaľ ide o rozšírenie použitia účinnej látky penkonazol (
  1
  ) | 73 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2010/305/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady z 26. apríla 2010, ktorým sa vymenúva jeden rakúsky člen Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru | 75 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 471/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1235/2008 týkajúce sa zoznamu tretích krajín, z ktorých musia pochádzať určité poľnohospodárske produkty získané ekologickou výrobou určené na obchodovanie v rámci Únie (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 472/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých polyetyléntereftalátov s pôvodom v Iráne a v Spojených arabských emirátoch

4

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 473/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch

25

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 474/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

59

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 475/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa menia a dopĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10

61

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 476/2010 z 31. mája 2010, ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín uplatniteľné od 1. júna 2010

63

SMERNICE

*

Smernica Rady 2010/32/EÚ z 10. mája 2010, ktorou sa vykonáva Rámcová dohoda o prevencii poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore, uzavretá medzi HOSPEEM a EPSU (
  1
  )

1

66

*

Smernica Komisie 2010/34/EÚ z 31. mája 2010, ktorou sa mení a dopĺňa príloha I k smernici Rady 91/414/EHS, pokiaľ ide o rozšírenie použitia účinnej látky penkonazol (
  1
  )

1

73

ROZHODNUTIA

2010/305/EÚ

*

Rozhodnutie Rady z 26. apríla 2010, ktorým sa vymenúva jeden rakúsky člen Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 1.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 471/2010

z 31. mája 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1235/2008 týkajúce sa zoznamu tretích krajín, z ktorých musia pochádzať určité poľnohospodárske produkty získané ekologickou výrobou určené na obchodovanie v rámci Únie

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91 (1), a najmä na jeho článok 33 ods. 2,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 sa v prílohe III k nariadeniu Komisie (ES) č. 1235/2008 z 8. decembra 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa dovozu ekologických produktov z tretích krajín (2), zostavil zoznam tretích krajín, ktorých systém výroby a kontrolných opatrení pre ekologickú výrobu poľnohospodárskych produktov sa považujú za rovnocenné s tými, ktoré sa ustanovujú v uvedenom nariadení. Vzhľadom na novú žiadosť a informácie, ktoré od posledného uverejnenia zoznamu tretích krajín boli predložené Komisii, mali by sa zohľadniť určité úpravy a následne pridať alebo vložiť do tohto zoznamu. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 sa v prílohe III k nariadeniu Komisie (ES) č. 1235/2008 z 8. decembra 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa dovozu ekologických produktov z tretích krajín (2), zostavil zoznam tretích krajín, ktorých systém výroby a kontrolných opatrení pre ekologickú výrobu poľnohospodárskych produktov sa považujú za rovnocenné s tými, ktoré sa ustanovujú v uvedenom nariadení. Vzhľadom na novú žiadosť a informácie, ktoré od posledného uverejnenia zoznamu tretích krajín boli predložené Komisii, mali by sa zohľadniť určité úpravy a následne pridať alebo vložiť do tohto zoznamu.

| (2) | Austrálske orgány informovali Komisiu o zreorganizovaní a o zmene názvu jednej inšpekčnej organizácii. Austrálske orgány poskytli Komisii všetky potrebné záruky, ktorými zaručujú, že zreorganizovaná inšpekčná organizácia spĺňa kritériá podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1235/2008. |
| --- | --- |

(2)

Austrálske orgány informovali Komisiu o zreorganizovaní a o zmene názvu jednej inšpekčnej organizácii. Austrálske orgány poskytli Komisii všetky potrebné záruky, ktorými zaručujú, že zreorganizovaná inšpekčná organizácia spĺňa kritériá podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1235/2008.

| (3) | Určité poľnohospodárske produkty dovážané z Japonska sa v súčasnosti uvádzajú na trh v Únii podľa prechodných pravidiel ustanovených v článku 19 nariadenia (ES) č. 1235/2008. Japonsko predložilo Komisii požiadavku o zaradenie do zoznamu v prílohe III k uvedenému nariadeniu a predložilo informácie požadované v súlade s článkom 7 a 8 uvedeného nariadenia. Na základe vyhodnotenia týchto informácií a následných rokovaní s japonskými orgánmi sa dospelo k záveru, že v tejto krajine sú pravidlá riadenia ekologickej výroby a kontroly ekologickej výroby rovnocenné s pravidlami ustanovenými v nariadení (ES) č. 834/2007. Komisia uskutočnila na mieste kontrolu pravidiel výroby a kontrolných opatrení, ktoré sa v skutočnosti v Japonsku uplatňujú, ako sa uvádza v článku 33 ods. 2 nariadenia (ES) č. 834/2007. Následne by Komisia mala Japonsko zaradiť do zoznamu v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1235/2008. |
| --- | --- |

(3)

Určité poľnohospodárske produkty dovážané z Japonska sa v súčasnosti uvádzajú na trh v Únii podľa prechodných pravidiel ustanovených v článku 19 nariadenia (ES) č. 1235/2008. Japonsko predložilo Komisii požiadavku o zaradenie do zoznamu v prílohe III k uvedenému nariadeniu a predložilo informácie požadované v súlade s článkom 7 a 8 uvedeného nariadenia. Na základe vyhodnotenia týchto informácií a následných rokovaní s japonskými orgánmi sa dospelo k záveru, že v tejto krajine sú pravidlá riadenia ekologickej výroby a kontroly ekologickej výroby rovnocenné s pravidlami ustanovenými v nariadení (ES) č. 834/2007. Komisia uskutočnila na mieste kontrolu pravidiel výroby a kontrolných opatrení, ktoré sa v skutočnosti v Japonsku uplatňujú, ako sa uvádza v článku 33 ods. 2 nariadenia (ES) č. 834/2007. Následne by Komisia mala Japonsko zaradiť do zoznamu v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1235/2008.

| (4) | Nariadenie (ES) č. 1235/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie (ES) č. 1235/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (5) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre ekologickú výrobu, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre ekologickú výrobu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha III k nariadeniu (ES) č. 1235/2008 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 31. mája 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 189, 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 334, 12.12.2008, s. 25.

2

---

PRÍLOHA

Príloha III k nariadeniu (ES) č. 1235/2008 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V bode 5 textu týkajúceho sa Austrálie sa štvrtá zarážka nahrádza textom:






  „— | NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au“; |
| --- | --- | --- |

1.

V bode 5 textu týkajúceho sa Austrálie sa štvrtá zarážka nahrádza textom:

„—

NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au“;

| 2. | Za text týkajúci sa Izraela sa vkladá tento text:
  „JAPONSKO
  1.   Kategórie produktov:






  a) | nespracované rastlinné produkty a vegetatívny množiteľský materiál a osivá na pestovanie; |
| --- | --- | --- |

2.

Za text týkajúci sa Izraela sa vkladá tento text:

„JAPONSKO

1.   Kategórie produktov:

a)

nespracované rastlinné produkty a vegetatívny množiteľský materiál a osivá na pestovanie;

| b) | spracované poľnohospodárske produkty na použitie ako potraviny v podstate zložené z jednej alebo viacerých zložiek rastlinného pôvodu. |
| --- | --- |

b)

spracované poľnohospodárske produkty na použitie ako potraviny v podstate zložené z jednej alebo viacerých zložiek rastlinného pôvodu.

2.   Pôvod: produkty kategórie podľa bodu 1 písm. a) a ekologicky vypestované zložky v produktoch kategórie podľa bodu 1 písm. b) vypestované v Japonsku.

3.   Výrobné normy: Japanese Agricultural Standard for Organic Plants (Notification No. 1605 of the MAFF of October 27, 2005), Japanese Agricultural Standard for Organic Processed Foods (Notification No. 1606 of MAFF of October 27, 2005).

4.   Príslušné orgány: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html and Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp

5.   Inšpekčné organizácie:

| — | Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org |
| --- | --- |

—

Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org

| — | AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com |
| --- | --- |

—

AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com

| — | NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp |
| --- | --- |

—

NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp

| — | Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp |
| --- | --- |

—

Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp

| — | Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic |
| --- | --- |

—

Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic

| — | Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp |
| --- | --- |

—

Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp

| — | Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp |
| --- | --- |

—

Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp

| — | OCIA Japan, www.ocia-jp.com |
| --- | --- |

—

OCIA Japan, www.ocia-jp.com

| — | Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en |
| --- | --- |

—

Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en

| — | Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo |
| --- | --- |

—

Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo

| — | ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net |
| --- | --- |

—

ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net

| — | Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome |
| --- | --- |

—

Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome

| — | Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki |
| --- | --- |

—

Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki

6.   Certifikačné organizácie: ako v bode 5.

7.   Trvanie zaradenia: do 30. júna 2013.“

---

| 1.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/4

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 472/2010

z 31. mája 2010,

ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých polyetyléntereftalátov s pôvodom v Iráne a v Spojených arabských emirátoch

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,

po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Začatie konania

| (1) | Dňa 3. septembra 2009 Komisia oznámila zverejnením oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozmi určitých polyetyléntereftalátov (ďalej len „PET“) s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch (ďalej len „príslušné krajiny“) do Únie. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 3. septembra 2009 Komisia oznámila zverejnením oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozmi určitých polyetyléntereftalátov (ďalej len „PET“) s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch (ďalej len „príslušné krajiny“) do Únie.

| (2) | Podnet v mene výrobcov, ktorých produkcia predstavuje podstatnú časť celkovej výroby určitých polyetyléntereftalátov v Únii, v tomto prípade viac než 50 %, podal 20. júla 2009 Výbor pre polyetyléntereftalát združenia Plastics Europe (ďalej len „navrhovateľ“). Podnet obsahoval prima facie dôkaz o dumpingu príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a o súvisiacej značnej ujme, ktorá sa považovala za dostatočnú na odôvodnenie začatia konania. |
| --- | --- |

(2)

Podnet v mene výrobcov, ktorých produkcia predstavuje podstatnú časť celkovej výroby určitých polyetyléntereftalátov v Únii, v tomto prípade viac než 50 %, podal 20. júla 2009 Výbor pre polyetyléntereftalát združenia Plastics Europe (ďalej len „navrhovateľ“). Podnet obsahoval prima facie dôkaz o dumpingu príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a o súvisiacej značnej ujme, ktorá sa považovala za dostatočnú na odôvodnenie začatia konania.

1.2.   Strany, ktorých sa konanie týka

| (3) | Komisia oficiálne oznámila začatie konania navrhovateľovi, iným známym výrobcom z Únie, dovozcom/obchodníkom, príslušným známym používateľom, vyvážajúcim výrobcom a zástupcom príslušných vyvážajúcich krajín. Zainteresované strany dostali príležitosť vyjadriť sa písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. |
| --- | --- |

(3)

Komisia oficiálne oznámila začatie konania navrhovateľovi, iným známym výrobcom z Únie, dovozcom/obchodníkom, príslušným známym používateľom, vyvážajúcim výrobcom a zástupcom príslušných vyvážajúcich krajín. Zainteresované strany dostali príležitosť vyjadriť sa písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.

| (4) | Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(4)

Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

| (5) | Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov a dovozcov Únie sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia rátalo s výberom vzorky. Na to, aby Komisia bola schopná rozhodnúť, či je výber vzoriek potrebný, a ak áno, vybrať vzorku, boli všetci vyvážajúci výrobcovia a dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom (podľa špecifikácie v oznámení o začatí konania) počas obdobia prešetrovania (od 1. júla 2008 do 30. júna 2009). |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov a dovozcov Únie sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia rátalo s výberom vzorky. Na to, aby Komisia bola schopná rozhodnúť, či je výber vzoriek potrebný, a ak áno, vybrať vzorku, boli všetci vyvážajúci výrobcovia a dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom (podľa špecifikácie v oznámení o začatí konania) počas obdobia prešetrovania (od 1. júla 2008 do 30. júna 2009).

| (6) | Štrnásť výrobcov z Únie poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Na základe informácií, ktoré dostali od spolupracujúcich výrobcov z Únie, Komisia vybrala vzorku piatich výrobcov z Únie, ktorá predstavuje 65 % predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(6)

Štrnásť výrobcov z Únie poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Na základe informácií, ktoré dostali od spolupracujúcich výrobcov z Únie, Komisia vybrala vzorku piatich výrobcov z Únie, ktorá predstavuje 65 % predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov z Únie.

| (7) | Osem dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Komisia na základe informácií, ktoré dostala od spolupracujúcich dovozcov, vybrala vzorku dvoch dovozcov, ktorí predstavujú 83 % dovozov všetkých spolupracujúcich dovozcov a 48 % všetkých dovozov zo SAE, Iránu a Pakistanu. |
| --- | --- |

(7)

Osem dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Komisia na základe informácií, ktoré dostala od spolupracujúcich dovozcov, vybrala vzorku dvoch dovozcov, ktorí predstavujú 83 % dovozov všetkých spolupracujúcich dovozcov a 48 % všetkých dovozov zo SAE, Iránu a Pakistanu.

| (8) | Komisia poslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom, výrobcom z Únie vo vzorke, dovozcom vo vzorke a všetkým príslušným používateľom a dodávateľom, o ktorých vedela, ako aj tým, ktorí sa jej prihlásili v čase určenom v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(8)

Komisia poslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom, výrobcom z Únie vo vzorke, dovozcom vo vzorke a všetkým príslušným používateľom a dodávateľom, o ktorých vedela, ako aj tým, ktorí sa jej prihlásili v čase určenom v oznámení o začatí konania.

| (9) | Vyplnené dotazníky zaslali piati výrobcovia z Únie vo vzorke, jeden dovozca vo vzorke, desiati používatelia v Únii, traja dodávatelia surovín, jeden vyvážajúci výrobca v Iráne a jeho prepojený obchodník, jeden vyvážajúci výrobca v Pakistane a jeden vyvážajúci výrobca v Spojených arabských emirátoch. Okrem toho sedem spolupracujúcich výrobcov z Únie poskytlo všeobecné údaje na analýzu ujmy. |
| --- | --- |

(9)

Vyplnené dotazníky zaslali piati výrobcovia z Únie vo vzorke, jeden dovozca vo vzorke, desiati používatelia v Únii, traja dodávatelia surovín, jeden vyvážajúci výrobca v Iráne a jeho prepojený obchodník, jeden vyvážajúci výrobca v Pakistane a jeden vyvážajúci výrobca v Spojených arabských emirátoch. Okrem toho sedem spolupracujúcich výrobcov z Únie poskytlo všeobecné údaje na analýzu ujmy.

| (10) | Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:






  a) | Výrobcovia z Únie







  — | Novapet SA, Španielsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:

a)

Výrobcovia z Únie

—

Novapet SA, Španielsko,

| — | Equipolymers srl, Taliansko, |
| --- | --- |

—

Equipolymers srl, Taliansko,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Litva, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,

| — | UAB Neo Group, Litva; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Litva;

| b) | Vyvážajúci výrobca v Iráne







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. a prepojené spoločnosti, Bandar Imam Khomeini a Tehran; |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážajúci výrobca v Iráne

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. a prepojené spoločnosti, Bandar Imam Khomeini a Tehran;

| c) | Vyvážajúci výrobca v Pakistane







  — | Novatex Limited, Karáči; |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážajúci výrobca v Pakistane

—

Novatex Limited, Karáči;

| d) | Vyvážajúci výrobca v Spojených arabských emirátoch







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

d)

Vyvážajúci výrobca v Spojených arabských emirátoch

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Obdobie prešetrovania

| (11) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(11)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Príslušný výrobok

| (12) | Príslušný výrobok je polyetyléntereftalát s viskozitným číslom 78 ml/g alebo vyšším, podľa normy ISO 1628-5, s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý je v súčasnosti zaradený pod kód KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(12)

Príslušný výrobok je polyetyléntereftalát s viskozitným číslom 78 ml/g alebo vyšším, podľa normy ISO 1628-5, s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý je v súčasnosti zaradený pod kód KN 3907 60 20.

| (13) | PET je chemický výrobok, ktorý sa bežne používa v odvetví spracovania plastov na výrobu fliaš a fólií. Keďže tento stupeň PET je homogénny výrobok, nerozdeľuje sa ďalej na rôzne typy výrobkov. |
| --- | --- |

(13)

PET je chemický výrobok, ktorý sa bežne používa v odvetví spracovania plastov na výrobu fliaš a fólií. Keďže tento stupeň PET je homogénny výrobok, nerozdeľuje sa ďalej na rôzne typy výrobkov.

2.2.   Podobný výrobok

| (14) | Prešetrovaním sa ukázalo, že PET vyrobený a predaný v Únii výrobným odvetvím Únie, ako aj PET vyrobený a predaný na domácich trhoch v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch a vyvezený do Únie, majú v podstate rovnaké chemické a fyzické vlastnosti a rovnaké základné použitia. Predbežne sa preto považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(14)

Prešetrovaním sa ukázalo, že PET vyrobený a predaný v Únii výrobným odvetvím Únie, ako aj PET vyrobený a predaný na domácich trhoch v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch a vyvezený do Únie, majú v podstate rovnaké chemické a fyzické vlastnosti a rovnaké základné použitia. Predbežne sa preto považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3.   DUMPING

| (15) | Na základe pozorovania značnej fluktuácie nákladov na suroviny a trhovej ceny PET počas OP považovalo sa za vhodné použiť na stanovenie normálnej hodnoty a vývoznej ceny štvrťročné údaje. Táto metodika sa však nemohla uplatniť v prípade Iránu, keďže jediný iránsky výrobca nemohol poskytnúť úplné štvrťročné údaje o nákladoch. |
| --- | --- |

(15)

Na základe pozorovania značnej fluktuácie nákladov na suroviny a trhovej ceny PET počas OP považovalo sa za vhodné použiť na stanovenie normálnej hodnoty a vývoznej ceny štvrťročné údaje. Táto metodika sa však nemohla uplatniť v prípade Iránu, keďže jediný iránsky výrobca nemohol poskytnúť úplné štvrťročné údaje o nákladoch.

3.1.   Irán

3.1.1.   Normálna hodnota

| (16) | V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv stanovila, či predaj jediného výrobcu v Iráne bol na domácom trhu dostatočne reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie. Domáci predaj jediného výrobcu v Iráne bol počas obdobia prešetrovania dostatočne reprezentatívny. |
| --- | --- |

(16)

V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv stanovila, či predaj jediného výrobcu v Iráne bol na domácom trhu dostatočne reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie. Domáci predaj jediného výrobcu v Iráne bol počas obdobia prešetrovania dostatočne reprezentatívny.

| (17) | Komisia následne preskúmala, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Urobila to stanovením podielu ziskového domáceho predaja podobného výrobku na trhu v Iráne nezávislým zákazníkom počas OP. |
| --- | --- |

(17)

Komisia následne preskúmala, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Urobila to stanovením podielu ziskového domáceho predaja podobného výrobku na trhu v Iráne nezávislým zákazníkom počas OP.

| (18) | Keďže objem ziskových predajov podobného výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja podobného výrobku, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej ceny na domácom trhu a vypočítala sa ako vážený priemer ziskových predajov. |
| --- | --- |

(18)

Keďže objem ziskových predajov podobného výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja podobného výrobku, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej ceny na domácom trhu a vypočítala sa ako vážený priemer ziskových predajov.

3.1.2.   Vývozná cena

| (19) | Keďže vývozný predaj do Únie sa uskutočnil cez prepojenú obchodnú spoločnosť so sídlom v Iráne, vývozná cena sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe cien tohto prepojeného obchodníka pre nezávislých zákazníkov v Únii. |
| --- | --- |

(19)

Keďže vývozný predaj do Únie sa uskutočnil cez prepojenú obchodnú spoločnosť so sídlom v Iráne, vývozná cena sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe cien tohto prepojeného obchodníka pre nezávislých zákazníkov v Únii.

3.1.3.   Porovnanie

| (20) | Normálne hodnoty a vývozné ceny jediného vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu. |
| --- | --- |

(20)

Normálne hodnoty a vývozné ceny jediného vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu.

| (21) | Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielnu úroveň nákladov obchodných, dopravných, nákladov na manipuláciu, nakladanie a pomocných nákladov, nákladov na balenie, úvery a iné faktory (bankové poplatky), a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť. |
| --- | --- |

(21)

Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielnu úroveň nákladov obchodných, dopravných, nákladov na manipuláciu, nakladanie a pomocných nákladov, nákladov na balenie, úvery a iné faktory (bankové poplatky), a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť.

| (22) | Spoločnosť požiadala o úpravy s ohľadom na rozdielnu úroveň obchodu z dôvodu rozdielov pri predaji na jej domácom trhu a na trhu EÚ. Toto sa poskytlo v takej miere, v akej spoločnosť zdôvodnila svoju požiadavku. |
| --- | --- |

(22)

Spoločnosť požiadala o úpravy s ohľadom na rozdielnu úroveň obchodu z dôvodu rozdielov pri predaji na jej domácom trhu a na trhu EÚ. Toto sa poskytlo v takej miere, v akej spoločnosť zdôvodnila svoju požiadavku.

| (23) | Iránsky vyvážajúci výrobca ďalej predložil aj osobitnú žiadosť, ktorá sa týkala údajného vplyvu medzinárodných sankcií voči Iránu. Spoločnosť vyhlásila, že niektorí veľkí zákazníci PET so sídlom v USA, ako napr. Coca-Cola a Pepsi, nemôžu pre sankcie kupovať PET z Iránu, v dôsledku čoho nevydávajú osvedčenia o kvalite pre PET z Iránu. Toto údajne má vplyv aj na iných európskych zákazníkov, ktorí vyžadujú nižšie ceny za PET bez certifikátu od Coca-Coly alebo Pepsi. Iránsky vyvážajúci výrobca však údajný vplyv sankcií nevedel preukazným spôsobom kvantifikovať. Napokon, spoločnosť čelila rovnakému problému na domácom trhu, kde miestni licencovaní predajcovia Coca-Coly a Pepsi nemohli získavať PET od iránskych výrobcov a museli sa spoliehať na dovoz z iných krajín. V dôsledku tohto sankcie by tiež mali vyvolať tlak na znižovanie domácich cien, a teda nie je zjavný rozdiel na účel cenového porovnania. Dospelo sa teda k záveru, že nie je dôvod na úľavu vo forme úprav s ohľadom na vplyv sankcií na Irán. |
| --- | --- |

(23)

Iránsky vyvážajúci výrobca ďalej predložil aj osobitnú žiadosť, ktorá sa týkala údajného vplyvu medzinárodných sankcií voči Iránu. Spoločnosť vyhlásila, že niektorí veľkí zákazníci PET so sídlom v USA, ako napr. Coca-Cola a Pepsi, nemôžu pre sankcie kupovať PET z Iránu, v dôsledku čoho nevydávajú osvedčenia o kvalite pre PET z Iránu. Toto údajne má vplyv aj na iných európskych zákazníkov, ktorí vyžadujú nižšie ceny za PET bez certifikátu od Coca-Coly alebo Pepsi. Iránsky vyvážajúci výrobca však údajný vplyv sankcií nevedel preukazným spôsobom kvantifikovať. Napokon, spoločnosť čelila rovnakému problému na domácom trhu, kde miestni licencovaní predajcovia Coca-Coly a Pepsi nemohli získavať PET od iránskych výrobcov a museli sa spoliehať na dovoz z iných krajín. V dôsledku tohto sankcie by tiež mali vyvolať tlak na znižovanie domácich cien, a teda nie je zjavný rozdiel na účel cenového porovnania. Dospelo sa teda k záveru, že nie je dôvod na úľavu vo forme úprav s ohľadom na vplyv sankcií na Irán.

3.1.4.   Dumpingové rozpätie

| (24) | Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie za jediného výrobcu v Iráne stanovilo na základe porovnania váženého priemeru normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou. |
| --- | --- |

(24)

Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie za jediného výrobcu v Iráne stanovilo na základe porovnania váženého priemeru normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.

| (25) | Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúceho iránskeho vyvážajúceho výrobcu, v Iráne neexistujú žiadni iní známi výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie stanovené pre Irán by sa preto malo rovnať dumpingovému rozpätiu stanovenému pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Iráne. |
| --- | --- |

(25)

Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúceho iránskeho vyvážajúceho výrobcu, v Iráne neexistujú žiadni iní známi výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie stanovené pre Irán by sa preto malo rovnať dumpingovému rozpätiu stanovenému pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Iráne.

| (26) | Dočasné dumpingové rozpätie pre Irán, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 28,6 %. |
| --- | --- |

(26)

Dočasné dumpingové rozpätie pre Irán, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 28,6 %.

3.2.   Pakistan

3.2.1.   Normálna hodnota

| (27) | V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv stanovila, či predaj jediného výrobcu v Pakistane bol na domácom trhu dostatočne reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie. Domáci predaj jediného pakistanského výrobcu počas obdobia prešetrovania sa považoval za dostatočne reprezentatívny. |
| --- | --- |

(27)

V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv stanovila, či predaj jediného výrobcu v Pakistane bol na domácom trhu dostatočne reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie. Domáci predaj jediného pakistanského výrobcu počas obdobia prešetrovania sa považoval za dostatočne reprezentatívny.

| (28) | Komisia následne preskúmala, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa pre podobný výrobok stanovil podiel ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom na pakistanskom trhu počas OP. |
| --- | --- |

(28)

Komisia následne preskúmala, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa pre podobný výrobok stanovil podiel ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom na pakistanskom trhu počas OP.

| (29) | Keďže objem ziskových predajov podobného výrobku predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja podobného výrobku na domácom trhu, normálna hodnota sa vypočítala ako vážený priemer všetkých domácich predajných cien podobného výrobku. |
| --- | --- |

(29)

Keďže objem ziskových predajov podobného výrobku predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja podobného výrobku na domácom trhu, normálna hodnota sa vypočítala ako vážený priemer všetkých domácich predajných cien podobného výrobku.

3.2.2.   Vývozná cena

| (30) | Jediný vyvážajúci výrobca v Pakistane vyvážal príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(30)

Jediný vyvážajúci výrobca v Pakistane vyvážal príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

3.2.3.   Porovnanie

| (31) | Normálne hodnoty a vývozné ceny jediného vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu. |
| --- | --- |

(31)

Normálne hodnoty a vývozné ceny jediného vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu.

| (32) | Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielnu úroveň dovoznej prirážky, zliav, rabatov, nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a pomocných nákladov, nákladov na balenie, úver, popredajné náklady (technická pomoc a servis), provízie a iné faktory (bankové poplatky), a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť. |
| --- | --- |

(32)

Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielnu úroveň dovoznej prirážky, zliav, rabatov, nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a pomocných nákladov, nákladov na balenie, úver, popredajné náklady (technická pomoc a servis), provízie a iné faktory (bankové poplatky), a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť.

3.2.4.   Dumpingové rozpätie

| (33) | Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie v prípade jediného výrobcu v Pakistane zistilo na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou. |
| --- | --- |

(33)

Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie v prípade jediného výrobcu v Pakistane zistilo na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou.

| (34) | Dočasné dumpingové rozpätie jediného pakistanského vývozného výrobcu, Novatex Limited, ako percentuálne vyjadrenie ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 1,5 %, t. j. pod de minimis v zmysle článku 9 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(34)

Dočasné dumpingové rozpätie jediného pakistanského vývozného výrobcu, Novatex Limited, ako percentuálne vyjadrenie ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 1,5 %, t. j. pod de minimis v zmysle článku 9 ods. 3 základného nariadenia.

| (35) | Keďže v Pakistane nie je žiaden iný výrobca príslušného výrobku, nemali by sa uložiť žiadne dočasné opatrenia. |
| --- | --- |

(35)

Keďže v Pakistane nie je žiaden iný výrobca príslušného výrobku, nemali by sa uložiť žiadne dočasné opatrenia.

3.3.   Spojené arabské emiráty

3.3.1.   Normálna hodnota

| (36) | V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv stanovila, či predaj jediného výrobcu v Spojených arabských emirátoch bol na domácom trhu dostatočne reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie. Domáci predaj jediného výrobcu SAE počas obdobia prešetrovania sa považoval za dostatočne reprezentatívny. |
| --- | --- |

(36)

V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv stanovila, či predaj jediného výrobcu v Spojených arabských emirátoch bol na domácom trhu dostatočne reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie. Domáci predaj jediného výrobcu SAE počas obdobia prešetrovania sa považoval za dostatočne reprezentatívny.

| (37) | Komisia následne preskúmala, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel bol pre podobný výrobok stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na trhu SAE počas OP. |
| --- | --- |

(37)

Komisia následne preskúmala, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel bol pre podobný výrobok stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na trhu SAE počas OP.

| (38) | Keďže objem ziskových predajov podobného výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja podobného výrobku, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej ceny na domácom trhu a vypočítala sa ako vážený priemer ziskových predajov. |
| --- | --- |

(38)

Keďže objem ziskových predajov podobného výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja podobného výrobku, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej ceny na domácom trhu a vypočítala sa ako vážený priemer ziskových predajov.

3.3.2.   Vývozná cena

| (39) | Jediný vyvážajúci výrobca v Spojených arabských emirátoch vyvážal príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa preto zakladali na cenách skutočne zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(39)

Jediný vyvážajúci výrobca v Spojených arabských emirátoch vyvážal príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa preto zakladali na cenách skutočne zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

3.3.3.   Porovnanie

| (40) | Normálne hodnoty a vývozné ceny jediného vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu. |
| --- | --- |

(40)

Normálne hodnoty a vývozné ceny jediného vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu.

| (41) | Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielne náklady na dopravu, poistenie manipuláciu, nakladanie a za pomocné náklady, náklady na úver a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť. |
| --- | --- |

(41)

Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielne náklady na dopravu, poistenie manipuláciu, nakladanie a za pomocné náklady, náklady na úver a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť.

3.3.4.   Dumpingové rozpätie

| (42) | Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie za jediného výrobcu v SAE zistilo na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou. |
| --- | --- |

(42)

Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie za jediného výrobcu v SAE zistilo na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou.

| (43) | Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v SAE, v Spojených arabských emirátoch neexistujú žiadni iní známi výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie stanovené pre Spojené arabské emiráty by sa preto malo rovnať dumpingovému rozpätiu stanovenému pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Spojených arabských emirátoch. |
| --- | --- |

(43)

Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v SAE, v Spojených arabských emirátoch neexistujú žiadni iní známi výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie stanovené pre Spojené arabské emiráty by sa preto malo rovnať dumpingovému rozpätiu stanovenému pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Spojených arabských emirátoch.

| (44) | Dočasné dumpingové rozpätie pre Spojené arabské emiráty, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 6,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Dočasné dumpingové rozpätie pre Spojené arabské emiráty, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 6,6 %.

4.   UJMA

4.1.   Výroba Únie a výrobné odvetvie Únie

| (45) | Počas OP vyrábalo v Únii podobný výrobok 17 výrobcov. Výroba týchto výrobcov (stanovená na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade iných výrobcov z Únie z údajov v podnete) sa preto považuje za takú, ktorá predstavuje výrobu Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(45)

Počas OP vyrábalo v Únii podobný výrobok 17 výrobcov. Výroba týchto výrobcov (stanovená na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade iných výrobcov z Únie z údajov v podnete) sa preto považuje za takú, ktorá predstavuje výrobu Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (46) | Z týchto 17 výrobcov 12 výrobcov spolupracovalo pri prešetrovaní. Zistilo sa, že týchto 12 výrobcov predstavuje významnú časť celkovej výroby, v tomto prípade viac ako 80 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. Týchto dvanásť spolupracujúcich výrobcov preto predstavuje výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a bude sa ďalej uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“. Ostatní výrobcovia z Únie sa budú ďalej uvádzať len ako „ostatní výrobcovia z Únie“. Títo ostatní výrobcovia z Únie aktívne podnet nepodporili, ale ani proti nemu nevzniesli námietky. |
| --- | --- |

(46)

Z týchto 17 výrobcov 12 výrobcov spolupracovalo pri prešetrovaní. Zistilo sa, že týchto 12 výrobcov predstavuje významnú časť celkovej výroby, v tomto prípade viac ako 80 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. Týchto dvanásť spolupracujúcich výrobcov preto predstavuje výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a bude sa ďalej uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“. Ostatní výrobcovia z Únie sa budú ďalej uvádzať len ako „ostatní výrobcovia z Únie“. Títo ostatní výrobcovia z Únie aktívne podnet nepodporili, ale ani proti nemu nevzniesli námietky.

| (47) | Treba uviesť, že trh Únie pre PET charakterizuje relatívne vysoký počet výrobcov, ktorí zvyčajne patria do väčších skupín so sídlom mimo EÚ. Trh je v procese konsolidácie s vysokým počtom prevzatí firiem alebo ukončení činnosti. Tak napríklad od roku 2009 závody na výrobu PET Tergal Fibers (Francúzsko), Invista (Nemecko) a Artenius (Spojené kráľovstvo) ukončili činnosť, zatiaľ čo Indorama prevzala bývalý závod Eastman plants v Spojenom kráľovstve a Holandsku. |
| --- | --- |

(47)

Treba uviesť, že trh Únie pre PET charakterizuje relatívne vysoký počet výrobcov, ktorí zvyčajne patria do väčších skupín so sídlom mimo EÚ. Trh je v procese konsolidácie s vysokým počtom prevzatí firiem alebo ukončení činnosti. Tak napríklad od roku 2009 závody na výrobu PET Tergal Fibers (Francúzsko), Invista (Nemecko) a Artenius (Spojené kráľovstvo) ukončili činnosť, zatiaľ čo Indorama prevzala bývalý závod Eastman plants v Spojenom kráľovstve a Holandsku.

| (48) | Ako sa uvádza v odôvodnení 6, vybrala sa vzorka piatich individuálnych výrobcov, ktorí predstavujú 65 % predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov z Únie. Jedna spoločnosť nebola schopná poskytnúť všetky požadované údaje, následkom čoho sa vzorka musela zredukovať na štyri spoločnosti, ktoré predstavujú 47 % predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(48)

Ako sa uvádza v odôvodnení 6, vybrala sa vzorka piatich individuálnych výrobcov, ktorí predstavujú 65 % predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov z Únie. Jedna spoločnosť nebola schopná poskytnúť všetky požadované údaje, následkom čoho sa vzorka musela zredukovať na štyri spoločnosti, ktoré predstavujú 47 % predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov.

4.2.   Spotreba Únie

| (49) | Spotreba Únie sa stanovila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, údaje za objem dovozu na trh Únie sa získali z EUROSTATu a tie, ktoré súvisia s inými výrobcami z Únie, z odhadu na základe podnetu. |
| --- | --- |

(49)

Spotreba Únie sa stanovila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, údaje za objem dovozu na trh Únie sa získali z EUROSTATu a tie, ktoré súvisia s inými výrobcami z Únie, z odhadu na základe podnetu.

| (50) | Spotreba prešetrovaného výrobku v Únii narástla od roku 2006 do OP o 11 %. Konkrétne, dopyt sa zjavne zvýšil o 8 % v roku 2007, o málo poklesol od roku 2007 do 2008 (o 2 percentuálne body) a stúpol o ďalších 5 percentuálnych bodov od roku 2008 do OP.

  Tabuľka 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba EÚ (v tonách) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky, údaje Eurostatu a podnet. |

(50)

Spotreba prešetrovaného výrobku v Únii narástla od roku 2006 do OP o 11 %. Konkrétne, dopyt sa zjavne zvýšil o 8 % v roku 2007, o málo poklesol od roku 2007 do 2008 (o 2 percentuálne body) a stúpol o ďalších 5 percentuálnych bodov od roku 2008 do OP.

Tabuľka 1

2006

2007

2008

OP

Celková spotreba EÚ (v tonách)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Index (2006 = 100)

100

108

106

111

Zdroj: vyplnené dotazníky, údaje Eurostatu a podnet.

4.3.   Dovoz z príslušných krajín

a)   Súhrnné hodnotenie vplyvu príslušného dovozu

| (51) | Komisia skúmala, či by sa dovoz PET s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(51)

Komisia skúmala, či by sa dovoz PET s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.

| (52) | Keďže dumpingové rozpätie zistené pre Pakistan je de minimis, usúdilo sa, že účinky tohto dovozu nemožno posudzovať spoločne s dumpingovým dovozom z Iránu a Spojených arabských emirátov. |
| --- | --- |

(52)

Keďže dumpingové rozpätie zistené pre Pakistan je de minimis, usúdilo sa, že účinky tohto dovozu nemožno posudzovať spoločne s dumpingovým dovozom z Iránu a Spojených arabských emirátov.

| (53) | Vzhľadom na účinok dovozu s pôvodom v SAE a Iráne prešetrovanie ukázalo, že dumpingové rozpätie bolo nad prahom de minimis podľa definície článku 9 ods. 3 základného nariadenia a objem dumpingového dovozu z týchto dvoch krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(53)

Vzhľadom na účinok dovozu s pôvodom v SAE a Iráne prešetrovanie ukázalo, že dumpingové rozpätie bolo nad prahom de minimis podľa definície článku 9 ods. 3 základného nariadenia a objem dumpingového dovozu z týchto dvoch krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia.

| (54) | Vzhľadom na podmienky súťaže medzi dovozom z Iránu a Spojených arabských emirátov a podobným výrobkom sa prešetrovaním zistilo, že výrobcovia z týchto krajín používajú rovnaké predajné kanály a predávajú podobnej kategórii zákazníkov. Prešetrovaním sa ďalej zistilo aj to, že dovoz z obidvoch týchto krajín mal počas posudzovaného obdobia rastúci trend. |
| --- | --- |

(54)

Vzhľadom na podmienky súťaže medzi dovozom z Iránu a Spojených arabských emirátov a podobným výrobkom sa prešetrovaním zistilo, že výrobcovia z týchto krajín používajú rovnaké predajné kanály a predávajú podobnej kategórii zákazníkov. Prešetrovaním sa ďalej zistilo aj to, že dovoz z obidvoch týchto krajín mal počas posudzovaného obdobia rastúci trend.

| (55) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli splnené a dovoz z Iránu a Spojených arabských emirátov by sa mal posudzovať súhrnne. |
| --- | --- |

(55)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli splnené a dovoz z Iránu a Spojených arabských emirátov by sa mal posudzovať súhrnne.

b)   Objem príslušného dovozu

| (56) | Objem dumpingového dovozu posudzovaného výrobku do EÚ vzrástol od roku 2006 do OP takmer 20-krát a dosiahol 212 198 ton v OP. Konkrétne, dovoz zo SAE a Iránu sa od roku 2006 do 2007 takmer strojnásobil, pričom v roku 2008 sa potom ďalej zvýšil 4-krát voči roku 2007 a takmer sa zdvojnásobil od roku 2008 do OP.

  Tabuľka 2 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dumpingových dovozov zo SAE a Iránu (v tonách) | 11 752 | 33 812 | 133 389 | 212 198 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 288 | 1 135 | 1 806 |
| Podiel dumpingových dovozov zo SAE a Iránu na trhu | 0,4 % | 1,2 % | 4,6 % | 7,1 % |
| Zdroj: Eurostat. |

(56)

Objem dumpingového dovozu posudzovaného výrobku do EÚ vzrástol od roku 2006 do OP takmer 20-krát a dosiahol 212 198 ton v OP. Konkrétne, dovoz zo SAE a Iránu sa od roku 2006 do 2007 takmer strojnásobil, pričom v roku 2008 sa potom ďalej zvýšil 4-krát voči roku 2007 a takmer sa zdvojnásobil od roku 2008 do OP.

Tabuľka 2

2006

2007

2008

OP

Objem dumpingových dovozov zo SAE a Iránu (v tonách)

11 752

33 812

133 389

212 198

Index (2006 = 100)

100

288

1 135

1 806

Podiel dumpingových dovozov zo SAE a Iránu na trhu

0,4 %

1,2 %

4,6 %

7,1 %

Zdroj: Eurostat.

c)   Podiel na trhu príslušného dovozu

| (57) | Podiel dumpingových dovozov zo SAE a Iránu na trhu počas roku 2006 predstavoval 0,4 % a v priebehu posudzovaného obdobia sa postupne zvýšil o takmer 7 percentuálnych bodov. Konkrétne, vzrástol o 0,8 percentuálneho bodu od roku 2006 do 2007, o ďalších 3,4 percentuálneho bodu v 2007 a 2008 a o 2,5 percentuálneho bodu od roku 2008 do OP. Počas OP podiel dumpingového dovozu zo SAE a Iránu na trhu bol 7,1 %. |
| --- | --- |

(57)

Podiel dumpingových dovozov zo SAE a Iránu na trhu počas roku 2006 predstavoval 0,4 % a v priebehu posudzovaného obdobia sa postupne zvýšil o takmer 7 percentuálnych bodov. Konkrétne, vzrástol o 0,8 percentuálneho bodu od roku 2006 do 2007, o ďalších 3,4 percentuálneho bodu v 2007 a 2008 a o 2,5 percentuálneho bodu od roku 2008 do OP. Počas OP podiel dumpingového dovozu zo SAE a Iránu na trhu bol 7,1 %.

| (58) | Treba uviesť, že SAE vstúpili na trh až v roku 2007, podarilo sa im však rýchlo získať významný podiel na trhu. |
| --- | --- |

(58)

Treba uviesť, že SAE vstúpili na trh až v roku 2007, podarilo sa im však rýchlo získať významný podiel na trhu.

d)   Ceny

i)   Vývoj cien

| (59) | Počas posudzovaného obdobia priemerná dovozná cena klesla o 15 %, pričom najvýraznejší pokles bol v období od roku 2008 do OP. Konkrétnejšie, priemerná cena klesla o 1 % v roku 2007 a o ďalší percentuálny bod v roku 2008, pričom počas OP poklesla o ďalších 13 percentuálnych bodov.

  Tabuľka 3 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena dovozu zo SAE a Iránu (EUR/tona) | 1 033 | 1 023 | 1 010 | 874 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 85 |
| Zdroj: Eurostat. |

(59)

Počas posudzovaného obdobia priemerná dovozná cena klesla o 15 %, pričom najvýraznejší pokles bol v období od roku 2008 do OP. Konkrétnejšie, priemerná cena klesla o 1 % v roku 2007 a o ďalší percentuálny bod v roku 2008, pričom počas OP poklesla o ďalších 13 percentuálnych bodov.

Tabuľka 3

2006

2007

2008

OP

Cena dovozu zo SAE a Iránu (EUR/tona)

1 033

1 023

1 010

874

Index

100

99

98

85

Zdroj: Eurostat.

ii)   Cenové podhodnotenie

| (60) | So zreteľom na skutočnosť, že ceny a náklady príslušného výrobku sa počas OP značne menili, predajné ceny a náklady sa zozbierali za štvrťroky a výpočty podhodnotenia a predaja pod cenu sa vykonali na štvrťročnom základe. |
| --- | --- |

(60)

So zreteľom na skutočnosť, že ceny a náklady príslušného výrobku sa počas OP značne menili, predajné ceny a náklady sa zozbierali za štvrťroky a výpočty podhodnotenia a predaja pod cenu sa vykonali na štvrťročnom základe.

| (61) | Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa vážené priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu, porovnali s korešpondujúcimi váženými priemernými cenami dovozu zo SAE a Iránu pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na báze CIF s náležitými úpravami s ohľadom na náklady po dovoze a rozdiely v úrovni obchodu. |
| --- | --- |

(61)

Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa vážené priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu, porovnali s korešpondujúcimi váženými priemernými cenami dovozu zo SAE a Iránu pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na báze CIF s náležitými úpravami s ohľadom na náklady po dovoze a rozdiely v úrovni obchodu.

| (62) | Porovnanie ukázalo, že počas OP príslušný dumpingový výrobok s pôvodom v SAE predaný v Únii podhodnotil ceny vo výrobnom odvetví Únie o 3,9 %. Dumpingové výrobky s pôvodom v Iráne predané v Únii podhodnotili ceny Únie o 3,2 %. Vážené priemerné rozpätie podhodnotenia počas OP je v oboch krajinách 3,8 %. |
| --- | --- |

(62)

Porovnanie ukázalo, že počas OP príslušný dumpingový výrobok s pôvodom v SAE predaný v Únii podhodnotil ceny vo výrobnom odvetví Únie o 3,9 %. Dumpingové výrobky s pôvodom v Iráne predané v Únii podhodnotili ceny Únie o 3,2 %. Vážené priemerné rozpätie podhodnotenia počas OP je v oboch krajinách 3,8 %.

4.4.   Situácia výrobného odvetvia Únie

| (63) | Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo vyhodnotenie všetkých príslušných hospodárskych faktorov a indexov, ktoré ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(63)

Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo vyhodnotenie všetkých príslušných hospodárskych faktorov a indexov, ktoré ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia.

| (64) | Ako sa už vysvetlilo, usudzujúc podľa veľkého počtu výrobcov v Únii, vytvorenie vzorky bolo potrebné. Na účely analýzy ujmy sa ukazovatele ujmy stanovili na týchto dvoch úrovniach:






  — | Makroekonomické elementy (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny a veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z vplyvu predchádzajúceho dumpingu) sa posudzovali na úrovni výroby celej Únie, a to na základe informácií zozbieraných od spolupracujúcich výrobcov, pričom v prípade iných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov z podnetu. |
| --- | --- | --- |

(64)

Ako sa už vysvetlilo, usudzujúc podľa veľkého počtu výrobcov v Únii, vytvorenie vzorky bolo potrebné. Na účely analýzy ujmy sa ukazovatele ujmy stanovili na týchto dvoch úrovniach:

—

Makroekonomické elementy (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny a veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z vplyvu predchádzajúceho dumpingu) sa posudzovali na úrovni výroby celej Únie, a to na základe informácií zozbieraných od spolupracujúcich výrobcov, pričom v prípade iných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov z podnetu.

| — | Analýza mikroekonomických elementov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa vykonala za výrobcov z Únie vo vzorke na základe ich informácií. |
| --- | --- |

—

Analýza mikroekonomických elementov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa vykonala za výrobcov z Únie vo vzorke na základe ich informácií.

4.5.   Makroekonomické prvky

a)   Výroba

| (65) | Výroba Únie poklesla o 4 % od roku 2006 do OP. Konkrétnejšie, vzrástla o 5 % v roku 2007 na približne 2 570 000 ton, ale prudko poklesla o 10 percentuálnych bodov v roku 2008 voči 2007 a málo vzrástla o 1 percentuálny bod od roku 2008 do OP, keď dosiahla približne 2 300 000 ton.

  Tabuľka 4 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tonách) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet. |

(65)

Výroba Únie poklesla o 4 % od roku 2006 do OP. Konkrétnejšie, vzrástla o 5 % v roku 2007 na približne 2 570 000 ton, ale prudko poklesla o 10 percentuálnych bodov v roku 2008 voči 2007 a málo vzrástla o 1 percentuálny bod od roku 2008 do OP, keď dosiahla približne 2 300 000 ton.

Tabuľka 4

2006

2007

2008

OP

Výroba (v tonách)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Index (2006 = 100)

100

105

95

96

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet.

b)   Výrobná kapacita a využitie výrobnej kapacity

| (66) | Výrobná kapacita výrobcov z Únie počas posudzovaného obdobia vzrástla o 15 %. Konkrétne, vzrástla o 1 % v roku 2007, o ďalších 5 percentuálnych bodov v roku 2008 a dokonca o ďalších 9 percentuálnych bodov v OP.

  Tabuľka 5 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Využitie výrobnej kapacity | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet. |

(66)

Výrobná kapacita výrobcov z Únie počas posudzovaného obdobia vzrástla o 15 %. Konkrétne, vzrástla o 1 % v roku 2007, o ďalších 5 percentuálnych bodov v roku 2008 a dokonca o ďalších 9 percentuálnych bodov v OP.

Tabuľka 5

2006

2007

2008

OP

Výrobná kapacita (v tonách)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Index (2006 = 100)

100

101

106

115

Využitie výrobnej kapacity

83 %

87 %

75 %

69 %

Index (2006 = 100)

100

105

90

84

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet.

| (67) | Využívanie výrobnej kapacity v roku 2006 bolo 83 %, vzrástlo na 87 % v roku 2007, neskôr však v roku 2008 pokleslo na 75 % a na iba 69 % počas OP. Klesajúca miera využitia kapacity v roku 2008 a počas OP odzrkadľuje pokles výroby a nárast výrobnej kapacity v tomto období. |
| --- | --- |

(67)

Využívanie výrobnej kapacity v roku 2006 bolo 83 %, vzrástlo na 87 % v roku 2007, neskôr však v roku 2008 pokleslo na 75 % a na iba 69 % počas OP. Klesajúca miera využitia kapacity v roku 2008 a počas OP odzrkadľuje pokles výroby a nárast výrobnej kapacity v tomto období.

c)   Objem predaja

| (68) | Objem predaja výrobcov z Únie neprepojeným zákazníkom na trhu EÚ počas posudzovaného obdobia mierne poklesol. Predaj sa zvýšil o 5 % v roku 2007, v nasledujúcom roku však mierne poklesol pod úroveň roka 2006 a počas OP bol o 3 % nižší ako v roku 2006, na úrovni približne 2 100 000 ton. Ak posudzujeme obmedzený objem zásob, vývoj predaja tak presne odzrkadľuje vývoj výroby.

  Tabuľka 6 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÚ predaj (v tonách) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet. |

(68)

Objem predaja výrobcov z Únie neprepojeným zákazníkom na trhu EÚ počas posudzovaného obdobia mierne poklesol. Predaj sa zvýšil o 5 % v roku 2007, v nasledujúcom roku však mierne poklesol pod úroveň roka 2006 a počas OP bol o 3 % nižší ako v roku 2006, na úrovni približne 2 100 000 ton. Ak posudzujeme obmedzený objem zásob, vývoj predaja tak presne odzrkadľuje vývoj výroby.

Tabuľka 6

2006

2007

2008

OP

EÚ predaj (v tonách)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Index (2006 = 100)

100

105

99

97

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet.

d)   Podiel na trhu

| (69) | Počas posudzovaného obdobia výrobcovia z Únie stratili 10 percentuálnych bodov z podielu na trhu, ktorý poklesol z 85 % v roku 2006 na 75 % počas OP. Táto strata podielu na trhu odzrkadľuje skutočnosť, že napriek rastu spotreby predaj výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia poklesol o 3 %. Treba uviesť, že tento klesajúci trend bol zistený aj v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

  Tabuľka 7 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podiel na trhu výrobcov z Únie | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet, Eurostat. |

(69)

Počas posudzovaného obdobia výrobcovia z Únie stratili 10 percentuálnych bodov z podielu na trhu, ktorý poklesol z 85 % v roku 2006 na 75 % počas OP. Táto strata podielu na trhu odzrkadľuje skutočnosť, že napriek rastu spotreby predaj výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia poklesol o 3 %. Treba uviesť, že tento klesajúci trend bol zistený aj v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

Tabuľka 7

2006

2007

2008

OP

Podiel na trhu výrobcov z Únie

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Index (2006 = 100)

100

98

94

88

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet, Eurostat.

e)   Rast

| (70) | Od roku 2006 do OP, napriek nárastu spotreby Únie o 11 % poklesol objem predaja výrobcov z Únie o 3 % a podiel výrobcov z Únie na trhu poklesol o 10 percentuálnych bodov. Na druhej strane však v rovnakom časovom období podiel dumpingových dovozov na trhu vzrástol z 0,4 % na 7,1 %. Dospelo sa teda k názoru, že výrobcovia z Únie nevedia využiť výhodu trhového rastu. |
| --- | --- |

(70)

Od roku 2006 do OP, napriek nárastu spotreby Únie o 11 % poklesol objem predaja výrobcov z Únie o 3 % a podiel výrobcov z Únie na trhu poklesol o 10 percentuálnych bodov. Na druhej strane však v rovnakom časovom období podiel dumpingových dovozov na trhu vzrástol z 0,4 % na 7,1 %. Dospelo sa teda k názoru, že výrobcovia z Únie nevedia využiť výhodu trhového rastu.

f)   Zamestnanosť

| (71) | Úroveň zamestnanosti výrobcov z Únie ukazuje pokles o 15 % od roku 2006 do OP. Konkrétnejšie, počet zamestnaných osôb významne poklesol z 2 400 v roku 2006 na 2 100 v roku 2007, alebo o 13 %, a zotrval blízko pri tejto úrovni v roku 2008 a počas OP. Pokles v roku 2007 odzrkadľuje reštrukturalizačné úsilie mnohých výrobcov z Únie.

  Tabuľka 8 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zamestnanosť (osoby) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet. |

(71)

Úroveň zamestnanosti výrobcov z Únie ukazuje pokles o 15 % od roku 2006 do OP. Konkrétnejšie, počet zamestnaných osôb významne poklesol z 2 400 v roku 2006 na 2 100 v roku 2007, alebo o 13 %, a zotrval blízko pri tejto úrovni v roku 2008 a počas OP. Pokles v roku 2007 odzrkadľuje reštrukturalizačné úsilie mnohých výrobcov z Únie.

Tabuľka 8

2006

2007

2008

OP

Zamestnanosť (osoby)

2 410

2 100

2 060

2 057

Index (2006 = 100)

100

87

85

85

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet.

g)   Produktivita

| (72) | Produktivita pracovnej sily výrobcov z Únie, meraná ako výkon (v tonách) na zamestnanú osobu za rok, počas posudzovaného obdobia vzrástla o 12 %. Toto odzrkadľuje skutočnosť, že výroba klesala pomalšie ako úroveň zamestnanosti a je indikátorom zvýšenej efektivity výrobcov z Únie. Toto je zjavné najmä v roku 2007, keď pri poklese úrovne zamestnanosti výroba vzrástla a produktivita bola o 21 % vyššia ako v roku 2006.

  Tabuľka 9 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tonách na zamestnanca) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet. |

(72)

Produktivita pracovnej sily výrobcov z Únie, meraná ako výkon (v tonách) na zamestnanú osobu za rok, počas posudzovaného obdobia vzrástla o 12 %. Toto odzrkadľuje skutočnosť, že výroba klesala pomalšie ako úroveň zamestnanosti a je indikátorom zvýšenej efektivity výrobcov z Únie. Toto je zjavné najmä v roku 2007, keď pri poklese úrovne zamestnanosti výroba vzrástla a produktivita bola o 21 % vyššia ako v roku 2006.

Tabuľka 9

2006

2007

2008

OP

Produktivita (v tonách na zamestnanca)

1 013

1 224

1 130

1 137

Index (2006 = 100)

100

121

112

112

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet.

h)   Faktory ovplyvňujúce predajné ceny

| (73) | Ročné priemerné predajné ceny výrobcov z Únie na trhu EÚ pre neprepojených zákazníkov zostali od roku 2006 do roku 2008 stabilné, na úrovni približne 1 100 EUR za tonu. Počas OP ročné priemerné predajné ceny poklesli o 12 % a dosiahli 977 EUR za tonu. Ročná priemerná predajná cena neodzrkadľuje mesačnú alebo dokonca dennú fluktuáciu ceny PET na európskom (a svetovom) trhu, ale považuje sa za dostatočnú na preukázanie trendu počas posudzovaného obdobia. Predajné ceny PET normálne sledujú cenové trendy hlavnej suroviny (najmä PTA a MEG), keďže tieto tvoria až 80 % celkových nákladov na PET.

  Tabuľka 10 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu EÚ (EUR/tona) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet. |

(73)

Ročné priemerné predajné ceny výrobcov z Únie na trhu EÚ pre neprepojených zákazníkov zostali od roku 2006 do roku 2008 stabilné, na úrovni približne 1 100 EUR za tonu. Počas OP ročné priemerné predajné ceny poklesli o 12 % a dosiahli 977 EUR za tonu. Ročná priemerná predajná cena neodzrkadľuje mesačnú alebo dokonca dennú fluktuáciu ceny PET na európskom (a svetovom) trhu, ale považuje sa za dostatočnú na preukázanie trendu počas posudzovaného obdobia. Predajné ceny PET normálne sledujú cenové trendy hlavnej suroviny (najmä PTA a MEG), keďže tieto tvoria až 80 % celkových nákladov na PET.

Tabuľka 10

2006

2007

2008

OP

Jednotková cena na trhu EÚ (EUR/tona)

1 110

1 105

1 111

977

Index (2006 = 100)

100

100

100

88

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet.

| (74) | Ako sa už uviedlo, predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli podhodnotené dumpingovými dovozmi zo SAE a Iránu. |
| --- | --- |

(74)

Ako sa už uviedlo, predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli podhodnotené dumpingovými dovozmi zo SAE a Iránu.

i)   Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z vplyvu predchádzajúceho dumpingu

| (75) | Vzhľadom na objem, podiel na trhu a cenu dovozu zo SAE a Iránu, vplyv skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie nemožno považovať za zanedbateľný. Dôležité je pripomenúť si, že od roku 2000 platia antidumpingové opatrenia proti dovozu PET z Indie, Indonézie, Kórejskej republiky, Malajzie, Taiwanu, Thajska a od roku 2004 proti Čínskej ľudovej republike. Vzhľadom na to, že počas obdobia posudzovaného v tomto prešetrovaní odvetvie Únie stratilo podiel na trhu a zvýšilo svoje straty, nemožno konštatovať žiadne zotavenie z vplyvu predchádzajúceho dumpingu a usudzuje sa, že výroba Únie zostáva zraniteľná voči poškodzujúcemu vplyvu každého dumpingového dovozu na trh Únie. |
| --- | --- |

(75)

Vzhľadom na objem, podiel na trhu a cenu dovozu zo SAE a Iránu, vplyv skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie nemožno považovať za zanedbateľný. Dôležité je pripomenúť si, že od roku 2000 platia antidumpingové opatrenia proti dovozu PET z Indie, Indonézie, Kórejskej republiky, Malajzie, Taiwanu, Thajska a od roku 2004 proti Čínskej ľudovej republike. Vzhľadom na to, že počas obdobia posudzovaného v tomto prešetrovaní odvetvie Únie stratilo podiel na trhu a zvýšilo svoje straty, nemožno konštatovať žiadne zotavenie z vplyvu predchádzajúceho dumpingu a usudzuje sa, že výroba Únie zostáva zraniteľná voči poškodzujúcemu vplyvu každého dumpingového dovozu na trh Únie.

4.6.   Mikroekonomické prvky

a)   Zásoby

| (76) | Úroveň konečných zásob výrobcov vo vzorke poklesla od roku 2006 do obdobia OP o 22 %. Treba uviesť, že zásoby predstavujú menej než 5 % ročnej výroby a pri analýze ujmy je relevantnosť tohto ukazovateľa obmedzená.

  Tabuľka 11











  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečné zásoby (v tonách) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(76)

Úroveň konečných zásob výrobcov vo vzorke poklesla od roku 2006 do obdobia OP o 22 %. Treba uviesť, že zásoby predstavujú menej než 5 % ročnej výroby a pri analýze ujmy je relevantnosť tohto ukazovateľa obmedzená.

Tabuľka 11

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Konečné zásoby (v tonách)

61 374

57 920

46 951

47 582

Index (2006 = 100)

100

94

77

78

Zdroj: vyplnené dotazníky.

b)   Mzdy

| (77) | Ročné náklady práce od roku 2006 do roku 2007 vzrástli o 11 %, pred poklesom o 2 percentuálne body v roku 2008 voči roku 2007 a o ďalších 9 percentuálnych bodov v OP voči 2008, keď dosiahli rovnakú úroveň ako v roku 2006. Celkovo tak náklady práce zostali stabilné.

  Tabuľka 12











  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ročné náklady práce (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(77)

Ročné náklady práce od roku 2006 do roku 2007 vzrástli o 11 %, pred poklesom o 2 percentuálne body v roku 2008 voči roku 2007 a o ďalších 9 percentuálnych bodov v OP voči 2008, keď dosiahli rovnakú úroveň ako v roku 2006. Celkovo tak náklady práce zostali stabilné.

Tabuľka 12

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Ročné náklady práce (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Index (2006 = 100)

100

111

109

100

Zdroj: vyplnené dotazníky.

c)   Ziskovosť a návratnosť investícií

| (78) | Počas posudzovaného obdobia ziskovosť výrobcov vo vzorke pri predaji podobného výrobku na trhu EÚ neprepojeným zákazníkom, vyjadrená ako percento čistých predajov, zostala záporná alebo dokonca klesla z – 6,9 % na – 7,5 %. Konkrétnejšie, ziskovosť výrobcov vo vzorke sa zlepšila v roku 2007, keď čistá strata predstavovala iba – 1,5 % čistých predajov, straty však prudko vzrástli na – 9,3 % v roku 2008. Situácia sa mierne zlepšila počas OP.

  Tabuľka 13











  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť EÚ (% z čistého predaja) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Index (2006 = – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| ROI (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Index (2006 = – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(78)

Počas posudzovaného obdobia ziskovosť výrobcov vo vzorke pri predaji podobného výrobku na trhu EÚ neprepojeným zákazníkom, vyjadrená ako percento čistých predajov, zostala záporná alebo dokonca klesla z – 6,9 % na – 7,5 %. Konkrétnejšie, ziskovosť výrobcov vo vzorke sa zlepšila v roku 2007, keď čistá strata predstavovala iba – 1,5 % čistých predajov, straty však prudko vzrástli na – 9,3 % v roku 2008. Situácia sa mierne zlepšila počas OP.

Tabuľka 13

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Ziskovosť EÚ (% z čistého predaja)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Index (2006 = – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

ROI (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Index (2006 = – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Zdroj: vyplnené dotazníky.

| (79) | Návratnosť investícií (ďalej len „ROI“), vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií, vo všeobecnosti sledovala trend ziskovosti. Vzrástla z úrovne – 9,6 % v roku 2006 na – 3,1 % v roku 2007. Poklesla na – 16,8 % v roku 2008 a znova vzrástla počas OP na – 12,3 %. Celkovo návratnosť investícií zostala záporná a počas posudzovaného obdobia sa zhoršila o 2,7 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(79)

Návratnosť investícií (ďalej len „ROI“), vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií, vo všeobecnosti sledovala trend ziskovosti. Vzrástla z úrovne – 9,6 % v roku 2006 na – 3,1 % v roku 2007. Poklesla na – 16,8 % v roku 2008 a znova vzrástla počas OP na – 12,3 %. Celkovo návratnosť investícií zostala záporná a počas posudzovaného obdobia sa zhoršila o 2,7 percentuálneho bodu.

d)   Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál

| (80) | Čistý peňažný tok z prevádzkových činností bol záporný a v roku 2006 predstavoval – 18,5 mil. EUR. Významne sa zlepšil v roku 2007, keď sa stal kladným na úrovni 19,5 mil. EUR, avšak v roku 2008 sa masívne zhoršil (– 42 mil. EUR) pred dosiahnutím zápornej hodnoty – 11 mil. EUR počas OP. Celkovo sa peňažný tok počas posudzovaného obdobia zlepšil, aj keď zostal záporný. |
| --- | --- |

(80)

Čistý peňažný tok z prevádzkových činností bol záporný a v roku 2006 predstavoval – 18,5 mil. EUR. Významne sa zlepšil v roku 2007, keď sa stal kladným na úrovni 19,5 mil. EUR, avšak v roku 2008 sa masívne zhoršil (– 42 mil. EUR) pred dosiahnutím zápornej hodnoty – 11 mil. EUR počas OP. Celkovo sa peňažný tok počas posudzovaného obdobia zlepšil, aj keď zostal záporný.

| (81) | Neboli žiadne náznaky toho, že by výrobné odvetvie Únie malo ťažkosti so získavaním kapitálu, a to najmä vďaka skutočnosti, že niektorí výrobcovia sa združujú vo väčších skupinách.

  Tabuľka 14











  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peňažný tok (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Index (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(81)

Neboli žiadne náznaky toho, že by výrobné odvetvie Únie malo ťažkosti so získavaním kapitálu, a to najmä vďaka skutočnosti, že niektorí výrobcovia sa združujú vo väčších skupinách.

Tabuľka 14

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Peňažný tok (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Index (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Zdroj: vyplnené dotazníky.

e)   Investície

| (82) | Ročné investície spoločností vo vzorke do výroby podobného výrobku od roku 2006 do roku 2007 poklesli o 34 %, o ďalších 59 percentuálnych bodov od roku 2007 do roku 2008 a potom počas OP voči roku 2008 o málo poklesli. Celkovo sa investície počas posudzovaného obdobia znížili o 96 %. Tento prudký pokles investícií je možné čiastočne vysvetliť tým, že v rokoch 2006 a 2007 sa získali nové výrobné linky na zvýšenie kapacity.

  Tabuľka15











  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investície (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(82)

Ročné investície spoločností vo vzorke do výroby podobného výrobku od roku 2006 do roku 2007 poklesli o 34 %, o ďalších 59 percentuálnych bodov od roku 2007 do roku 2008 a potom počas OP voči roku 2008 o málo poklesli. Celkovo sa investície počas posudzovaného obdobia znížili o 96 %. Tento prudký pokles investícií je možné čiastočne vysvetliť tým, že v rokoch 2006 a 2007 sa získali nové výrobné linky na zvýšenie kapacity.

Tabuľka15

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Čisté investície (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Index (2006 = 100)

100

66

7

4

Zdroj: vyplnené dotazníky.

4.7.   Záver o ujme

| (83) | Analýza makroekonomických údajov ukazuje, že výrobcovia z Únie počas posudzovaného obdobia znížili výrobu a predaj. Napriek tomu, že pozorovaný pokles nebol dramatický, je potrebné posudzovať ho v kontexte vyššieho dopytu v období od roku 2006 a OP a výsledného poklesu podielu výrobcov z Únie na trhu o 10 percentuálnych bodov na 75 %. |
| --- | --- |

(83)

Analýza makroekonomických údajov ukazuje, že výrobcovia z Únie počas posudzovaného obdobia znížili výrobu a predaj. Napriek tomu, že pozorovaný pokles nebol dramatický, je potrebné posudzovať ho v kontexte vyššieho dopytu v období od roku 2006 a OP a výsledného poklesu podielu výrobcov z Únie na trhu o 10 percentuálnych bodov na 75 %.

| (84) | Relevantné mikroekonomické ukazovatele zároveň jasne ukazujú zhoršenie hospodárskej situácie výrobcov z Únie vo vzorke. Ziskovosť a návratnosť investícií zostali záporné a ďalej celkovo poklesli v období od 2006 do OP. Napriek celkovo kladnému vývoju aj peňažný tok zostal počas OP záporný. |
| --- | --- |

(84)

Relevantné mikroekonomické ukazovatele zároveň jasne ukazujú zhoršenie hospodárskej situácie výrobcov z Únie vo vzorke. Ziskovosť a návratnosť investícií zostali záporné a ďalej celkovo poklesli v období od 2006 do OP. Napriek celkovo kladnému vývoju aj peňažný tok zostal počas OP záporný.

| (85) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(85)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

5.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

5.1.   Úvod

| (86) | V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz s pôvodom v Iráne a v Spojených arabských emirátoch spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v takej miere, ktorá sa môže posúdiť ako značná. Skúmali sa tiež známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli v rovnakom čase výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu, aby sa tým zabezpečilo, že možná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nepripíše dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(86)

V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz s pôvodom v Iráne a v Spojených arabských emirátoch spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v takej miere, ktorá sa môže posúdiť ako značná. Skúmali sa tiež známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli v rovnakom čase výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu, aby sa tým zabezpečilo, že možná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nepripíše dumpingovému dovozu.

5.2.   Vplyv dumpingového dovozu

| (87) | V období od roku 2006 do OP objem dumpingového dovozu príslušného výrobku s pôvodom v SAE a Iráne vzrástol takmer 20-krát na 212 200 ton a ich podiel na trhu vzrástol takmer o 7 percentuálnych bodov (z 0,4 % na 7,1 %). Výrobné odvetvie Únie zároveň stratilo asi 10 percentuálnych bodov podielu na trhu (z 84,9 % na 75,1 %). Od roku 2006 do OP sa priemerná cena tohto dovozu znížila a zostala na nižšej úrovni než priemerná cena výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(87)

V období od roku 2006 do OP objem dumpingového dovozu príslušného výrobku s pôvodom v SAE a Iráne vzrástol takmer 20-krát na 212 200 ton a ich podiel na trhu vzrástol takmer o 7 percentuálnych bodov (z 0,4 % na 7,1 %). Výrobné odvetvie Únie zároveň stratilo asi 10 percentuálnych bodov podielu na trhu (z 84,9 % na 75,1 %). Od roku 2006 do OP sa priemerná cena tohto dovozu znížila a zostala na nižšej úrovni než priemerná cena výrobcov z Únie.

| (88) | Ako sa uvádza v odôvodnení 62, cenové podhodnotenie dumpingového dovozu bolo v prípade SAE 3,9 % a v prípade Iránu 3,2 %. Ak aj cenové podhodnotenie bolo pod 4 %, nemožno ho považovať za nedôležité vzhľadom na to, že PET je komodita a hospodárska súťaž sa realizuje hlavne cez cenu. |
| --- | --- |

(88)

Ako sa uvádza v odôvodnení 62, cenové podhodnotenie dumpingového dovozu bolo v prípade SAE 3,9 % a v prípade Iránu 3,2 %. Ak aj cenové podhodnotenie bolo pod 4 %, nemožno ho považovať za nedôležité vzhľadom na to, že PET je komodita a hospodárska súťaž sa realizuje hlavne cez cenu.

| (89) | Iránsky vývozca tvrdil, že dovoz PET z Iránu nemohol spôsobiť výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu vzhľadom na to, že táto úroveň dovozu len mierne prevyšovala prah de minimis stanovený pre dovoz. Počas OP však dovoz z Iránu, ktorého podiel na trhu predstavoval 1,9 %, presiahol prah de minimis stanovený v základnom nariadení. Okrem toho iránske dovozné ceny predstavovali podhodnotenie predajných cien výrobného odvetvia Únie. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa tvrdenie iránskeho vývozcu zamieta. |
| --- | --- |

(89)

Iránsky vývozca tvrdil, že dovoz PET z Iránu nemohol spôsobiť výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu vzhľadom na to, že táto úroveň dovozu len mierne prevyšovala prah de minimis stanovený pre dovoz. Počas OP však dovoz z Iránu, ktorého podiel na trhu predstavoval 1,9 %, presiahol prah de minimis stanovený v základnom nariadení. Okrem toho iránske dovozné ceny predstavovali podhodnotenie predajných cien výrobného odvetvia Únie. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa tvrdenie iránskeho vývozcu zamieta.

| (90) | Usudzuje sa, že vzhľadom na podhodnocovanie cien výrobného odvetvia Únie pri dovozoch zo Spojených arabských emirátov a Iránu tento dumpingový dovoz vyvíjal tlak na zníženie cien, čím sa zabraňovalo výrobnému odvetviu Únie udržať predajné ceny na takej úrovni, ktorá je nevyhnutná na pokrytie nákladov a na dosiahnutie zisku. Usudzuje sa preto, že existuje príčinná súvislosť medzi týmito dovozmi a ujmou výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(90)

Usudzuje sa, že vzhľadom na podhodnocovanie cien výrobného odvetvia Únie pri dovozoch zo Spojených arabských emirátov a Iránu tento dumpingový dovoz vyvíjal tlak na zníženie cien, čím sa zabraňovalo výrobnému odvetviu Únie udržať predajné ceny na takej úrovni, ktorá je nevyhnutná na pokrytie nákladov a na dosiahnutie zisku. Usudzuje sa preto, že existuje príčinná súvislosť medzi týmito dovozmi a ujmou výrobného odvetvia Únie.

5.3.   Vplyv ostatných faktorov

5.3.1.   Vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie

| (91) | Jedna zainteresovaná strana uviedla, že k ujme došlo najmä pre zlú vývoznú činnosť výrobcov z Únie. Ako možno vidieť v nižšie uvedenej tabuľke, objem vývozu výrobného odvetvia Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o 11 %. Počas rovnakého obdobia poklesla úroveň vývozných cien o 10 %, dôsledkom čoho bola stabilná hodnota vývozného predaja počas celého posudzovaného obdobia. V dôsledku toho žiadne fakty nenaznačujú, že by konanie pri vývoze prispelo k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

  Tabuľka 16











  Výrobné odvetvie Únie | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývozný predaj (v tonách) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Vývozný predaj (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Cena vývozu (EUR/tona) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky. |

(91)

Jedna zainteresovaná strana uviedla, že k ujme došlo najmä pre zlú vývoznú činnosť výrobcov z Únie. Ako možno vidieť v nižšie uvedenej tabuľke, objem vývozu výrobného odvetvia Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o 11 %. Počas rovnakého obdobia poklesla úroveň vývozných cien o 10 %, dôsledkom čoho bola stabilná hodnota vývozného predaja počas celého posudzovaného obdobia. V dôsledku toho žiadne fakty nenaznačujú, že by konanie pri vývoze prispelo k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

Tabuľka 16

Výrobné odvetvie Únie

2006

2007

2008

OP

Vývozný predaj (v tonách)

25 677

24 103

23 414

28 504

Index (2006 = 100)

100

94

91

111

Vývozný predaj (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Index (2006 = 100)

100

95

88

100

Cena vývozu (EUR/tona)

1 109

1 128

1 072

1 002

Zdroj: vyplnené dotazníky.

| (92) | Iná zainteresovaná strana uviedla, že ceny výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ boli nadhodnotené. Podľa tejto zainteresovanej strany je dôkazom tohto tvrdenia skutočnosť, že ceny na trhu EÚ zostali stabilné, hoci vývozné predajné ceny klesli. Prešetrovanie však ukázalo, že priemerné ročné predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ sa v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 12 %, v súlade so znížením vývozných cien počas toho istého obdobia. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(92)

Iná zainteresovaná strana uviedla, že ceny výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ boli nadhodnotené. Podľa tejto zainteresovanej strany je dôkazom tohto tvrdenia skutočnosť, že ceny na trhu EÚ zostali stabilné, hoci vývozné predajné ceny klesli. Prešetrovanie však ukázalo, že priemerné ročné predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ sa v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 12 %, v súlade so znížením vývozných cien počas toho istého obdobia. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

5.3.2.   Dovoz z tretích krajín

a)   Pakistan

| (93) | Ak uvažujeme, že pri dovoze z Pakistanu sa dumping nezistil, treba analyzovať, či napriek tomu neprispel k ujme, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Objem dovozu z Pakistanu sa počas posudzovaného obdobia dvojnásobne zvýšil. Konkrétnejšie, poklesol o 25 % v období od roku 2006 do roku 2007, potom však v roku 2008 voči roku 2007 významne vzrástol o 117 percentuálnych bodov a v OP oproti roku 2008 o ďalších 16 percentuálnych bodov na hodnotu 92 000 ton. Zodpovedajúci podiel na trhu tohto dovozu vzrástol z 1,6 % v 2006 na 3,1 % v OP.

  Tabuľka 17 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Pakistanu (v tonách) | 44 187 | 33 255 | 84 859 | 92 004 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 75 | 192 | 208 |
| Podiel na trhu dovozu z Pakistanu | 1,6 % | 1,1 % | 3,0 % | 3,1 % |
| Cena dovozu (EUR/tona) | 1 030 | 1 022 | 1 023 | 900 |
| Zdroj: Eurostat. |

(93)

Ak uvažujeme, že pri dovoze z Pakistanu sa dumping nezistil, treba analyzovať, či napriek tomu neprispel k ujme, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Objem dovozu z Pakistanu sa počas posudzovaného obdobia dvojnásobne zvýšil. Konkrétnejšie, poklesol o 25 % v období od roku 2006 do roku 2007, potom však v roku 2008 voči roku 2007 významne vzrástol o 117 percentuálnych bodov a v OP oproti roku 2008 o ďalších 16 percentuálnych bodov na hodnotu 92 000 ton. Zodpovedajúci podiel na trhu tohto dovozu vzrástol z 1,6 % v 2006 na 3,1 % v OP.

Tabuľka 17

2006

2007

2008

OP

Objem dovozu z Pakistanu (v tonách)

44 187

33 255

84 859

92 004

Index (2006 = 100)

100

75

192

208

Podiel na trhu dovozu z Pakistanu

1,6 %

1,1 %

3,0 %

3,1 %

Cena dovozu (EUR/tona)

1 030

1 022

1 023

900

Zdroj: Eurostat.

| (94) | Priemerná cena pakistanského dovozu zostala vo všeobecnosti pod priemernou cenou výrobcov z Únie. Podrobná analýza cenovej informácie, ktorú poskytol spolupracujúci vývozca v Pakistane, však ukázala, že jeho ceny podhodnotili ceny Únie o menej než 1,5 %, t. j. menej než o polovicu podhodnotenia stanoveného pre dumpingový dovoz z Iránu a SAE. V dôsledku toho, hoci nemožno vylúčiť, že dovoz z Pakistanu prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, tento príspevok bol iba obmedzený a nemohol prerušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(94)

Priemerná cena pakistanského dovozu zostala vo všeobecnosti pod priemernou cenou výrobcov z Únie. Podrobná analýza cenovej informácie, ktorú poskytol spolupracujúci vývozca v Pakistane, však ukázala, že jeho ceny podhodnotili ceny Únie o menej než 1,5 %, t. j. menej než o polovicu podhodnotenia stanoveného pre dumpingový dovoz z Iránu a SAE. V dôsledku toho, hoci nemožno vylúčiť, že dovoz z Pakistanu prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, tento príspevok bol iba obmedzený a nemohol prerušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo odvetvie Únie.

b)   Kórejská republika

| (95) | Na Kórejskú republiku sa antidumpingové clo uplatňuje od roku 2000. Na dve kórejské spoločnosti sa však uplatňuje nulové clo a prešetrovanie stanovilo, že dovoz z Kórejskej republiky zostal na vysokej úrovni a významne vzrástol počas posudzovaného obdobia. V období od roku 2006 do OP kórejský dovoz vzrástol o takmer 150 % a jeho zodpovedajúci podiel na trhu vzrástol z 3,5 % v roku 2006 na 7,7 % v OP.

  Tabuľka 18 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Južnej Kórey (v tonách) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Podiel na trhu dovozu z Južnej Kórey | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Cena dovozu (EUR/tona) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Zdroj: Eurostat. |

(95)

Na Kórejskú republiku sa antidumpingové clo uplatňuje od roku 2000. Na dve kórejské spoločnosti sa však uplatňuje nulové clo a prešetrovanie stanovilo, že dovoz z Kórejskej republiky zostal na vysokej úrovni a významne vzrástol počas posudzovaného obdobia. V období od roku 2006 do OP kórejský dovoz vzrástol o takmer 150 % a jeho zodpovedajúci podiel na trhu vzrástol z 3,5 % v roku 2006 na 7,7 % v OP.

Tabuľka 18

2006

2007

2008

OP

Objem dovozu z Južnej Kórey (v tonách)

94 023

130 994

177 341

231 107

Index (2006 = 100)

100

139

189

246

Podiel na trhu dovozu z Južnej Kórey

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Cena dovozu (EUR/tona)

1 084

1 071

1 063

914

Zdroj: Eurostat.

| (96) | Priemerná cena kórejského dovozu zostala vo všeobecnosti mierne pod priemernou cenou výrobcov z Únie. Kórejská cena však bola vyššia než priemerná cena zo SAE a Iránu a bola tiež vyššia než priemerná cena Pakistanu. V dôsledku toho, hoci nemožno vylúčiť, že dovoz z Kórejskej republiky prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, tento príspevok bol iba obmedzený a nepovažuje sa za prerušenie príčinnej súvislosti, ako je to pri dumpingovom dovoze zo SAE a Iránu. |
| --- | --- |

(96)

Priemerná cena kórejského dovozu zostala vo všeobecnosti mierne pod priemernou cenou výrobcov z Únie. Kórejská cena však bola vyššia než priemerná cena zo SAE a Iránu a bola tiež vyššia než priemerná cena Pakistanu. V dôsledku toho, hoci nemožno vylúčiť, že dovoz z Kórejskej republiky prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, tento príspevok bol iba obmedzený a nepovažuje sa za prerušenie príčinnej súvislosti, ako je to pri dumpingovom dovoze zo SAE a Iránu.

| (97) | Iránsky vývozca uviedol, že k nárastu iránskeho dovozu došlo v dôsledku zníženia juhokórejského dovozu, a teda nie na úkor európskych výrobcov. Z údajov Eurostatu však vyplýva, že v posudzovanom období narastal objem dovozu z oboch krajín kontinuálne a paralelne. Preto nemožno dospieť k záveru, že dovoz z Iránu iba nahradil dovoz z Južnej Kórey. |
| --- | --- |

(97)

Iránsky vývozca uviedol, že k nárastu iránskeho dovozu došlo v dôsledku zníženia juhokórejského dovozu, a teda nie na úkor európskych výrobcov. Z údajov Eurostatu však vyplýva, že v posudzovanom období narastal objem dovozu z oboch krajín kontinuálne a paralelne. Preto nemožno dospieť k záveru, že dovoz z Iránu iba nahradil dovoz z Južnej Kórey.

c)   Iné krajiny

| (98) | Dovoz z iných krajín bol v priemere za cenu podstatne vyššiu než bola priemerná predajná cena výrobcov z Únie. Počas posudzovaného obdobia tento dovoz okrem toho stratil aj podiel na trhu. Na tomto základe sa tento dovoz nepokladá za možnú príčinu ujmy výrobného odvetvia Únie.

  Tabuľka 19 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu zo všetkých ostatných krajín (v tonách) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Podiel na trhu dovozu z iných krajín | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Cena dovozu (EUR/tona) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Zdroj: Eurostat. |

(98)

Dovoz z iných krajín bol v priemere za cenu podstatne vyššiu než bola priemerná predajná cena výrobcov z Únie. Počas posudzovaného obdobia tento dovoz okrem toho stratil aj podiel na trhu. Na tomto základe sa tento dovoz nepokladá za možnú príčinu ujmy výrobného odvetvia Únie.

Tabuľka 19

2006

2007

2008

OP

Objem dovozu zo všetkých ostatných krajín (v tonách)

259 438

296 418

185 286

210 772

Index (2006 = 100)

100

114

71

81

Podiel na trhu dovozu z iných krajín

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Cena dovozu (EUR/tona)

1 176

1 144

1 194

1 043

Zdroj: Eurostat.

5.3.3.   Hospodárska súťaž nespolupracujúcich výrobcov v Únii

| (99) | Niektoré zainteresované strany uviedli, že k ujme, ktorú odvetvie Únie utrpelo, došlo kvôli forme hospodárskej súťaže nespolupracujúcich výrobcov v Únii. Päť výrobcov z Únie nespolupracovalo v tomto konaní. Jeden z nich ukončil výrobu už počas OP, pričom ďalší dvaja tak urobili o málo neskôr. Objem predaja nespolupracujúcich výrobcov sa odhadol na základe informácií v podnete. Na základe dostupných informácií sa zdá, že títo výrobcovia počas posudzovaného obdobia stratili svoj podiel na trhu, a to z 20,5 % v roku 2006 na 16 % počas OP. Prešetrovanie neprinieslo žiaden dôkaz o tom, že by správanie týchto výrobcov prerušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou stanovenou pre odvetvie Únie.

  Tabuľka 20











  Nespolupracujúci výrobcovia v EÚ | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj v EÚ (v tonách) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Podiel na trhu | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Zdroj: Eurostat. |

(99)

Niektoré zainteresované strany uviedli, že k ujme, ktorú odvetvie Únie utrpelo, došlo kvôli forme hospodárskej súťaže nespolupracujúcich výrobcov v Únii. Päť výrobcov z Únie nespolupracovalo v tomto konaní. Jeden z nich ukončil výrobu už počas OP, pričom ďalší dvaja tak urobili o málo neskôr. Objem predaja nespolupracujúcich výrobcov sa odhadol na základe informácií v podnete. Na základe dostupných informácií sa zdá, že títo výrobcovia počas posudzovaného obdobia stratili svoj podiel na trhu, a to z 20,5 % v roku 2006 na 16 % počas OP. Prešetrovanie neprinieslo žiaden dôkaz o tom, že by správanie týchto výrobcov prerušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou stanovenou pre odvetvie Únie.

Tabuľka 20

Nespolupracujúci výrobcovia v EÚ

2006

2007

2008

OP

Predaj v EÚ (v tonách)

554 329

493 363

356 581

478 282

Index (2006 = 100)

100

89

64

86

Podiel na trhu

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Zdroj: Eurostat.

5.3.4.   Hospodársky pokles

| (100) | Finančná a hospodárska kríza v roku 2008 viedla k pomalšiemu trhovému rastu, ako sa očakávalo, a bol nezvyčajný v porovnaní s rastom v prvých rokoch po roku 2000, keď bolo možné pozorovať ročné tempo rastu okolo 10 %. Zníženie dopytu po PET nastalo prvýkrát v roku 2008. Toto malo zrejmý vplyv na celkovú výkonnosť výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(100)

Finančná a hospodárska kríza v roku 2008 viedla k pomalšiemu trhovému rastu, ako sa očakávalo, a bol nezvyčajný v porovnaní s rastom v prvých rokoch po roku 2000, keď bolo možné pozorovať ročné tempo rastu okolo 10 %. Zníženie dopytu po PET nastalo prvýkrát v roku 2008. Toto malo zrejmý vplyv na celkovú výkonnosť výrobného odvetvia Únie.

| (101) | Záporný účinok hospodárskeho poklesu a zníženie dopytu však ešte zhoršil aj nárast dumpingového dovozu z Iránu a SAE, ktorý podhodnotil ceny odvetvia Únie. Ak by sa aj mohlo uvažovať, že hospodársky pokles prispel k ujme v období začínajúcom v poslednom štvrťroku 2008, nemôže to v žiadnom prípade znížiť škodlivé účinky dumpingových dovozov na trh EÚ za nízke ceny počas celého posudzovaného obdobia. Dokonca aj v situácii klesajúceho predaja výrobné odvetvie Únie by malo byť schopné udržať prijateľnú úroveň cien a obmedziť záporné účinky poklesu rastu spotreby, ak by na trhu nedochádzalo k nekalej súťaži nízkych cien dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(101)

Záporný účinok hospodárskeho poklesu a zníženie dopytu však ešte zhoršil aj nárast dumpingového dovozu z Iránu a SAE, ktorý podhodnotil ceny odvetvia Únie. Ak by sa aj mohlo uvažovať, že hospodársky pokles prispel k ujme v období začínajúcom v poslednom štvrťroku 2008, nemôže to v žiadnom prípade znížiť škodlivé účinky dumpingových dovozov na trh EÚ za nízke ceny počas celého posudzovaného obdobia. Dokonca aj v situácii klesajúceho predaja výrobné odvetvie Únie by malo byť schopné udržať prijateľnú úroveň cien a obmedziť záporné účinky poklesu rastu spotreby, ak by na trhu nedochádzalo k nekalej súťaži nízkych cien dumpingového dovozu.

| (102) | Hospodársky pokles nemal žiaden vplyv ani na ujmu spôsobenú a pozorovanú už pred posledným štvrťrokom 2008. |
| --- | --- |

(102)

Hospodársky pokles nemal žiaden vplyv ani na ujmu spôsobenú a pozorovanú už pred posledným štvrťrokom 2008.

| (103) | Následne sa musí hospodársky pokles považovať iba za prvok, ktorý prispel k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie od posledného štvrťroka 2008 a, keďže má globálny charakter, nie je možné považovať ho za možnú príčinu prerušenia príčinnej súvislosti medzi ujmou, ktorú utrpelo odvetvie Únie a dumpingovým dovozom zo SAE a Iránu. |
| --- | --- |

(103)

Následne sa musí hospodársky pokles považovať iba za prvok, ktorý prispel k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie od posledného štvrťroka 2008 a, keďže má globálny charakter, nie je možné považovať ho za možnú príčinu prerušenia príčinnej súvislosti medzi ujmou, ktorú utrpelo odvetvie Únie a dumpingovým dovozom zo SAE a Iránu.

5.3.5.   Geografická lokalita

| (104) | Niektoré zainteresované strany uvádzali, že ujma, ktorú utrpelo odvetvie Únie, mohla v prvom rade zapríčiniť zlá lokalizácia prinajmenšom niektorých výrobcov z Únie (t. j. vzdialenosť od prístavu vyvoláva ďalšie zbytočné náklady na dopravu surovín a aj konečného výrobku). |
| --- | --- |

(104)

Niektoré zainteresované strany uvádzali, že ujma, ktorú utrpelo odvetvie Únie, mohla v prvom rade zapríčiniť zlá lokalizácia prinajmenšom niektorých výrobcov z Únie (t. j. vzdialenosť od prístavu vyvoláva ďalšie zbytočné náklady na dopravu surovín a aj konečného výrobku).

| (105) | V súvislosti s týmto argumentom sa uznáva, že v prípade lokalizácie v mieste, ktoré nie je ľahko prístupné relatívne lacnejšími dopravnými prostriedkami sú isté nevýhody, pokiaľ ide o náklady na dodávku surovín od dodávateľa a konečného výrobku zákazníkovi. Prešetrenie a overenie údajov od výrobcov z Únie vo vzorke (dvaja z nich lokalizovaní blízko pri prístave a dvaja ďalej vo vnútrozemí) však neukázalo významnú koreláciu medzi geografickou lokalizáciou a ekonomickou výkonnosťou výrobcov z Únie. V skutočnosti sa zistilo, že ujma sa týka aj výrobcov, ktorí sú lokalizovaní blízko prístavu. |
| --- | --- |

(105)

V súvislosti s týmto argumentom sa uznáva, že v prípade lokalizácie v mieste, ktoré nie je ľahko prístupné relatívne lacnejšími dopravnými prostriedkami sú isté nevýhody, pokiaľ ide o náklady na dodávku surovín od dodávateľa a konečného výrobku zákazníkovi. Prešetrenie a overenie údajov od výrobcov z Únie vo vzorke (dvaja z nich lokalizovaní blízko pri prístave a dvaja ďalej vo vnútrozemí) však neukázalo významnú koreláciu medzi geografickou lokalizáciou a ekonomickou výkonnosťou výrobcov z Únie. V skutočnosti sa zistilo, že ujma sa týka aj výrobcov, ktorí sú lokalizovaní blízko prístavu.

| (106) | Následne sa dospelo k záveru, že geografická lokalizácia podstatnou mierou neprispela k ujme, ktorú utrpelo odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(106)

Následne sa dospelo k záveru, že geografická lokalizácia podstatnou mierou neprispela k ujme, ktorú utrpelo odvetvie Únie.

5.3.6.   Vertikálna integrácia

| (107) | Niektoré zainteresované strany uvádzali, že ujma, ktorú utrpelo odvetvie Únie, by mohla byť spôsobená skutočnosťou, že mnohí výrobcovia z Únie nie sú vertikálne integrovaní (pokiaľ ide o výrobu PTA) a sú tak pri nákladoch významne znevýhodnení voči integrovaným exportérom. Overené údaje od výrobcov z Únie vo vzorke nepreukázali žiadnu významnú koreláciu medzi vertikálnou integráciou výroby PTA a ekonomickou výkonnosťou výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(107)

Niektoré zainteresované strany uvádzali, že ujma, ktorú utrpelo odvetvie Únie, by mohla byť spôsobená skutočnosťou, že mnohí výrobcovia z Únie nie sú vertikálne integrovaní (pokiaľ ide o výrobu PTA) a sú tak pri nákladoch významne znevýhodnení voči integrovaným exportérom. Overené údaje od výrobcov z Únie vo vzorke nepreukázali žiadnu významnú koreláciu medzi vertikálnou integráciou výroby PTA a ekonomickou výkonnosťou výrobcov z Únie.

| (108) | Následne sa dospelo k záveru, že chýbajúca vertikálna integrácia výroby PTA neprispela k ujme, ktorú utrpelo odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(108)

Následne sa dospelo k záveru, že chýbajúca vertikálna integrácia výroby PTA neprispela k ujme, ktorú utrpelo odvetvie Únie.

5.4.   Záver týkajúci sa príčinných súvislostí

| (109) | Časová zhoda medzi nárastom dumpingového dovozu zo SAE a Iránu, zvýšením podielu na trhu a zisteným podhodnotením na jednej strane a zhoršením situácie výrobcov z Únie na strane druhej vedie k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(109)

Časová zhoda medzi nárastom dumpingového dovozu zo SAE a Iránu, zvýšením podielu na trhu a zisteným podhodnotením na jednej strane a zhoršením situácie výrobcov z Únie na strane druhej vedie k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.

| (110) | Analyzovali sa ďalšie faktory, nezistilo sa však porušenie príčinnej súvislosti medzi účinkami dumpingových dovozov a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Pokiaľ ide o Pakistan, keďže podhodnotenie je veľmi nízke, usudzuje sa, že jeho dovoz v podstatnej miere neprispel k ujme odvetvia Únie. Dovoz z Kórejskej republiky mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo odvetvie Únie, ale keďže cenový rozdiel medzi týmto dovozom a trhom Únie bol malý, usudzuje sa, že nedošlo k porušeniu príčinnej súvislosti medzi dumpingovými dovozmi zo SAE a Iránu. Vzhľadom na znižujúci sa podiel na trhu a ich vyššiu cenovú úroveň, neexistuje dôkaz, že dovoz z ďalších tretích krajín prispel k ujme, ktorú utrpelo odvetvie Únie. Okrem toho, žiaden iný známy faktor, t. j. vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, konkurencia iných výrobcov z Únie, hospodársky pokles, geografická lokalizácia či chýbajúca vertikálna integrácia neprispel k ujme výrobného odvetvia Únie do tej miery, že by porušil príčinnú súvislosť. |
| --- | --- |

(110)

Analyzovali sa ďalšie faktory, nezistilo sa však porušenie príčinnej súvislosti medzi účinkami dumpingových dovozov a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Pokiaľ ide o Pakistan, keďže podhodnotenie je veľmi nízke, usudzuje sa, že jeho dovoz v podstatnej miere neprispel k ujme odvetvia Únie. Dovoz z Kórejskej republiky mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo odvetvie Únie, ale keďže cenový rozdiel medzi týmto dovozom a trhom Únie bol malý, usudzuje sa, že nedošlo k porušeniu príčinnej súvislosti medzi dumpingovými dovozmi zo SAE a Iránu. Vzhľadom na znižujúci sa podiel na trhu a ich vyššiu cenovú úroveň, neexistuje dôkaz, že dovoz z ďalších tretích krajín prispel k ujme, ktorú utrpelo odvetvie Únie. Okrem toho, žiaden iný známy faktor, t. j. vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, konkurencia iných výrobcov z Únie, hospodársky pokles, geografická lokalizácia či chýbajúca vertikálna integrácia neprispel k ujme výrobného odvetvia Únie do tej miery, že by porušil príčinnú súvislosť.

| (111) | Na základe uvedenej analýzy, ktorá dôkladne rozpoznala a oddelila vplyvy všetkých známych faktorov, ktoré majú vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, dospelo sa predbežne k záveru, že dovoz zo SAE a Iránu spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(111)

Na základe uvedenej analýzy, ktorá dôkladne rozpoznala a oddelila vplyvy všetkých známych faktorov, ktoré majú vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, dospelo sa predbežne k záveru, že dovoz zo SAE a Iránu spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.

6.   ZÁUJEM ÚNIE

| (112) | Komisia podľa článku 21 základného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o dumpingu, ujme a príčinných súvislostiach neexistujú závažné dôvody na rozhodnutie, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. S týmto cieľom a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia Komisia zvážila pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky zúčastnené strany, ako aj pravdepodobné dôsledky neprijatia opatrení. |
| --- | --- |

(112)

Komisia podľa článku 21 základného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o dumpingu, ujme a príčinných súvislostiach neexistujú závažné dôvody na rozhodnutie, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. S týmto cieľom a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia Komisia zvážila pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky zúčastnené strany, ako aj pravdepodobné dôsledky neprijatia opatrení.

| (113) | Komisia poslala dotazníky nezávislým dovozcom, dodávateľom surovín, používateľom a ich asociáciám. Spolu poslala vyše 50 dotazníkov, avšak vyplnených sa v stanovenom čase vrátilo iba 13. Okrem toho sa 22 používateľov ozvalo neskôr počas konania a listami vyjadrilo nesúhlas s prípadnými opatreniami v tomto prípade. |
| --- | --- |

(113)

Komisia poslala dotazníky nezávislým dovozcom, dodávateľom surovín, používateľom a ich asociáciám. Spolu poslala vyše 50 dotazníkov, avšak vyplnených sa v stanovenom čase vrátilo iba 13. Okrem toho sa 22 používateľov ozvalo neskôr počas konania a listami vyjadrilo nesúhlas s prípadnými opatreniami v tomto prípade.

6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie a iných výrobcov z Únie

| (114) | Očakáva sa, že uloženie opatrení na dovoz zo SAE a Iránu by mohlo zabrániť ďalšiemu narušeniu trhu, stláčaniu cien a obnoviť spravodlivú hospodársku súťaž. Toto by zasa mohlo odvetviu Únie poskytnúť príležitosť na zlepšenie situácie vďaka vyšším cenám, vyšším objemom predaja a vyššiemu podielu na trhu. |
| --- | --- |

(114)

Očakáva sa, že uloženie opatrení na dovoz zo SAE a Iránu by mohlo zabrániť ďalšiemu narušeniu trhu, stláčaniu cien a obnoviť spravodlivú hospodársku súťaž. Toto by zasa mohlo odvetviu Únie poskytnúť príležitosť na zlepšenie situácie vďaka vyšším cenám, vyšším objemom predaja a vyššiemu podielu na trhu.

| (115) | V prípade neexistencie opatrení sa očakáva, že dovoz zo SAE a Iránu by mohol ďalej rásť pri nízkych cenách, ktoré podhodnocujú ceny v odvetví Únie. V takom prípade by výrobné odvetvie Únie nemalo príležitosť na zlepšenie situácie. Vzhľadom na zlý finančný stav výrobného odvetvia Únie by sa dalo očakávať, že dôjde k ukončeniu činnosti a následnému poklesu zamestnanosti. |
| --- | --- |

(115)

V prípade neexistencie opatrení sa očakáva, že dovoz zo SAE a Iránu by mohol ďalej rásť pri nízkych cenách, ktoré podhodnocujú ceny v odvetví Únie. V takom prípade by výrobné odvetvie Únie nemalo príležitosť na zlepšenie situácie. Vzhľadom na zlý finančný stav výrobného odvetvia Únie by sa dalo očakávať, že dôjde k ukončeniu činnosti a následnému poklesu zamestnanosti.

| (116) | Nič nenasvedčuje tomu, že by bol záujem ostatných výrobcov z Únie, ktorí nespolupracujú aktívne na prešetrovaní, odlišný od záujmu, ktorý uviedlo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(116)

Nič nenasvedčuje tomu, že by bol záujem ostatných výrobcov z Únie, ktorí nespolupracujú aktívne na prešetrovaní, odlišný od záujmu, ktorý uviedlo výrobné odvetvie Únie.

| (117) | Iránska spoločnosť tvrdila, že uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie nepomohlo, pretože by iba viedlo k novým investíciám v iných vyvážajúcich krajinách. Toto tvrdenie nemožno prijať, pretože logicky by to znamenalo, že antidumpingové opatrenia nemožno nikdy uložiť na výrobky, v prípade ktorých možno investície presunúť do iných krajín. Takisto by to znamenalo odmietnuť ochranu proti nekalým obchodným praktikám iba z dôvodu možnej novej konkurencie zo strany iných tretích krajín. |
| --- | --- |

(117)

Iránska spoločnosť tvrdila, že uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie nepomohlo, pretože by iba viedlo k novým investíciám v iných vyvážajúcich krajinách. Toto tvrdenie nemožno prijať, pretože logicky by to znamenalo, že antidumpingové opatrenia nemožno nikdy uložiť na výrobky, v prípade ktorých možno investície presunúť do iných krajín. Takisto by to znamenalo odmietnuť ochranu proti nekalým obchodným praktikám iba z dôvodu možnej novej konkurencie zo strany iných tretích krajín.

| (118) | Tá istá zainteresovaná strana uviedla, že žiadne opatrenia nemôžu napraviť štrukturálne konkurenčné znevýhodnenie výrobného odvetvia EÚ vyrábajúceho PET v porovnaní s výrobným odvetvím vyrábajúcim PET v Ázii a na Strednom východe. Toto tvrdenie však nebolo dostatočne podložené. Je potrebné poznamenať, že niektorí výrobcovia z Únie vo vzorke, ktorí sú vertikálne integrovaní, sú takisto v ťažkej finančnej situácii. Okrem toho, ak aj existovali prípadné konkurenčné výhody (napríklad v podobe lacnejšieho prístupu k surovinám), možno konštatovať, že vyvážajúci výrobcovia sa aj tak uchýlili k dumpingu. |
| --- | --- |

(118)

Tá istá zainteresovaná strana uviedla, že žiadne opatrenia nemôžu napraviť štrukturálne konkurenčné znevýhodnenie výrobného odvetvia EÚ vyrábajúceho PET v porovnaní s výrobným odvetvím vyrábajúcim PET v Ázii a na Strednom východe. Toto tvrdenie však nebolo dostatočne podložené. Je potrebné poznamenať, že niektorí výrobcovia z Únie vo vzorke, ktorí sú vertikálne integrovaní, sú takisto v ťažkej finančnej situácii. Okrem toho, ak aj existovali prípadné konkurenčné výhody (napríklad v podobe lacnejšieho prístupu k surovinám), možno konštatovať, že vyvážajúci výrobcovia sa aj tak uchýlili k dumpingu.

| (119) | Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že prijatie antidumpingových opatrení by bolo celkom iste v záujme výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(119)

Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že prijatie antidumpingových opatrení by bolo celkom iste v záujme výrobného odvetvia Únie.

6.2.   Záujem neprepojených dovozcov v Únii

| (120) | Ako sa už uviedlo, do vzorky boli zahrnutí neprepojení dovozcovia a z dvoch spoločností vo vzorke iba jeden dovozný agent (Global Services International, „G.S.I.“) v tomto prešetrovaní plne spolupracoval odovzdaním vyplneného dotazníka. Dovoz prihlásený spolupracujúcim agentom predstavuje významnú časť celého dovozu z príslušných krajín počas OP. Dovoz PET za provízie predstavuje hlavnú činnosť podnikania G.S.I. Keďže agent pracuje na báze sprostredkovania, neočakáva sa, že uloženie cla by malo významný vplyv na výkon jeho činnosti, keďže každé zvýšenie dovoznej ceny by pravdepodobne prešlo na jeho klientov. |
| --- | --- |

(120)

Ako sa už uviedlo, do vzorky boli zahrnutí neprepojení dovozcovia a z dvoch spoločností vo vzorke iba jeden dovozný agent (Global Services International, „G.S.I.“) v tomto prešetrovaní plne spolupracoval odovzdaním vyplneného dotazníka. Dovoz prihlásený spolupracujúcim agentom predstavuje významnú časť celého dovozu z príslušných krajín počas OP. Dovoz PET za provízie predstavuje hlavnú činnosť podnikania G.S.I. Keďže agent pracuje na báze sprostredkovania, neočakáva sa, že uloženie cla by malo významný vplyv na výkon jeho činnosti, keďže každé zvýšenie dovoznej ceny by pravdepodobne prešlo na jeho klientov.

| (121) | Žiadny iný dovozca nepredložil relevantné informácie. Vzhľadom na to, že dovoz z iných krajín, v ktorých sa v súčasnosti uplatňujú antidumpingové opatrenia, pokračuje a že dovoz je dostupný z krajín bez uplatňovania antidumpingových opatrení (napr. Oman, USA, Brazília), usudzuje sa, že dovozcovia môžu dovážať z týchto krajín. |
| --- | --- |

(121)

Žiadny iný dovozca nepredložil relevantné informácie. Vzhľadom na to, že dovoz z iných krajín, v ktorých sa v súčasnosti uplatňujú antidumpingové opatrenia, pokračuje a že dovoz je dostupný z krajín bez uplatňovania antidumpingových opatrení (napr. Oman, USA, Brazília), usudzuje sa, že dovozcovia môžu dovážať z týchto krajín.

| (122) | Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že uloženie dočasných opatrení vo významnej miere záporne neovplyvní záujmy dovozcov Únie. |
| --- | --- |

(122)

Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že uloženie dočasných opatrení vo významnej miere záporne neovplyvní záujmy dovozcov Únie.

6.3.   Záujem dodávateľov surovín v Únii

| (123) | Traja dodávatelia surovín (dvaja PTA a jeden MEG) spolupracovali s prešetrovaním a poskytli v požadovanom čase vyplnené dotazníky. Počet zamestnancov v ich európskych podnikoch na výrobu PTA/MEG bol okolo 700. |
| --- | --- |

(123)

Traja dodávatelia surovín (dvaja PTA a jeden MEG) spolupracovali s prešetrovaním a poskytli v požadovanom čase vyplnené dotazníky. Počet zamestnancov v ich európskych podnikoch na výrobu PTA/MEG bol okolo 700.

| (124) | Spolupracujúci výrobcovia PTA predstavujú okolo 50 % nákupov PTA vo vzorke výrobcov z Únie. Výrobcovia PTA sú veľmi závislí od stavu výrobcov PET, ktorí predstavujú väčšinu ich klientov. Nízke ceny PET prenášajú do nižších cien PTA a nižších rozpätí výrobcov PTA. Treba uviesť, že prebiehajú antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania dovozov PTA s pôvodom v Thajsku, čo znamená, že výrobcovia PTA v Únii možno čelia aj nespravodlivej súťaži thajského dovozu. Následne sa uvažuje, že uloženie opatrení na dumpingové dovozy PET prospejú výrobcom PTA. |
| --- | --- |

(124)

Spolupracujúci výrobcovia PTA predstavujú okolo 50 % nákupov PTA vo vzorke výrobcov z Únie. Výrobcovia PTA sú veľmi závislí od stavu výrobcov PET, ktorí predstavujú väčšinu ich klientov. Nízke ceny PET prenášajú do nižších cien PTA a nižších rozpätí výrobcov PTA. Treba uviesť, že prebiehajú antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania dovozov PTA s pôvodom v Thajsku, čo znamená, že výrobcovia PTA v Únii možno čelia aj nespravodlivej súťaži thajského dovozu. Následne sa uvažuje, že uloženie opatrení na dumpingové dovozy PET prospejú výrobcom PTA.

| (125) | Pre spolupracujúceho dodávateľa MEG predstavuje MEG menej než 10 % jeho celkového obratu. Treba uviesť, že pokiaľ ide o MEG, PET nie je jediným alebo dokonca najvýznamnejším uplatnením a výrobcovia MEG sú od situácie v odvetví PET menej závislí. Napriek tomu problémy v odvetví PET môžu mať istý limitovaný vplyv na dodávateľov MEG, a to prinajmenšom v krátkom alebo strednom horizonte. |
| --- | --- |

(125)

Pre spolupracujúceho dodávateľa MEG predstavuje MEG menej než 10 % jeho celkového obratu. Treba uviesť, že pokiaľ ide o MEG, PET nie je jediným alebo dokonca najvýznamnejším uplatnením a výrobcovia MEG sú od situácie v odvetví PET menej závislí. Napriek tomu problémy v odvetví PET môžu mať istý limitovaný vplyv na dodávateľov MEG, a to prinajmenšom v krátkom alebo strednom horizonte.

| (126) | Na základe uvedeného sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie opatrení na dumpingové dovozy zo SAE a Iránu by bolo v záujme dodávateľov surovín. |
| --- | --- |

(126)

Na základe uvedeného sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie opatrení na dumpingové dovozy zo SAE a Iránu by bolo v záujme dodávateľov surovín.

6.4.   Záujem používateľov

| (127) | PET, ktorý je predmetom tohto konania (t. j. s číslom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, takzvaný „fľaškový stupeň“) sa používa najmä na výrobu fliaš na vodu alebo iné nápoje. Jeho používanie na iné balenie (tuhé potraviny alebo čistiace prostriedky) a na výrobu fólií je vo vývoji, ale zostáva relatívne obmedzené. Fľaše z PET sa vyrábajú v dvoch stupňoch: i) najprv sa urobí predlisok vstreknutím PET do formy a ii) potom sa predlisok zahreje a vyfúkne do fľaše. Výroba fliaš môže byť integrovaný proces (t. j. jedna a tá istá spoločnosť kupuje PET, vyrába predlisky a vyfukuje ich do fliaš) alebo proces limitovaný (vyfúknutie predlisku do fľaše). Predlisky možno relatívne ľahko dopravovať, pretože sú malé a tuhé, kým prázdne fľaše sú nestabilné a vzhľadom na ich veľkosť je ich preprava veľmi drahá. |
| --- | --- |

(127)

PET, ktorý je predmetom tohto konania (t. j. s číslom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, takzvaný „fľaškový stupeň“) sa používa najmä na výrobu fliaš na vodu alebo iné nápoje. Jeho používanie na iné balenie (tuhé potraviny alebo čistiace prostriedky) a na výrobu fólií je vo vývoji, ale zostáva relatívne obmedzené. Fľaše z PET sa vyrábajú v dvoch stupňoch: i) najprv sa urobí predlisok vstreknutím PET do formy a ii) potom sa predlisok zahreje a vyfúkne do fľaše. Výroba fliaš môže byť integrovaný proces (t. j. jedna a tá istá spoločnosť kupuje PET, vyrába predlisky a vyfukuje ich do fliaš) alebo proces limitovaný (vyfúknutie predlisku do fľaše). Predlisky možno relatívne ľahko dopravovať, pretože sú malé a tuhé, kým prázdne fľaše sú nestabilné a vzhľadom na ich veľkosť je ich preprava veľmi drahá.

| (128) | Fľaše PET plnia vodou a/alebo inými nápojmi spoločnosti plniace fľašky (ďalej len „fľaškujúce spoločnosti“). Spoločnosti plniace fľašky sa často zúčastňujú na podnikaní s PET prostredníctvom integrovaných činností na výrobu fliaš alebo cez colné dohody so subdodávajúcimi spracovateľmi a/alebo výrobcami fliaš, pre ktorých vyjednávajú cenu PET s výrobcami (mäkké clo) alebo dokonca kupujú PET na vlastné fľaše (tvrdé clo). |
| --- | --- |

(128)

Fľaše PET plnia vodou a/alebo inými nápojmi spoločnosti plniace fľašky (ďalej len „fľaškujúce spoločnosti“). Spoločnosti plniace fľašky sa často zúčastňujú na podnikaní s PET prostredníctvom integrovaných činností na výrobu fliaš alebo cez colné dohody so subdodávajúcimi spracovateľmi a/alebo výrobcami fliaš, pre ktorých vyjednávajú cenu PET s výrobcami (mäkké clo) alebo dokonca kupujú PET na vlastné fľaše (tvrdé clo).

| (129) | V dôsledku toho možno rozpoznať dve skupiny používateľov:






  — | spracovatelia a/alebo výrobcovia fliaš – kupujú PET priamo od výrobcov, spracujú ho na predlisky (alebo fľašky) a ďalej predávajú na ďalšie spracovanie (alebo plnenie), a |
| --- | --- | --- |

(129)

V dôsledku toho možno rozpoznať dve skupiny používateľov:

—

spracovatelia a/alebo výrobcovia fliaš – kupujú PET priamo od výrobcov, spracujú ho na predlisky (alebo fľašky) a ďalej predávajú na ďalšie spracovanie (alebo plnenie), a

| — | fľaškujúce spoločnosti – ktoré kupujú PET pre svojich subdodávajúcich výrobcov fliaš /spracovateľov (tvrdé clo) alebo vyjednávajú cenu, za ktorú subdodávajúci spracovateľ a/alebo výrobca fliaš dostane PET (mäkké clo). |
| --- | --- |

—

fľaškujúce spoločnosti – ktoré kupujú PET pre svojich subdodávajúcich výrobcov fliaš /spracovateľov (tvrdé clo) alebo vyjednávajú cenu, za ktorú subdodávajúci spracovateľ a/alebo výrobca fliaš dostane PET (mäkké clo).

a)   Spracovatelia

| (130) | Výrobcovia predliskov sú hlavní používatelia fľaškového stupňa PET. Štyria spracovatelia, ktorí predstavujú 16 % spotreby Únie počas OP, plne spolupracovali s prešetrovaním (t. j. v časovej lehote odovzdali úplne vyplnené dotazníky). Ako sa už uviedlo, významný počet spracovateľov neskôr počas konania vznieslo námietky, ale títo neposkytli overiteľné údaje o svojej spotrebe. Spolupracujúci dovozný agent počas vypočutia uviedol, že viac než 80 % používateľov v Únii namieta voči opatreniam. Táto informácia však nebola dostatočne podložená a nemohla sa overiť. |
| --- | --- |

(130)

Výrobcovia predliskov sú hlavní používatelia fľaškového stupňa PET. Štyria spracovatelia, ktorí predstavujú 16 % spotreby Únie počas OP, plne spolupracovali s prešetrovaním (t. j. v časovej lehote odovzdali úplne vyplnené dotazníky). Ako sa už uviedlo, významný počet spracovateľov neskôr počas konania vznieslo námietky, ale títo neposkytli overiteľné údaje o svojej spotrebe. Spolupracujúci dovozný agent počas vypočutia uviedol, že viac než 80 % používateľov v Únii namieta voči opatreniam. Táto informácia však nebola dostatočne podložená a nemohla sa overiť.

| (131) | Združenie reprezentujúce európskych spracovateľov plastov (EuPC) počas vypočutia vyhlásilo, že zaujíma neutrálny postoj voči konaniu. Hoci by niektorí jej členovia namietali voči opatreniam, súčasná úroveň PET na európskom trhu nie je pre spoločnosti recyklujúce PET udržateľná. Spoločnosti recyklujúce PET (ktoré takisto reprezentuje EuPC) by boli za opatrenia. V neskoršom štádiu prešetrovania však združenie zmenilo svoj postoj a vyjadrilo nesúhlas s uložením opatrení. Združenie uviedlo, že uloženie opatrení by spôsobilo nadmerné náklady výrobnému odvetviu EÚ, ktoré sa zaoberá spracovaním plastov a ktoré tvoria najmä malé a stredné podniky (MSP). Združenie tvrdilo, že tieto malé a stredné podniky nie sú schopné absorbovať vyššie ceny PET, čo by ich prinútilo ukončiť svoju činnosť alebo by ich to podnietilo k premiestneniu mimo EÚ. Tieto tvrdenia neboli v tomto štádiu ďalej podložené. |
| --- | --- |

(131)

Združenie reprezentujúce európskych spracovateľov plastov (EuPC) počas vypočutia vyhlásilo, že zaujíma neutrálny postoj voči konaniu. Hoci by niektorí jej členovia namietali voči opatreniam, súčasná úroveň PET na európskom trhu nie je pre spoločnosti recyklujúce PET udržateľná. Spoločnosti recyklujúce PET (ktoré takisto reprezentuje EuPC) by boli za opatrenia. V neskoršom štádiu prešetrovania však združenie zmenilo svoj postoj a vyjadrilo nesúhlas s uložením opatrení. Združenie uviedlo, že uloženie opatrení by spôsobilo nadmerné náklady výrobnému odvetviu EÚ, ktoré sa zaoberá spracovaním plastov a ktoré tvoria najmä malé a stredné podniky (MSP). Združenie tvrdilo, že tieto malé a stredné podniky nie sú schopné absorbovať vyššie ceny PET, čo by ich prinútilo ukončiť svoju činnosť alebo by ich to podnietilo k premiestneniu mimo EÚ. Tieto tvrdenia neboli v tomto štádiu ďalej podložené.

| (132) | Celkový počet zamestnancov spolupracujúcich spracovateľov je 1 300 osôb, pričom počet zamestnancov tých spracovateľov, ktorí sa prihlásili neskôr počas konania, je ďalších 6 000 osôb. Dovozný agent a jeho zákazníci počas vypočutia oznámili, že pre spracovateľov pracuje okolo 20 000 osôb. Informácia o zamestnanosti sa má ešte verifikovať. |
| --- | --- |

(132)

Celkový počet zamestnancov spolupracujúcich spracovateľov je 1 300 osôb, pričom počet zamestnancov tých spracovateľov, ktorí sa prihlásili neskôr počas konania, je ďalších 6 000 osôb. Dovozný agent a jeho zákazníci počas vypočutia oznámili, že pre spracovateľov pracuje okolo 20 000 osôb. Informácia o zamestnanosti sa má ešte verifikovať.

| (133) | Na základe dostupnej informácie PET používaný na výrobu predliskov predstavuje od 70 % do 80 % celkových nákladov spracovateľov. Pre tieto spoločnosti je to preto najdôležitejšia nákladová zložka. Doterajšie prešetrovanie ukazuje, že spolupracujúci spracovatelia už teraz v priemere zaznamenali stratu. Vzhľadom na to, že väčšina spracovateľov sú malé a stredné miestne spoločnosti, v krátkodobom a strednodobom horizonte môžu mať iba obmedzené možnosti presunúť nárast svojich nákladov, a to najmä v prípade, ak ich zákazník (fľaškujúca spoločnosť) je pomerne veľký hráč s oveľa lepšou vyjednávacou pozíciou. Zmluvy (zvyčajne dohadované každý rok) na predávanie predliskov a/alebo fliaš však často obsahujú aj mechanizmus odzrkadľujúci zmeny cien PET. |
| --- | --- |

(133)

Na základe dostupnej informácie PET používaný na výrobu predliskov predstavuje od 70 % do 80 % celkových nákladov spracovateľov. Pre tieto spoločnosti je to preto najdôležitejšia nákladová zložka. Doterajšie prešetrovanie ukazuje, že spolupracujúci spracovatelia už teraz v priemere zaznamenali stratu. Vzhľadom na to, že väčšina spracovateľov sú malé a stredné miestne spoločnosti, v krátkodobom a strednodobom horizonte môžu mať iba obmedzené možnosti presunúť nárast svojich nákladov, a to najmä v prípade, ak ich zákazník (fľaškujúca spoločnosť) je pomerne veľký hráč s oveľa lepšou vyjednávacou pozíciou. Zmluvy (zvyčajne dohadované každý rok) na predávanie predliskov a/alebo fliaš však často obsahujú aj mechanizmus odzrkadľujúci zmeny cien PET.

| (134) | Spracovatelia a spolupracujúci dovozný agent zdôvodňovali, že na opatrenia zareagujú niektorí väčší výrobcovia predliskov presunutím svojich štandardizovaných výrobných liniek do krajín susediacich s EÚ. Vzhľadom na to, že náklady na prepravu predliskov nad limitovanú vzdialenosť sú relatívne nízke, do istej miery sa toto už deje. Ešte stále sa však zdá, že úvahy o blízkosti ku zákazníkovi alebo flexibilita dodávok kompenzujú výhody, ktoré môžu ponúknuť susediace krajiny. Vzhľadom na to, že navrhovaná úroveň opatrení je mierna, predbežne sa uvažuje, že výhody výroby predliskov mimo EÚ nevyvážia súčasné nevýhody. Okrem toho, vzhľadom na dopravné náklady sa očakáva, že delokalizácia bude alternatívou iba pre tie spoločnosti, zákazníci ktorých sú blízko hraníc EÚ, nie však pre tých spracovateľov, ktorí majú zákazníkov v iných častiach EÚ. |
| --- | --- |

(134)

Spracovatelia a spolupracujúci dovozný agent zdôvodňovali, že na opatrenia zareagujú niektorí väčší výrobcovia predliskov presunutím svojich štandardizovaných výrobných liniek do krajín susediacich s EÚ. Vzhľadom na to, že náklady na prepravu predliskov nad limitovanú vzdialenosť sú relatívne nízke, do istej miery sa toto už deje. Ešte stále sa však zdá, že úvahy o blízkosti ku zákazníkovi alebo flexibilita dodávok kompenzujú výhody, ktoré môžu ponúknuť susediace krajiny. Vzhľadom na to, že navrhovaná úroveň opatrení je mierna, predbežne sa uvažuje, že výhody výroby predliskov mimo EÚ nevyvážia súčasné nevýhody. Okrem toho, vzhľadom na dopravné náklady sa očakáva, že delokalizácia bude alternatívou iba pre tie spoločnosti, zákazníci ktorých sú blízko hraníc EÚ, nie však pre tých spracovateľov, ktorí majú zákazníkov v iných častiach EÚ.

| (135) | Spracovatelia a spolupracujúci dovozný agent tiež namietali, že opatrenia prinesú výrobcom PET iba krátkodobú úľavu. Uviedli, že v strednodobom a dlhodobom horizonte, keď výrobcovia predliskov odídu z EÚ, bude pre výrobcov PET na trhu EÚ nedostatočný dopyt a klesajúca cena by napokon donútila výrobcov PET ukončiť činnosť alebo odísť z EÚ. Vzhľadom na úvahy v predchádzajúcom odôvodnení a vzhľadom na skutočnosť, že podľa predbežných úvah zatiaľ ešte nie je pre výrobcov predliskov ekonomicky nutné odísť z EÚ, tento scenár sa pravdepodobne nenaplní. |
| --- | --- |

(135)

Spracovatelia a spolupracujúci dovozný agent tiež namietali, že opatrenia prinesú výrobcom PET iba krátkodobú úľavu. Uviedli, že v strednodobom a dlhodobom horizonte, keď výrobcovia predliskov odídu z EÚ, bude pre výrobcov PET na trhu EÚ nedostatočný dopyt a klesajúca cena by napokon donútila výrobcov PET ukončiť činnosť alebo odísť z EÚ. Vzhľadom na úvahy v predchádzajúcom odôvodnení a vzhľadom na skutočnosť, že podľa predbežných úvah zatiaľ ešte nie je pre výrobcov predliskov ekonomicky nutné odísť z EÚ, tento scenár sa pravdepodobne nenaplní.

| (136) | Nemožno tak predbežne vylúčiť, že uloženie opatrení bude mať významný vplyv na výrobné náklady spracovateľov. Vzhľadom na neistotu, pokiaľ ide o možnosť výrobcov predliskov/fliaš preniesť zvýšené náklady na ich zákazníkov, nie je možné v tomto predbežnom období presne vyjadriť vplyv na ziskovosť spracovateľov a ich celkový výkon. |
| --- | --- |

(136)

Nemožno tak predbežne vylúčiť, že uloženie opatrení bude mať významný vplyv na výrobné náklady spracovateľov. Vzhľadom na neistotu, pokiaľ ide o možnosť výrobcov predliskov/fliaš preniesť zvýšené náklady na ich zákazníkov, nie je možné v tomto predbežnom období presne vyjadriť vplyv na ziskovosť spracovateľov a ich celkový výkon.

b)   Fľaškujúce spoločnosti

| (137) | Šesť fľaškujúcich spoločností vrátane Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone a Orangina spolupracovali pri prešetrovaní, t. j. odovzdali úplne vyplnené dotazníky v časovej lehote. V Únii predstavujú približne 11 % spotreby PET počas OP. Formát poskytnutých informácií neumožňuje jednoducho identifikovať počet zamestnancov priamo zapojených do výroby, ktorá využíva PET. Predbežný odhad je však 6 000 osôb. Na základe dostupných informácií sa odhaduje, že celkovo je v Únii v odvetví plnenia fliaš pri výrobe využívajúcej PET zamestnaných 40 000 až 60 000 osôb. |
| --- | --- |

(137)

Šesť fľaškujúcich spoločností vrátane Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone a Orangina spolupracovali pri prešetrovaní, t. j. odovzdali úplne vyplnené dotazníky v časovej lehote. V Únii predstavujú približne 11 % spotreby PET počas OP. Formát poskytnutých informácií neumožňuje jednoducho identifikovať počet zamestnancov priamo zapojených do výroby, ktorá využíva PET. Predbežný odhad je však 6 000 osôb. Na základe dostupných informácií sa odhaduje, že celkovo je v Únii v odvetví plnenia fliaš pri výrobe využívajúcej PET zamestnaných 40 000 až 60 000 osôb.

| (138) | Na základe dostupných informácií náklady na PET z celkových nákladov spolupracujúcich fľaškujúcich spoločností sa pohybujú od 1 % do 14 %, a to v závislosti od nákladov na iné komponenty používané pri výrobe ich výrobkov. Dostupné informácie naznačujú, že PET je dôležitou nákladovou položkou pre výrobcov minerálnej vody (najmä neznačkovej), zatiaľ čo pre niektoré spoločnosti fľaškujúce nealkoholické nápoje môžu byť marginálnou položkou. Dostupné informácie ukazujú, že v niektorých prípadoch môžu náklady na PET predstavovať pre zákazníkov až 20 % konečnej ceny minerálnej vody. Odhaduje sa, že v priemere predstavuje náklad na PET až 10 % celkových nákladov fľaškujúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(138)

Na základe dostupných informácií náklady na PET z celkových nákladov spolupracujúcich fľaškujúcich spoločností sa pohybujú od 1 % do 14 %, a to v závislosti od nákladov na iné komponenty používané pri výrobe ich výrobkov. Dostupné informácie naznačujú, že PET je dôležitou nákladovou položkou pre výrobcov minerálnej vody (najmä neznačkovej), zatiaľ čo pre niektoré spoločnosti fľaškujúce nealkoholické nápoje môžu byť marginálnou položkou. Dostupné informácie ukazujú, že v niektorých prípadoch môžu náklady na PET predstavovať pre zákazníkov až 20 % konečnej ceny minerálnej vody. Odhaduje sa, že v priemere predstavuje náklad na PET až 10 % celkových nákladov fľaškujúcej spoločnosti.

| (139) | Vzhľadom na uvedené sa uvažuje, že po uložení navrhovaných opatrení bude mať akýkoľvek rast cien PET iba limitovaný (nižší než 2 % rast nákladov) vplyv na celkovú situáciu fľaškujúcich spoločností, a to aj ak, ako sa uviedlo, budú mať ťažkosti pri prenesení zvýšených nákladov na svojich zákazníkov, čo je v každom prípade minimálne v strednodobom horizonte nepravdepodobné. |
| --- | --- |

(139)

Vzhľadom na uvedené sa uvažuje, že po uložení navrhovaných opatrení bude mať akýkoľvek rast cien PET iba limitovaný (nižší než 2 % rast nákladov) vplyv na celkovú situáciu fľaškujúcich spoločností, a to aj ak, ako sa uviedlo, budú mať ťažkosti pri prenesení zvýšených nákladov na svojich zákazníkov, čo je v každom prípade minimálne v strednodobom horizonte nepravdepodobné.

6.5.   Nedostatočná ponuka PET

| (140) | Niekoľko zainteresovaných strán namietalo, že uloženie opatrení by mohlo mať za následok nedostatok PET na trhu EÚ a že výrobcovia z Únie nebudú mať dostatok kapacít na uspokojenie existujúceho dopytu. |
| --- | --- |

(140)

Niekoľko zainteresovaných strán namietalo, že uloženie opatrení by mohlo mať za následok nedostatok PET na trhu EÚ a že výrobcovia z Únie nebudú mať dostatok kapacít na uspokojenie existujúceho dopytu.

| (141) | Treba uviesť, že v tomto smere výrobcovia z Únie počas OP využívali svoje kapacity iba na 69 % a majú dostatok voľnej kapacity na nahradenie dovozu zo SAE a Iránu, ak by to bolo potrebné. Úlohou cla však nie je odradiť od dovozu, ale iba obnoviť spravodlivú hospodársku súťaž na trhu. Okrem toho, dostupné sú aj iné zdroje dodávky. |
| --- | --- |

(141)

Treba uviesť, že v tomto smere výrobcovia z Únie počas OP využívali svoje kapacity iba na 69 % a majú dostatok voľnej kapacity na nahradenie dovozu zo SAE a Iránu, ak by to bolo potrebné. Úlohou cla však nie je odradiť od dovozu, ale iba obnoviť spravodlivú hospodársku súťaž na trhu. Okrem toho, dostupné sú aj iné zdroje dodávky.

| (142) | Okrem toho sa očakáva, že odvetvie recyklujúce PET by mohlo zvýšiť výrobu, ak cena panenského PET v EÚ sa udrží na primeranej úrovni a neklesne pre nespravodlivú hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(142)

Okrem toho sa očakáva, že odvetvie recyklujúce PET by mohlo zvýšiť výrobu, ak cena panenského PET v EÚ sa udrží na primeranej úrovni a neklesne pre nespravodlivú hospodársku súťaž.

6.6.   Ďalšie tvrdenia

| (143) | Iránsky vývozca tvrdil, že uloženie opatrení proti PET z Iránu by malo neprimerane negatívny účinok, pokiaľ ide o status Iránu ako rozvojovej krajiny a pokiaľ ide o skutočnosť, že iránski vývozcovia už čelia značným znevýhodneniam v dôsledku medzinárodných transakcií. Je obvyklou praxou Komisie prijímať antidumpingové opatrenia proti rozvojovým i rozvinutým krajinám, kedykoľvek právne požiadavky odôvodňujú takéto opatrenia. Okrem toho skutočnosť, že sú zavedené sankcie proti Iránu, je podľa existujúcich antidumpingových pravidiel irelevantným aspektom. |
| --- | --- |

(143)

Iránsky vývozca tvrdil, že uloženie opatrení proti PET z Iránu by malo neprimerane negatívny účinok, pokiaľ ide o status Iránu ako rozvojovej krajiny a pokiaľ ide o skutočnosť, že iránski vývozcovia už čelia značným znevýhodneniam v dôsledku medzinárodných transakcií. Je obvyklou praxou Komisie prijímať antidumpingové opatrenia proti rozvojovým i rozvinutým krajinám, kedykoľvek právne požiadavky odôvodňujú takéto opatrenia. Okrem toho skutočnosť, že sú zavedené sankcie proti Iránu, je podľa existujúcich antidumpingových pravidiel irelevantným aspektom.

6.7.   Záver o záujme Únie

| (144) | Záverom sa očakáva, že uloženie opatrení na dovoz zo SAE a Iránu by poskytlo príležitosť výrobnému odvetviu Únie, ako aj ďalším výrobcom z Únie vylepšiť ich situáciu zvýšením objemu predaja, predajnej ceny a podielu na trhu. Zatiaľ čo isté záporné účinky sa môžu vyskytnúť vo forme zvýšených nákladov pre používateľov (hlavne spracovateľov), tieto pravdepodobne budú vyvážené očakávanými výhodami pre výrobcov a ich dodávateľov. |
| --- | --- |

(144)

Záverom sa očakáva, že uloženie opatrení na dovoz zo SAE a Iránu by poskytlo príležitosť výrobnému odvetviu Únie, ako aj ďalším výrobcom z Únie vylepšiť ich situáciu zvýšením objemu predaja, predajnej ceny a podielu na trhu. Zatiaľ čo isté záporné účinky sa môžu vyskytnúť vo forme zvýšených nákladov pre používateľov (hlavne spracovateľov), tieto pravdepodobne budú vyvážené očakávanými výhodami pre výrobcov a ich dodávateľov.

| (145) | Obnovením spravodlivej súťaže a udržaním primeranej cenovej úrovne sa v EÚ povzbudí recyklácia PET, čím sa bude napomáhať ochranu životného prostredia. Na základe uvedeného sa predbežne dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody na neuloženie opatrení v tomto prípade. Toto predbežné hodnotenie bude možno potrebné v konečnom stupni revidovať, a to po overení vyplnených dotazníkov používateľov a ďalšom prešetrení. |
| --- | --- |

(145)

Obnovením spravodlivej súťaže a udržaním primeranej cenovej úrovne sa v EÚ povzbudí recyklácia PET, čím sa bude napomáhať ochranu životného prostredia. Na základe uvedeného sa predbežne dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody na neuloženie opatrení v tomto prípade. Toto predbežné hodnotenie bude možno potrebné v konečnom stupni revidovať, a to po overení vyplnených dotazníkov používateľov a ďalšom prešetrení.

7.   DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

| (146) | Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, ku ktorým sa dospelo, mali by sa prijať dočasné opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Iráne a Spojených arabských emirátoch s cieľom zabrániť ďalšej ujme výrobnému odvetviu Únie v dôsledku dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(146)

Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, ku ktorým sa dospelo, mali by sa prijať dočasné opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Iráne a Spojených arabských emirátoch s cieľom zabrániť ďalšej ujme výrobnému odvetviu Únie v dôsledku dumpingového dovozu.

| (147) | Pokiaľ ide o dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Pakistane, na základe uvedeného sa predbežne nezistil žiadny dumping. Z tohto dôvodu by nemali byť uložené žiadne dočasné opatrenia. |
| --- | --- |

(147)

Pokiaľ ide o dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Pakistane, na základe uvedeného sa predbežne nezistil žiadny dumping. Z tohto dôvodu by nemali byť uložené žiadne dočasné opatrenia.

7.1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (148) | Dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz s pôvodom v SAE a Iráne by mali byť na úrovni postačujúcej na odstránenie ujmy, ktorú spôsobil výrobnému odvetviu Únie dumpingový dovoz, a to bez prekročenia zisteného dumpingového rozpätia. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa dospelo k záveru, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť, aby výrobné odvetvie Únie mohlo pokryť svoje výrobné náklady a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by bolo možné dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(148)

Dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz s pôvodom v SAE a Iráne by mali byť na úrovni postačujúcej na odstránenie ujmy, ktorú spôsobil výrobnému odvetviu Únie dumpingový dovoz, a to bez prekročenia zisteného dumpingového rozpätia. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa dospelo k záveru, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť, aby výrobné odvetvie Únie mohlo pokryť svoje výrobné náklady a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by bolo možné dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz.

| (149) | Únia uviedla ako cieľový zisk 7,5 %, aký sa použil aj v konaní proti Čínskej ľudovej republike. Počas posudzovaného obdobia však výrobné odvetvie Únie nikdy nedosiahlo taký zisk (v skutočnosti nikdy nebolo ziskové) a všeobecne sa vyjadrilo, že zvyčajne pracuje s pomerne nízkym rozpätím. Najvyšší profit, aký dosiahli dve spoločnosti zo vzorky počas jedného roka posudzovaného obdobia bol 3 %. Za týchto okolností sa 5 % predbežne považuje za najvhodnejší cieľový zisk. |
| --- | --- |

(149)

Únia uviedla ako cieľový zisk 7,5 %, aký sa použil aj v konaní proti Čínskej ľudovej republike. Počas posudzovaného obdobia však výrobné odvetvie Únie nikdy nedosiahlo taký zisk (v skutočnosti nikdy nebolo ziskové) a všeobecne sa vyjadrilo, že zvyčajne pracuje s pomerne nízkym rozpätím. Najvyšší profit, aký dosiahli dve spoločnosti zo vzorky počas jedného roka posudzovaného obdobia bol 3 %. Za týchto okolností sa 5 % predbežne považuje za najvhodnejší cieľový zisk.

| (150) | Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Únie. Nepoškodzujúca cena sa stanovila odpočítaním skutočného ziskového rozpätia z ceny zo závodu a pripočítaním uvedeného rozpätia cieľového zisku k takto vypočítanej rovnovážnej cene. |
| --- | --- |

(150)

Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Únie. Nepoškodzujúca cena sa stanovila odpočítaním skutočného ziskového rozpätia z ceny zo závodu a pripočítaním uvedeného rozpätia cieľového zisku k takto vypočítanej rovnovážnej cene.

| (151) | Keďže počas OP ceny surovín a následne aj PET na trhu Únie zaznamenali významné zmeny, považovalo sa za primerané použiť na výpočet odstránenia ujmy štvrťročné údaje.






  Krajina | Úroveň odstránenia ujmy |
| --- | --- | --- |
| Irán | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| SAE | 18,5 % |

(151)

Keďže počas OP ceny surovín a následne aj PET na trhu Únie zaznamenali významné zmeny, považovalo sa za primerané použiť na výpočet odstránenia ujmy štvrťročné údaje.

Krajina

Úroveň odstránenia ujmy

Irán

17,0 %

Pakistan

15,2 %

SAE

18,5 %

7.2.   Predbežné opatrenia

| (152) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na dovoz výrobkov s pôvodom v Iráne a Spojených arabských emirátoch na úrovni najnižšieho zisteného rozpätia dumpingu a úrovne odstránenia ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla. |
| --- | --- |

(152)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na dovoz výrobkov s pôvodom v Iráne a Spojených arabských emirátoch na úrovni najnižšieho zisteného rozpätia dumpingu a úrovne odstránenia ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla.

| (153) | Na základe uvedeného a podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa uvažuje, že colná sadzba navrhovaná na odstránenie ujmy by pri výrobku s pôvodom v Iráne mala byť na úrovni 17 %. Ďalej, pri výrobku s pôvodom v Spojených arabských emirátoch navrhovaná colná sadzba na dumping by mala byť 6,6 %. Žiadne dočasné opatrenia by sa nemali uplatniť na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Pakistane. |
| --- | --- |

(153)

Na základe uvedeného a podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa uvažuje, že colná sadzba navrhovaná na odstránenie ujmy by pri výrobku s pôvodom v Iráne mala byť na úrovni 17 %. Ďalej, pri výrobku s pôvodom v Spojených arabských emirátoch navrhovaná colná sadzba na dumping by mala byť 6,6 %. Žiadne dočasné opatrenia by sa nemali uplatniť na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Pakistane.

| (154) | Treba uviesť, že antisubvenčné prešetrovanie sa vykonalo súčasne s antidumpingovým prešetrovaním dovozov PET z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov. Keďže v súlade s článkom 14 ods. 1 základného nariadenia na žiadny výrobok nemožno súčasne uložiť antidumpingové a vyrovnávacie clo, aby sa napravila tá istá situácia, ktorá vznikla v dôsledku dumpingu alebo vývozného subvencovania, je potrebné určiť, či a v akej miere majú výška subvencií a dumpingové rozpätie pôvod v jednej a tej istej situácii. |
| --- | --- |

(154)

Treba uviesť, že antisubvenčné prešetrovanie sa vykonalo súčasne s antidumpingovým prešetrovaním dovozov PET z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov. Keďže v súlade s článkom 14 ods. 1 základného nariadenia na žiadny výrobok nemožno súčasne uložiť antidumpingové a vyrovnávacie clo, aby sa napravila tá istá situácia, ktorá vznikla v dôsledku dumpingu alebo vývozného subvencovania, je potrebné určiť, či a v akej miere majú výška subvencií a dumpingové rozpätie pôvod v jednej a tej istej situácii.

| (155) | Pokiaľ ide o schémy subvencií, ktoré tvorili vývozné subvencie v zmysle článku 4 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (3), dočasné dumpingové rozpätie stanovené pre vyvážajúcich výrobcov v Iráne je čiastočne dôsledkom existencie vyrovnávacích vývozných subvencií. Vzhľadom na to, že rovnaká úroveň odstránenia ujmy sa uplatňuje pri antidumpingovom a aj antisubvenčnom prešetrovaní, sa však voči Iránu sa nenavrhuje žiadne dočasné antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(155)

Pokiaľ ide o schémy subvencií, ktoré tvorili vývozné subvencie v zmysle článku 4 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (3), dočasné dumpingové rozpätie stanovené pre vyvážajúcich výrobcov v Iráne je čiastočne dôsledkom existencie vyrovnávacích vývozných subvencií. Vzhľadom na to, že rovnaká úroveň odstránenia ujmy sa uplatňuje pri antidumpingovom a aj antisubvenčnom prešetrovaní, sa však voči Iránu sa nenavrhuje žiadne dočasné antidumpingové clo.

| (156) | Ako sa už uviedlo v odôvodnení 15, náklady a ceny PET podliehajú značným zmenám počas relatívne krátkych období. Usúdilo sa preto, že je primerané uložiť clo vo forme istej sumy za tonu. Táto suma vychádza z uplatnenia antidumpingovej miery k vývozným cenám CIF, ktoré sa použili pri výpočte dumpingového rozpätia. |
| --- | --- |

(156)

Ako sa už uviedlo v odôvodnení 15, náklady a ceny PET podliehajú značným zmenám počas relatívne krátkych období. Usúdilo sa preto, že je primerané uložiť clo vo forme istej sumy za tonu. Táto suma vychádza z uplatnenia antidumpingovej miery k vývozným cenám CIF, ktoré sa použili pri výpočte dumpingového rozpätia.

| (157) | Na základe uvedeného a pri zohľadnení zistení uvedených v nariadení, ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo (nariadenie Komisie (EÚ) č. 473/2010/EÚ) (4), sumy navrhnutého antidumpingového cla, vyjadreného v cene CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú predbežne takéto:













  Krajina | Celkové rozpätie subvencií | Z toho vývozná subvencia | Dumpingové rozpätie | Rozpätie ujmy (na štvrťročnom základe) | Dočasné vyrovnávacie clo | Dočasné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | % | Suma
  (EUR/t) | % | Suma
  (EUR/t) |
| Irán | 53 % | 2 % | 28,6 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 | 0 % | 0 |
| SAE | 5,1 % | 0 % | 6,6 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 | 6,6 % | 54,80 |

(157)

Na základe uvedeného a pri zohľadnení zistení uvedených v nariadení, ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo (nariadenie Komisie (EÚ) č. 473/2010/EÚ) (4), sumy navrhnutého antidumpingového cla, vyjadreného v cene CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú predbežne takéto:

Krajina

Celkové rozpätie subvencií

Z toho vývozná subvencia

Dumpingové rozpätie

Rozpätie ujmy (na štvrťročnom základe)

Dočasné vyrovnávacie clo

Dočasné antidumpingové clo

%

Suma

(EUR/t)

%

Suma

(EUR/t)

Irán

53 %

2 %

28,6 %

17,0 %

17,0 %

142,97

0 %

0

SAE

5,1 %

0 %

6,6 %

18,5 %

5,1 %

42,34

6,6 %

54,80

7.3.   Záverečné ustanovenie

| (158) | V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia cla sú na účely tohto nariadenia dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením konečných opatrení prehodnotiť, |
| --- | --- |

(158)

V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia cla sú na účely tohto nariadenia dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením konečných opatrení prehodnotiť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátu s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou podľa normy ISO 1628-5, v súčasnosti zaradeného pod kód KN 3907 60 20 a s pôvodom v Iráne a Spojených arabských emirátoch.

2.   Sadzba dočasného antidumpingového cla, uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 je:

| Krajina | Sadzba antidumpingového cla (EUR/tona) |
| --- | --- |
| Irán: všetky spoločnosti | 0 |
| Spojené arabské emiráty: všetky spoločnosti | 54,80 |

Krajina

Sadzba antidumpingového cla (EUR/tona)

Irán: všetky spoločnosti

0

Spojené arabské emiráty: všetky spoločnosti

54,80

3.   V prípadoch, keď došlo k poškodeniu tovaru pred prepustením do režimu voľný obeh a preto cena skutočne zaplatená alebo splatná je na účely stanovenia colnej hodnoty pomerne upravená v súlade s článkom 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (5), znižuje sa výška antidumpingového cla, vypočítaná na základe vyššie stanovených súm, o percentuálnu hodnotu, ktorá zodpovedá pomernej úprave skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny.

4.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.

5.   Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2

Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomné stanoviská a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.

Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 31. mája 2010.

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Ú.v. EÚ C 208, 3.9.2009, s. 12.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

3

(4)  Pozri stranu 25 tohto úradného vestníka.

4

(5)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.

5

---

| 1.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/25

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 473/2010

z 31. mája 2010,

ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“) (1), a najmä na jeho článok 12,

po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Začatie preskúmania

| (1) | Oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) z 3. septembra 2009 Komisia oznámila začatie antisubvenčného konania v súvislosti s dovozom určitého polyetyléntereftalátu (ďalej len „PET“) s pôvodom v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch (ďalej len „príslušné krajiny“) do Únie. |
| --- | --- |

(1)

Oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) z 3. septembra 2009 Komisia oznámila začatie antisubvenčného konania v súvislosti s dovozom určitého polyetyléntereftalátu (ďalej len „PET“) s pôvodom v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch (ďalej len „príslušné krajiny“) do Únie.

| (2) | V ten istý deň Komisia formou oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) oznámila začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch do Únie a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „AD konanie“). |
| --- | --- |

(2)

V ten istý deň Komisia formou oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) oznámila začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch do Únie a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „AD konanie“).

| (3) | Antisubvenčné konanie sa začalo po podnete, ktorý 20. júla 2009 podal Výbor pre polyetyléntereftalát spoločnosti Plastics Europe (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí tvoria prevažnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, z celkovej výroby určitého polyetyléntereftalátu v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie antisubvenčného konania. |
| --- | --- |

(3)

Antisubvenčné konanie sa začalo po podnete, ktorý 20. júla 2009 podal Výbor pre polyetyléntereftalát spoločnosti Plastics Europe (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí tvoria prevažnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, z celkovej výroby určitého polyetyléntereftalátu v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie antisubvenčného konania.

| (4) | Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila vládam Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov (ďalej len „SAE“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, v ktorom sa uvádza, že subvencovaný dovoz PET s pôvodom v Iráne, Pakistane a SAE údajne spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie. Príslušné vlády boli pozvané na konzultácie s cieľom objasniť situáciu, pokiaľ ide o obsah podnetu, a dohodnúť sa na vzájomne prijateľnom riešení. Všetky vlády prijali ponuku na konzultácie a tieto následne prebehli. Počas konzultácií sa nepodarilo dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky orgánov príslušných krajín k tvrdeniam uvedeným v podnete, ktoré sa týkajú nedostatočnej kompenzovateľnosti súčasných systémov. Počas nasledujúcich konzultácií vlády Pakistanu a SAE predložili svoje vyjadrenia. |
| --- | --- |

(4)

Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila vládam Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov (ďalej len „SAE“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, v ktorom sa uvádza, že subvencovaný dovoz PET s pôvodom v Iráne, Pakistane a SAE údajne spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie. Príslušné vlády boli pozvané na konzultácie s cieľom objasniť situáciu, pokiaľ ide o obsah podnetu, a dohodnúť sa na vzájomne prijateľnom riešení. Všetky vlády prijali ponuku na konzultácie a tieto následne prebehli. Počas konzultácií sa nepodarilo dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky orgánov príslušných krajín k tvrdeniam uvedeným v podnete, ktoré sa týkajú nedostatočnej kompenzovateľnosti súčasných systémov. Počas nasledujúcich konzultácií vlády Pakistanu a SAE predložili svoje vyjadrenia.

1.2.   Strany, ktorých sa konanie týka

| (5) | Komisia oficiálne informovala výrobcov, ktorí podali podnet, ostatných známych výrobcov z Únie, dovozcov/obchodníkov a používateľov, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka, o začatí konania. Zainteresované strany dostali príležitosť vyjadriť sa písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. |
| --- | --- |

(5)

Komisia oficiálne informovala výrobcov, ktorí podali podnet, ostatných známych výrobcov z Únie, dovozcov/obchodníkov a používateľov, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka, o začatí konania. Zainteresované strany dostali príležitosť vyjadriť sa písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.

| (6) | Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(6)

Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

| (7) | Vzhľadom na zrejmý vysoký počet výrobcov a dovozcov z Únie sa pri prešetrovaní ujmy uvažovalo o použití metód výberu vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, vzorku vybrať, všetci výrobcovia a dovozcovia z Únie boli vyzvaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s prešetrovaným výrobkom v období prešetrovania (od 1. júla 2008 do 30. júna 2009), ako sa uvádza v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na zrejmý vysoký počet výrobcov a dovozcov z Únie sa pri prešetrovaní ujmy uvažovalo o použití metód výberu vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, vzorku vybrať, všetci výrobcovia a dovozcovia z Únie boli vyzvaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s prešetrovaným výrobkom v období prešetrovania (od 1. júla 2008 do 30. júna 2009), ako sa uvádza v oznámení o začatí konania.

| (8) | Štrnásť výrobcov z Únie poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zahrnutím do vzorky. Na základe informácií od spolupracujúcich výrobcov z Únie Komisia vybrala vzorku piatich výrobcov z Únie, ktorí predstavujú 65 % z predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(8)

Štrnásť výrobcov z Únie poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zahrnutím do vzorky. Na základe informácií od spolupracujúcich výrobcov z Únie Komisia vybrala vzorku piatich výrobcov z Únie, ktorí predstavujú 65 % z predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov z Únie.

| (9) | Osem dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zahrnutím do vzorky. Na základe informácií od spolupracujúcich dovozcov Komisia vybrala vzorku dvoch dovozcov, ktorí predstavujú 83 % z dovozov všetkých spolupracujúcich dovozcov a 48 % zo všetkých dovozov zo SAE, Iránu a Pakistanu. |
| --- | --- |

(9)

Osem dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zahrnutím do vzorky. Na základe informácií od spolupracujúcich dovozcov Komisia vybrala vzorku dvoch dovozcov, ktorí predstavujú 83 % z dovozov všetkých spolupracujúcich dovozcov a 48 % zo všetkých dovozov zo SAE, Iránu a Pakistanu.

| (10) | Komisia zaslala dotazníky orgánom príslušných krajín, vyvážajúcim výrobcom, výrobcom z Únie zahrnutým do vzorky, dovozcom zahrnutým do vzorky a všetkým používateľom a dodávateľom, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka, ako aj tým, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí preskúmania. |
| --- | --- |

(10)

Komisia zaslala dotazníky orgánom príslušných krajín, vyvážajúcim výrobcom, výrobcom z Únie zahrnutým do vzorky, dovozcom zahrnutým do vzorky a všetkým používateľom a dodávateľom, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka, ako aj tým, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí preskúmania.

| (11) | Vyplnené dotazníky zaslali orgány príslušných krajín, jeden vyvážajúci výrobca z Iránu a jeho prepojený obchodník, jeden vyvážajúci výrobca z Pakistanu a jeden vyvážajúci výrobca zo Spojených arabských emirátov, päť výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky, jeden dovozca zahrnutý do vzorky, desať používateľov v Únii, traja dodávatelia surovín. Okrem toho sedem spolupracujúcich výrobcov z Únie poskytlo požadované všeobecné údaje na analýzu ujmy. |
| --- | --- |

(11)

Vyplnené dotazníky zaslali orgány príslušných krajín, jeden vyvážajúci výrobca z Iránu a jeho prepojený obchodník, jeden vyvážajúci výrobca z Pakistanu a jeden vyvážajúci výrobca zo Spojených arabských emirátov, päť výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky, jeden dovozca zahrnutý do vzorky, desať používateľov v Únii, traja dodávatelia surovín. Okrem toho sedem spolupracujúcich výrobcov z Únie poskytlo požadované všeobecné údaje na analýzu ujmy.

| (12) | Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na zistenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. |
| --- | --- |

(12)

Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na zistenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie.

| (13) | Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto štátnych orgánov: | Vláda Iránu






  — | Iránske ministerstvo obchodu, Kancelária obchodného zastupiteľstva, Teherán, Irán, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto štátnych orgánov:

Vláda Iránu

—

Iránske ministerstvo obchodu, Kancelária obchodného zastupiteľstva, Teherán, Irán,

| — | Iránsky colný úrad, Bandar Imam Khomeini, Irán. |
| --- | --- |

—

Iránsky colný úrad, Bandar Imam Khomeini, Irán.

| | Vláda Spojených arabských emirátov






  — | Ministerstvo hospodárstva a priemyslu Spojených arabských emirátov, Abu Dhabi, Spojené arabské emiráty, |
| --- | --- | --- |

Vláda Spojených arabských emirátov

—

Ministerstvo hospodárstva a priemyslu Spojených arabských emirátov, Abu Dhabi, Spojené arabské emiráty,

| — | Investičný orgán RAK, vláda Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, Spojené arabské emiráty. |
| --- | --- |

—

Investičný orgán RAK, vláda Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, Spojené arabské emiráty.

| (14) | Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností: | Výrobcovia z Únie






  — | Novapet SA, Španielsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:

Výrobcovia z Únie

—

Novapet SA, Španielsko,

| — | Equipolymers Srl, Taliansko, |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl, Taliansko,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Litva, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,

| — | UAB Neo Group, Litva. |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Litva.

| | Vyvážajúci výrobca v Iráne






  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (ďalej len „STPC“) a jeho prepojené spoločnosti, Bandar Imam Khomeini a Teherán. |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobca v Iráne

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (ďalej len „STPC“) a jeho prepojené spoločnosti, Bandar Imam Khomeini a Teherán.

| | Vyvážajúci výrobca v Pakistane






  — | Novatex Limited, Karachi. |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobca v Pakistane

—

Novatex Limited, Karachi.

| | Vyvážajúci výrobca v Spojených arabských emirátoch






  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobca v Spojených arabských emirátoch

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Obdobie prešetrovania

| (15) | Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(15)

Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Príslušný výrobok

| (16) | Príslušný výrobok je polyetyléntereftalát s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, podľa normy ISO 1628-5, s pôvodom v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý je v súčasnosti zaradený pod kód KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(16)

Príslušný výrobok je polyetyléntereftalát s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, podľa normy ISO 1628-5, s pôvodom v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý je v súčasnosti zaradený pod kód KN 3907 60 20.

| (17) | PET je chemický výrobok, ktorý sa zvyčajne používa v plastovom priemysle na výrobu fliaš a fólií. Keďže PET tejto triedy je homogénny výrobok, nie je tu žiadne ďalšie členenie na rôzne druhy výrobku. |
| --- | --- |

(17)

PET je chemický výrobok, ktorý sa zvyčajne používa v plastovom priemysle na výrobu fliaš a fólií. Keďže PET tejto triedy je homogénny výrobok, nie je tu žiadne ďalšie členenie na rôzne druhy výrobku.

2.2.   Podobný výrobok

| (18) | Pri prešetrovaní sa ukázalo, že PET, ktorý vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie v Únii, a PET, ktorý sa vyrába a predáva na domácich trhoch v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch, má v zásade rovnaké chemické a fyzikálne vlastnosti a rovnaké základné spôsoby použitia. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(18)

Pri prešetrovaní sa ukázalo, že PET, ktorý vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie v Únii, a PET, ktorý sa vyrába a predáva na domácich trhoch v Iráne, Pakistane a v Spojených arabských emirátoch, má v zásade rovnaké chemické a fyzikálne vlastnosti a rovnaké základné spôsoby použitia. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

3.   SUBVENCOVANIE

3.1.   Irán

3.1.1.   Úvod

| (19) | Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili nasledujúce systémy, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany štátneho orgánu:






  I) | opatrenia napojené na osobitné hospodárske zóny (ďalej len „OHZ“) – petrochemické OHZ; |
| --- | --- | --- |

(19)

Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili nasledujúce systémy, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany štátneho orgánu:

I)

opatrenia napojené na osobitné hospodárske zóny (ďalej len „OHZ“) – petrochemické OHZ;

| II) | financovanie vyvážajúceho výrobcu PET zo strany Národnej petrochemickej spoločnosti. |
| --- | --- |

II)

financovanie vyvážajúceho výrobcu PET zo strany Národnej petrochemickej spoločnosti.

3.1.2.   Špecifické systémy

I.   
  Opatrenia napojené na osobitné hospodárske zóny (ďalej len „OHZ“) – petrochemické OHZ

| (20) | Podľa právnych predpisov spoločnosť založená v OHZ je zvýhodnená bezcolným dovozom vstupných materiálov pod podmienkou, že sa tento materiál použije vo výrobnom procese na výrobu výrobku pre následný vývoz. Počas preverovania sa tiež zistilo, že spoločnosti v OHZ sú zvýhodnené aj bezcolným dovozom investičného majetku. |
| --- | --- |

(20)

Podľa právnych predpisov spoločnosť založená v OHZ je zvýhodnená bezcolným dovozom vstupných materiálov pod podmienkou, že sa tento materiál použije vo výrobnom procese na výrobu výrobku pre následný vývoz. Počas preverovania sa tiež zistilo, že spoločnosti v OHZ sú zvýhodnené aj bezcolným dovozom investičného majetku.

a)   Právny základ

| (21) | Úplná právna kvalifikácia systému OHZ je v súčasnosti ustanovená v týchto právnych predpisoch a nariadeniach: zákon o zakladaní a riadení osobitných hospodárskych zón v Iránskej islamskej republike č. 257/184168 z 19. mája 2005; schválenie článku 138 ústavného zákona Komisiou sekretariátu Vrchnej rady pre voľné priemyselno-obchodné zóny z 27. mája 2007; vykonávacie nariadenie na zakladanie a riadenie osobitných hospodárskych zón v Iránskej islamskej republike, schválené kolégiom ministrov 29. apríla 2006. |
| --- | --- |

(21)

Úplná právna kvalifikácia systému OHZ je v súčasnosti ustanovená v týchto právnych predpisoch a nariadeniach: zákon o zakladaní a riadení osobitných hospodárskych zón v Iránskej islamskej republike č. 257/184168 z 19. mája 2005; schválenie článku 138 ústavného zákona Komisiou sekretariátu Vrchnej rady pre voľné priemyselno-obchodné zóny z 27. mája 2007; vykonávacie nariadenie na zakladanie a riadenie osobitných hospodárskych zón v Iránskej islamskej republike, schválené kolégiom ministrov 29. apríla 2006.

| (22) | Petrochemická OHZ bola založená 30. apríla 1997 (v roku 1376 podľa perzského kalendára) zákonom č. 58548 uverejneným v úradnom vestníku č. 15275 z 25. mája 1997. |
| --- | --- |

(22)

Petrochemická OHZ bola založená 30. apríla 1997 (v roku 1376 podľa perzského kalendára) zákonom č. 58548 uverejneným v úradnom vestníku č. 15275 z 25. mája 1997.

b)   Oprávnenosť

| (23) | Počas prešetrovania sa v súbore právnych a administratívnych aktov, ktoré ustanovila iránska vláda, nenašlo žiadne pravidlo o oprávnenosti. Jediný iránsky spolupracujúci vývozca zriadil svoje továrenské priestory v petrochemickej OHZ Mahshahr, Bandar Imam Khomeini. Podľa informácií, ktoré poskytli iránske orgány, táto zóna je jediná petrochemická OHZ v Iráne. |
| --- | --- |

(23)

Počas prešetrovania sa v súbore právnych a administratívnych aktov, ktoré ustanovila iránska vláda, nenašlo žiadne pravidlo o oprávnenosti. Jediný iránsky spolupracujúci vývozca zriadil svoje továrenské priestory v petrochemickej OHZ Mahshahr, Bandar Imam Khomeini. Podľa informácií, ktoré poskytli iránske orgány, táto zóna je jediná petrochemická OHZ v Iráne.

c)   Praktické vykonanie

| (24) | Predpokladá sa, že každá OHZ je umiestnená mimo colného územia krajiny. Preto všetky dovozy sú oslobodené od cla pod podmienkou, že dovážané vstupné materiály sa použijú na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz. |
| --- | --- |

(24)

Predpokladá sa, že každá OHZ je umiestnená mimo colného územia krajiny. Preto všetky dovozy sú oslobodené od cla pod podmienkou, že dovážané vstupné materiály sa použijú na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz.

| (25) | Na monitorovanie množstva bezcolne dovážaných surovín, ktoré sa spotrebujú pri výrobe výsledného výrobku určeného na vývoz, colné úrady registrujú výšku úľavy na dovoz aj vývoznú povinnosť v čase dovozu a vývozu na základe noriem štandardných vstupov a výstupov stanovených v osvedčení s názvom „Povolenie na výrobu“, ktoré vydáva oddelenie pre všeobecné otázky ministerstva zdravotníctva, a ktoré platí päť rokov. Pre každú transakciu colný úrad na požiadanie vydá číselný kód (B-Jack), ktorý spoločnosť potrebuje na colné odbavenie tovaru. |
| --- | --- |

(25)

Na monitorovanie množstva bezcolne dovážaných surovín, ktoré sa spotrebujú pri výrobe výsledného výrobku určeného na vývoz, colné úrady registrujú výšku úľavy na dovoz aj vývoznú povinnosť v čase dovozu a vývozu na základe noriem štandardných vstupov a výstupov stanovených v osvedčení s názvom „Povolenie na výrobu“, ktoré vydáva oddelenie pre všeobecné otázky ministerstva zdravotníctva, a ktoré platí päť rokov. Pre každú transakciu colný úrad na požiadanie vydá číselný kód (B-Jack), ktorý spoločnosť potrebuje na colné odbavenie tovaru.

| (26) | Okrem toho spoločnosť poskytuje pravidelne príslušnému orgánu údaje o vývoze a domácom predaji, ktorý plánuje vykonať v nasledujúcom roku. Na základe týchto informácií colné úrady dohliadajú na korektné využívanie výhod poskytnutých spoločnosti. |
| --- | --- |

(26)

Okrem toho spoločnosť poskytuje pravidelne príslušnému orgánu údaje o vývoze a domácom predaji, ktorý plánuje vykonať v nasledujúcom roku. Na základe týchto informácií colné úrady dohliadajú na korektné využívanie výhod poskytnutých spoločnosti.

| (27) | Pokiaľ ide o domáci predaj, t. j. predaj z OHZ na území štátu, clo sa uloží na tú časť vstupov z bezcolného dovozu, ktorá je zapracovaná do konečného výrobku podľa noriem štandardných vstupov a výstupov. |
| --- | --- |

(27)

Pokiaľ ide o domáci predaj, t. j. predaj z OHZ na území štátu, clo sa uloží na tú časť vstupov z bezcolného dovozu, ktorá je zapracovaná do konečného výrobku podľa noriem štandardných vstupov a výstupov.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (28) | Počas overovacej návštevy sa zistilo, že neexistujú žiadne konkrétne právne a verejne dostupné kritériá, ktorými sa riadi rozhodovanie orgánu, ktorý udeľuje povolenia o tom, kto je oprávnený založiť podnik v petrochemickej OHZ. Spoločnosť, ktorá chce založiť podnik v tejto zóne, musí podať žiadosť príslušnému orgánu, ale nie sú k dispozícii žiadne usmernenia, v ktorých by bolo stanovené, na základe čoho môže byť táto žiadosť prijatá alebo zamietnutá. Okrem toho zakladací dokument petrochemickej OHZ poveruje Národnú petrochemickú spoločnosť (akcionára jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu) riadiť a organizovať túto zónu za účelom vykonávania petrochemických činností. |
| --- | --- |

(28)

Počas overovacej návštevy sa zistilo, že neexistujú žiadne konkrétne právne a verejne dostupné kritériá, ktorými sa riadi rozhodovanie orgánu, ktorý udeľuje povolenia o tom, kto je oprávnený založiť podnik v petrochemickej OHZ. Spoločnosť, ktorá chce založiť podnik v tejto zóne, musí podať žiadosť príslušnému orgánu, ale nie sú k dispozícii žiadne usmernenia, v ktorých by bolo stanovené, na základe čoho môže byť táto žiadosť prijatá alebo zamietnutá. Okrem toho zakladací dokument petrochemickej OHZ poveruje Národnú petrochemickú spoločnosť (akcionára jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu) riadiť a organizovať túto zónu za účelom vykonávania petrochemických činností.

| (29) | Zistili sa závažné nezrovnalosti a nedostatky v systéme. Iránske orgány nezaviedli riadny kontrolný systém na monitorovanie množstva surovín z bezcolného dovozu, ktoré sa spotrebujú pri výrobe výsledného výrobku určeného na vývoz. STPC ako jediný spolupracujúci výrobca v Iráne, neoznámil údaje o skutočnej výťažnosti surovín a Národná petrochemická spoločnosť nezaviedla do praxe žiadny kontrolný systém, ktorým by sa dalo potvrdiť, že vstupné suroviny a ich množstvo, na ktoré bolo udelené oslobodenie od cla, sa spotrebujú pri výrobe výrobku určeného na vývoz. Normy štandardných vstupov a výstupov sú výrobné dávky navrhnuté spoločnosťou a prijaté vládou, odvodené od štandardov uplatňovaných v petrochemickom priemysle. |
| --- | --- |

(29)

Zistili sa závažné nezrovnalosti a nedostatky v systéme. Iránske orgány nezaviedli riadny kontrolný systém na monitorovanie množstva surovín z bezcolného dovozu, ktoré sa spotrebujú pri výrobe výsledného výrobku určeného na vývoz. STPC ako jediný spolupracujúci výrobca v Iráne, neoznámil údaje o skutočnej výťažnosti surovín a Národná petrochemická spoločnosť nezaviedla do praxe žiadny kontrolný systém, ktorým by sa dalo potvrdiť, že vstupné suroviny a ich množstvo, na ktoré bolo udelené oslobodenie od cla, sa spotrebujú pri výrobe výrobku určeného na vývoz. Normy štandardných vstupov a výstupov sú výrobné dávky navrhnuté spoločnosťou a prijaté vládou, odvodené od štandardov uplatňovaných v petrochemickom priemysle.

| (30) | Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využíval výhody uvedeného systému a aj výhody bezcolného dovozu investičného majetku. |
| --- | --- |

(30)

Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využíval výhody uvedeného systému a aj výhody bezcolného dovozu investičného majetku.

e)   Záver

| (31) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa bezcolný dovoz vstupov v OHZ musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. za finančný príspevok iránskej vlády zvýhodňujúci vývozcu, na ktorého sa vzťahuje prešetrovanie. |
| --- | --- |

(31)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa bezcolný dovoz vstupov v OHZ musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. za finančný príspevok iránskej vlády zvýhodňujúci vývozcu, na ktorého sa vzťahuje prešetrovanie.

| (32) | Okrem toho tento systém je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia tým, že právne predpisy, na základe ktorých pracuje orgán udeľujúci povolenia, jednoznačne obmedzujú prístup do tejto zóny pre určité podniky, ktoré patria do odvetvia petrochemickej výroby. |
| --- | --- |

(32)

Okrem toho tento systém je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia tým, že právne predpisy, na základe ktorých pracuje orgán udeľujúci povolenia, jednoznačne obmedzujú prístup do tejto zóny pre určité podniky, ktoré patria do odvetvia petrochemickej výroby.

| (33) | Okrem toho tento systém je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z tohto systému. |
| --- | --- |

(33)

Okrem toho tento systém je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z tohto systému.

| (34) | Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém návratného cla ani vrátenia náhrady cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I, najmä v bode i), v prílohe II a v prílohe III základného nariadenia. |
| --- | --- |

(34)

Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém návratného cla ani vrátenia náhrady cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I, najmä v bode i), v prílohe II a v prílohe III základného nariadenia.

| (35) | Konkrétne iránska vláda nemá zavedený žiadny kontrolný systém ani postup, ktorým by sa dalo potvrdiť, či sa vstupy spotrebovali pri výrobe výrobku určeného na vývoz a v akých množstvách (v súlade s prílohou II časťou II bodom 4) základného nariadenia a v prípade systémov vrátenia náhrady cla s prílohou III časťou II bodom 2) základného nariadenia). Samotné normy štandardných vstupov a výstupov sa nemôžu považovať za štandardy špecifické pre danú spoločnosť ani za systém na kontrolu skutočnej spotreby. Tento typ postupu neumožňuje vláde kontrolovať s dostatočnou presnosťou, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe výrobku určeného na vývoz a na základe ktorej referenčnej normy štandardných vstupov a výstupov by sa mali porovnávať. Okrem toho vláda nevykonáva účinnú kontrolu na základe riadne vedeného registra spotreby. Vláda Iránu vlastne nevykonáva žiadne ďalšie skúmanie na základe skutočných použitých vstupov, hoci toto skúmanie by bolo potrebné pravidelne vykonávať, ak neexistuje účinne uplatňovaný kontrolný systém (v súlade s prílohou II časťou II bodom 5) a v prípade systémov vrátenia náhrady cla s prílohou III časťou II bodom 3) základného nariadenia). |
| --- | --- |

(35)

Konkrétne iránska vláda nemá zavedený žiadny kontrolný systém ani postup, ktorým by sa dalo potvrdiť, či sa vstupy spotrebovali pri výrobe výrobku určeného na vývoz a v akých množstvách (v súlade s prílohou II časťou II bodom 4) základného nariadenia a v prípade systémov vrátenia náhrady cla s prílohou III časťou II bodom 2) základného nariadenia). Samotné normy štandardných vstupov a výstupov sa nemôžu považovať za štandardy špecifické pre danú spoločnosť ani za systém na kontrolu skutočnej spotreby. Tento typ postupu neumožňuje vláde kontrolovať s dostatočnou presnosťou, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe výrobku určeného na vývoz a na základe ktorej referenčnej normy štandardných vstupov a výstupov by sa mali porovnávať. Okrem toho vláda nevykonáva účinnú kontrolu na základe riadne vedeného registra spotreby. Vláda Iránu vlastne nevykonáva žiadne ďalšie skúmanie na základe skutočných použitých vstupov, hoci toto skúmanie by bolo potrebné pravidelne vykonávať, ak neexistuje účinne uplatňovaný kontrolný systém (v súlade s prílohou II časťou II bodom 5) a v prípade systémov vrátenia náhrady cla s prílohou III časťou II bodom 3) základného nariadenia).

| (36) | Okrem toho zvýhodnenie, ktoré vyplýva z neuhradenia cla za dovoz investičného majetku, je tiež subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančným príspevkom iránskej vlády na zvýhodnenie vývozcu, na ktorého sa vzťahuje prešetrovanie. Okrem toho tento systém je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z tohto systému. |
| --- | --- |

(36)

Okrem toho zvýhodnenie, ktoré vyplýva z neuhradenia cla za dovoz investičného majetku, je tiež subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančným príspevkom iránskej vlády na zvýhodnenie vývozcu, na ktorého sa vzťahuje prešetrovanie. Okrem toho tento systém je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z tohto systému.

| (37) | Tento systém sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla, lebo sa týka investičného majetku, ktorý sa nespotrebuje vo výrobnom procese, a teda nepatrí do pôsobnosti prípustných systémov návratného cla, ustanovených v prílohe I bode i) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(37)

Tento systém sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla, lebo sa týka investičného majetku, ktorý sa nespotrebuje vo výrobnom procese, a teda nepatrí do pôsobnosti prípustných systémov návratného cla, ustanovených v prílohe I bode i) základného nariadenia.

| (38) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa uvedené subvencie považujú za napadnuteľné. |
| --- | --- |

(38)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa uvedené subvencie považujú za napadnuteľné.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (39) | Keďže neexistujú prípustné systémy návratného cla ani systémy vrátenia náhrady cla, zvýhodnenie spočíva v odpustení celkových dovozných ciel, ktoré sú zvyčajne splatné pri dovoze vstupných materiálov. Vzhľadom na to treba poznamenať, že v základnom nariadení sa neustanovuje iba napadnuteľnosť odpustenia ciel v „nadmernej“ výške. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a prílohy I bodu i) základného nariadenia sa môže napadnúť iba odpustenie ciel v nadmernej výške za predpokladu, že sú splnené podmienky prílohy II a III základného nariadenia. Tieto podmienky však v danom prípade neboli splnené. Preto keď sa zistí, že nie je zavedený vhodný monitorovací postup, uvedená výnimka pre systémy návratného cla sa neuplatňuje a uplatňuje sa skôr bežné pravidlo pre napadnuteľnosť sumy neuhradených ciel (ušlý príjem) ako napadnuteľnosť údajného odpustenia cla v nadmernej výške. |
| --- | --- |

(39)

Keďže neexistujú prípustné systémy návratného cla ani systémy vrátenia náhrady cla, zvýhodnenie spočíva v odpustení celkových dovozných ciel, ktoré sú zvyčajne splatné pri dovoze vstupných materiálov. Vzhľadom na to treba poznamenať, že v základnom nariadení sa neustanovuje iba napadnuteľnosť odpustenia ciel v „nadmernej“ výške. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a prílohy I bodu i) základného nariadenia sa môže napadnúť iba odpustenie ciel v nadmernej výške za predpokladu, že sú splnené podmienky prílohy II a III základného nariadenia. Tieto podmienky však v danom prípade neboli splnené. Preto keď sa zistí, že nie je zavedený vhodný monitorovací postup, uvedená výnimka pre systémy návratného cla sa neuplatňuje a uplatňuje sa skôr bežné pravidlo pre napadnuteľnosť sumy neuhradených ciel (ušlý príjem) ako napadnuteľnosť údajného odpustenia cla v nadmernej výške.

| (40) | Výška subvencie pre vývozcu vzhľadom na bezcolný dovoz vstupných materiálov sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo) na materiály dovážané na výrobu príslušného výrobku počas OP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozdelila na celý obrat vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(40)

Výška subvencie pre vývozcu vzhľadom na bezcolný dovoz vstupných materiálov sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo) na materiály dovážané na výrobu príslušného výrobku počas OP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozdelila na celý obrat vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

| (41) | Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 1,13 %. |
| --- | --- |

(41)

Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 1,13 %.

| (42) | Okrem toho zvýhodnenie, ktoré vyplýva z neuhradenia cla za dovoz investičného majetku, sa nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla, pretože sa týka investičného majetku, ktorý sa nespotrebuje vo výrobnom procese. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia výška subvencie sa vypočítala na základe neuhradeného cla za dovoz investičného majetku za obdobie 15 rokov, čo je minimálna doba odpisovania, ktorá sa zistila vo všetkých troch krajinách zapojených do súčasného prešetrovania v súvislosti s príslušným odvetvím. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, upraví pripočítaním úroku za toto obdobie, aby sa získala celková hodnota zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za vhodnú komerčná úroková sadzba platná v Iráne počas OP. |
| --- | --- |

(42)

Okrem toho zvýhodnenie, ktoré vyplýva z neuhradenia cla za dovoz investičného majetku, sa nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla, pretože sa týka investičného majetku, ktorý sa nespotrebuje vo výrobnom procese. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia výška subvencie sa vypočítala na základe neuhradeného cla za dovoz investičného majetku za obdobie 15 rokov, čo je minimálna doba odpisovania, ktorá sa zistila vo všetkých troch krajinách zapojených do súčasného prešetrovania v súvislosti s príslušným odvetvím. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, upraví pripočítaním úroku za toto obdobie, aby sa získala celková hodnota zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za vhodnú komerčná úroková sadzba platná v Iráne počas OP.

| (43) | V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (ako čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. Sadzba subvencie stanovená pre túto subvenciu počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,93 %. |
| --- | --- |

(43)

V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (ako čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. Sadzba subvencie stanovená pre túto subvenciu počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,93 %.

| (44) | Celková sadzba subvencie stanovená so zreteľom na uvedené opatrenia počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 2,06 %. |
| --- | --- |

(44)

Celková sadzba subvencie stanovená so zreteľom na uvedené opatrenia počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 2,06 %.

II.   
  Financovanie vyvážajúceho výrobcu PET zo strany Národnej petrochemickej spoločnosti

| (45) | Tento systém spočíva v priamom prevode nesplatných finančných prostriedkov z Národnej petrochemickej spoločnosti na jediného spolupracujúceho iránskeho vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(45)

Tento systém spočíva v priamom prevode nesplatných finančných prostriedkov z Národnej petrochemickej spoločnosti na jediného spolupracujúceho iránskeho vyvážajúceho výrobcu.

a)   Zistenia z prešetrovania

| (46) | Pri prešetrovaní sa zistilo, že Národná petrochemická spoločnosť je hlavným akcionárom spoločnosti STPC a vlastní 75 % jej akcií. Ostatní akcionári sú Fond dôchodkov a sociálneho zabezpečenia pri ministerstve naftového priemyslu, ktorý vlastní 15 % akcií, a spoločnosť Justice Shares Broker Co., ktorá vlastní 10 % akcií. Počas overovacej návštevy sa zistilo, že Národná petrochemická spoločnosť financovala podstatnú časť investičných nákladov spoločnosti STPC a jej obežného/prevádzkového kapitálu, ako aj splátky úverov spoločnosti STPC v termínoch ich splatnosti. Preto, ako jasne ukazujú aj auditované finančné výkazy za finančný rok, do ktorého patrí OP, zachovanie činnosti spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu závisí od finančnej podpory hlavného akcionára, ktorého plne vlastní Národná iránska ropná spoločnosť, ktorá patrí pod iránske ministerstvo naftového priemyslu. |
| --- | --- |

(46)

Pri prešetrovaní sa zistilo, že Národná petrochemická spoločnosť je hlavným akcionárom spoločnosti STPC a vlastní 75 % jej akcií. Ostatní akcionári sú Fond dôchodkov a sociálneho zabezpečenia pri ministerstve naftového priemyslu, ktorý vlastní 15 % akcií, a spoločnosť Justice Shares Broker Co., ktorá vlastní 10 % akcií. Počas overovacej návštevy sa zistilo, že Národná petrochemická spoločnosť financovala podstatnú časť investičných nákladov spoločnosti STPC a jej obežného/prevádzkového kapitálu, ako aj splátky úverov spoločnosti STPC v termínoch ich splatnosti. Preto, ako jasne ukazujú aj auditované finančné výkazy za finančný rok, do ktorého patrí OP, zachovanie činnosti spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu závisí od finančnej podpory hlavného akcionára, ktorého plne vlastní Národná iránska ropná spoločnosť, ktorá patrí pod iránske ministerstvo naftového priemyslu.

| (47) | Okrem toho injekcie do likvidity spoločnosti STPC nie sú zaznamenané vo výkazoch spoločnosti ako poskytnuté úvery. |
| --- | --- |

(47)

Okrem toho injekcie do likvidity spoločnosti STPC nie sú zaznamenané vo výkazoch spoločnosti ako poskytnuté úvery.

| (48) | Dlh spoločnosti STPC voči Národnej petrochemickej spoločnosti sa rovná 51 % z celkových aktív spoločnosti STPC, ako jednoznačne ukazujú auditované finančné výkazy spoločnosti z 20. marca 2009. Vzhľadom na to treba poznamenať, že v článku 141 zmeny a doplnenia iránskeho Obchodného zákonníka sa vyžaduje, aby akcionár rozhodol o likvidácii alebo zotrvaní spoločnosti zakaždým, keď nejaká spoločnosť musí vynaložiť minimálne polovicu svojho kapitálu na krytie strát, ktoré utrpela. |
| --- | --- |

(48)

Dlh spoločnosti STPC voči Národnej petrochemickej spoločnosti sa rovná 51 % z celkových aktív spoločnosti STPC, ako jednoznačne ukazujú auditované finančné výkazy spoločnosti z 20. marca 2009. Vzhľadom na to treba poznamenať, že v článku 141 zmeny a doplnenia iránskeho Obchodného zákonníka sa vyžaduje, aby akcionár rozhodol o likvidácii alebo zotrvaní spoločnosti zakaždým, keď nejaká spoločnosť musí vynaložiť minimálne polovicu svojho kapitálu na krytie strát, ktoré utrpela.

| (49) | Národná petrochemická spoločnosť, ako hlavný akcionár spoločnosti STPC, doteraz nepodnikla žiadne kroky na zvýšenie kapitálu spoločnosti STPC vzhľadom na jej finančnú situáciu, i keď 3. júna 2009 valné zhromaždenie rozhodlo, že stav dlhu spoločnosti STPC voči Národnej petrochemickej spoločnosti by sa mal objasniť. |
| --- | --- |

(49)

Národná petrochemická spoločnosť, ako hlavný akcionár spoločnosti STPC, doteraz nepodnikla žiadne kroky na zvýšenie kapitálu spoločnosti STPC vzhľadom na jej finančnú situáciu, i keď 3. júna 2009 valné zhromaždenie rozhodlo, že stav dlhu spoločnosti STPC voči Národnej petrochemickej spoločnosti by sa mal objasniť.

| (50) | Pri prešetrovaní sa tiež zistilo, že uvedený prevod financií sa vyskytuje opakovane a uskutočňoval sa už niekoľko rokov. Príslušné auditované finančné výkazy spoločnosti STPC skutočne ukazujú, že nesplatené finančné prostriedky sa kumulovali od začiatku fungovania spoločnosti, ako to potvrdzujú auditované finančné výkazy počnúc finančným rokom 2004. |
| --- | --- |

(50)

Pri prešetrovaní sa tiež zistilo, že uvedený prevod financií sa vyskytuje opakovane a uskutočňoval sa už niekoľko rokov. Príslušné auditované finančné výkazy spoločnosti STPC skutočne ukazujú, že nesplatené finančné prostriedky sa kumulovali od začiatku fungovania spoločnosti, ako to potvrdzujú auditované finančné výkazy počnúc finančným rokom 2004.

b)   Záver

| (51) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto finančná podpora od Národnej petrochemickej spoločnosti môže považovať za subvenciu, pretože je to postup štátnej správy, ktorým sa poskytuje príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, t. j. priamy prevod finančných prostriedkov vo forme zvyšovania prevádzkového kapitálu a grantov na krytie splátok úverov. Okrem toho skutočnosť, že nesplatené finančné prostriedky sa kumulovali od roku 2004 potvrdzuje, že ide o opakovanú subvenciu, ktorej účelom je udržať prevádzku jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Iráne. |
| --- | --- |

(51)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto finančná podpora od Národnej petrochemickej spoločnosti môže považovať za subvenciu, pretože je to postup štátnej správy, ktorým sa poskytuje príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, t. j. priamy prevod finančných prostriedkov vo forme zvyšovania prevádzkového kapitálu a grantov na krytie splátok úverov. Okrem toho skutočnosť, že nesplatené finančné prostriedky sa kumulovali od roku 2004 potvrdzuje, že ide o opakovanú subvenciu, ktorej účelom je udržať prevádzku jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Iráne.

| (52) | Okrem toho Národnú petrochemickú spoločnosť treba považovať za verejný orgán na základe týchto faktorov: 1) štátne vlastníctvo: Národná petrochemická spoločnosť je 100 % vlastníctvom štátu, dcérska spoločnosť Národnej iránskej ropnej spoločnosti, ktorá je úplným vlastníctvom ministerstva naftového priemyslu; 2) stanovy Národnej petrochemickej spoločnosti ako akciovej spoločnosti boli vydané prostredníctvom legislatívneho postupu; 3) valné zhromaždenie zástupcov akcionárov tvorí šesť ministrov vrátane premiéra a dvaja riaditelia Národnej iránskej ropnej spoločnosti, ktorých volí predseda predstavenstva a generálny riaditeľ Národnej iránskej ropnej spoločnosti. Inými slovami, vláda uplatňuje plnú kontrolu nad Národnou petrochemickou spoločnosťou; 4) Národná petrochemická spoločnosť je zodpovedná za vývoj a prevádzku petrochemického odvetvia krajiny a z toho dôvodu bola poverená riadením osobitnej petrochemickej hospodárskej zóny. |
| --- | --- |

(52)

Okrem toho Národnú petrochemickú spoločnosť treba považovať za verejný orgán na základe týchto faktorov: 1) štátne vlastníctvo: Národná petrochemická spoločnosť je 100 % vlastníctvom štátu, dcérska spoločnosť Národnej iránskej ropnej spoločnosti, ktorá je úplným vlastníctvom ministerstva naftového priemyslu; 2) stanovy Národnej petrochemickej spoločnosti ako akciovej spoločnosti boli vydané prostredníctvom legislatívneho postupu; 3) valné zhromaždenie zástupcov akcionárov tvorí šesť ministrov vrátane premiéra a dvaja riaditelia Národnej iránskej ropnej spoločnosti, ktorých volí predseda predstavenstva a generálny riaditeľ Národnej iránskej ropnej spoločnosti. Inými slovami, vláda uplatňuje plnú kontrolu nad Národnou petrochemickou spoločnosťou; 4) Národná petrochemická spoločnosť je zodpovedná za vývoj a prevádzku petrochemického odvetvia krajiny a z toho dôvodu bola poverená riadením osobitnej petrochemickej hospodárskej zóny.

| (53) | Pokiaľ ide o existenciu zvýhodnenia prijímajúcej spoločnosti, pri prešetrovaní sa zistilo, že spoločnosť STPC, tak ako je v súčasnosti ustanovená, nemôže pokračovať v prevádzke bez finančnej podpory Národnej petrochemickej spoločnosti. Tento postup nie je v súlade s bežnými investičnými postupmi súkromných investorov, pretože žiadna komerčná organizácia nebude vkladať prostriedky do podobného nenávratného financovania. |
| --- | --- |

(53)

Pokiaľ ide o existenciu zvýhodnenia prijímajúcej spoločnosti, pri prešetrovaní sa zistilo, že spoločnosť STPC, tak ako je v súčasnosti ustanovená, nemôže pokračovať v prevádzke bez finančnej podpory Národnej petrochemickej spoločnosti. Tento postup nie je v súlade s bežnými investičnými postupmi súkromných investorov, pretože žiadna komerčná organizácia nebude vkladať prostriedky do podobného nenávratného financovania.

| (54) | Táto finančná intervencia Národnej petrochemickej spoločnosti je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia vzhľadom na to, že orgán, ktorý poskytuje podporu, výslovne obmedzuje prístup k tejto subvencii len na spoločnosť STPC, v súlade so svojou stratégiou rozvoja petrochemického odvetvia. |
| --- | --- |

(54)

Táto finančná intervencia Národnej petrochemickej spoločnosti je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia vzhľadom na to, že orgán, ktorý poskytuje podporu, výslovne obmedzuje prístup k tejto subvencii len na spoločnosť STPC, v súlade so svojou stratégiou rozvoja petrochemického odvetvia.

| (55) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(55)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

c)   Výpočet výšky subvencie

| (56) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá suma nenávratného financovania tak, ako ho uviedol spolupracujúci vyvážajúci výrobca vo svojich výkazoch. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat z predaja spoločnosti počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(56)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá suma nenávratného financovania tak, ako ho uviedol spolupracujúci vyvážajúci výrobca vo svojich výkazoch. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat z predaja spoločnosti počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

| (57) | Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je 51,02 %. |
| --- | --- |

(57)

Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je 51,02 %.

3.1.3.   Výška napadnuteľných subvencií

| (58) | Dočasná výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, pre jediného spolupracujúceho iránskeho vyvážajúceho výrobcu je 53,08 %. |
| --- | --- |

(58)

Dočasná výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, pre jediného spolupracujúceho iránskeho vyvážajúceho výrobcu je 53,08 %.

3.2.   Pakistan

| (59) | Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto systémy, ktorých súčasťou bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany štátneho orgánu:






  I) | systém výrobných kaucií; |
| --- | --- | --- |

(59)

Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto systémy, ktorých súčasťou bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany štátneho orgánu:

I)

systém výrobných kaucií;

| II) | dovoz zariadení, strojov a vybavenia v systéme výrobných kaucií; |
| --- | --- |

II)

dovoz zariadení, strojov a vybavenia v systéme výrobných kaucií;

| III) | tarifná ochrana pri nákupoch rafinovanej kyseliny tereftalovej na domácom trhu; |
| --- | --- |

III)

tarifná ochrana pri nákupoch rafinovanej kyseliny tereftalovej na domácom trhu;

| IV) | režim konečnej dane; |
| --- | --- |

IV)

režim konečnej dane;

| V) | systém dlhodobého financovania vývozu s pevnou sadzbou; |
| --- | --- |

V)

systém dlhodobého financovania vývozu s pevnou sadzbou;

| VI) | systém financovania vývozu zo strany Štátnej banky Pakistanu; |
| --- | --- |

VI)

systém financovania vývozu zo strany Štátnej banky Pakistanu;

| VII) | financovanie na základe obežníka F.E. Circular č. 25 Štátnej banky Pakistanu. |
| --- | --- |

VII)

financovanie na základe obežníka F.E. Circular č. 25 Štátnej banky Pakistanu.

3.2.1.   Špecifické systémy

I.   
  Systém výrobných kaucií

| (60) | Tento systém umožňuje bezcolný dovoz materiálov pod podmienkou, že sa tento materiál použije na následný vývoz. |
| --- | --- |

(60)

Tento systém umožňuje bezcolný dovoz materiálov pod podmienkou, že sa tento materiál použije na následný vývoz.

a)   Právny základ

| (61) | Tento systém vychádza z colného zákona z roku 1969, v znení zmien a doplnení z 30. júna 2008. V oddiele 219 (kapitola XX) tohto colného zákona sa centrálnemu výboru pre príjmy udeľuje oprávnenie vydávať oznámenia v súvislosti so stratégiou vývozu a dovozu. V súlade s tým sa v kapitole XV colných predpisov z roku 2001 (colný predpis č. 450(I)/2001, uverejnený 18. júna 2001) stanovuje podrobné nariadenie pre oslobodenie od cla pre tovar, ktorý sa dovezie do skladu tovaru na výrobnú kauciu. |
| --- | --- |

(61)

Tento systém vychádza z colného zákona z roku 1969, v znení zmien a doplnení z 30. júna 2008. V oddiele 219 (kapitola XX) tohto colného zákona sa centrálnemu výboru pre príjmy udeľuje oprávnenie vydávať oznámenia v súvislosti so stratégiou vývozu a dovozu. V súlade s tým sa v kapitole XV colných predpisov z roku 2001 (colný predpis č. 450(I)/2001, uverejnený 18. júna 2001) stanovuje podrobné nariadenie pre oslobodenie od cla pre tovar, ktorý sa dovezie do skladu tovaru na výrobnú kauciu.

b)   Oprávnenosť

| (62) | Na to, aby sa mohol využívať systém výrobných kaucií, je potrebné získať licenciu, ktorú vydá Colná správa každej osobe alebo firme, ktorá o ňu požiada, ako sa uvádza v článku 343 colných predpisov z roku 2001, kapitola XV. |
| --- | --- |

(62)

Na to, aby sa mohol využívať systém výrobných kaucií, je potrebné získať licenciu, ktorú vydá Colná správa každej osobe alebo firme, ktorá o ňu požiada, ako sa uvádza v článku 343 colných predpisov z roku 2001, kapitola XV.

c)   Praktické vykonanie

| (63) | V čase dovozu vstupných materiálov výrobná spoločnosť musí napísať číslo colného predpisu 450(I)/2001 na predpísaný formulár colného vyhlásenia, t. j. na formulár „Vyhlásenie o tovare“. Záručná obligácia a dopredu datované šeky vo výške cla a dane z obratu sa však uložia v colnom oddelení a platia tri roky. Túto záruku colnica uvoľní/vyplatí na základe dôkazu o vývoze hotového tovaru, ktorý predloží spoločnosť. |
| --- | --- |

(63)

V čase dovozu vstupných materiálov výrobná spoločnosť musí napísať číslo colného predpisu 450(I)/2001 na predpísaný formulár colného vyhlásenia, t. j. na formulár „Vyhlásenie o tovare“. Záručná obligácia a dopredu datované šeky vo výške cla a dane z obratu sa však uložia v colnom oddelení a platia tri roky. Túto záruku colnica uvoľní/vyplatí na základe dôkazu o vývoze hotového tovaru, ktorý predloží spoločnosť.

| (64) | Hotový tovar vyrobený z dovezených vstupných materiálov sa zapíše do registra colných kaucií a suroviny sa upravia podľa vstupných dávok potvrdených v osvedčení o analýze. Týmto osvedčením, ktoré vydáva colné oddelenie, sa potvrdzuje kontrola vstupných a výstupných dávok všetkých surovín na výrobu 1 000 kg príslušného výrobku. Tieto vstupné a výstupné dávky, ktoré navrhuje spoločnosť a schvaľuje vláda, vychádzajú z noriem uplatňovaných v príslušnom výrobnom odvetví. |
| --- | --- |

(64)

Hotový tovar vyrobený z dovezených vstupných materiálov sa zapíše do registra colných kaucií a suroviny sa upravia podľa vstupných dávok potvrdených v osvedčení o analýze. Týmto osvedčením, ktoré vydáva colné oddelenie, sa potvrdzuje kontrola vstupných a výstupných dávok všetkých surovín na výrobu 1 000 kg príslušného výrobku. Tieto vstupné a výstupné dávky, ktoré navrhuje spoločnosť a schvaľuje vláda, vychádzajú z noriem uplatňovaných v príslušnom výrobnom odvetví.

| (65) | V čase vývozu sa na formulári colného vyhlásenia o tovare uvedie vyhlásenie o tom, že ide o vývoz na výrobnú kauciu a k tomuto colnému vyhláseniu o tovare sa pripojí výkaz o spotrebe vstupných materiálov, ktoré sa použili pri výrobe hotového tovaru určeného na vývoz. Po preskúmaní všetkých aspektov vyhlásenia o tovare príslušná colnica povolí vývoz hotového tovaru. |
| --- | --- |

(65)

V čase vývozu sa na formulári colného vyhlásenia o tovare uvedie vyhlásenie o tom, že ide o vývoz na výrobnú kauciu a k tomuto colnému vyhláseniu o tovare sa pripojí výkaz o spotrebe vstupných materiálov, ktoré sa použili pri výrobe hotového tovaru určeného na vývoz. Po preskúmaní všetkých aspektov vyhlásenia o tovare príslušná colnica povolí vývoz hotového tovaru.

| (66) | Keď sa dovezený vstupný materiál spotrebuje na príslušný hotový tovar určený na vývoz podľa zápisu v registri colných kaucií, spoločnosť predloží colnému oddeleniu list, spolu s kópiou vyhlásenia o tovare pri dovoze a s povolením na prepravu pri vývoze, vrátane súhrnného výkazu/odsúhlasenia, z ktorého je zrejmá spotreba surovín a ich vývoz vo forme hotového tovaru podľa zápisu v registri colných kaucií. V súlade s tým colný úradník uvoľní záručnú obligáciu a dopredu datované šeky, ktoré boli uložené v čase dovozu vstupných materiálov. |
| --- | --- |

(66)

Keď sa dovezený vstupný materiál spotrebuje na príslušný hotový tovar určený na vývoz podľa zápisu v registri colných kaucií, spoločnosť predloží colnému oddeleniu list, spolu s kópiou vyhlásenia o tovare pri dovoze a s povolením na prepravu pri vývoze, vrátane súhrnného výkazu/odsúhlasenia, z ktorého je zrejmá spotreba surovín a ich vývoz vo forme hotového tovaru podľa zápisu v registri colných kaucií. V súlade s tým colný úradník uvoľní záručnú obligáciu a dopredu datované šeky, ktoré boli uložené v čase dovozu vstupných materiálov.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (67) | Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal výhody na základe systému výrobných kaucií. |
| --- | --- |

(67)

Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal výhody na základe systému výrobných kaucií.

| (68) | Pri overovacej návšteve sa zistilo, že v praxi pakistanské orgány neuplatňovali riadny kontrolný systém na monitorovanie množstiev surovín z bezcolného dovozu a množstiev, ktoré sa spotrebovali pri výrobe výsledného výrobku určeného na vývoz. Pri porovnaní s návratným systémom, ktorý je ustanovený v právnych predpisoch (kapitola XV colných pravidiel z roku 2001), sa zistili závažné nezrovnalosti a nedostatky tohto systému. |
| --- | --- |

(68)

Pri overovacej návšteve sa zistilo, že v praxi pakistanské orgány neuplatňovali riadny kontrolný systém na monitorovanie množstiev surovín z bezcolného dovozu a množstiev, ktoré sa spotrebovali pri výrobe výsledného výrobku určeného na vývoz. Pri porovnaní s návratným systémom, ktorý je ustanovený v právnych predpisoch (kapitola XV colných pravidiel z roku 2001), sa zistili závažné nezrovnalosti a nedostatky tohto systému.

| (69) | V systéme výrobnej kaucie výrobné priestory a osobitné sklady hotových výrobkov, nepodarkov a odpadu neboli v areáli jasne vyhradené. Iba suroviny z bezcolného dovozu boli oddelené od vstupných materiálov získaných obstaraním z domácej výroby. Miestnosti skladu, ktorý je colným skladom a skladom materiálov pod výrobnou kauciou, neboli v samostatnom priestore so samostatným vchodom alebo východom, ako sa predpisuje v článku 349 kapitoly XV. |
| --- | --- |

(69)

V systéme výrobnej kaucie výrobné priestory a osobitné sklady hotových výrobkov, nepodarkov a odpadu neboli v areáli jasne vyhradené. Iba suroviny z bezcolného dovozu boli oddelené od vstupných materiálov získaných obstaraním z domácej výroby. Miestnosti skladu, ktorý je colným skladom a skladom materiálov pod výrobnou kauciou, neboli v samostatnom priestore so samostatným vchodom alebo východom, ako sa predpisuje v článku 349 kapitoly XV.

| (70) | Dôležitá evidencia dodaného vstupného tovaru, tovaru vyrobeného a vyvezeného sa neviedla na základe skutočnej spotreby. Registrovala sa iba teoretická spotreba podľa osvedčenia o analýze s uvedením vstupných a výstupných dávok všetkých surovín na výrobu 1 000 kg výstupov. Tieto vstupné a výstupné normy orgány stanovujú a pravidelne kontrolujú, ale neexistujú žiadne jasné pravidlá ani žiadna dokumentácia o tom, ako sa tieto kontroly vykonávajú. |
| --- | --- |

(70)

Dôležitá evidencia dodaného vstupného tovaru, tovaru vyrobeného a vyvezeného sa neviedla na základe skutočnej spotreby. Registrovala sa iba teoretická spotreba podľa osvedčenia o analýze s uvedením vstupných a výstupných dávok všetkých surovín na výrobu 1 000 kg výstupov. Tieto vstupné a výstupné normy orgány stanovujú a pravidelne kontrolujú, ale neexistujú žiadne jasné pravidlá ani žiadna dokumentácia o tom, ako sa tieto kontroly vykonávajú.

| (71) | Okrem toho vláda Pakistanu doteraz nezaviedla do praxe žiadny účinný kontrolný systém. Orgány tvrdili, že vykonávajú revízie podľa dokumentácie, ktorú si vedú spoločnosti, ale robia to tak, že kontrolujú, čo spoločnosti uvádzajú podľa normy štandardných vstupov a výstupov, a nie aká bola skutočná výťažnosť materiálov vo výrobe. |
| --- | --- |

(71)

Okrem toho vláda Pakistanu doteraz nezaviedla do praxe žiadny účinný kontrolný systém. Orgány tvrdili, že vykonávajú revízie podľa dokumentácie, ktorú si vedú spoločnosti, ale robia to tak, že kontrolujú, čo spoločnosti uvádzajú podľa normy štandardných vstupov a výstupov, a nie aká bola skutočná výťažnosť materiálov vo výrobe.

| (72) | Orgány uviedli, že príslušné osvedčenie o analýze PET pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa kontrolovalo od roku 2002 (keď bolo vydané prvé osvedčenie o analýze) až do OP. Na podporu tohto tvrdenia orgány poskytli kópiu záznamu z jednej kontroly z roku 2004. I keď táto kontrola viedla k obmedzeniu povolených množstiev surovín na bezcolný dovoz, nevykonala sa žiadna kontrola odpustenia ušlých ciel v „nadmernej“ výške. Od úpravy osvedčenia o analýze spolupracujúci vyvážajúci výrobca jednoducho upravil svoje množstvá zapísané v registri kaucií podľa údajov výťažnosti v osvedčení o analýze. Od roku 2004, napriek jasným dôkazom o tom, že výrobný proces mohol viesť k zlepšeniu výťažnosti surovín (a teda k odpusteniu ciel v nadmernej výške), nevykonala sa žiadna kontrola osvedčenia o analýze a žiadne prešetrenie skutočnej spotreby surovín, ktoré tento vyvážajúci výrobca používal. |
| --- | --- |

(72)

Orgány uviedli, že príslušné osvedčenie o analýze PET pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa kontrolovalo od roku 2002 (keď bolo vydané prvé osvedčenie o analýze) až do OP. Na podporu tohto tvrdenia orgány poskytli kópiu záznamu z jednej kontroly z roku 2004. I keď táto kontrola viedla k obmedzeniu povolených množstiev surovín na bezcolný dovoz, nevykonala sa žiadna kontrola odpustenia ušlých ciel v „nadmernej“ výške. Od úpravy osvedčenia o analýze spolupracujúci vyvážajúci výrobca jednoducho upravil svoje množstvá zapísané v registri kaucií podľa údajov výťažnosti v osvedčení o analýze. Od roku 2004, napriek jasným dôkazom o tom, že výrobný proces mohol viesť k zlepšeniu výťažnosti surovín (a teda k odpusteniu ciel v nadmernej výške), nevykonala sa žiadna kontrola osvedčenia o analýze a žiadne prešetrenie skutočnej spotreby surovín, ktoré tento vyvážajúci výrobca používal.

e)   Záver

| (73) | So zreteľom na uvedené skutočnosti systém výrobných kaucií sa musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(73)

So zreteľom na uvedené skutočnosti systém výrobných kaucií sa musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcej spoločnosti.

| (74) | Okrem toho tento systém subvencií sa môže považovať za špecifický, pretože sa poskytuje spoločnostiam, ktoré vyrábajú výrobky na kauciu a tovar ďalej vyvážajú, a je teda zo zákona podmienený uskutočnením vývozu v súlade s článkom 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(74)

Okrem toho tento systém subvencií sa môže považovať za špecifický, pretože sa poskytuje spoločnostiam, ktoré vyrábajú výrobky na kauciu a tovar ďalej vyvážajú, a je teda zo zákona podmienený uskutočnením vývozu v súlade s článkom 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

| (75) | Okrem toho tento systém sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla ani za systém vrátenia náhrady cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v prílohe I, najmä v bode i), v prílohe II a v prílohe III základného nariadenia. |
| --- | --- |

(75)

Okrem toho tento systém sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla ani za systém vrátenia náhrady cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v prílohe I, najmä v bode i), v prílohe II a v prílohe III základného nariadenia.

| (76) | Konkrétne pakistanská vláda účinne neuplatňovala svoj kontrolný systém alebo postup, ktorým by sa dalo overiť, či sa vstupy spotrebovali pri výrobe výrobku určeného na vývoz, a v akých množstvách (v súlade s prílohou II časťou II bodom 4) základného nariadenia a v prípade systémov vrátenia náhrady cla s prílohou III časťou II bodom 2) základného nariadenia). Vstupné a výstupné dávky sa nemôžu považovať za štandardy špecifické pre danú spoločnosť ani za systém na kontrolu skutočnej spotreby. Tento typ postupu neumožňuje vláde kontrolovať s dostatočnou presnosťou množstvá vstupov, ktoré sa spotrebovali pri výrobe určenej na vývoz. Okrem toho vláda nevykonáva účinnú kontrolu na základe riadne vedeného registra spotreby. Okrem toho vláda Pakistanu nevykonala žiadne ďalšie skúmanie na základe skutočných použitých vstupov, hoci toto skúmanie by bolo potrebné pravidelne vykonávať, ak neexistuje účinne uplatňovaný kontrolný systém (príloha II časť II bod 5) a príloha III časť II bod 3) základného nariadenia). |
| --- | --- |

(76)

Konkrétne pakistanská vláda účinne neuplatňovala svoj kontrolný systém alebo postup, ktorým by sa dalo overiť, či sa vstupy spotrebovali pri výrobe výrobku určeného na vývoz, a v akých množstvách (v súlade s prílohou II časťou II bodom 4) základného nariadenia a v prípade systémov vrátenia náhrady cla s prílohou III časťou II bodom 2) základného nariadenia). Vstupné a výstupné dávky sa nemôžu považovať za štandardy špecifické pre danú spoločnosť ani za systém na kontrolu skutočnej spotreby. Tento typ postupu neumožňuje vláde kontrolovať s dostatočnou presnosťou množstvá vstupov, ktoré sa spotrebovali pri výrobe určenej na vývoz. Okrem toho vláda nevykonáva účinnú kontrolu na základe riadne vedeného registra spotreby. Okrem toho vláda Pakistanu nevykonala žiadne ďalšie skúmanie na základe skutočných použitých vstupov, hoci toto skúmanie by bolo potrebné pravidelne vykonávať, ak neexistuje účinne uplatňovaný kontrolný systém (príloha II časť II bod 5) a príloha III časť II bod 3) základného nariadenia).

| (77) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(77)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (78) | Ak neexistujú prípustné systémy návratného cla ani systémy vrátenia náhrady cla, zvýhodnenie spočíva v odpustení celkových dovozných ciel, ktoré sú zvyčajne splatné pri dovoze vstupných materiálov. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v základnom nariadení sa nestanovuje len napadnuteľnosť odpustenia ciel v „nadmernej“ výške. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a prílohy I bodu i) základného nariadenia napadnuteľné je iba odpustenie ciel v nadmernej výške, za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v prílohách II a III základného nariadenia. V predmetnom prípade však tieto podmienky neboli splnené. Preto ak sa zistí, že nie je zavedený vhodný monitorovací postup, uvedená výnimka pre systémy návratného cla sa neuplatňuje a uplatňuje sa skôr bežné pravidlo pre napadnuteľnosť sumy neuhradených ciel (ušlý príjem) ako napadnuteľnosť údajného odpustenia cla v nadmernej výške. |
| --- | --- |

(78)

Ak neexistujú prípustné systémy návratného cla ani systémy vrátenia náhrady cla, zvýhodnenie spočíva v odpustení celkových dovozných ciel, ktoré sú zvyčajne splatné pri dovoze vstupných materiálov. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v základnom nariadení sa nestanovuje len napadnuteľnosť odpustenia ciel v „nadmernej“ výške. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a prílohy I bodu i) základného nariadenia napadnuteľné je iba odpustenie ciel v nadmernej výške, za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v prílohách II a III základného nariadenia. V predmetnom prípade však tieto podmienky neboli splnené. Preto ak sa zistí, že nie je zavedený vhodný monitorovací postup, uvedená výnimka pre systémy návratného cla sa neuplatňuje a uplatňuje sa skôr bežné pravidlo pre napadnuteľnosť sumy neuhradených ciel (ušlý príjem) ako napadnuteľnosť údajného odpustenia cla v nadmernej výške.

| (79) | Výška subvencie pre daného vývozcu sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo) za materiály dovezené na základe systému výrobných kaucií, ktoré sa použili na výrobu príslušného výrobku počas OP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. |
| --- | --- |

(79)

Výška subvencie pre daného vývozcu sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo) za materiály dovezené na základe systému výrobných kaucií, ktoré sa použili na výrobu príslušného výrobku počas OP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá.

| (80) | Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 2,57 %. |
| --- | --- |

(80)

Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 2,57 %.

II.   
  Dovoz zariadení, strojov a vybavenia v systéme výrobných kaucií

| (81) | V tomto systéme sa povoľuje bezcolný dovoz zariadení a strojov určených pre systém výrobných kaucií a dovezených do 30. júna 2004. Stroje a náhradné diely, ktoré sa nevyrábajú v krajine, sa musia doviezť na účely založenia výrobnej jednotky alebo na rozšírenie, vyváženie, modernizáciu a náhradu existujúcich jednotiek na kauciu. |
| --- | --- |

(81)

V tomto systéme sa povoľuje bezcolný dovoz zariadení a strojov určených pre systém výrobných kaucií a dovezených do 30. júna 2004. Stroje a náhradné diely, ktoré sa nevyrábajú v krajine, sa musia doviezť na účely založenia výrobnej jednotky alebo na rozšírenie, vyváženie, modernizáciu a náhradu existujúcich jednotiek na kauciu.

a)   Právny základ

| (82) | Tento program sa ustanovuje prostredníctvom colného predpisu č. 554(I)/98 z 12. júna 1998. |
| --- | --- |

(82)

Tento program sa ustanovuje prostredníctvom colného predpisu č. 554(I)/98 z 12. júna 1998.

b)   Oprávnenosť

| (83) | Na to, aby sa mohol využívať tento systém, dovozca musí urobiť vyhlásenie pre colný orgán, že stroje boli kompletne nainštalované alebo použité v priestoroch krytých kauciou. |
| --- | --- |

(83)

Na to, aby sa mohol využívať tento systém, dovozca musí urobiť vyhlásenie pre colný orgán, že stroje boli kompletne nainštalované alebo použité v priestoroch krytých kauciou.

c)   Praktické vykonanie

| (84) | Dovozca v čase dovozu musí preukázať orgánu, ktorý vyberá clo, že stroje alebo náhradné diely sa doviezli na účely založenia výrobnej jednotky krytej kauciou, a vybaviť si záručnú obligáciu vo výške cla. Táto záručná obligácia sa vyplatí pri vystavení potvrdenia o inštalácii dovezených strojov. |
| --- | --- |

(84)

Dovozca v čase dovozu musí preukázať orgánu, ktorý vyberá clo, že stroje alebo náhradné diely sa doviezli na účely založenia výrobnej jednotky krytej kauciou, a vybaviť si záručnú obligáciu vo výške cla. Táto záručná obligácia sa vyplatí pri vystavení potvrdenia o inštalácii dovezených strojov.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (85) | Tento systém sa využíval do júna 2004 a jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využil jeho výhody na dovoz jednej časti svojho zariadenia v rokoch 2002 až 2003. |
| --- | --- |

(85)

Tento systém sa využíval do júna 2004 a jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využil jeho výhody na dovoz jednej časti svojho zariadenia v rokoch 2002 až 2003.

e)   Záver

| (86) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa tento systém musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(86)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa tento systém musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcej spoločnosti.

| (87) | Tento systém subvencií sa môže považovať za špecifický, pretože sa poskytuje spoločnostiam, ktoré vyrábajú výrobky na kauciu a tovar ďalej vyvážajú, a teda je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu v súlade s článkom 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(87)

Tento systém subvencií sa môže považovať za špecifický, pretože sa poskytuje spoločnostiam, ktoré vyrábajú výrobky na kauciu a tovar ďalej vyvážajú, a teda je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu v súlade s článkom 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

| (88) | Okrem toho zvýhodnenie získané z neuhradeného cla za dovoz investičného majetku sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla, pretože sa vzťahuje na investičný majetok, ktorý sa nespotrebuje vo výrobnom procese, a teda nepatrí do pôsobnosti prípustných systémov návratného cla ustanovených v prílohe I bode i) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(88)

Okrem toho zvýhodnenie získané z neuhradeného cla za dovoz investičného majetku sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla, pretože sa vzťahuje na investičný majetok, ktorý sa nespotrebuje vo výrobnom procese, a teda nepatrí do pôsobnosti prípustných systémov návratného cla ustanovených v prílohe I bode i) základného nariadenia.

| (89) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(89)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (90) | V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia výška subvencie sa vypočítala na základe neuhradeného cla za dovoz investičného majetku za obdobie 15 rokov, čo je minimálna doba odpisovania, ktorá sa zistila vo všetkých troch krajinách zapojených do súčasného prešetrovania v súvislosti s príslušným odvetvím. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, upraví pripočítaním úroku za toto obdobie, aby sa získala celková hodnota zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za vhodnú komerčná úroková sadzba platná v Pakistane počas OP. |
| --- | --- |

(90)

V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia výška subvencie sa vypočítala na základe neuhradeného cla za dovoz investičného majetku za obdobie 15 rokov, čo je minimálna doba odpisovania, ktorá sa zistila vo všetkých troch krajinách zapojených do súčasného prešetrovania v súvislosti s príslušným odvetvím. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, upraví pripočítaním úroku za toto obdobie, aby sa získala celková hodnota zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za vhodnú komerčná úroková sadzba platná v Pakistane počas OP.

| (91) | V súlade s článkom 7 ods. 2 a s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (ako čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(91)

V súlade s článkom 7 ods. 2 a s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (ako čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

| (92) | Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,01 %. |
| --- | --- |

(92)

Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,01 %.

III.   
  Tarifná ochrana pri nákupoch rafinovanej kyseliny tereftalovej na domácom trhu

| (93) | V tomto systéme sa poskytuje finančná refundácia za domáce nákupy rafinovanej kyseliny tereftalovej (hlavná surovina používaná pri výrobe PET) vyrobenej v Pakistane vo výške 7,5 % z fakturovanej predajnej ceny. |
| --- | --- |

(93)

V tomto systéme sa poskytuje finančná refundácia za domáce nákupy rafinovanej kyseliny tereftalovej (hlavná surovina používaná pri výrobe PET) vyrobenej v Pakistane vo výške 7,5 % z fakturovanej predajnej ceny.

a)   Právny základ

| (94) | Tento systém vychádza z colného predpisu č. 1045(I)/2008 z 19. septembra 2008, v znení zmien a doplnení colného predpisu č. 1299(I)/2008 z 22. decembra 2008, a umožňuje všetkým používateľom rafinovanej kyseliny tereftalovej získať refundáciu vo výške 7,5 % z hodnoty ich nákupov rafinovanej kyseliny tereftalovej na základe obstarávania z domácej výroby. |
| --- | --- |

(94)

Tento systém vychádza z colného predpisu č. 1045(I)/2008 z 19. septembra 2008, v znení zmien a doplnení colného predpisu č. 1299(I)/2008 z 22. decembra 2008, a umožňuje všetkým používateľom rafinovanej kyseliny tereftalovej získať refundáciu vo výške 7,5 % z hodnoty ich nákupov rafinovanej kyseliny tereftalovej na základe obstarávania z domácej výroby.

b)   Oprávnenosť

| (95) | Tento systém predstavuje kompenzačnú podporu pre používateľov alebo spotrebiteľov rafinovanej kyseliny tereftalovej zo zoznamu v uvedenom colnom predpise a pre všetkých ostatných používateľov schválených ministerstvom textilného priemyslu, ktorí sa stanú oprávnenými v budúcnosti. Táto kompenzačná podpora sa poskytuje na vyrovnanie vplyvu rafinovanej kyseliny tereftalovej obstaranej z domácej výroby alebo z dovozu prostredníctvom Štátnej banky Pakistanu. Formuláre žiadosti o získanie zvýhodnenia na základe tohto systému sú uvedené v prílohách k colným predpisom. Okrem toho zoznam prijímajúcich spoločností pre tento systém je uvedený priamo v colnom predpise č. 1045(I)/2008. |
| --- | --- |

(95)

Tento systém predstavuje kompenzačnú podporu pre používateľov alebo spotrebiteľov rafinovanej kyseliny tereftalovej zo zoznamu v uvedenom colnom predpise a pre všetkých ostatných používateľov schválených ministerstvom textilného priemyslu, ktorí sa stanú oprávnenými v budúcnosti. Táto kompenzačná podpora sa poskytuje na vyrovnanie vplyvu rafinovanej kyseliny tereftalovej obstaranej z domácej výroby alebo z dovozu prostredníctvom Štátnej banky Pakistanu. Formuláre žiadosti o získanie zvýhodnenia na základe tohto systému sú uvedené v prílohách k colným predpisom. Okrem toho zoznam prijímajúcich spoločností pre tento systém je uvedený priamo v colnom predpise č. 1045(I)/2008.

c)   Praktické vykonanie

| (96) | Táto refundácia predstavuje kompenzačnú pomoc/tarifnú ochranu pre výrobu polyesteru a spravuje ju Štátna banka Pakistanu. Ak sa rafinovaná kyselina tereftalová dovezie, uloží sa dovozné clo 7,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Táto refundácia predstavuje kompenzačnú pomoc/tarifnú ochranu pre výrobu polyesteru a spravuje ju Štátna banka Pakistanu. Ak sa rafinovaná kyselina tereftalová dovezie, uloží sa dovozné clo 7,5 %.

| (97) | Ak sa rafinovaná kyselina tereftalová kúpi od pakistanského výrobcu, ktorý vyrába rafinovanú kyselinu tereftalovú v krajine, zložka ceny vo výške 7,5 % sa uvedie na faktúre, ktorú zašle domáci výrobca rafinovanej kyseliny tereftalovej kupujúcemu. Na základe toho kupujúci na požiadanie získa refundáciu vo výške 7,5 %. |
| --- | --- |

(97)

Ak sa rafinovaná kyselina tereftalová kúpi od pakistanského výrobcu, ktorý vyrába rafinovanú kyselinu tereftalovú v krajine, zložka ceny vo výške 7,5 % sa uvedie na faktúre, ktorú zašle domáci výrobca rafinovanej kyseliny tereftalovej kupujúcemu. Na základe toho kupujúci na požiadanie získa refundáciu vo výške 7,5 %.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (98) | Pri prešetrovaní sa zistilo, že v praxi tento systém poskytuje priame financovanie výroby polyesteru v Pakistane. Colné predpisy pôsobia v prospech obstarávania rafinovanej kyseliny tereftalovej z domácej výroby. Táto podpora pre rafinovanú kyselinu tereftalovú z domácej výroby sa považuje za priame financovanie pre kupujúceho. Pri prešetrovaní sa zistilo, že jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca bol jednoznačne zahrnutý do zoznamu v colných predpisoch ako prijímateľ výhod tohto systému. V skutočnosti v príslušných colných predpisoch je zmienka iba o ôsmich spoločnostiach v Pakistane, ktoré sú oprávnené využívať tento systém. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca teda získal zvýhodnenie na základe kompenzačnej podpory na rafinovanú kyselinu tereftalovú. |
| --- | --- |

(98)

Pri prešetrovaní sa zistilo, že v praxi tento systém poskytuje priame financovanie výroby polyesteru v Pakistane. Colné predpisy pôsobia v prospech obstarávania rafinovanej kyseliny tereftalovej z domácej výroby. Táto podpora pre rafinovanú kyselinu tereftalovú z domácej výroby sa považuje za priame financovanie pre kupujúceho. Pri prešetrovaní sa zistilo, že jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca bol jednoznačne zahrnutý do zoznamu v colných predpisoch ako prijímateľ výhod tohto systému. V skutočnosti v príslušných colných predpisoch je zmienka iba o ôsmich spoločnostiach v Pakistane, ktoré sú oprávnené využívať tento systém. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca teda získal zvýhodnenie na základe kompenzačnej podpory na rafinovanú kyselinu tereftalovú.

e)   Záver

| (99) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa tento systém považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok, ktorý je jednoznačným zvýhodnením prijímajúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(99)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa tento systém považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok, ktorý je jednoznačným zvýhodnením prijímajúcej spoločnosti.

| (100) | Okrem toho tento systém je špecifický v zmysle článku 4 ods. 4 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na to, že táto podpora je podmienená prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným. |
| --- | --- |

(100)

Okrem toho tento systém je špecifický v zmysle článku 4 ods. 4 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na to, že táto podpora je podmienená prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným.

| (101) | Okrem toho táto subvencia sa môže tiež považovať za špecifickú v zmysle článku 4 ods. 4 základného nariadenia vzhľadom na to, že samotné právne predpisy jednoznačne obmedzujú prístup k tomuto systému na určité podniky, ktoré patria do odvetvia výroby polyesteru. |
| --- | --- |

(101)

Okrem toho táto subvencia sa môže tiež považovať za špecifickú v zmysle článku 4 ods. 4 základného nariadenia vzhľadom na to, že samotné právne predpisy jednoznačne obmedzujú prístup k tomuto systému na určité podniky, ktoré patria do odvetvia výroby polyesteru.

| (102) | V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(102)

V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (103) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá výška finančnej refundácie, ako ju uviedol spolupracujúci vyvážajúci výrobca vo svojich výkazoch. |
| --- | --- |

(103)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá výška finančnej refundácie, ako ju uviedol spolupracujúci vyvážajúci výrobca vo svojich výkazoch.

| (104) | V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(104)

V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

| (105) | Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je 2,38 %. |
| --- | --- |

(105)

Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je 2,38 %.

IV.   
  Režim konečnej dane

| (106) | Na základe tohto systému spoločnosť môže byť zvýhodnená osobitným daňovým režimom pre jej obrat z vývozu. |
| --- | --- |

(106)

Na základe tohto systému spoločnosť môže byť zvýhodnená osobitným daňovým režimom pre jej obrat z vývozu.

a)   Právny základ

| (107) | Tento systém vychádza z oddielu 154 a 169 výnosu o dani z príjmov z roku 2001 a zo sekcie IV časti III prvej prílohy k výnosu o dani z príjmov z roku 2001. |
| --- | --- |

(107)

Tento systém vychádza z oddielu 154 a 169 výnosu o dani z príjmov z roku 2001 a zo sekcie IV časti III prvej prílohy k výnosu o dani z príjmov z roku 2001.

b)   Oprávnenosť

| (108) | Tento program zahŕňa systém na výber daní na základe obratu vývozu a je prístupný pre každého vývozcu v čase pripísania výnosu z predaja tovaru na účet. |
| --- | --- |

(108)

Tento program zahŕňa systém na výber daní na základe obratu vývozu a je prístupný pre každého vývozcu v čase pripísania výnosu z predaja tovaru na účet.

c)   Praktické vykonanie

| (109) | Zrážkovú daň vo výške 1 % odpočíta poverená banka z hodnoty vývoznej transakcie v čase realizácie devízového výnosu bez ohľadu na zisk spoločnosti. Na druhej strane zdaniteľné príjmy spoločností z ich domácich aktivít podliehajú dani z príjmov vo výške 35 %. |
| --- | --- |

(109)

Zrážkovú daň vo výške 1 % odpočíta poverená banka z hodnoty vývoznej transakcie v čase realizácie devízového výnosu bez ohľadu na zisk spoločnosti. Na druhej strane zdaniteľné príjmy spoločností z ich domácich aktivít podliehajú dani z príjmov vo výške 35 %.

| (110) | Tento daňový odpočet, ktorý sa uplatňuje priamo na devízových výnosoch, treba považovať za konečnú daň z príjmu z vývozných transakcií. Žiadny odpočet nie je povolený z výdajov, ktoré súvisia s realizáciou obratu vývozu. |
| --- | --- |

(110)

Tento daňový odpočet, ktorý sa uplatňuje priamo na devízových výnosoch, treba považovať za konečnú daň z príjmu z vývozných transakcií. Žiadny odpočet nie je povolený z výdajov, ktoré súvisia s realizáciou obratu vývozu.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (111) | Pri prešetrovaní sa zistilo, že v praxi tento systém poskytuje osobitné a výhodné daňové ošetrenie pre vývozcov. I keď časť výdajov, ktoré súvisia s obratom vývozu, sa nemôže odpočítať, nízka daňová sadzba 1 % z celkového obratu vývozu predstavuje výhodný daňový systém v porovnaní s normálnym daňovým režimom, v ktorom sa pri príjmoch zvyčajne uplatňuje vyššia sadzba 35 %, za predpokladu, že zisky z vývozu sa zdaňujú nižšou sadzbou ako zisky z domáceho predaja. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal zvýhodnenie zo systému na základe režimu konečnej dane. |
| --- | --- |

(111)

Pri prešetrovaní sa zistilo, že v praxi tento systém poskytuje osobitné a výhodné daňové ošetrenie pre vývozcov. I keď časť výdajov, ktoré súvisia s obratom vývozu, sa nemôže odpočítať, nízka daňová sadzba 1 % z celkového obratu vývozu predstavuje výhodný daňový systém v porovnaní s normálnym daňovým režimom, v ktorom sa pri príjmoch zvyčajne uplatňuje vyššia sadzba 35 %, za predpokladu, že zisky z vývozu sa zdaňujú nižšou sadzbou ako zisky z domáceho predaja. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal zvýhodnenie zo systému na základe režimu konečnej dane.

e)   Záver

| (112) | Vzhľadom na to, že výsledkom tohto daňového režimu sú zisky v dôsledku toho, že vývoz sa zdaňuje nižšou sadzbou ako domáci predaj, tento systém sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(112)

Vzhľadom na to, že výsledkom tohto daňového režimu sú zisky v dôsledku toho, že vývoz sa zdaňuje nižšou sadzbou ako domáci predaj, tento systém sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcej spoločnosti.

| (113) | Okrem toho táto subvencia sa môže považovať za špecifickú v zmysle článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia vzhľadom na to, že táto subvencia je podmienená uskutočnením vývozu. |
| --- | --- |

(113)

Okrem toho táto subvencia sa môže považovať za špecifickú v zmysle článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia vzhľadom na to, že táto subvencia je podmienená uskutočnením vývozu.

| (114) | V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(114)

V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (115) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá hodnota dane splatnej z príjmov, ktoré podliehajú režimu konečnej dane (vývoz), po odpočte dane zaplatenej na základe režimu konečnej dane (1 % z obratu vývozu). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(115)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá hodnota dane splatnej z príjmov, ktoré podliehajú režimu konečnej dane (vývoz), po odpočte dane zaplatenej na základe režimu konečnej dane (1 % z obratu vývozu). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

| (116) | Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 1,95 %. |
| --- | --- |

(116)

Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 1,95 %.

V.   
  Systém dlhodobého financovania vývozu s pevnou sadzbou

| (117) | Cieľom dlhodobého financovania projektov orientovaných na vývoz je umožniť oprávneným finančným inštitúciám poskytovať finančné nástroje za atraktívnych podmienok vypožičiavateľom na dovoz strojov, zariadení, vybavenia a ich príslušenstva. |
| --- | --- |

(117)

Cieľom dlhodobého financovania projektov orientovaných na vývoz je umožniť oprávneným finančným inštitúciám poskytovať finančné nástroje za atraktívnych podmienok vypožičiavateľom na dovoz strojov, zariadení, vybavenia a ich príslušenstva.

a)   Právny základ

| (118) | Právne základy sú ustanovené na základe oddielu 17 ods. 2 písm. a)/oddielu 17 ods. 4 písm. c) a oddielu 22, resp. vykladajú sa podľa oddielu 17 ods. 2 písm. d) zákona o Štátnej banke Pakistanu z roku 1956. Podrobnosti o tomto systéme sú stanovené v obežníku Štátnej banky Pakistanu č. 14 z 18. mája 2004. |
| --- | --- |

(118)

Právne základy sú ustanovené na základe oddielu 17 ods. 2 písm. a)/oddielu 17 ods. 4 písm. c) a oddielu 22, resp. vykladajú sa podľa oddielu 17 ods. 2 písm. d) zákona o Štátnej banke Pakistanu z roku 1956. Podrobnosti o tomto systéme sú stanovené v obežníku Štátnej banky Pakistanu č. 14 z 18. mája 2004.

b)   Oprávnenosť

| (119) | Ako sa jednoznačne uvádza v obežníku Štátnej banky Pakistanu č. 14 z 18. mája 2004, spoločnosti, ktoré vyvážajú priamo alebo nepriamo najmenej 50 % svojej ročnej výroby, sú oprávnené na financovanie na základe tohto systému. |
| --- | --- |

(119)

Ako sa jednoznačne uvádza v obežníku Štátnej banky Pakistanu č. 14 z 18. mája 2004, spoločnosti, ktoré vyvážajú priamo alebo nepriamo najmenej 50 % svojej ročnej výroby, sú oprávnené na financovanie na základe tohto systému.

c)   Praktické vykonanie

| (120) | Zúčastnené finančné inštitúcie schválené na dlhodobé financovanie projektov orientovaných na vývoz sú tie, ktoré spĺňajú požiadavky kapitálovej primeranosti, ktoré stanovila Štátna banka Pakistanu. Tieto inštitúcie môžu poskytovať svojim vypožičiavateľom dlhodobé financovanie až do 7 a pol roka. |
| --- | --- |

(120)

Zúčastnené finančné inštitúcie schválené na dlhodobé financovanie projektov orientovaných na vývoz sú tie, ktoré spĺňajú požiadavky kapitálovej primeranosti, ktoré stanovila Štátna banka Pakistanu. Tieto inštitúcie môžu poskytovať svojim vypožičiavateľom dlhodobé financovanie až do 7 a pol roka.

| (121) | Úvery, ktoré sa takto poskytnú spoločnostiam, sa môžu použiť na rôzne účely (na modernizáciu tovární, nákup zariadení a strojov z domácej výroby, dovoz strojov atď.). |
| --- | --- |

(121)

Úvery, ktoré sa takto poskytnú spoločnostiam, sa môžu použiť na rôzne účely (na modernizáciu tovární, nákup zariadení a strojov z domácej výroby, dovoz strojov atď.).

| (122) | Banky môžu účtovať dlžníkovi maximálne 3 % nad rámec sadzieb, ktoré oznámi Štátna banka Pakistanu. Úrokové sadzby na financovanie na základe systému dlhodobého financovania projektov orientovaných na vývoz sa vzťahujú na vážené priemerné výnosy z 12-mesačných štátnych pokladničných poukážok a z trojročných a päťročných pakistanských investičných cenných papierov, v závislosti od doby financovania. |
| --- | --- |

(122)

Banky môžu účtovať dlžníkovi maximálne 3 % nad rámec sadzieb, ktoré oznámi Štátna banka Pakistanu. Úrokové sadzby na financovanie na základe systému dlhodobého financovania projektov orientovaných na vývoz sa vzťahujú na vážené priemerné výnosy z 12-mesačných štátnych pokladničných poukážok a z trojročných a päťročných pakistanských investičných cenných papierov, v závislosti od doby financovania.

| (123) | Po vyplatení úveru banky sa môžu obrátiť na príslušný útvar Štátnej banky Pakistanu na získanie refundácie vo výške vyplateného úveru. |
| --- | --- |

(123)

Po vyplatení úveru banky sa môžu obrátiť na príslušný útvar Štátnej banky Pakistanu na získanie refundácie vo výške vyplateného úveru.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (124) | I keď tento systém skončil v júni 2007, jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca doteraz využíva výhody tohto systému vzhľadom na to, že ide o dlhodobé financovanie a zvýhodnenie získal v apríli 2005 na 7 a pol roka. |
| --- | --- |

(124)

I keď tento systém skončil v júni 2007, jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca doteraz využíva výhody tohto systému vzhľadom na to, že ide o dlhodobé financovanie a zvýhodnenie získal v apríli 2005 na 7 a pol roka.

| (125) | Na základe tohto systému Štátna banka Pakistanu povinne stanovuje maximálne stropné úrokové sadzby uplatniteľné pre dlhodobé úvery. |
| --- | --- |

(125)

Na základe tohto systému Štátna banka Pakistanu povinne stanovuje maximálne stropné úrokové sadzby uplatniteľné pre dlhodobé úvery.

| (126) | Výsledok je taký, že vývozcovia môžu získať dlhodobé úvery s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery, ktoré sa stanovujú výlučne na základe trhových podmienok. |
| --- | --- |

(126)

Výsledok je taký, že vývozcovia môžu získať dlhodobé úvery s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery, ktoré sa stanovujú výlučne na základe trhových podmienok.

e)   Záver

| (127) | Tento systém sa musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme postupu štátnej správy za účasti štátneho orgánu ( t. j. Štátnej banky Pakistanu), ktorý je teda súčasťou štátnej správy a dáva pokyn komerčným bankám, aby vykonávali funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) (t. j. priamy prevod finančných prostriedkov vo forme úverov). Prijímajúcej spoločnosti sa poskytuje zvýhodnenie vo forme preferenčnej úrokovej sadzby. |
| --- | --- |

(127)

Tento systém sa musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme postupu štátnej správy za účasti štátneho orgánu ( t. j. Štátnej banky Pakistanu), ktorý je teda súčasťou štátnej správy a dáva pokyn komerčným bankám, aby vykonávali funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) (t. j. priamy prevod finančných prostriedkov vo forme úverov). Prijímajúcej spoločnosti sa poskytuje zvýhodnenie vo forme preferenčnej úrokovej sadzby.

| (128) | V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že Štátna banka Pakistanu patrí do vymedzenia štátnej správy, ako sa ustanovuje v článku 2 ods. b) základného nariadenia. Je 100 % vlastníctvom štátu a plní ciele štátnej politiky. Štátna banka Pakistanu v skutočnosti vykonáva všetky funkcie pridelené centrálnym bankám, vrátane vydávania bankoviek, regulácie finančného systému a dohľadu nad ním, pôsobenia ako banka bánk, ako veriteľ poslednej inštancie, bankár vlády, vykonávania menovej politiky, správy štátneho dlhu, riadenia devízového hospodárstva, vývoja finančného rámca, inštitucionalizácie úspor a investícií, poskytovania školiacich zariadení pre bankárov a poskytovania úverov pre prioritné odvetvia. |
| --- | --- |

(128)

V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že Štátna banka Pakistanu patrí do vymedzenia štátnej správy, ako sa ustanovuje v článku 2 ods. b) základného nariadenia. Je 100 % vlastníctvom štátu a plní ciele štátnej politiky. Štátna banka Pakistanu v skutočnosti vykonáva všetky funkcie pridelené centrálnym bankám, vrátane vydávania bankoviek, regulácie finančného systému a dohľadu nad ním, pôsobenia ako banka bánk, ako veriteľ poslednej inštancie, bankár vlády, vykonávania menovej politiky, správy štátneho dlhu, riadenia devízového hospodárstva, vývoja finančného rámca, inštitucionalizácie úspor a investícií, poskytovania školiacich zariadení pre bankárov a poskytovania úverov pre prioritné odvetvia.

| (129) | So zreteľom na uvedené skutočnosti táto subvencia sa môže považovať za špecifickú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože v samotnom právnom predpise, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti, sa jednoznačne ustanovuje subvencia podmienená uskutočnením vývozu. |
| --- | --- |

(129)

So zreteľom na uvedené skutočnosti táto subvencia sa môže považovať za špecifickú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože v samotnom právnom predpise, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti, sa jednoznačne ustanovuje subvencia podmienená uskutočnením vývozu.

| (130) | V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(130)

V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (131) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Podľa článku 6 ods. b) základného nariadenia sa zvýhodnenie prijímateľa vypočíta ako rozdiel medzi úverovým stropom, ktorý stanoví centrálna banka (Štátna banka Pakistanu), a platnými komerčnými úverovými sadzbami. |
| --- | --- |

(131)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Podľa článku 6 ods. b) základného nariadenia sa zvýhodnenie prijímateľa vypočíta ako rozdiel medzi úverovým stropom, ktorý stanoví centrálna banka (Štátna banka Pakistanu), a platnými komerčnými úverovými sadzbami.

| (132) | V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu príslušného výrobku počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. |
| --- | --- |

(132)

V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu príslušného výrobku počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá.

| (133) | Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,60 %. |
| --- | --- |

(133)

Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,60 %.

VI.   
  Systém financovania vývozu zo strany Štátnej banky Pakistanu

| (134) | Na základe systému financovania vývozu sa vývozcom poskytujú krátkodobé nástroje prostredníctvom komerčných bánk na financovanie vývozu celého objemu vyrobeného tovaru. Tento systém je predovšetkým nástrojom pre prevádzkový kapitál krátkodobého charakteru, najviac na dobu 180 dní. |
| --- | --- |

(134)

Na základe systému financovania vývozu sa vývozcom poskytujú krátkodobé nástroje prostredníctvom komerčných bánk na financovanie vývozu celého objemu vyrobeného tovaru. Tento systém je predovšetkým nástrojom pre prevádzkový kapitál krátkodobého charakteru, najviac na dobu 180 dní.

a)   Právny základ

| (135) | Právne základy sú ustanovené v oddiele 17 ods. 2 písm. a)/oddiele 17 ods. 4 písm. c) a oddielu 22, resp. vykladajú sa podľa oddielu 17 ods. 2 písm. d) zákona o Štátnej banke Pakistanu z roku 1956. Podrobnosti o tomto systéme sú stanovené v obežníku Štátnej banky Pakistanu č. 35 z 28. septembra 2001 a v obežníku č. 44 zo 17. decembra 1998. |
| --- | --- |

(135)

Právne základy sú ustanovené v oddiele 17 ods. 2 písm. a)/oddiele 17 ods. 4 písm. c) a oddielu 22, resp. vykladajú sa podľa oddielu 17 ods. 2 písm. d) zákona o Štátnej banke Pakistanu z roku 1956. Podrobnosti o tomto systéme sú stanovené v obežníku Štátnej banky Pakistanu č. 35 z 28. septembra 2001 a v obežníku č. 44 zo 17. decembra 1998.

b)   Oprávnenosť

| (136) | Každý vývozca môže získať zvýhodnenie na základe systému financovania vývozu, keď o to požiada ľubovoľnú komerčnú banku a splní ostatné požiadavky finančnej inštitúcie. V skutočnosti rozhodnutie o poskytnutí úveru prijíma banka na základe vlastnej interne schválenej úverovej stratégie. |
| --- | --- |

(136)

Každý vývozca môže získať zvýhodnenie na základe systému financovania vývozu, keď o to požiada ľubovoľnú komerčnú banku a splní ostatné požiadavky finančnej inštitúcie. V skutočnosti rozhodnutie o poskytnutí úveru prijíma banka na základe vlastnej interne schválenej úverovej stratégie.

c)   Praktické vykonanie

| (137) | Toto zvýhodnenie sa môže poskytnúť na vývozné transakcie aj na uskutočnenie vývozu. |
| --- | --- |

(137)

Toto zvýhodnenie sa môže poskytnúť na vývozné transakcie aj na uskutočnenie vývozu.

| (138) | Pokiaľ ide o nástroj pre transakcie, finančné prostriedky poskytuje banka vývozcovi na základe záväznej objednávky na vývoz/vývozného akreditívu na dobu najviac 180 dní. Finančný nástroj sa môže poskytnúť v etape pred odoslaním tovaru na obstaranie vstupov a na výrobu tovaru, ktorý sa má vyviezť. Takisto sa poskytuje financovanie v etape po odoslaní tovaru na tovar, ktorý už bol odoslaný dovozcovi v zahraničí, na dobu realizácie výnosov z vývozu alebo na 180 dní podľa toho, čo nastane skôr. |
| --- | --- |

(138)

Pokiaľ ide o nástroj pre transakcie, finančné prostriedky poskytuje banka vývozcovi na základe záväznej objednávky na vývoz/vývozného akreditívu na dobu najviac 180 dní. Finančný nástroj sa môže poskytnúť v etape pred odoslaním tovaru na obstaranie vstupov a na výrobu tovaru, ktorý sa má vyviezť. Takisto sa poskytuje financovanie v etape po odoslaní tovaru na tovar, ktorý už bol odoslaný dovozcovi v zahraničí, na dobu realizácie výnosov z vývozu alebo na 180 dní podľa toho, čo nastane skôr.

| (139) | Pokiaľ ide o nástroj na uskutočnenie vývozu, toto revolvingové financovanie sa poskytuje vývozcovi do výšky 50 % z jeho vývozu, ktorý sa uskutočnil v predchádzajúcom roku. Vývozcovia môžu využívať tento finančný nástroj počas 180 dní. Tento nástroj, ak sa už použil, musí sa splatiť v plnej výške. |
| --- | --- |

(139)

Pokiaľ ide o nástroj na uskutočnenie vývozu, toto revolvingové financovanie sa poskytuje vývozcovi do výšky 50 % z jeho vývozu, ktorý sa uskutočnil v predchádzajúcom roku. Vývozcovia môžu využívať tento finančný nástroj počas 180 dní. Tento nástroj, ak sa už použil, musí sa splatiť v plnej výške.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (140) | V tomto systéme sa poskytuje krátkodobý úver na financovanie vývozu od komerčných bánk s preferenčnými úrokovými sadzbami, ktoré predpisuje Štátna banka Pakistanu. Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využíva výhody tohto systému na domáci predaj aj na vývoz. |
| --- | --- |

(140)

V tomto systéme sa poskytuje krátkodobý úver na financovanie vývozu od komerčných bánk s preferenčnými úrokovými sadzbami, ktoré predpisuje Štátna banka Pakistanu. Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využíva výhody tohto systému na domáci predaj aj na vývoz.

| (141) | Ziskové prirážky v systéme financovania vývozu sa vzťahujú na vážené priemerné výnosy zo šesťmesačných pakistanských štátnych pokladničných poukážok. |
| --- | --- |

(141)

Ziskové prirážky v systéme financovania vývozu sa vzťahujú na vážené priemerné výnosy zo šesťmesačných pakistanských štátnych pokladničných poukážok.

| (142) | Výsledok je taký, že vývozcovia môžu získať nástroj na financovanie s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery, ktoré sa stanovujú výlučne na základe trhových podmienok. |
| --- | --- |

(142)

Výsledok je taký, že vývozcovia môžu získať nástroj na financovanie s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery, ktoré sa stanovujú výlučne na základe trhových podmienok.

e)   Záver

| (143) | Tento systém sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok vo forme postupu štátnej správy za účasti štátneho orgánu (t. j. Štátnej banky Pakistanu), ktorý dáva pokyn komerčným bankám, aby vykonávali funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) (t. j. priamy prevod finančných prostriedkov vo forme úverov). Prijímajúcej spoločnosti sa poskytuje zvýhodnenie vo forme preferenčnej úrokovej sadzby. |
| --- | --- |

(143)

Tento systém sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok vo forme postupu štátnej správy za účasti štátneho orgánu (t. j. Štátnej banky Pakistanu), ktorý dáva pokyn komerčným bankám, aby vykonávali funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) (t. j. priamy prevod finančných prostriedkov vo forme úverov). Prijímajúcej spoločnosti sa poskytuje zvýhodnenie vo forme preferenčnej úrokovej sadzby.

| (144) | Okrem toho, so zreteľom na uvedené skutočnosti táto subvencia sa môže považovať za špecifickú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože v samotnom právnom predpise, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti, sa jednoznačne ustanovuje subvencia podmienená uskutočnením vývozu. |
| --- | --- |

(144)

Okrem toho, so zreteľom na uvedené skutočnosti táto subvencia sa môže považovať za špecifickú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože v samotnom právnom predpise, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti, sa jednoznačne ustanovuje subvencia podmienená uskutočnením vývozu.

| (145) | V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(145)

V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (146) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Podľa článku 6 ods. b) základného nariadenia sa zvýhodnenie prijímateľa vypočíta ako rozdiel medzi úverovým stropom, ktorý stanoví centrálna banka (Štátna banka Pakistanu), a platnými komerčnými úverovými sadzbami. |
| --- | --- |

(146)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Podľa článku 6 ods. b) základného nariadenia sa zvýhodnenie prijímateľa vypočíta ako rozdiel medzi úverovým stropom, ktorý stanoví centrálna banka (Štátna banka Pakistanu), a platnými komerčnými úverovými sadzbami.

| (147) | V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. |
| --- | --- |

(147)

V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá.

| (148) | Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 2,22 %. |
| --- | --- |

(148)

Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 2,22 %.

VII.   
  Financovanie na základe obežníka F.E. Circular č. 25 Štátnej banky Pakistanu

| (149) | Tento systém predstavuje krátkodobý nástroj na financovanie vývozu a dovozu od komerčných bánk s preferenčnými úrokovými sadzbami, ktoré predpisuje Štátna banka Pakistanu. |
| --- | --- |

(149)

Tento systém predstavuje krátkodobý nástroj na financovanie vývozu a dovozu od komerčných bánk s preferenčnými úrokovými sadzbami, ktoré predpisuje Štátna banka Pakistanu.

a)   Právny základ

| (150) | Tento nástroj na financovanie sa riadi obežníkom F.E. Circular č. 25 z 20. júna 1998, ktorý bol následne upravený obežníkom F.E. Circular č. 05 z 23. augusta 2002. |
| --- | --- |

(150)

Tento nástroj na financovanie sa riadi obežníkom F.E. Circular č. 25 z 20. júna 1998, ktorý bol následne upravený obežníkom F.E. Circular č. 05 z 23. augusta 2002.

b)   Oprávnenosť

| (151) | Každý vývozca a dovozca môže využívať toto krátkodobé financovanie. |
| --- | --- |

(151)

Každý vývozca a dovozca môže využívať toto krátkodobé financovanie.

c)   Praktické vykonanie

| (152) | Na základe tohto systému sa bankám povolilo používať/investovať svoje vklady v dolároch na financovanie dovozcov a vývozcov. Tento úver sa financuje z dolárových vkladov/medzibankových emisií cenných papierov v dolároch, ale vypláca sa v rupiách. Financovanie na základe obežníka F.E. Circular č. 25 (ďalej len „F.E. 25“) banky vykonávajú na základe príslušných dokladov o obchodných transakciách. |
| --- | --- |

(152)

Na základe tohto systému sa bankám povolilo používať/investovať svoje vklady v dolároch na financovanie dovozcov a vývozcov. Tento úver sa financuje z dolárových vkladov/medzibankových emisií cenných papierov v dolároch, ale vypláca sa v rupiách. Financovanie na základe obežníka F.E. Circular č. 25 (ďalej len „F.E. 25“) banky vykonávajú na základe príslušných dokladov o obchodných transakciách.

| (153) | Ako sa uvádza v obežníku F.E. Circular č. 05 z 23. augusta 2002, v prípade úveru pre vývozcu je možné upraviť devízové výnosy z vývozu pri splácaní úveru a zisk/úrok z neho iba vtedy, keď vývozca odovzdá celý výnos z úveru banke proti platbe v rupiách. Úverový nástroj na obchodovanie na základe systému F.E. 25 sa likviduje úplne automaticky z výnosov vývozu. |
| --- | --- |

(153)

Ako sa uvádza v obežníku F.E. Circular č. 05 z 23. augusta 2002, v prípade úveru pre vývozcu je možné upraviť devízové výnosy z vývozu pri splácaní úveru a zisk/úrok z neho iba vtedy, keď vývozca odovzdá celý výnos z úveru banke proti platbe v rupiách. Úverový nástroj na obchodovanie na základe systému F.E. 25 sa likviduje úplne automaticky z výnosov vývozu.

| (154) | Ako sa uvádza v obežníku F.E. Circular č. 05 z 23. augusta 2002, nástroj na financovanie dovozu sa môže uvoľniť len od dátumu skutočného vykonania platieb za dovoz v cudzej mene navrhnutím úveru v cudzej mene v prospech dovozcu. Maximálna doba trvania takýchto úverov by nemala presiahnuť šesť mesiacov od dátumu výplaty dovozcovi. |
| --- | --- |

(154)

Ako sa uvádza v obežníku F.E. Circular č. 05 z 23. augusta 2002, nástroj na financovanie dovozu sa môže uvoľniť len od dátumu skutočného vykonania platieb za dovoz v cudzej mene navrhnutím úveru v cudzej mene v prospech dovozcu. Maximálna doba trvania takýchto úverov by nemala presiahnuť šesť mesiacov od dátumu výplaty dovozcovi.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (155) | Tento systém poskytuje krátkodobý úver na financovanie vývozu od komerčných bánk s preferenčnými úrokovými sadzbami, ktoré predpisuje Štátna banka Pakistanu. |
| --- | --- |

(155)

Tento systém poskytuje krátkodobý úver na financovanie vývozu od komerčných bánk s preferenčnými úrokovými sadzbami, ktoré predpisuje Štátna banka Pakistanu.

| (156) | Úrok/zisková prirážka pre toto financovanie sa vzťahuje na sadzbu LIBOR plus rozpätie, ktoré účtujú banky. |
| --- | --- |

(156)

Úrok/zisková prirážka pre toto financovanie sa vzťahuje na sadzbu LIBOR plus rozpätie, ktoré účtujú banky.

| (157) | Výsledok je taký, že vývozcovia môžu získať nástroj na financovanie s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery, ktoré sa stanovujú výlučne na základe trhových podmienok. |
| --- | --- |

(157)

Výsledok je taký, že vývozcovia môžu získať nástroj na financovanie s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery, ktoré sa stanovujú výlučne na základe trhových podmienok.

e)   Záver

| (158) | Tento systém sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok vo forme postupu štátnej správy za účasti štátneho orgánu ( t. j. Štátnej banky Pakistanu), ktorý dáva pokyn komerčným bankám, aby vykonávali funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) (t. j. priamy prevod finančných prostriedkov vo forme úverov). Prijímajúcej spoločnosti sa poskytuje zvýhodnenie vo forme preferenčnej úrokovej sadzby. |
| --- | --- |

(158)

Tento systém sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok vo forme postupu štátnej správy za účasti štátneho orgánu ( t. j. Štátnej banky Pakistanu), ktorý dáva pokyn komerčným bankám, aby vykonávali funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) (t. j. priamy prevod finančných prostriedkov vo forme úverov). Prijímajúcej spoločnosti sa poskytuje zvýhodnenie vo forme preferenčnej úrokovej sadzby.

| (159) | Okrem toho, so zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia môže považovať za špecifickú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože v samotnom právnom predpise, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti, sa jednoznačne ustanovuje subvencia podmienená uskutočnením vývozu. |
| --- | --- |

(159)

Okrem toho, so zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia môže považovať za špecifickú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože v samotnom právnom predpise, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti, sa jednoznačne ustanovuje subvencia podmienená uskutočnením vývozu.

| (160) | V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(160)

V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (161) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia sa zvýhodnenie prijímateľa vypočíta ako rozdiel medzi úverovým stropom, ktorý stanoví centrálna banka (Štátna banka Pakistanu), a platnými komerčnými úverovými sadzbami. |
| --- | --- |

(161)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia sa zvýhodnenie prijímateľa vypočíta ako rozdiel medzi úverovým stropom, ktorý stanoví centrálna banka (Štátna banka Pakistanu), a platnými komerčnými úverovými sadzbami.

| (162) | V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. |
| --- | --- |

(162)

V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat vývozu počas OP, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a neposkytla sa vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá.

| (163) | Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,06 %. |
| --- | --- |

(163)

Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,06 %.

3.2.2.   Výška napadnuteľných subvencií

| (164) | Dočasná výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, pre jediného spolupracujúceho pakistanského vyvážajúceho výrobcu je 9,79 %. |
| --- | --- |

(164)

Dočasná výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, pre jediného spolupracujúceho pakistanského vyvážajúceho výrobcu je 9,79 %.

3.3.   Spojené arabské emiráty (ďalej len „SAE“)

| (165) | Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto programy, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánu vlády:






  I) | federálny zákon č. 1 z roku 1979; |
| --- | --- | --- |

(165)

Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto programy, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánu vlády:

I)

federálny zákon č. 1 z roku 1979;

| II) | zóna voľného obchodu. |
| --- | --- |

II)

zóna voľného obchodu.

3.3.1.   Špecifické systémy

I.   
  Federálny zákon č. 1 z roku 1979

| (166) | Tento program povoľuje bezcolný dovoz surovín, obalových materiálov a investičného majetku s nulovými colnými sadzbami. |
| --- | --- |

(166)

Tento program povoľuje bezcolný dovoz surovín, obalových materiálov a investičného majetku s nulovými colnými sadzbami.

a)   Právny základ

| (167) | Tento program vychádza z federálneho zákona č. 1 z roku 1979 o organizácii priemyslu. |
| --- | --- |

(167)

Tento program vychádza z federálneho zákona č. 1 z roku 1979 o organizácii priemyslu.

b)   Oprávnenosť

| (168) | Na využívanie výhod uvedeného federálneho zákona je potrebné získať priemyselnú licenciu, ktorú vydáva ministerstvo financií a priemyslu. |
| --- | --- |

(168)

Na využívanie výhod uvedeného federálneho zákona je potrebné získať priemyselnú licenciu, ktorú vydáva ministerstvo financií a priemyslu.

| (169) | Podľa článku 8 federálneho zákona sa licencie na založenie priemyselného projektu môžu udeľovať iba občanom SAE alebo spoločnostiam, ktorých domáce kapitálové podiely dosahujú najmenej 51 %, a za predpokladu, že zodpovedný vedúci pracovník je domáci občan alebo predstavenstvo tvoria prevažne domáci občania. |
| --- | --- |

(169)

Podľa článku 8 federálneho zákona sa licencie na založenie priemyselného projektu môžu udeľovať iba občanom SAE alebo spoločnostiam, ktorých domáce kapitálové podiely dosahujú najmenej 51 %, a za predpokladu, že zodpovedný vedúci pracovník je domáci občan alebo predstavenstvo tvoria prevažne domáci občania.

| (170) | Okrem toho tým istým federálnym zákonom sa ustanovuje súbor ďalších podmienok oprávnenosti, ktoré by strany mali spĺňať: hmotný majetok by nemal byť nižší ako 250 000 dirhamov, počet zamestnancov by nemal byť nižší ako 10 osôb, použitie pohonu by malo presiahnuť 5 konských síl (článok 2). Ďalšia požiadavka je, že 25 % zamestnancov by mali byť domáci občania, ale minister môže rozhodnúť o zrušení alebo znížení tohto percentuálneho podielu (článok 33). Podľa článku 13 žiadosť o priemyselný projekt sa musí posudzovať podľa toho, či je priemyselný projekt súčasťou programu priemyselného rozvoja krajiny a dohody uzatvorenej s arabskými krajinami, ako aj vo svetle miestnych požiadaviek na spotrebu. Tým projektom, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 13 a ktoré sú konkurencieschopné a orientované na vývoz, sa podľa článku 21 poskytuje osobitná priorita pri udeľovaní výhod. |
| --- | --- |

(170)

Okrem toho tým istým federálnym zákonom sa ustanovuje súbor ďalších podmienok oprávnenosti, ktoré by strany mali spĺňať: hmotný majetok by nemal byť nižší ako 250 000 dirhamov, počet zamestnancov by nemal byť nižší ako 10 osôb, použitie pohonu by malo presiahnuť 5 konských síl (článok 2). Ďalšia požiadavka je, že 25 % zamestnancov by mali byť domáci občania, ale minister môže rozhodnúť o zrušení alebo znížení tohto percentuálneho podielu (článok 33). Podľa článku 13 žiadosť o priemyselný projekt sa musí posudzovať podľa toho, či je priemyselný projekt súčasťou programu priemyselného rozvoja krajiny a dohody uzatvorenej s arabskými krajinami, ako aj vo svetle miestnych požiadaviek na spotrebu. Tým projektom, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 13 a ktoré sú konkurencieschopné a orientované na vývoz, sa podľa článku 21 poskytuje osobitná priorita pri udeľovaní výhod.

| (171) | Na základe predloženej žiadosti a príslušnej poskytnutej dokumentácie príslušný výbor ministerstva financií a priemyslu odporučí ministrovi žiadosť schváliť alebo zamietnuť. V súlade s článkom 12 federálneho zákona č. 1 minister môže rozhodnúť o udelení alebo neudelení licencie. |
| --- | --- |

(171)

Na základe predloženej žiadosti a príslušnej poskytnutej dokumentácie príslušný výbor ministerstva financií a priemyslu odporučí ministrovi žiadosť schváliť alebo zamietnuť. V súlade s článkom 12 federálneho zákona č. 1 minister môže rozhodnúť o udelení alebo neudelení licencie.

c)   Praktické vykonanie

| (172) | Aby žiadateľ patril do pôsobnosti uplatňovania tohto programu, musí vykonať tento postup: predložiť žiadosť o priemyselnú licenciu na ministerstvo financií a priemyslu; dostať priemyselnú licenciu od ministerstva, získať súhlas na bezcolný dovoz prostredníctvom žiadosti v režime on-line. |
| --- | --- |

(172)

Aby žiadateľ patril do pôsobnosti uplatňovania tohto programu, musí vykonať tento postup: predložiť žiadosť o priemyselnú licenciu na ministerstvo financií a priemyslu; dostať priemyselnú licenciu od ministerstva, získať súhlas na bezcolný dovoz prostredníctvom žiadosti v režime on-line.

| (173) | Príslušné ministerstvo vytvorilo elektronický priemyselný systém pre tento program a vydalo príslušnú používateľskú príručku ako návod pre používateľa tohto systému. Elektronický priemyselný systém je systém v režime on-line, ktorý zaviedlo ministerstvo. Na jednej strane umožňuje používateľom priamy prístup k ich individuálnej licencii. Na druhej strane umožňuje odboru pre priemyselný rozvoj na ministerstve celkovú kontrolu systému a dohľad nad používaním výhod, ktoré sa poskytujú spoločnostiam. |
| --- | --- |

(173)

Príslušné ministerstvo vytvorilo elektronický priemyselný systém pre tento program a vydalo príslušnú používateľskú príručku ako návod pre používateľa tohto systému. Elektronický priemyselný systém je systém v režime on-line, ktorý zaviedlo ministerstvo. Na jednej strane umožňuje používateľom priamy prístup k ich individuálnej licencii. Na druhej strane umožňuje odboru pre priemyselný rozvoj na ministerstve celkovú kontrolu systému a dohľad nad používaním výhod, ktoré sa poskytujú spoločnostiam.

| (174) | Každý používateľ tohto programu má vyhradený prístup do elektronického priemyselného systému, v ktorom si môže prezerať svoj príslušný zoznam surovín, ktoré sa používajú vo výrobnom procese v jeho podniku (názov položky, kód tovaru, merná jednotka, celková bilancia, t. j. množstvo položky, a zostatková bilancia, t. j. zvyšné množstvo tejto položky, na ktorú môže spoločnosť dostať oslobodenie od cla). Žiadosť v režime on-line sa musí vyplniť pre každú dovoznú transakciu, aby sa získal špeciálny kód, ktorý umožňuje odbavenie bezcolného dovozu tovaru cez colnicu. Odbor priemyselného rozvoja môže zamietnuť žiadosti o oslobodenie surovín od cla, ak požadované množstvo presiahne zostatkovú bilanciu tejto položky. Takisto môže zamietnuť oslobodenie pre investičný majetok, ktorý nie je zahrnutý do priemyselného projektu. V tomto poslednom prípade sa pri rozhodovaní vychádza z informácií, ktoré poskytla spoločnosť pri prvej registrácii do programu. Po zamietnutí si spoločnosť môže cez systém pozrieť všetky podrobnosti a dôvody zamietnutia a podľa toho vykonať ďalšie kroky na získanie potrebných vysvetlení. |
| --- | --- |

(174)

Každý používateľ tohto programu má vyhradený prístup do elektronického priemyselného systému, v ktorom si môže prezerať svoj príslušný zoznam surovín, ktoré sa používajú vo výrobnom procese v jeho podniku (názov položky, kód tovaru, merná jednotka, celková bilancia, t. j. množstvo položky, a zostatková bilancia, t. j. zvyšné množstvo tejto položky, na ktorú môže spoločnosť dostať oslobodenie od cla). Žiadosť v režime on-line sa musí vyplniť pre každú dovoznú transakciu, aby sa získal špeciálny kód, ktorý umožňuje odbavenie bezcolného dovozu tovaru cez colnicu. Odbor priemyselného rozvoja môže zamietnuť žiadosti o oslobodenie surovín od cla, ak požadované množstvo presiahne zostatkovú bilanciu tejto položky. Takisto môže zamietnuť oslobodenie pre investičný majetok, ktorý nie je zahrnutý do priemyselného projektu. V tomto poslednom prípade sa pri rozhodovaní vychádza z informácií, ktoré poskytla spoločnosť pri prvej registrácii do programu. Po zamietnutí si spoločnosť môže cez systém pozrieť všetky podrobnosti a dôvody zamietnutia a podľa toho vykonať ďalšie kroky na získanie potrebných vysvetlení.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (175) | Počas overovacej návštevy sa zistilo, že jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využíva výhody všeobecného oslobodenia od cla na dovoz surovín, obalových materiálov a investičného majetku bez akejkoľvek podmienky, ako je napríklad následný vývoz hotového výrobku. Žiadny federálny/miestny zákon alebo nariadenie neukladá spoločnosti povinnosť viesť ľubovoľný typ evidencie pre následnú kontrolu zo strany kompetentných orgánov. |
| --- | --- |

(175)

Počas overovacej návštevy sa zistilo, že jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využíva výhody všeobecného oslobodenia od cla na dovoz surovín, obalových materiálov a investičného majetku bez akejkoľvek podmienky, ako je napríklad následný vývoz hotového výrobku. Žiadny federálny/miestny zákon alebo nariadenie neukladá spoločnosti povinnosť viesť ľubovoľný typ evidencie pre následnú kontrolu zo strany kompetentných orgánov.

| (176) | I keď spoločnosť musí podať žiadosť o bezcolný dovoz prostredníctvom elektronického priemyselného systému v režime on-line, nenašla sa žiadna príručka, v ktorej by sa uvádzalo, na základe čoho sa žiadosti schvaľujú alebo zamietajú. |
| --- | --- |

(176)

I keď spoločnosť musí podať žiadosť o bezcolný dovoz prostredníctvom elektronického priemyselného systému v režime on-line, nenašla sa žiadna príručka, v ktorej by sa uvádzalo, na základe čoho sa žiadosti schvaľujú alebo zamietajú.

| (177) | Okrem toho orgány, ktoré zvýhodnenia udeľujú, nepoznajú skutočnú spotrebu vstupného tovaru z bezcolného dovozu. Spoločnosť zadáva do elektronického priemyselného systému iba teoretickú spotrebu. V skutočnosti od prvej registrácie do systému sa kontroly, ktoré vykonávajú orgány poskytujúce zvýhodnenia, robia iba elektronicky. Nebol poskytnutý žiadny dôkaz o tom, že údaje o výťažnosti materiálov na vstupe a výstupe, zadané pri prvej registrácii, sa vo všetkých prípadoch skontrolovali a overili. Okrem toho vláda SAE nezaviedla do praxe žiadny účinný kontrolný systém. Orgány tvrdili, že vykonávajú audity prostredníctvom elektronického priemyselného systému a na základe dokumentácie, ktorej predloženie sa vyžaduje od všetkých spoločností každý rok pre obnovenie ich licencií (informácie týkajúce sa domácej priemyselnej licencie, auditované výkazy, údaje o výrobe a predaji atď.). Robí sa to však tak, že sa skontrolujú výročné správy spoločností a údaje sa porovnajú s ich prvou registráciou a nie so skutočnou spotrebou. V skutočnosti neboli poskytnuté žiadne informácie, ktoré by potvrdili, že orgány sú oboznámené v každej etape postupu so skutočnou výťažnosťou materiálov vo výrobe u jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý využíva zvýhodnenia podľa tohto programu. |
| --- | --- |

(177)

Okrem toho orgány, ktoré zvýhodnenia udeľujú, nepoznajú skutočnú spotrebu vstupného tovaru z bezcolného dovozu. Spoločnosť zadáva do elektronického priemyselného systému iba teoretickú spotrebu. V skutočnosti od prvej registrácie do systému sa kontroly, ktoré vykonávajú orgány poskytujúce zvýhodnenia, robia iba elektronicky. Nebol poskytnutý žiadny dôkaz o tom, že údaje o výťažnosti materiálov na vstupe a výstupe, zadané pri prvej registrácii, sa vo všetkých prípadoch skontrolovali a overili. Okrem toho vláda SAE nezaviedla do praxe žiadny účinný kontrolný systém. Orgány tvrdili, že vykonávajú audity prostredníctvom elektronického priemyselného systému a na základe dokumentácie, ktorej predloženie sa vyžaduje od všetkých spoločností každý rok pre obnovenie ich licencií (informácie týkajúce sa domácej priemyselnej licencie, auditované výkazy, údaje o výrobe a predaji atď.). Robí sa to však tak, že sa skontrolujú výročné správy spoločností a údaje sa porovnajú s ich prvou registráciou a nie so skutočnou spotrebou. V skutočnosti neboli poskytnuté žiadne informácie, ktoré by potvrdili, že orgány sú oboznámené v každej etape postupu so skutočnou výťažnosťou materiálov vo výrobe u jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý využíva zvýhodnenia podľa tohto programu.

e)   Záver

| (178) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa tento program považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok vo forme ušlých štátnych príjmov a poskytuje výhodu prijímajúcej spoločnosti, keďže dáva možnosť oslobodenia od dovozných ciel. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že to nemožno považovať za prípustný systém návratného cla ani systém vrátenia náhrady cla, lebo nevyhovuje pravidlám stanoveným v prílohe I, najmä v bode i), v prílohe II a v prílohe III základného nariadenia. V skutočnosti vláda SAE uviedla, že v SAE neexistujú žiadne ustanovenia pre predpisy týkajúce sa návratného cla. |
| --- | --- |

(178)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa tento program považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok vo forme ušlých štátnych príjmov a poskytuje výhodu prijímajúcej spoločnosti, keďže dáva možnosť oslobodenia od dovozných ciel. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že to nemožno považovať za prípustný systém návratného cla ani systém vrátenia náhrady cla, lebo nevyhovuje pravidlám stanoveným v prílohe I, najmä v bode i), v prílohe II a v prílohe III základného nariadenia. V skutočnosti vláda SAE uviedla, že v SAE neexistujú žiadne ustanovenia pre predpisy týkajúce sa návratného cla.

| (179) | Okrem toho tento program je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia vzhľadom na to, že prístup je obmedzený na určité podniky a neexistujú žiadne objektívne kritériá na obmedzenie oprávnenosti v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Vzhľadom na podávanie žiadostí v režime on-line kritériá oprávnenosti, podľa ktorých orgán udeľujúci výhody vyberá prijímateľov programu, sú skutočne kombináciou niekoľkých jednoznačných a objektívnych, i keď diskriminačných kritérií (t. j. licencie sa môžu udeľovať iba občanom SAE alebo spoločnostiam, v ktorých domáce kapitálové podiely predstavujú najmenej 51 % a za predpokladu, že zodpovedný vedúci pracovník je domáci občan alebo väčšinu predstavenstva tvoria domáci občania, 25 % zamestnancov by mali byť domáci občania) a niekoľkých podmienok, ktoré nie sú jednoznačne vymedzené (t. j. zriadenie v oblastiach, ktoré určí štátna správa, splnenie programu priemyselného rozvoja krajiny a dohody uzatvorené s arabskými krajinami, splnenie miestnych požiadaviek na spotrebu, konkurencieschopnosť a orientácia na vývoz). V žiadnom predpise sa nevysvetľuje úloha odboru priemyselného rozvoja, o ktorom je zmienka iba v používateľskej príručke vydanej ministerstvom, ale nie vo federálnom zákone, ktorým sa tento program zriaďuje. |
| --- | --- |

(179)

Okrem toho tento program je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia vzhľadom na to, že prístup je obmedzený na určité podniky a neexistujú žiadne objektívne kritériá na obmedzenie oprávnenosti v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Vzhľadom na podávanie žiadostí v režime on-line kritériá oprávnenosti, podľa ktorých orgán udeľujúci výhody vyberá prijímateľov programu, sú skutočne kombináciou niekoľkých jednoznačných a objektívnych, i keď diskriminačných kritérií (t. j. licencie sa môžu udeľovať iba občanom SAE alebo spoločnostiam, v ktorých domáce kapitálové podiely predstavujú najmenej 51 % a za predpokladu, že zodpovedný vedúci pracovník je domáci občan alebo väčšinu predstavenstva tvoria domáci občania, 25 % zamestnancov by mali byť domáci občania) a niekoľkých podmienok, ktoré nie sú jednoznačne vymedzené (t. j. zriadenie v oblastiach, ktoré určí štátna správa, splnenie programu priemyselného rozvoja krajiny a dohody uzatvorené s arabskými krajinami, splnenie miestnych požiadaviek na spotrebu, konkurencieschopnosť a orientácia na vývoz). V žiadnom predpise sa nevysvetľuje úloha odboru priemyselného rozvoja, o ktorom je zmienka iba v používateľskej príručke vydanej ministerstvom, ale nie vo federálnom zákone, ktorým sa tento program zriaďuje.

| (180) | Okrem toho existuje dôkaz, že prideľovanie subvencií nie je automatické. Samotné právne predpisy, podľa ktorých funguje orgán udeľujúci výhody, dávajú ministrovi právomoc urobiť konečné rozhodnutie o udelení priemyselnej licencie bez akéhokoľvek dôkazu, na základe ktorého sa žiadosti môžu schváliť alebo zamietnuť. Okrem toho orgány majú vždy možnosť použiť vlastný úsudok vo veci udelenia alebo zamietnutia žiadosti o oslobodenie od cla. |
| --- | --- |

(180)

Okrem toho existuje dôkaz, že prideľovanie subvencií nie je automatické. Samotné právne predpisy, podľa ktorých funguje orgán udeľujúci výhody, dávajú ministrovi právomoc urobiť konečné rozhodnutie o udelení priemyselnej licencie bez akéhokoľvek dôkazu, na základe ktorého sa žiadosti môžu schváliť alebo zamietnuť. Okrem toho orgány majú vždy možnosť použiť vlastný úsudok vo veci udelenia alebo zamietnutia žiadosti o oslobodenie od cla.

| (181) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(181)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (182) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP, a predstavuje celkovú sumu neuhradeného cla pri dovoze surovín počas OP. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový obrat spoločnosti z predaja príslušného výrobku počas OP. |
| --- | --- |

(182)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP, a predstavuje celkovú sumu neuhradeného cla pri dovoze surovín počas OP. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový obrat spoločnosti z predaja príslušného výrobku počas OP.

| (183) | Sadzba subvencie stanovená v tomto programe počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 5,02 %. |
| --- | --- |

(183)

Sadzba subvencie stanovená v tomto programe počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 5,02 %.

II.   
  Zóna voľného obchodu

| (184) | Vyvážajúci výrobca fungoval v režime zóny voľného obchodu Ras Al Khaimah od svojho založenia až do mája 2008 a využíval výhody bezcolného dovozu investičného majetku. |
| --- | --- |

(184)

Vyvážajúci výrobca fungoval v režime zóny voľného obchodu Ras Al Khaimah od svojho založenia až do mája 2008 a využíval výhody bezcolného dovozu investičného majetku.

a)   Právny základ

| (185) | V SAE neexistujú žiadne federálne právne predpisy na reguláciu záležitostí v súvislosti so zriaďovaním a riadením zón voľného obchodu. Každý emirát vydáva svoje vlastné právne predpisy a pravidlá a je zodpovedný za monitorovanie príslušných zón voľného obchodu prostredníctvom colných služieb. |
| --- | --- |

(185)

V SAE neexistujú žiadne federálne právne predpisy na reguláciu záležitostí v súvislosti so zriaďovaním a riadením zón voľného obchodu. Každý emirát vydáva svoje vlastné právne predpisy a pravidlá a je zodpovedný za monitorovanie príslušných zón voľného obchodu prostredníctvom colných služieb.

b)   Oprávnenosť

| (186) | Neexistujú žiadne konkrétne pravidlá ani obmedzenia oprávnenosti v súvislosti so zriadením spoločnosti v zóne voľného obchodu Ras Al Khaimah: ktorákoľvek domáca alebo čisto zahraničná spoločnosť sa môže usídliť v zóne voľného obchodu. |
| --- | --- |

(186)

Neexistujú žiadne konkrétne pravidlá ani obmedzenia oprávnenosti v súvislosti so zriadením spoločnosti v zóne voľného obchodu Ras Al Khaimah: ktorákoľvek domáca alebo čisto zahraničná spoločnosť sa môže usídliť v zóne voľného obchodu.

c)   Praktické vykonanie

| (187) | Najdôležitejšie výhody, ktoré sú spojené so zriadením spoločnosti v zóne voľného obchodu, sú možnosť dovážať bez cla všetky položky (suroviny, základné a pomocné materiály, medziprodukty, investičný majetok) a rozhodovať o akcionárskej štruktúre spoločnosti bez toho, aby štát vopred ukladal nejaké podmienky. Tovar vyrobený v zóne voľného obchodu sa na účely pôvodu považuje za pochádzajúci zo SAE. Keď sa však presunie zo zóny voľného obchodu na domáci trh v SAE, považuje sa za zahraničný tovar, t. j. pri spustení do voľného obehu sa uplatňujú dovozné clá. |
| --- | --- |

(187)

Najdôležitejšie výhody, ktoré sú spojené so zriadením spoločnosti v zóne voľného obchodu, sú možnosť dovážať bez cla všetky položky (suroviny, základné a pomocné materiály, medziprodukty, investičný majetok) a rozhodovať o akcionárskej štruktúre spoločnosti bez toho, aby štát vopred ukladal nejaké podmienky. Tovar vyrobený v zóne voľného obchodu sa na účely pôvodu považuje za pochádzajúci zo SAE. Keď sa však presunie zo zóny voľného obchodu na domáci trh v SAE, považuje sa za zahraničný tovar, t. j. pri spustení do voľného obehu sa uplatňujú dovozné clá.

| (188) | I keď spoločnosť, ktorá sídli v zóne voľného obchodu, má výhodu bezcolného dovozu a vývozu, colné vyhlásenia musí podávať na príslušnej federálnej colnici v čase dovozu. Spoločnosť si musí zabezpečiť bankovú záruku na colnici na vstupnom mieste dovozu. Dovezený tovar colnica odbaví na základe vstupného/výstupného vyhlásenia. Pri prijatí tovaru na mieste vývozu/dovozu v zóne voľného obchodu miestne príslušný colný orgán skontroluje prijatý tovar a ak je výsledok kontroly vyhovujúci, potvrdí výstupné/vstupné vyhlásenie. Vstupné vyhlásenie, riadne potvrdené colnicou na prijímajúcom kontrolnom mieste sa vráti colnému orgánu v mieste dovozu na účely uvoľnenia bankovej záruky. |
| --- | --- |

(188)

I keď spoločnosť, ktorá sídli v zóne voľného obchodu, má výhodu bezcolného dovozu a vývozu, colné vyhlásenia musí podávať na príslušnej federálnej colnici v čase dovozu. Spoločnosť si musí zabezpečiť bankovú záruku na colnici na vstupnom mieste dovozu. Dovezený tovar colnica odbaví na základe vstupného/výstupného vyhlásenia. Pri prijatí tovaru na mieste vývozu/dovozu v zóne voľného obchodu miestne príslušný colný orgán skontroluje prijatý tovar a ak je výsledok kontroly vyhovujúci, potvrdí výstupné/vstupné vyhlásenie. Vstupné vyhlásenie, riadne potvrdené colnicou na prijímajúcom kontrolnom mieste sa vráti colnému orgánu v mieste dovozu na účely uvoľnenia bankovej záruky.

d)   Zistenia z prešetrovania

| (189) | Počas overovacej návštevy sa zistilo, že neexistujú žiadne konkrétne, právne a verejne dostupné kritériá, ktorými sa riadi rozhodovanie orgánu udeľujúceho zvýhodnenie o tom, kto je oprávnený zriadiť svoju spoločnosť v zóne voľného obchodu. Spoločnosť, ktorá sa chce usídliť v zóne voľného obchodu, musí predložiť žiadosť orgánu emirátu Ras Al Khaimah, ale nie sú k dispozícii žiadne právne predpisy ani usmernenia, v ktorých by bolo stanovené, na základe čoho sa žiadosť môže schváliť alebo zamietnuť. |
| --- | --- |

(189)

Počas overovacej návštevy sa zistilo, že neexistujú žiadne konkrétne, právne a verejne dostupné kritériá, ktorými sa riadi rozhodovanie orgánu udeľujúceho zvýhodnenie o tom, kto je oprávnený zriadiť svoju spoločnosť v zóne voľného obchodu. Spoločnosť, ktorá sa chce usídliť v zóne voľného obchodu, musí predložiť žiadosť orgánu emirátu Ras Al Khaimah, ale nie sú k dispozícii žiadne právne predpisy ani usmernenia, v ktorých by bolo stanovené, na základe čoho sa žiadosť môže schváliť alebo zamietnuť.

| (190) | Pokiaľ ide o existenciu rôznych zón voľného obchodu v SAE pri prešetrovaní sa zistilo, že neexistujú žiadne jednotné právne kritériá, ktorými sa riadi zriaďovanie a riadenie zón voľného obchodu v SAE. Nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že všetky zóny voľného obchodu v SAE fungujú na základe rovnakého regulačného rámca a dodržiavajú rovnaké prevádzkové predpisy. Vážne pochybnosti sa objavili aj v súvislosti s tým, či oprávnenie na zriadenie spoločnosti v zóne voľného obchodu by sa mohlo obmedziť na základe určitého druhu hospodárskej činnosti. Na základe poskytnutých informácií sa skutočne zdá, že určité zóny voľného obchodu v SAE sú vyhradené pre určité druhy hospodárskych činnosti (napr. zóna Dubai Auto Free Zone – automobilové centrum, International Media Production Free Zone – výroba médií, Dubai Flower Centre Free Zone – kvetinové centrum atď.). |
| --- | --- |

(190)

Pokiaľ ide o existenciu rôznych zón voľného obchodu v SAE pri prešetrovaní sa zistilo, že neexistujú žiadne jednotné právne kritériá, ktorými sa riadi zriaďovanie a riadenie zón voľného obchodu v SAE. Nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že všetky zóny voľného obchodu v SAE fungujú na základe rovnakého regulačného rámca a dodržiavajú rovnaké prevádzkové predpisy. Vážne pochybnosti sa objavili aj v súvislosti s tým, či oprávnenie na zriadenie spoločnosti v zóne voľného obchodu by sa mohlo obmedziť na základe určitého druhu hospodárskej činnosti. Na základe poskytnutých informácií sa skutočne zdá, že určité zóny voľného obchodu v SAE sú vyhradené pre určité druhy hospodárskych činnosti (napr. zóna Dubai Auto Free Zone – automobilové centrum, International Media Production Free Zone – výroba médií, Dubai Flower Centre Free Zone – kvetinové centrum atď.).

| (191) | Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využíval výhody bezcolného dovozu investičného majetku. |
| --- | --- |

(191)

Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca využíval výhody bezcolného dovozu investičného majetku.

e)   Záver

| (192) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa tento program musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok vo forme ušlých štátnych príjmov a zvýhodňuje prijímajúcu spoločnosť. |
| --- | --- |

(192)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa tento program musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože poskytuje finančný príspevok vo forme ušlých štátnych príjmov a zvýhodňuje prijímajúcu spoločnosť.

| (193) | Okrem toho je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože tieto výhody sú dostupné iba pre spoločnosti v zóne voľného obchodu, t. j. prístup k subvencii je obmedzený na spoločnosti na určitých miestach, ktoré fungujú v režime zóny voľného obchodu. Okrem toho pri prešetrovaní sa zistilo, že udeľovanie statusu zóny voľného obchodu v SAE je na základe voľného posúdenia a neuplatňujú sa pri ňom žiadne nestranné alebo objektívne kritériá, ako sa ustanovuje v článku 4 ods. 2 písm. b). Vzhľadom na to, že neexistujú žiadne federálne právne predpisy, ktorými by sa upravovalo zriaďovanie a riadenie zón voľného obchodu v SAE, každý orgán udeľujúci zvýhodnenia v siedmich emirátoch, ktoré tvoria SAE, udeľuje prístup do zón voľného obchodu podľa svojich vlastných predpisov. Keďže v emiráte Ras Al Khaimah neexistujú žiadne právne predpisy ani usmernenia, príslušný orgán rozhoduje podľa vlastného úsudku o tom, ktorá spoločnosť môže byť oprávnená na vstup do zóny voľného obchodu. |
| --- | --- |

(193)

Okrem toho je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože tieto výhody sú dostupné iba pre spoločnosti v zóne voľného obchodu, t. j. prístup k subvencii je obmedzený na spoločnosti na určitých miestach, ktoré fungujú v režime zóny voľného obchodu. Okrem toho pri prešetrovaní sa zistilo, že udeľovanie statusu zóny voľného obchodu v SAE je na základe voľného posúdenia a neuplatňujú sa pri ňom žiadne nestranné alebo objektívne kritériá, ako sa ustanovuje v článku 4 ods. 2 písm. b). Vzhľadom na to, že neexistujú žiadne federálne právne predpisy, ktorými by sa upravovalo zriaďovanie a riadenie zón voľného obchodu v SAE, každý orgán udeľujúci zvýhodnenia v siedmich emirátoch, ktoré tvoria SAE, udeľuje prístup do zón voľného obchodu podľa svojich vlastných predpisov. Keďže v emiráte Ras Al Khaimah neexistujú žiadne právne predpisy ani usmernenia, príslušný orgán rozhoduje podľa vlastného úsudku o tom, ktorá spoločnosť môže byť oprávnená na vstup do zóny voľného obchodu.

| (194) | Okrem toho zvýhodnenie, ktoré vyplýva z neuhradených ciel za dovoz investičného majetku, sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla, lebo sa vzťahuje na investičný majetok, ktorý sa nespotrebuje vo výrobnom procese a preto nepatrí do pôsobnosti prípustných systémov návratného cla, ako sa ustanovuje v prílohe I bode i) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(194)

Okrem toho zvýhodnenie, ktoré vyplýva z neuhradených ciel za dovoz investičného majetku, sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla, lebo sa vzťahuje na investičný majetok, ktorý sa nespotrebuje vo výrobnom procese a preto nepatrí do pôsobnosti prípustných systémov návratného cla, ako sa ustanovuje v prílohe I bode i) základného nariadenia.

| (195) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(195)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (196) | So zreteľom na to, že spoločnosť bola zriadená v zóne voľného obchodu od založenia zóny v máji 2008, ale výroba PET sa spustila v septembri 2007 a spoločnosť od januára 2008 prevádzkovala svoju výrobu na základe dočasnej priemyselnej licencie podľa federálneho zákona č. 1 z roku 1979, musí sa za subvenciu, ktorú spoločnosť získala počas OP, považovať iba bezcolný dovoz investičného majetku. |
| --- | --- |

(196)

So zreteľom na to, že spoločnosť bola zriadená v zóne voľného obchodu od založenia zóny v máji 2008, ale výroba PET sa spustila v septembri 2007 a spoločnosť od januára 2008 prevádzkovala svoju výrobu na základe dočasnej priemyselnej licencie podľa federálneho zákona č. 1 z roku 1979, musí sa za subvenciu, ktorú spoločnosť získala počas OP, považovať iba bezcolný dovoz investičného majetku.

| (197) | V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia výška subvencie sa vypočítala na základe neuhradeného cla za dovoz investičného majetku za obdobie 15 rokov, čo je minimálna doba odpisovania, ktorá sa zistila vo všetkých troch krajinách zapojených do súčasného prešetrovania v súvislosti s príslušným odvetvím. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, upraví pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom zistiť celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za vhodnú komerčná úroková sadzba platná v SAE počas OP. |
| --- | --- |

(197)

V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia výška subvencie sa vypočítala na základe neuhradeného cla za dovoz investičného majetku za obdobie 15 rokov, čo je minimálna doba odpisovania, ktorá sa zistila vo všetkých troch krajinách zapojených do súčasného prešetrovania v súvislosti s príslušným odvetvím. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, upraví pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom zistiť celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za vhodnú komerčná úroková sadzba platná v SAE počas OP.

| (198) | V súlade s článkom 7 ods. 2 a s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (ako čitateľ) rozložila na celkový obrat z predaja počas OP, keďže poskytovanie výhody nie je podmienené uskutočnením vývozu. |
| --- | --- |

(198)

V súlade s článkom 7 ods. 2 a s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (ako čitateľ) rozložila na celkový obrat z predaja počas OP, keďže poskytovanie výhody nie je podmienené uskutočnením vývozu.

| (199) | Sadzba subvencie stanovená v tomto programe počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,11 %. |
| --- | --- |

(199)

Sadzba subvencie stanovená v tomto programe počas OP pre vyvážajúceho výrobcu je 0,11 %.

3.3.2.   Výška napadnuteľných subvencií

| (200) | Predbežná výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Spojených arabských emirátoch je 5,13 %. |
| --- | --- |

(200)

Predbežná výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Spojených arabských emirátoch je 5,13 %.

4.   UJMA

4.1.   Výroba Únie a výrobné odvetvie Únie

| (201) | V OP podobný výrobok vyrábalo 17 výrobcov z Únie. Výstup z výroby týchto výrobcov sa preto považuje za výrobu Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(201)

V OP podobný výrobok vyrábalo 17 výrobcov z Únie. Výstup z výroby týchto výrobcov sa preto považuje za výrobu Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia.

| (202) | Z týchto 17 výrobcov 12 spolupracovalo pri prešetrovaní. Zistilo sa, že týchto 12 výrobcov predstavuje prevažnú časť, v tomto prípade viac ako 80 % z celkovej výroby podobného výrobku v Únii. Týchto 12 výrobcov teda tvorí výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 6 základného nariadenia, ďalej len „výrobné odvetvie Únie“. Ostatní výrobcovia z Únie sa budú ďalej uvádzať len ako „ostatní výrobcovia z Únie“. Títo ostatní výrobcovia z Únie podnet aktívne nepodporovali alebo s ním nesúhlasili. |
| --- | --- |

(202)

Z týchto 17 výrobcov 12 spolupracovalo pri prešetrovaní. Zistilo sa, že týchto 12 výrobcov predstavuje prevažnú časť, v tomto prípade viac ako 80 % z celkovej výroby podobného výrobku v Únii. Týchto 12 výrobcov teda tvorí výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 6 základného nariadenia, ďalej len „výrobné odvetvie Únie“. Ostatní výrobcovia z Únie sa budú ďalej uvádzať len ako „ostatní výrobcovia z Únie“. Títo ostatní výrobcovia z Únie podnet aktívne nepodporovali alebo s ním nesúhlasili.

| (203) | Treba poznamenať, že trh s PET v EÚ je charakteristický pomerne vysokým počtom výrobcov, ktorí zvyčajne patria do väčších zoskupení s ústrediami mimo EÚ. V poslednom čase tento trh prechádza procesom konsolidácie s množstvom prípadov prevzatia a uzavretia prevádzok. Napríklad od roku 2009 boli zatvorené závody na výrobu PET Tergal Fibers (Francúzsko), Invista (Nemecko) a Artenius (Spojené kráľovstvo), zatiaľ čo spoločnosť Indorama prevzala bývalé závody spoločnosti Eastman v Spojenom kráľovstve a v Holandsku. |
| --- | --- |

(203)

Treba poznamenať, že trh s PET v EÚ je charakteristický pomerne vysokým počtom výrobcov, ktorí zvyčajne patria do väčších zoskupení s ústrediami mimo EÚ. V poslednom čase tento trh prechádza procesom konsolidácie s množstvom prípadov prevzatia a uzavretia prevádzok. Napríklad od roku 2009 boli zatvorené závody na výrobu PET Tergal Fibers (Francúzsko), Invista (Nemecko) a Artenius (Spojené kráľovstvo), zatiaľ čo spoločnosť Indorama prevzala bývalé závody spoločnosti Eastman v Spojenom kráľovstve a v Holandsku.

| (204) | Ako sa uvádza v odôvodnení 9, vybrala sa vzorka piatich individuálnych výrobcov, ktorí predstavujú 65 % z predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov z Únie. Jedna spoločnosť nedokázala poskytnúť všetky požadované údaje a v dôsledku toho sa vzorka musela zúžiť na štyri spoločnosti, ktoré predstavujú 47 % z celkového predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(204)

Ako sa uvádza v odôvodnení 9, vybrala sa vzorka piatich individuálnych výrobcov, ktorí predstavujú 65 % z predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov z Únie. Jedna spoločnosť nedokázala poskytnúť všetky požadované údaje a v dôsledku toho sa vzorka musela zúžiť na štyri spoločnosti, ktoré predstavujú 47 % z celkového predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov.

4.2.   Spotreba v Únii

| (205) | Spotreba v Únii sa zistila na základe objemov predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, údajov o objemoch dovozu na trh EÚ, ktoré sa získali od Eurostatu, a údajov o ostatných výrobcoch z Únie z odhadov na základe podnetu. |
| --- | --- |

(205)

Spotreba v Únii sa zistila na základe objemov predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, údajov o objemoch dovozu na trh EÚ, ktoré sa získali od Eurostatu, a údajov o ostatných výrobcoch z Únie z odhadov na základe podnetu.

| (206) | Spotreba výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, v Únii sa v období od roku 2006 do OP zvýšila o 11 %. Pri podrobnom pohľade skutočný dopyt vzrástol v roku 2007 o 8 %, v rokoch 2007 a 2008 mierne klesol (o 2 percentuálne body) a v období od roku 2008 do OP vzrástol o 5 percentuálnych bodov.

  Tabuľka č. 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba v EÚ (tony) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky, údaje Eurostatu a podnet |

(206)

Spotreba výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, v Únii sa v období od roku 2006 do OP zvýšila o 11 %. Pri podrobnom pohľade skutočný dopyt vzrástol v roku 2007 o 8 %, v rokoch 2007 a 2008 mierne klesol (o 2 percentuálne body) a v období od roku 2008 do OP vzrástol o 5 percentuálnych bodov.

Tabuľka č. 1

2006

2007

2008

OP

Celková spotreba v EÚ (tony)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Index (2006 = 100)

100

108

106

111

Zdroj: vyplnené dotazníky, údaje Eurostatu a podnet

4.3.   Dovoz z príslušných krajín

a)   Súhrnné posúdenie vplyvov príslušného dovozu

| (207) | Komisia skúmala, či dovoz PET z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov by sa mal hodnotiť súhrnne v súlade s článkom 8 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(207)

Komisia skúmala, či dovoz PET z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov by sa mal hodnotiť súhrnne v súlade s článkom 8 ods. 3 základného nariadenia.

| (208) | Pokiaľ ide o vplyv dovozu s pôvodom v SAE, Iráne a Pakistane, pri prešetrovaní sa ukázalo, že subvenčné rozpätia presiahli hranicu de minimis, ako sa vymedzuje v článku 14 ods. 5 základného nariadenia, a objem subvencovaného dovozu z týchto krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 10 ods. 9 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(208)

Pokiaľ ide o vplyv dovozu s pôvodom v SAE, Iráne a Pakistane, pri prešetrovaní sa ukázalo, že subvenčné rozpätia presiahli hranicu de minimis, ako sa vymedzuje v článku 14 ods. 5 základného nariadenia, a objem subvencovaného dovozu z týchto krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 10 ods. 9 základného nariadenia.

| (209) | Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovozom z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov a podobným výrobkom, pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobcovia z týchto krajín využívajú rovnaké predajné kanály a predávajú podobným kategóriám zákazníkov. Okrem toho pri prešetrovaní sa tiež ukázalo, že dovoz z týchto krajín mal v posudzovanom období vzostupný vývoj. |
| --- | --- |

(209)

Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovozom z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov a podobným výrobkom, pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobcovia z týchto krajín využívajú rovnaké predajné kanály a predávajú podobným kategóriám zákazníkov. Okrem toho pri prešetrovaní sa tiež ukázalo, že dovoz z týchto krajín mal v posudzovanom období vzostupný vývoj.

| (210) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa predbežne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 8 ods. 3 základného nariadenia sú splnené a že dovoz z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov by sa mal skúmať súhrnne. |
| --- | --- |

(210)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa predbežne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 8 ods. 3 základného nariadenia sú splnené a že dovoz z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov by sa mal skúmať súhrnne.

b)   Objem príslušného dovozu

| (211) | Objem subvencovaného dovozu príslušného výrobku do EÚ stúpol viac ako päťnásobne v období od roku 2006 do OP a v OP dosiahol 304 202 ton. Konkrétne dovoz z príslušných krajín sa zvýšil o 20 % v rokoch 2006 – 2007, potom o 270 percentuálnych bodov v roku 2008 v porovnaní s rokom 2007 a ešte o 154 percentuálnych bodov v období od roku 2008 do OP.

  Tabuľka č. 2 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem subvencovaného dovozu (tony) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 120 | 390 | 544 |
| Podiel subvencovaného dovozu na trhu | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |
| Zdroj: Eurostat |

(211)

Objem subvencovaného dovozu príslušného výrobku do EÚ stúpol viac ako päťnásobne v období od roku 2006 do OP a v OP dosiahol 304 202 ton. Konkrétne dovoz z príslušných krajín sa zvýšil o 20 % v rokoch 2006 – 2007, potom o 270 percentuálnych bodov v roku 2008 v porovnaní s rokom 2007 a ešte o 154 percentuálnych bodov v období od roku 2008 do OP.

Tabuľka č. 2

2006

2007

2008

OP

Objem subvencovaného dovozu (tony)

55 939

67 067

218 248

304 202

Index (2006 = 100)

100

120

390

544

Podiel subvencovaného dovozu na trhu

2,1 %

2,3 %

7,6 %

10,2 %

Zdroj: Eurostat

c)   Podiel príslušného dovozu na trhu

| (212) | Podiel na trhu, ktorý tvorí subvencovaný dovoz z príslušných krajín, bol 2,1 % v roku 2006 a v posudzovanom období vzrástol stabilne o 8 percentuálnych bodov. Konkrétne stúpol o 0,2 percentuálnych bodov v rokoch 2006 – 2007, o ďalších 5,3 percentuálnych bodov v rokoch 2007 – 2008 a o 2,6 percentuálnych bodov v období od roku 2008 do OP. V OP podiel subvencovaného dovozu z príslušných krajín na trhu tvoril 10,2 %. |
| --- | --- |

(212)

Podiel na trhu, ktorý tvorí subvencovaný dovoz z príslušných krajín, bol 2,1 % v roku 2006 a v posudzovanom období vzrástol stabilne o 8 percentuálnych bodov. Konkrétne stúpol o 0,2 percentuálnych bodov v rokoch 2006 – 2007, o ďalších 5,3 percentuálnych bodov v rokoch 2007 – 2008 a o 2,6 percentuálnych bodov v období od roku 2008 do OP. V OP podiel subvencovaného dovozu z príslušných krajín na trhu tvoril 10,2 %.

| (213) | Treba poznamenať, že SAE vstúpili na trh až v roku 2007, ale rýchlo sa im podarilo získať významný podiel na trhu. |
| --- | --- |

(213)

Treba poznamenať, že SAE vstúpili na trh až v roku 2007, ale rýchlo sa im podarilo získať významný podiel na trhu.

d)   Ceny

i)   Vývoj cien

| (214) | Priemerná cena dovozu sa znížila o 14 % v posudzovanom období, pričom k najväčšiemu poklesu došlo v období od roku 2008 do OP. Konkrétne priemerná cena klesla o 1 % v roku 2007, v roku 2008 zostala blízko tejto úrovne a v OP klesla o ďalších 13 percentuálnych bodov.

  Tabuľka č. 3 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena dovozu (EUR/tona) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 99 | 99 | 86 |
| Zdroj: Eurostat |

(214)

Priemerná cena dovozu sa znížila o 14 % v posudzovanom období, pričom k najväčšiemu poklesu došlo v období od roku 2008 do OP. Konkrétne priemerná cena klesla o 1 % v roku 2007, v roku 2008 zostala blízko tejto úrovne a v OP klesla o ďalších 13 percentuálnych bodov.

Tabuľka č. 3

2006

2007

2008

OP

Cena dovozu (EUR/tona)

1 030

1 023

1 015

882

Index (2006 = 100)

100

99

99

86

Zdroj: Eurostat

ii)   Cenové podhodnotenie

| (215) | Vzhľadom na skutočnosť, že ceny a náklady na príslušný výrobok v OP podliehali značnému kolísaniu, údaje o predajných cenách a nákladoch sa zbierali štvrťročne a výpočty podhodnotenia a predaja pod cenu sa vykonávali jedenkrát za štvrťrok. |
| --- | --- |

(215)

Vzhľadom na skutočnosť, že ceny a náklady na príslušný výrobok v OP podliehali značnému kolísaniu, údaje o predajných cenách a nákladoch sa zbierali štvrťročne a výpočty podhodnotenia a predaja pod cenu sa vykonávali jedenkrát za štvrťrok.

| (216) | Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z príslušných krajín pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovenými na základe cien CIF, náležite upravenými vzhľadom na náklady po dovoze a na rozdiel v úrovni obchodovania. |
| --- | --- |

(216)

Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z príslušných krajín pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovenými na základe cien CIF, náležite upravenými vzhľadom na náklady po dovoze a na rozdiel v úrovni obchodovania.

| (217) | Pri porovnaní sa ukázalo, že počas OP subvencovaným dovozom s pôvodom v SAE, ktorý sa predával v Únii, sa podhodnotil tovar výrobného odvetvia Únie o 3,9 %. Subvencovaným dovozom s pôvodom v Iráne, ktorý sa predával v Únii, sa podhodnotil tovar výrobného odvetvia Únie o 3,2 %. Subvencovaným dovozom s pôvodom v Pakistane, ktorý sa predával v Únii, sa podhodnotil tovar výrobného odvetvia Únie o 1,4 %. Vážené priemerné rozpätie podhodnotenia zo strany príslušných krajín počas OP je 3,2 %. |
| --- | --- |

(217)

Pri porovnaní sa ukázalo, že počas OP subvencovaným dovozom s pôvodom v SAE, ktorý sa predával v Únii, sa podhodnotil tovar výrobného odvetvia Únie o 3,9 %. Subvencovaným dovozom s pôvodom v Iráne, ktorý sa predával v Únii, sa podhodnotil tovar výrobného odvetvia Únie o 3,2 %. Subvencovaným dovozom s pôvodom v Pakistane, ktorý sa predával v Únii, sa podhodnotil tovar výrobného odvetvia Únie o 1,4 %. Vážené priemerné rozpätie podhodnotenia zo strany príslušných krajín počas OP je 3,2 %.

4.4.   Situácia vo výrobnom odvetví Únie

| (218) | Podľa článku 8 ods. 4 základného nariadenia v rámci preskúmania vplyvu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie sa posúdili všetky hospodárske faktory a indexy, ktoré ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(218)

Podľa článku 8 ods. 4 základného nariadenia v rámci preskúmania vplyvu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie sa posúdili všetky hospodárske faktory a indexy, ktoré ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia.

| (219) | Ako sa už uviedlo, vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie sa musel použiť výber vzorky. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:






  — | makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny, rozsah dumpingových rozpätí a zotavenie z účinkov predchádzajúceho dumpingu) sa hodnotili na úrovni výroby v celej Únii na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a pre ostatných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov z podnetu, |
| --- | --- | --- |

(219)

Ako sa už uviedlo, vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie sa musel použiť výber vzorky. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:

—

makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny, rozsah dumpingových rozpätí a zotavenie z účinkov predchádzajúceho dumpingu) sa hodnotili na úrovni výroby v celej Únii na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a pre ostatných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov z podnetu,

| — | analýza mikroekonomických parametrov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť zvýšenia kapitálu a investície) sa vykonala pre výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky na základe ich informácií. |
| --- | --- |

—

analýza mikroekonomických parametrov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť zvýšenia kapitálu a investície) sa vykonala pre výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky na základe ich informácií.

4.4.1.   Makroekonomické parametre

a)   Výroba

| (220) | Výroba v Únii klesla o 4 % od roku 2006 do OP. Konkrétne v roku 2007 sa zvýšila o 5 % približne na 2 570 000 ton, alebo prudko klesla o 10 percentuálnych bodov v roku 2008 v porovnaní s rokom 2007 a mierne vzrástla o 1 percentuálny bod v období od roku 2008 do OP, keď dosiahla okolo 2 300 000 ton.

  Tabuľka č. 4 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (tony) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet |

(220)

Výroba v Únii klesla o 4 % od roku 2006 do OP. Konkrétne v roku 2007 sa zvýšila o 5 % približne na 2 570 000 ton, alebo prudko klesla o 10 percentuálnych bodov v roku 2008 v porovnaní s rokom 2007 a mierne vzrástla o 1 percentuálny bod v období od roku 2008 do OP, keď dosiahla okolo 2 300 000 ton.

Tabuľka č. 4

2006

2007

2008

OP

Výroba (tony)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Index (2006 = 100)

100

105

95

96

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet

b)   Výrobná kapacita a miera využitia kapacity

| (221) | Výrobná kapacita výrobcov z Únie vzrástla o 15 % počas posudzovaného obdobia. Konkrétne sa zvýšila o 1 % v roku 2007, o ďalších 5 percentuálnych bodov roku 2008 a dokonca o ďalších 9 percentuálnych bodov v OP.

  Tabuľka č. 5 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobná kapacita (tony) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Využitie kapacity | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet |

(221)

Výrobná kapacita výrobcov z Únie vzrástla o 15 % počas posudzovaného obdobia. Konkrétne sa zvýšila o 1 % v roku 2007, o ďalších 5 percentuálnych bodov roku 2008 a dokonca o ďalších 9 percentuálnych bodov v OP.

Tabuľka č. 5

2006

2007

2008

OP

Výrobná kapacita (tony)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Index (2006 = 100)

100

101

106

115

Využitie kapacity

83 %

87 %

75 %

69 %

Index (2006 = 100)

100

105

90

84

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet

| (222) | Využitie kapacity bolo 83 % v roku 2006, v roku 2007 sa zvýšilo na 87 %, ale potom kleslo na 75 % v roku 2008 a až na 69 % v OP. V klesajúcej miere využitia v roku 2008 a v OP sa prejavuje zníženie výroby a zvýšenie výrobnej kapacity v tomto období. |
| --- | --- |

(222)

Využitie kapacity bolo 83 % v roku 2006, v roku 2007 sa zvýšilo na 87 %, ale potom kleslo na 75 % v roku 2008 a až na 69 % v OP. V klesajúcej miere využitia v roku 2008 a v OP sa prejavuje zníženie výroby a zvýšenie výrobnej kapacity v tomto období.

c)   Objem predaja

| (223) | Objem predaja výrobcov z Únie neprepojeným zákazníkom na trhu EÚ v posudzovanom období mierne klesol. Predaj vzrástol o 5 % v roku 2007, ale v ďalšom roku sa mierne znížil pod úroveň z roku 2006 a v OP bol o 3 % nižší ako v roku 2006, na úrovni okolo 2 100 000 ton. Vzhľadom na obmedzený objem zásob vo vývoji predaja sa presne odráža vývoj vo výrobe.

  Tabuľka č. 6 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj v EÚ (tony) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet |

(223)

Objem predaja výrobcov z Únie neprepojeným zákazníkom na trhu EÚ v posudzovanom období mierne klesol. Predaj vzrástol o 5 % v roku 2007, ale v ďalšom roku sa mierne znížil pod úroveň z roku 2006 a v OP bol o 3 % nižší ako v roku 2006, na úrovni okolo 2 100 000 ton. Vzhľadom na obmedzený objem zásob vo vývoji predaja sa presne odráža vývoj vo výrobe.

Tabuľka č. 6

2006

2007

2008

OP

Predaj v EÚ (tony)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Index (2006 = 100)

100

105

99

97

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet

d)   Podiel na trhu

| (224) | V posudzovanom období výrobcovia z Únie stratili 10 percentuálnych bodov z podielu na trhu, ktorý klesol z 85 % v roku 2006 na 75 % v OP. Táto strata podielu na trhu je dôsledkom toho, že napriek zvýšeniu spotreby sa predaj výrobného odvetvia Únie znížil o 3 % v posudzovanom období. Treba poznamenať, že tento klesajúci vývoj sa zistil u výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky.

  Tabuľka č. 7 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podiel výrobcov z Únie na trhu | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky, podnet a Eurostat |

(224)

V posudzovanom období výrobcovia z Únie stratili 10 percentuálnych bodov z podielu na trhu, ktorý klesol z 85 % v roku 2006 na 75 % v OP. Táto strata podielu na trhu je dôsledkom toho, že napriek zvýšeniu spotreby sa predaj výrobného odvetvia Únie znížil o 3 % v posudzovanom období. Treba poznamenať, že tento klesajúci vývoj sa zistil u výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky.

Tabuľka č. 7

2006

2007

2008

OP

Podiel výrobcov z Únie na trhu

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Index (2006 = 100)

100

98

94

88

Zdroj: vyplnené dotazníky, podnet a Eurostat

e)   Rast

| (225) | V období od roku 2006 do OP, keď spotreba Únie stúpla o 11 %, objem predaja výrobcov z Únie na trhu Únie sa znížil o 3 % a podiel výrobcov z Únie na trhu klesol o 10 percentuálnych bodov. Na druhej strane podiel subvencovaného dovozu na trhu v rovnakom období sa zvýšil z 2,1 % na 10,2 %. Preto sa dospelo k záveru, že výrobcom z Únie sa nepodarilo využiť výhody rastu trhu. |
| --- | --- |

(225)

V období od roku 2006 do OP, keď spotreba Únie stúpla o 11 %, objem predaja výrobcov z Únie na trhu Únie sa znížil o 3 % a podiel výrobcov z Únie na trhu klesol o 10 percentuálnych bodov. Na druhej strane podiel subvencovaného dovozu na trhu v rovnakom období sa zvýšil z 2,1 % na 10,2 %. Preto sa dospelo k záveru, že výrobcom z Únie sa nepodarilo využiť výhody rastu trhu.

f)   Zamestnanosť

| (226) | Úroveň zamestnanosti u výrobcov z Únie vykázala pokles o 15 % v období od roku 2006 do OP. Konkrétne počet zamestnancov sa značne znížil z 2 400 v roku 2006 na 2 100 v roku 2007, t. j. o 13 % a v roku 2008 a v OP zostala na približne na rovnakej úrovni. V poklese v roku 2007 sa prejavuje snaha mnohých výrobcov z EÚ o reštrukturalizáciu.

  Tabuľka č. 8 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zamestnanosť (osoby) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet |

(226)

Úroveň zamestnanosti u výrobcov z Únie vykázala pokles o 15 % v období od roku 2006 do OP. Konkrétne počet zamestnancov sa značne znížil z 2 400 v roku 2006 na 2 100 v roku 2007, t. j. o 13 % a v roku 2008 a v OP zostala na približne na rovnakej úrovni. V poklese v roku 2007 sa prejavuje snaha mnohých výrobcov z EÚ o reštrukturalizáciu.

Tabuľka č. 8

2006

2007

2008

OP

Zamestnanosť (osoby)

2 410

2 100

2 060

2 057

Index (2006 = 100)

100

87

85

85

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet

g)   Produktivita

| (227) | Produktivita pracovnej sily u výrobcov z Únie, ktorá sa meria ako objem výroby (v tonách) na osobu za rok, sa zvýšila v posudzovanom období o 12 %. Odráža sa v tom skutočnosť, že výroba klesala pomalšie ako úroveň zamestnanosti a poukazuje to na vyššiu efektívnosť výrobcov z Únie. Osobitne výrazné je to v roku 2007, keď sa produktivita zvýšila, zatiaľ čo zamestnanosť klesla a produktivita bola o 21 % vyššia ako v roku 2006.

  Tabuľka č. 9 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (tony na zamestnanca) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet |

(227)

Produktivita pracovnej sily u výrobcov z Únie, ktorá sa meria ako objem výroby (v tonách) na osobu za rok, sa zvýšila v posudzovanom období o 12 %. Odráža sa v tom skutočnosť, že výroba klesala pomalšie ako úroveň zamestnanosti a poukazuje to na vyššiu efektívnosť výrobcov z Únie. Osobitne výrazné je to v roku 2007, keď sa produktivita zvýšila, zatiaľ čo zamestnanosť klesla a produktivita bola o 21 % vyššia ako v roku 2006.

Tabuľka č. 9

2006

2007

2008

OP

Produktivita (tony na zamestnanca)

1 013

1 224

1 130

1 137

Index (2006 = 100)

100

121

112

112

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet

h)   Faktory ovplyvňujúce predajné ceny

| (228) | Priemerné ročné predajné ceny výrobcov z Únie na trhu Únie pre neprepojených zákazníkov zostali na stabilnej úrovni v rokoch 2006 – 2008 vo výške okolo 1 100 EUR za tonu. V OP sa ročná priemerná predajná cena znížila o 12 % a dosiahla 977 EUR za tonu. V priemerných ročných predajných cenách sa síce nezohľadňuje mesačné, či dokonca denné kolísanie ceny PET na európskom (a svetovom) trhu, ale považujú sa za dostatočný ukazovateľ na sledovanie vývoja počas posudzovaného obdobia. Predajné ceny PET zvyčajne zodpovedajú cenovému vývoju hlavných surovín na jeho výrobu (hlavne rafinovanej kyseliny tereftalovej a monoetylénglykolu), ktoré tvoria až 80 % z celkových nákladov na PET.

  Tabuľka č. 10 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu EÚ (EUR/tona) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet |

(228)

Priemerné ročné predajné ceny výrobcov z Únie na trhu Únie pre neprepojených zákazníkov zostali na stabilnej úrovni v rokoch 2006 – 2008 vo výške okolo 1 100 EUR za tonu. V OP sa ročná priemerná predajná cena znížila o 12 % a dosiahla 977 EUR za tonu. V priemerných ročných predajných cenách sa síce nezohľadňuje mesačné, či dokonca denné kolísanie ceny PET na európskom (a svetovom) trhu, ale považujú sa za dostatočný ukazovateľ na sledovanie vývoja počas posudzovaného obdobia. Predajné ceny PET zvyčajne zodpovedajú cenovému vývoju hlavných surovín na jeho výrobu (hlavne rafinovanej kyseliny tereftalovej a monoetylénglykolu), ktoré tvoria až 80 % z celkových nákladov na PET.

Tabuľka č. 10

2006

2007

2008

OP

Jednotková cena na trhu EÚ (EUR/tona)

1 110

1 105

1 111

977

Index (2006 = 100)

100

100

100

88

Zdroj: vyplnené dotazníky a podnet

| (229) | Ako sa už uviedlo, tovar predávaný výrobným odvetvím Únie bol cenovo podhodnotený subvencovaným dovozom z príslušných krajín. |
| --- | --- |

(229)

Ako sa už uviedlo, tovar predávaný výrobným odvetvím Únie bol cenovo podhodnotený subvencovaným dovozom z príslušných krajín.

i)   Rozsah subvenčného rozpätia a prekonanie vplyvov dumpingu a subvencovania v minulosti

| (230) | Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dovozu z príslušných krajín vplyv skutočných subvenčných rozpätí na výrobné odvetvie Únie sa nemôže považovať za zanedbateľný. Je dôležité pripomenúť, že od roku 2002 platili antidumpingové opatrenia proti dovozu PET z Indie, Indonézie, Kórejskej republiky, Malajzie, Taiwanu, Thajska a od roku 2004 z Čínskej ľudovej republiky. Od roku 2000 platili aj vyrovnávacie opatrenia proti dovozu z Indie. Vzhľadom na to, že v posudzovanom období pri tomto prešetrovaní výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu a stúpli jeho straty, nemožno zaznamenať žiadne skutočné prekonanie vplyvu dumpingu a subvencovania a usudzuje sa, že výroba Únie bude ďalej zraniteľná pôsobením poškodzujúcich vplyvov každého subvencovaného dovozu na trh Únie. |
| --- | --- |

(230)

Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dovozu z príslušných krajín vplyv skutočných subvenčných rozpätí na výrobné odvetvie Únie sa nemôže považovať za zanedbateľný. Je dôležité pripomenúť, že od roku 2002 platili antidumpingové opatrenia proti dovozu PET z Indie, Indonézie, Kórejskej republiky, Malajzie, Taiwanu, Thajska a od roku 2004 z Čínskej ľudovej republiky. Od roku 2000 platili aj vyrovnávacie opatrenia proti dovozu z Indie. Vzhľadom na to, že v posudzovanom období pri tomto prešetrovaní výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu a stúpli jeho straty, nemožno zaznamenať žiadne skutočné prekonanie vplyvu dumpingu a subvencovania a usudzuje sa, že výroba Únie bude ďalej zraniteľná pôsobením poškodzujúcich vplyvov každého subvencovaného dovozu na trh Únie.

4.4.2.   Mikroekonomické parametre

a)   Zásoby

| (231) | Úroveň konečného stavu zásob výrobcov zahrnutých do vzorky klesla od roku 2006 do OP o 22 %. Treba poznamenať, že zásoby tvoria menej ako 5 % z ročnej výroby a preto význam tohto ukazovateľa je pri analýze ujmy obmedzený.

  Tabuľka č. 11










  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (tony) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky |

(231)

Úroveň konečného stavu zásob výrobcov zahrnutých do vzorky klesla od roku 2006 do OP o 22 %. Treba poznamenať, že zásoby tvoria menej ako 5 % z ročnej výroby a preto význam tohto ukazovateľa je pri analýze ujmy obmedzený.

Tabuľka č. 11

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Konečný stav zásob (tony)

61 374

57 920

46 951

47 582

Index (2006 = 100)

100

94

77

78

Zdroj: vyplnené dotazníky

b)   Mzdy

| (232) | Ročné mzdové náklady sa zvýšili o 11 % v rokoch 2006 – 2007, potom v roku 2008 klesli o 2 percentuálne body v porovnaní s rokom 2007 a v OP o ďalších 9 percentuálnych bodov v porovnaní s rokom 2008 a dosiahli rovnakú úroveň ako v roku 2006. Celkove teda mzdové náklady zostali na stabilnej úrovni.

  Tabuľka č. 12










  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ročné mzdové náklady (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky |

(232)

Ročné mzdové náklady sa zvýšili o 11 % v rokoch 2006 – 2007, potom v roku 2008 klesli o 2 percentuálne body v porovnaní s rokom 2007 a v OP o ďalších 9 percentuálnych bodov v porovnaní s rokom 2008 a dosiahli rovnakú úroveň ako v roku 2006. Celkove teda mzdové náklady zostali na stabilnej úrovni.

Tabuľka č. 12

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Ročné mzdové náklady (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Index (2006 = 100)

100

111

109

100

Zdroj: vyplnené dotazníky

c)   Ziskovosť a návratnosť investícií

| (233) | V posudzovanom období ziskovosť predaja podobného výrobku výrobcov zahrnutých do vzorky na trhu EÚ neprepojeným zákazníkom, vyjadrená ako percento z čistého predaja, zostala záporná a dokonca klesla zo – 6,9 % na – 7,5 %. Konkrétne sa situácia vzhľadom na ziskovosť výrobcov zahrnutých do vzorky zlepšila v roku 2007, keď čisté straty tvorili iba – 1,5 % z čistého predaja, ale straty sa prudko zvýšili v roku 2008 na – 9,3 %. Táto situácia sa mierne zlepšila v OP.

  Tabuľka č. 13











  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť EÚ ( % z čistého predaja) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Index (2006 = – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Návratnosť investícií (zisk v % z čistej účtovnej hodnoty investícií) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Index (2006 = – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky |

(233)

V posudzovanom období ziskovosť predaja podobného výrobku výrobcov zahrnutých do vzorky na trhu EÚ neprepojeným zákazníkom, vyjadrená ako percento z čistého predaja, zostala záporná a dokonca klesla zo – 6,9 % na – 7,5 %. Konkrétne sa situácia vzhľadom na ziskovosť výrobcov zahrnutých do vzorky zlepšila v roku 2007, keď čisté straty tvorili iba – 1,5 % z čistého predaja, ale straty sa prudko zvýšili v roku 2008 na – 9,3 %. Táto situácia sa mierne zlepšila v OP.

Tabuľka č. 13

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Ziskovosť EÚ ( % z čistého predaja)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Index (2006 = – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

Návratnosť investícií (zisk v % z čistej účtovnej hodnoty investícií)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Index (2006 = – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Zdroj: vyplnené dotazníky

| (234) | Návratnosť investícií, vyjadrená ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty investícií, približne zodpovedala vývoju ziskovosti. Vzrástla z úrovne – 9,6 % v roku 2006 na – 3,1 % v roku 2007. Klesla na – 16,8 % v roku 2008 a znova vzrástla v OP na – 12,3 %. Celkovo návratnosť investícií zostala záporná a v posudzovanom období sa zhoršila o 2,7 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(234)

Návratnosť investícií, vyjadrená ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty investícií, približne zodpovedala vývoju ziskovosti. Vzrástla z úrovne – 9,6 % v roku 2006 na – 3,1 % v roku 2007. Klesla na – 16,8 % v roku 2008 a znova vzrástla v OP na – 12,3 %. Celkovo návratnosť investícií zostala záporná a v posudzovanom období sa zhoršila o 2,7 percentuálnych bodov.

d)   Peňažný tok a schopnosť zvýšiť kapitál

| (235) | Čistý peňažný tok z hospodárskych činností bol v roku 2006 záporný vo výške 18,5 miliónov EUR. Značne sa zvýšil v roku 2007, keď sa zmenil na kladný vo výške 19,5 miliónov EUR, ale v roku 2008 sa výrazne zhoršil (– 42 miliónov EUR) a v OP dosiahol zápornú hodnotu – 11 miliónov EUR. Celkove sa v posudzovanom období peňažný tok zlepšil, i keď zostal záporný. |
| --- | --- |

(235)

Čistý peňažný tok z hospodárskych činností bol v roku 2006 záporný vo výške 18,5 miliónov EUR. Značne sa zvýšil v roku 2007, keď sa zmenil na kladný vo výške 19,5 miliónov EUR, ale v roku 2008 sa výrazne zhoršil (– 42 miliónov EUR) a v OP dosiahol zápornú hodnotu – 11 miliónov EUR. Celkove sa v posudzovanom období peňažný tok zlepšil, i keď zostal záporný.

| (236) | Neexistovali žiadne náznaky, že by výrobné odvetvie Únie malo problémy so zvyšovaním kapitálu, najmä v dôsledku toho, že niektorí výrobcovia sú začlenení do väčších zoskupení.

  Tabuľka č. 14











  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peňažný tok (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Index (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky |

(236)

Neexistovali žiadne náznaky, že by výrobné odvetvie Únie malo problémy so zvyšovaním kapitálu, najmä v dôsledku toho, že niektorí výrobcovia sú začlenení do väčších zoskupení.

Tabuľka č. 14

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Peňažný tok (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Index (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Zdroj: vyplnené dotazníky

e)   Investície

| (237) | Ročné investície spoločností zahrnutých do vzorky do výroby podobného výrobku sa v rokoch 2006 – 2007 znížili o 34 %, v rokoch 2007 – 2008 o ďalších 59 percentuálnych bodov a potom v OP mierne klesli v porovnaní s rokom 2008. Celkove investície v posudzovanom období klesli o 96 %. Tento prudký pokles sa čiastočne dá vysvetliť tým, že v roku 2006 a 2007 sa zabezpečili nové výrobné linky s cieľom zvýšiť kapacitu.

  Tabuľka č. 15











  Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investície (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky |

(237)

Ročné investície spoločností zahrnutých do vzorky do výroby podobného výrobku sa v rokoch 2006 – 2007 znížili o 34 %, v rokoch 2007 – 2008 o ďalších 59 percentuálnych bodov a potom v OP mierne klesli v porovnaní s rokom 2008. Celkove investície v posudzovanom období klesli o 96 %. Tento prudký pokles sa čiastočne dá vysvetliť tým, že v roku 2006 a 2007 sa zabezpečili nové výrobné linky s cieľom zvýšiť kapacitu.

Tabuľka č. 15

Vzorka

2006

2007

2008

OP

Čisté investície (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Index (2006 = 100)

100

66

7

4

Zdroj: vyplnené dotazníky

4.5.   Záver o ujme

| (238) | Analýza makroekonomických údajov ukazuje, že výrobcovia z Únie znížili svoju výrobu a predaj v posudzovanom období. I keď zaznamenaný pokles sám osebe nebol dramatický, je potrebné ho vidieť v súvislosti so zvýšeným dopytom v období od roku 2006 do OP, ktorý viedol k poklesu podielu výrobcov z Únie na trhu o 10 percentuálnych bodov na 75 %. |
| --- | --- |

(238)

Analýza makroekonomických údajov ukazuje, že výrobcovia z Únie znížili svoju výrobu a predaj v posudzovanom období. I keď zaznamenaný pokles sám osebe nebol dramatický, je potrebné ho vidieť v súvislosti so zvýšeným dopytom v období od roku 2006 do OP, ktorý viedol k poklesu podielu výrobcov z Únie na trhu o 10 percentuálnych bodov na 75 %.

| (239) | Súčasne príslušné mikroekonomické ukazovatele vypovedajú o jednoznačnom zhoršení hospodárskej situácie výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky. Ziskovosť a návratnosť investícií zostala záporná a celkove naďalej klesala v období od roku 2006 do OP. Peňažný tok, napriek celkove priaznivému vývoju, zostal v OP tiež záporný. |
| --- | --- |

(239)

Súčasne príslušné mikroekonomické ukazovatele vypovedajú o jednoznačnom zhoršení hospodárskej situácie výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky. Ziskovosť a návratnosť investícií zostala záporná a celkove naďalej klesala v období od roku 2006 do OP. Peňažný tok, napriek celkove priaznivému vývoju, zostal v OP tiež záporný.

| (240) | S prihliadnutím na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo významnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(240)

S prihliadnutím na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo významnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.

5.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

5.1.   Úvod

| (241) | V súlade s článkom 8 ods. 5 a s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia preskúmala, či subvencovaný dovoz spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v takej miere, ktorú možno označiť ako značnú. Skúmali sa aj známe faktory, iné ako subvencovaný dovoz, ktoré by mohli súčasne poškodzovať výrobné odvetvie Únie, aby sa zabezpečilo, že prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nebude vzťahovať na subvencovaný dovoz. |
| --- | --- |

(241)

V súlade s článkom 8 ods. 5 a s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia preskúmala, či subvencovaný dovoz spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v takej miere, ktorú možno označiť ako značnú. Skúmali sa aj známe faktory, iné ako subvencovaný dovoz, ktoré by mohli súčasne poškodzovať výrobné odvetvie Únie, aby sa zabezpečilo, že prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nebude vzťahovať na subvencovaný dovoz.

5.2.   Vplyv subvencovaného dovozu

| (242) | V období od roku 2006 do OP objem subvencovaného dovozu príslušného výrobku vzrástol viac ako päťnásobne na 304 200 ton a jeho podiel na trhu takmer o 8 percentuálnych bodov (z 2,1 % na 10,2 %). Výrobné odvetvie Únie súčasne prišlo o takmer 10 percentuálnych bodov z podielu na trhu (z 84,9 % na 72,1 %). Priemerná cena tohto dovozu v období od roku 2006 do OP klesla a zostala nižšia, ako je priemerná cena výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(242)

V období od roku 2006 do OP objem subvencovaného dovozu príslušného výrobku vzrástol viac ako päťnásobne na 304 200 ton a jeho podiel na trhu takmer o 8 percentuálnych bodov (z 2,1 % na 10,2 %). Výrobné odvetvie Únie súčasne prišlo o takmer 10 percentuálnych bodov z podielu na trhu (z 84,9 % na 72,1 %). Priemerná cena tohto dovozu v období od roku 2006 do OP klesla a zostala nižšia, ako je priemerná cena výrobcov z Únie.

| (243) | Ako sa uvádza v odôvodnení 217, cenové podhodnotenie subvencovaného dovozu bolo v priemere 3,2 %. I keď toto cenové podhodnotenie bolo nižšie ako 4 %, nemôže sa považovať za bezvýznamné vzhľadom na to, že PET je tovar a hospodárska súťaž prebieha hlavne na základe ceny. |
| --- | --- |

(243)

Ako sa uvádza v odôvodnení 217, cenové podhodnotenie subvencovaného dovozu bolo v priemere 3,2 %. I keď toto cenové podhodnotenie bolo nižšie ako 4 %, nemôže sa považovať za bezvýznamné vzhľadom na to, že PET je tovar a hospodárska súťaž prebieha hlavne na základe ceny.

| (244) | Iránsky vývozca tvrdil, že iránsky dovoz PET nemohol spôsobiť výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu, pretože úroveň dovozu len okrajovo prevýšila minimálnu prahovú hopdnotu pre dovoz. Dovoz z Iránu počas OP však zodpovedal trhovému podielu 1,9 %, čo prevyšuje minimálnu prahovú hodnotu stanovenú v základnom nariadení. Okrem toho iránske dovozné ceny cenovo podhodnocovali tovar predávaný výrobným odvetvím Únie. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa argument iránskeho vývozcu zamieta. |
| --- | --- |

(244)

Iránsky vývozca tvrdil, že iránsky dovoz PET nemohol spôsobiť výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu, pretože úroveň dovozu len okrajovo prevýšila minimálnu prahovú hopdnotu pre dovoz. Dovoz z Iránu počas OP však zodpovedal trhovému podielu 1,9 %, čo prevyšuje minimálnu prahovú hodnotu stanovenú v základnom nariadení. Okrem toho iránske dovozné ceny cenovo podhodnocovali tovar predávaný výrobným odvetvím Únie. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa argument iránskeho vývozcu zamieta.

| (245) | Vzhľadom na podhodnotenie tovaru výrobného odvetvia Únie dovozom z príslušných krajín sa usudzuje, že týmto subvencovaným dovozom sa vyvíjal tlak na znižovanie cien, čím sa zabraňovalo výrobnému odvetviu Únie udržať jeho predajné ceny na takej úrovni, ktorá by bola potrebná na pokrytie nákladov a realizáciu zisku. Preto sa usudzuje, že existuje príčinná súvislosť medzi týmto dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(245)

Vzhľadom na podhodnotenie tovaru výrobného odvetvia Únie dovozom z príslušných krajín sa usudzuje, že týmto subvencovaným dovozom sa vyvíjal tlak na znižovanie cien, čím sa zabraňovalo výrobnému odvetviu Únie udržať jeho predajné ceny na takej úrovni, ktorá by bola potrebná na pokrytie nákladov a realizáciu zisku. Preto sa usudzuje, že existuje príčinná súvislosť medzi týmto dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

5.3.   Vplyv ostatných faktorov

5.3.1.   Vývozná aktivita výrobného odvetvia Únie

| (246) | Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že celá ujma bola dôsledkom slabej vývoznej aktivity výrobcov z Únie. Ako možno vidieť v uvedenej tabuľke, objem vývozu výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období vzrástol o 11 %. Úroveň cien vývozu v tom istom období klesla o 10 %, čo viedlo k stabilnej cene vývozného predaja v posudzovanom období. Neexistujú teda žiadne náznaky, že by výkonnosť vývozu prispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

  Tabuľka č. 16










  Výrobné odvetvie Únie | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývozný predaj (tony) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Vývozný predaj (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Cena vývozu (EUR/tona) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Zdroj: vyplnené dotazníky |

(246)

Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že celá ujma bola dôsledkom slabej vývoznej aktivity výrobcov z Únie. Ako možno vidieť v uvedenej tabuľke, objem vývozu výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období vzrástol o 11 %. Úroveň cien vývozu v tom istom období klesla o 10 %, čo viedlo k stabilnej cene vývozného predaja v posudzovanom období. Neexistujú teda žiadne náznaky, že by výkonnosť vývozu prispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

Tabuľka č. 16

Výrobné odvetvie Únie

2006

2007

2008

OP

Vývozný predaj (tony)

25 677

24 103

23 414

28 504

Index (2006 = 100)

100

94

91

111

Vývozný predaj (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Index (2006 = 100)

100

95

88

100

Cena vývozu (EUR/tona)

1 109

1 128

1 072

1 002

Zdroj: vyplnené dotazníky

| (247) | Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že ceny výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ boli umelo zdvihnuté nahor. Svoje tvrdenie podporila skutočnosťou, že ceny na trhu EÚ zostali stabilné, zatiaľ čo ceny vývozného predaja klesli. Prešetrovanie však ukázalo, že priemerné ročné predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ klesli v posudzovanom období o 12 % v súlade s poklesom cien vývozu v tom istom období. Preto sa tento argument zamieta. |
| --- | --- |

(247)

Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že ceny výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ boli umelo zdvihnuté nahor. Svoje tvrdenie podporila skutočnosťou, že ceny na trhu EÚ zostali stabilné, zatiaľ čo ceny vývozného predaja klesli. Prešetrovanie však ukázalo, že priemerné ročné predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ klesli v posudzovanom období o 12 % v súlade s poklesom cien vývozu v tom istom období. Preto sa tento argument zamieta.

5.3.2.   Dovoz z tretích krajín

a)   Kórejská republika

| (248) | Kórejská republika podlieha antidumpingovým clám od roku 2000. Dve kórejské spoločnosti však podliehajú nulovému clu a pri prešetrovaní sa zistilo, že dovoz z Kórejskej republiky zostáva na vysokej úrovni a v posudzovanom období značne stúpol. Dovoz z Kórey vzrástol takmer o 150 % v období od roku 2006 do OP a jej zodpovedajúci podiel na trhu sa zvýšil z 3,5 % v roku 2006 na 7,7 % v OP.

  Tabuľka č. 17 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Južnej Kórey (tony) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Podiel dovozu z Južnej Kórey na trhu | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Cena dovozu (EUR/tona) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Zdroj: Eurostat |

(248)

Kórejská republika podlieha antidumpingovým clám od roku 2000. Dve kórejské spoločnosti však podliehajú nulovému clu a pri prešetrovaní sa zistilo, že dovoz z Kórejskej republiky zostáva na vysokej úrovni a v posudzovanom období značne stúpol. Dovoz z Kórey vzrástol takmer o 150 % v období od roku 2006 do OP a jej zodpovedajúci podiel na trhu sa zvýšil z 3,5 % v roku 2006 na 7,7 % v OP.

Tabuľka č. 17

2006

2007

2008

OP

Objem dovozu z Južnej Kórey (tony)

94 023

130 994

177 341

231 107

Index (2006 = 100)

100

139

189

246

Podiel dovozu z Južnej Kórey na trhu

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Cena dovozu (EUR/tona)

1 084

1 071

1 063

914

Zdroj: Eurostat

| (249) | Priemerná cena dovozu z Kórey zostala vo všeobecnosti trochu nižšia ako priemerné ceny výrobcov z Únie. Kórejské ceny však boli vyššie ako priemerné ceny z príslušných krajín. Preto i keď sa nedá vylúčiť, že dovozom z Kórejskej republiky sa prispelo k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, jeho príspevok bol len obmedzený a usudzuje sa, že tento dovoz nenarušil príčinnú súvislosť, ktorá sa zistila vzhľadom na subvencovaný dovoz z príslušných krajín. |
| --- | --- |

(249)

Priemerná cena dovozu z Kórey zostala vo všeobecnosti trochu nižšia ako priemerné ceny výrobcov z Únie. Kórejské ceny však boli vyššie ako priemerné ceny z príslušných krajín. Preto i keď sa nedá vylúčiť, že dovozom z Kórejskej republiky sa prispelo k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, jeho príspevok bol len obmedzený a usudzuje sa, že tento dovoz nenarušil príčinnú súvislosť, ktorá sa zistila vzhľadom na subvencovaný dovoz z príslušných krajín.

| (250) | Iránsky vývozca tvrdil, že akékoľvek zvýšenie iránskeho dovozu nastalo v dôsledku poklesu dovozu z Južnej Kórey, takže sa neuskutočnilo na úkor európskych výrobcov. Z údajov Eurostatu však vidno, že v posudzovanom období sa objem dovozu z oboch krajín stabilným spôsobom paralelne zvyšoval. Nemožno preto dospieť k záveru, že dovoz z Iránu jednoducho nahradil dovoz z Južnej Kórey. |
| --- | --- |

(250)

Iránsky vývozca tvrdil, že akékoľvek zvýšenie iránskeho dovozu nastalo v dôsledku poklesu dovozu z Južnej Kórey, takže sa neuskutočnilo na úkor európskych výrobcov. Z údajov Eurostatu však vidno, že v posudzovanom období sa objem dovozu z oboch krajín stabilným spôsobom paralelne zvyšoval. Nemožno preto dospieť k záveru, že dovoz z Iránu jednoducho nahradil dovoz z Južnej Kórey.

b)   Iné krajiny

| (251) | Dovoz z iných krajín bol v priemere za ceny podstatne vyššie ako priemerné predajné ceny výrobcov z Únie. Okrem toho tento dovoz v posudzovanom období stratil podiel na trhu. Preto sa tento dovoz nepovažuje za možnú príčinu ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

  Tabuľka č. 18 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z iných krajín (tony) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Podiel dovozu z iných krajín na trhu | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Cena dovozu (EUR/tona) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Zdroj: Eurostat |

(251)

Dovoz z iných krajín bol v priemere za ceny podstatne vyššie ako priemerné predajné ceny výrobcov z Únie. Okrem toho tento dovoz v posudzovanom období stratil podiel na trhu. Preto sa tento dovoz nepovažuje za možnú príčinu ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

Tabuľka č. 18

2006

2007

2008

OP

Objem dovozu z iných krajín (tony)

259 438

296 418

185 286

210 772

Index (2006 = 100)

100

114

71

81

Podiel dovozu z iných krajín na trhu

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Cena dovozu (EUR/tona)

1 176

1 144

1 194

1 043

Zdroj: Eurostat

5.3.3.   Hospodárska súťaž zo strany nespolupracujúcich výrobcov z Únie

| (252) | Niektoré zainteresované strany tvrdili, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola dôsledkom hospodárskej súťaže zo strany nespolupracujúcich výrobcov z Únie. Päť výrobcov z Únie nespolupracovalo pri tomto konaní. Jeden z nich zastavil výrobu už v OP, zatiaľ čo druhí dvaja tak urobili krátko potom. Objem predaja nespolupracujúcich výrobcov sa odhadol podľa informácií predložených v podnete. Na základe dostupných informácií sa zdá, že títo výrobcovia prišli o svoj podiel na trhu počas posudzovaného obdobia, pričom tento klesol z 20,5 % v roku 2006 na 16 % v OP. Pri prešetrovaní sa nepreukázalo, že by správanie týchto výrobcov narušilo príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorá sa zistila vo výrobnom odvetví Únie.

  Tabuľka č. 19











  Nespolupracujúci výrobcovia v EÚ | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj v EÚ (tony) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Podiel na trhu | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Zdroj: podnet |

(252)

Niektoré zainteresované strany tvrdili, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola dôsledkom hospodárskej súťaže zo strany nespolupracujúcich výrobcov z Únie. Päť výrobcov z Únie nespolupracovalo pri tomto konaní. Jeden z nich zastavil výrobu už v OP, zatiaľ čo druhí dvaja tak urobili krátko potom. Objem predaja nespolupracujúcich výrobcov sa odhadol podľa informácií predložených v podnete. Na základe dostupných informácií sa zdá, že títo výrobcovia prišli o svoj podiel na trhu počas posudzovaného obdobia, pričom tento klesol z 20,5 % v roku 2006 na 16 % v OP. Pri prešetrovaní sa nepreukázalo, že by správanie týchto výrobcov narušilo príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorá sa zistila vo výrobnom odvetví Únie.

Tabuľka č. 19

Nespolupracujúci výrobcovia v EÚ

2006

2007

2008

OP

Predaj v EÚ (tony)

554 329

493 363

356 581

478 282

Index (2006 = 100)

100

89

64

86

Podiel na trhu

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Zdroj: podnet

5.3.4.   Hospodársky pokles

| (253) | Finančná a hospodárska kríza v roku 2008 viedla k rastu trhu, ktorý bol nižší ako sa predpokladalo, a nezvyčajný v porovnaní so začiatkom 21. storočia, keď sa zaznamenala ročná miera rastu okolo 10 %. Po prvýkrát došlo k zníženiu dopytu po PET v roku 2008. To malo jednoznačne vplyv na celkovú výkonnosť výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(253)

Finančná a hospodárska kríza v roku 2008 viedla k rastu trhu, ktorý bol nižší ako sa predpokladalo, a nezvyčajný v porovnaní so začiatkom 21. storočia, keď sa zaznamenala ročná miera rastu okolo 10 %. Po prvýkrát došlo k zníženiu dopytu po PET v roku 2008. To malo jednoznačne vplyv na celkovú výkonnosť výrobného odvetvia Únie.

| (254) | Záporný vplyv hospodárskeho poklesu a zníženia dopytu však ešte zosilnel pri zvýšení subvencovaného dovozu z príslušných krajín, ktorým sa cenovo podhodnotil tovar výrobného odvetvia Únie. Aj keby sa hospodársky pokles považoval za príspevok k ujme v období, ktoré začalo v poslednom štvrťroku 2008, nijako to neoslabí poškodzujúce škodlivé vplyvy subvencovaného dovozu za nízke ceny na trh EÚ počas celého posudzovaného obdobia. Dokonca aj v situácii klesajúceho predaja by výrobné odvetvie Únie malo byť schopné udržať prijateľnú úroveň cien a tým obmedziť záporné vplyvy poklesu rastu spotreby, ale iba vtedy, keby neexistovala nekalá hospodárska súťaž na trhu zo strany dovozu za nízke ceny. |
| --- | --- |

(254)

Záporný vplyv hospodárskeho poklesu a zníženia dopytu však ešte zosilnel pri zvýšení subvencovaného dovozu z príslušných krajín, ktorým sa cenovo podhodnotil tovar výrobného odvetvia Únie. Aj keby sa hospodársky pokles považoval za príspevok k ujme v období, ktoré začalo v poslednom štvrťroku 2008, nijako to neoslabí poškodzujúce škodlivé vplyvy subvencovaného dovozu za nízke ceny na trh EÚ počas celého posudzovaného obdobia. Dokonca aj v situácii klesajúceho predaja by výrobné odvetvie Únie malo byť schopné udržať prijateľnú úroveň cien a tým obmedziť záporné vplyvy poklesu rastu spotreby, ale iba vtedy, keby neexistovala nekalá hospodárska súťaž na trhu zo strany dovozu za nízke ceny.

| (255) | Hospodársky pokles nemal tiež vôbec žiadny vplyv na ujmu, ktorá vznikla a bola zaznamenaná už skôr ako v poslednom štvrťroku 2008. |
| --- | --- |

(255)

Hospodársky pokles nemal tiež vôbec žiadny vplyv na ujmu, ktorá vznikla a bola zaznamenaná už skôr ako v poslednom štvrťroku 2008.

| (256) | Preto sa hospodársky pokles musí považovať za parameter, ktorý prispel k ujme výrobného odvetvia Únie až od posledného štvrťroka 2008, a vzhľadom na jeho celosvetový charakter sa nemôže považovať za dôvod narušenia príčinnej súvislosti medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom z príslušných krajín. |
| --- | --- |

(256)

Preto sa hospodársky pokles musí považovať za parameter, ktorý prispel k ujme výrobného odvetvia Únie až od posledného štvrťroka 2008, a vzhľadom na jeho celosvetový charakter sa nemôže považovať za dôvod narušenia príčinnej súvislosti medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom z príslušných krajín.

5.3.5.   Geografická poloha

| (257) | Niektoré zainteresované strany namietali, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je spôsobená predovšetkým nepriaznivou polohou niektorých výrobcov z Únie (napr. ďaleko od prístavov, čím vznikajú ďalšie nadbytočné náklady na dopravu surovín, ako aj hotového výrobku). |
| --- | --- |

(257)

Niektoré zainteresované strany namietali, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je spôsobená predovšetkým nepriaznivou polohou niektorých výrobcov z Únie (napr. ďaleko od prístavov, čím vznikajú ďalšie nadbytočné náklady na dopravu surovín, ako aj hotového výrobku).

| (258) | Pokiaľ ide o túto námietku, uznáva sa, že umiestnenie v lokalite, ktorá nie je ľahko dostupná pomerne lacnými dopravnými prostriedkami, má určité nevýhody pokiaľ ide o náklady na dodávky surovín od dodávateľov a na dodávky hotového výrobku zákazníkom. Pri prešetrovaní a na základe overených údajov od výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky (dvaja z nich pôsobia v blízkosti prístavu a dvaja ďalej vo vnútrozemí) sa však nepreukázal žiadny významný vzájomný vzťah medzi geografickou polohou a hospodárnosťou výrobcov z Únie. V skutočnosti sa zistená ujma týkala iba výrobcov, ktorí pôsobia v blízkosti prístavu. |
| --- | --- |

(258)

Pokiaľ ide o túto námietku, uznáva sa, že umiestnenie v lokalite, ktorá nie je ľahko dostupná pomerne lacnými dopravnými prostriedkami, má určité nevýhody pokiaľ ide o náklady na dodávky surovín od dodávateľov a na dodávky hotového výrobku zákazníkom. Pri prešetrovaní a na základe overených údajov od výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky (dvaja z nich pôsobia v blízkosti prístavu a dvaja ďalej vo vnútrozemí) sa však nepreukázal žiadny významný vzájomný vzťah medzi geografickou polohou a hospodárnosťou výrobcov z Únie. V skutočnosti sa zistená ujma týkala iba výrobcov, ktorí pôsobia v blízkosti prístavu.

| (259) | Preto sa dospelo k záveru, že geografická poloha nijako významne neprispieva k ujme, ktorú vo veľkej miere utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(259)

Preto sa dospelo k záveru, že geografická poloha nijako významne neprispieva k ujme, ktorú vo veľkej miere utrpelo výrobné odvetvie Únie.

5.3.6.   Vertikálna integrácia

| (260) | Niektoré zainteresované strany namietali, že celá ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je spôsobená tým, že mnohí výrobcovia z Únie nie sú vertikálne integrovaní (pokiaľ ide o výrobu rafinovanej kyseliny tereftalovej) a so svojimi nákladmi sú teda vo výraznej nevýhode oproti integrovaným dovozcom. Na základe overených údajov od výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky sa však nepreukázal žiadny významný vzájomný vzťah medzi vertikálnou integráciou výroby rafinovanej kyseliny tereftalovej a hospodárnosťou výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(260)

Niektoré zainteresované strany namietali, že celá ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je spôsobená tým, že mnohí výrobcovia z Únie nie sú vertikálne integrovaní (pokiaľ ide o výrobu rafinovanej kyseliny tereftalovej) a so svojimi nákladmi sú teda vo výraznej nevýhode oproti integrovaným dovozcom. Na základe overených údajov od výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky sa však nepreukázal žiadny významný vzájomný vzťah medzi vertikálnou integráciou výroby rafinovanej kyseliny tereftalovej a hospodárnosťou výrobcov z Únie.

| (261) | Preto sa dospelo k záveru, že nedostatočná vertikálna integrácia výroby rafinovanej kyseliny tereftalovej neprispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(261)

Preto sa dospelo k záveru, že nedostatočná vertikálna integrácia výroby rafinovanej kyseliny tereftalovej neprispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

5.4.   Záver týkajúci sa príčinných súvislostí

| (262) | Časová zhoda medzi nárastom subvencovaného dovozu z príslušných krajín, zvýšením podielov na trhu a zisteným podhodnotením na jednej strane a zhoršením situácie výrobcov v Únii na strane druhej vedie k záveru, že subvencovaný dovoz spôsobil významnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(262)

Časová zhoda medzi nárastom subvencovaného dovozu z príslušných krajín, zvýšením podielov na trhu a zisteným podhodnotením na jednej strane a zhoršením situácie výrobcov v Únii na strane druhej vedie k záveru, že subvencovaný dovoz spôsobil významnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.

| (263) | Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ale nezistilo sa, že by boli narušili príčinnú súvislosť medzi vplyvmi subvencovaného dovozu a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Dovoz z Kórejskej republiky mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ale vzhľadom na nízky rozdiel medzi cenou tohto dovozu a cenou na trhu Únie sa nepovažuje za dôvod narušenia príčinnej súvislosti, ktorá sa zistila pri subvencovanom dovoze z príslušných krajín. Vzhľadom na klesajúci podiel na trhu a vysokú úroveň cien neexistuje žiadny dôkaz o tom, že dovoz z iných tretích krajín prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Okrem toho žiadny iný známy faktor, t. j. výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Únie, hospodárska súťaž zo strany iných výrobcov z Únie, hospodársky pokles, geografická poloha a nedostatočná vertikálna integrácia, neprispel k ujme výrobného odvetvia Únie v takej miere, že by spôsobil narušenie príčinnej súvislosti. |
| --- | --- |

(263)

Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ale nezistilo sa, že by boli narušili príčinnú súvislosť medzi vplyvmi subvencovaného dovozu a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Dovoz z Kórejskej republiky mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ale vzhľadom na nízky rozdiel medzi cenou tohto dovozu a cenou na trhu Únie sa nepovažuje za dôvod narušenia príčinnej súvislosti, ktorá sa zistila pri subvencovanom dovoze z príslušných krajín. Vzhľadom na klesajúci podiel na trhu a vysokú úroveň cien neexistuje žiadny dôkaz o tom, že dovoz z iných tretích krajín prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Okrem toho žiadny iný známy faktor, t. j. výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Únie, hospodárska súťaž zo strany iných výrobcov z Únie, hospodársky pokles, geografická poloha a nedostatočná vertikálna integrácia, neprispel k ujme výrobného odvetvia Únie v takej miere, že by spôsobil narušenie príčinnej súvislosti.

| (264) | Na základe uvedenej analýzy, pomocou ktorej sa riadne rozlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov, ktoré majú vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, od poškodzujúceho vplyvu subvencovaného dovozu, dospelo sa k predbežnému záveru, že dovoz z príslušných krajín spôsobil významnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(264)

Na základe uvedenej analýzy, pomocou ktorej sa riadne rozlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov, ktoré majú vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, od poškodzujúceho vplyvu subvencovaného dovozu, dospelo sa k predbežnému záveru, že dovoz z príslušných krajín spôsobil významnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.

6.   ZÁUJEM ÚNIE

| (265) | V súlade s článkom 31 základného nariadenia Komisia preskúmala, či napriek záverom o subvencovaní, ujme a príčinných súvislostiach neexistujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie prijať opatrenia v tomto konkrétnom prípade. Na tento účel a podľa článku 31 ods. 1 základného nariadenia Komisia posúdila pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky zúčastnené strany, ako aj pravdepodobné dôsledky neprijatia opatrení. |
| --- | --- |

(265)

V súlade s článkom 31 základného nariadenia Komisia preskúmala, či napriek záverom o subvencovaní, ujme a príčinných súvislostiach neexistujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie prijať opatrenia v tomto konkrétnom prípade. Na tento účel a podľa článku 31 ods. 1 základného nariadenia Komisia posúdila pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky zúčastnené strany, ako aj pravdepodobné dôsledky neprijatia opatrení.

| (266) | Komisia zaslala dotazníky nezávislým dovozcom, dodávateľom surovín, používateľom a ich združeniam. Celkove bolo odoslaných viac ako 50 dotazníkov, ale iba 13 vyplnených prišlo v stanovených časových lehotách. Okrem toho 22 používateľov sa ozvalo neskôr počas konania listami, v ktorých vyjadrili svoj nesúhlas s akýmikoľvek možnými opatreniami v tomto prípade. |
| --- | --- |

(266)

Komisia zaslala dotazníky nezávislým dovozcom, dodávateľom surovín, používateľom a ich združeniam. Celkove bolo odoslaných viac ako 50 dotazníkov, ale iba 13 vyplnených prišlo v stanovených časových lehotách. Okrem toho 22 používateľov sa ozvalo neskôr počas konania listami, v ktorých vyjadrili svoj nesúhlas s akýmikoľvek možnými opatreniami v tomto prípade.

6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie a iných výrobcov z Únie

| (267) | Predpokladá sa, že uložením opatrení na dovoz z príslušných krajín ba sa zabránilo ďalšej deformácii trhu, tlaku na ceny a obnovila by sa spravodlivá hospodárska súťaž. Tým by spätne poskytla výrobnému odvetviu Únie možnosť zlepšiť svoju situáciu prostredníctvom vyšších cien, zvýšenia objemov predaja a podielu na trhu. |
| --- | --- |

(267)

Predpokladá sa, že uložením opatrení na dovoz z príslušných krajín ba sa zabránilo ďalšej deformácii trhu, tlaku na ceny a obnovila by sa spravodlivá hospodárska súťaž. Tým by spätne poskytla výrobnému odvetviu Únie možnosť zlepšiť svoju situáciu prostredníctvom vyšších cien, zvýšenia objemov predaja a podielu na trhu.

| (268) | Ak sa opatrenia nezavedú, predpokladá sa, že dovoz z príslušných krajín sa bude naďalej zvyšovať za nízke ceny, ktorými sa cenovo podhodnotí tovar výrobného odvetvia Únie. V takom prípade by výrobné odvetvie Únie nemalo možnosť zlepšiť svoju situáciu. Vzhľadom na zlý finančný stav výrobného odvetvia Únie sa očakáva viac prípadov zatvorenia prevádzok s následným poklesom zamestnanosti. |
| --- | --- |

(268)

Ak sa opatrenia nezavedú, predpokladá sa, že dovoz z príslušných krajín sa bude naďalej zvyšovať za nízke ceny, ktorými sa cenovo podhodnotí tovar výrobného odvetvia Únie. V takom prípade by výrobné odvetvie Únie nemalo možnosť zlepšiť svoju situáciu. Vzhľadom na zlý finančný stav výrobného odvetvia Únie sa očakáva viac prípadov zatvorenia prevádzok s následným poklesom zamestnanosti.

| (269) | Nič nenaznačuje tomu, že by záujmy ostatných výrobcov z Únie, ktorí pri prešetrovaní aktívne nespolupracovali, boli iné ako záujmy uvedené vzhľadom na výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(269)

Nič nenaznačuje tomu, že by záujmy ostatných výrobcov z Únie, ktorí pri prešetrovaní aktívne nespolupracovali, boli iné ako záujmy uvedené vzhľadom na výrobné odvetvie Únie.

| (270) | Iránska spoločnosť argumentovala, že uloženie opatrení nepomôže výrobnému odvetviu Únie, pretože to povedie len k ďalším investíciám v iných vyvážajúcich krajinách. Tento argument nemožno akceptovať, pretože keby sa logicky rozvinul, znamenalo by to, že vyrovnávacie opatrenia by nikdy nebolo možné uložiť na výrobky, v prípade ktorých možno investície presunúť do iných krajín. Takisto by to znamenalo popieranie ochrany pred nekalými obchodnými praktikami len v dôsledku možnej novej konkurencie z iných tretích krajín. |
| --- | --- |

(270)

Iránska spoločnosť argumentovala, že uloženie opatrení nepomôže výrobnému odvetviu Únie, pretože to povedie len k ďalším investíciám v iných vyvážajúcich krajinách. Tento argument nemožno akceptovať, pretože keby sa logicky rozvinul, znamenalo by to, že vyrovnávacie opatrenia by nikdy nebolo možné uložiť na výrobky, v prípade ktorých možno investície presunúť do iných krajín. Takisto by to znamenalo popieranie ochrany pred nekalými obchodnými praktikami len v dôsledku možnej novej konkurencie z iných tretích krajín.

| (271) | Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že akékoľvek opatrenia nemôžu napraviť štrukturálnu konkurenčnú nevýhodu výrobného odvetvia EÚ v oblasti PET v porovnaní s tým istým výrobným odvetvím v Ázii a na Blízkom Východe. Tento argument však nebol dostatočne podložený. Je potrebné uviesť, že niektorí výrobcovia Únie vybraní do vzorky, ktorí sú vertikálne integrovaní, sa zároveň nachádzajú v ťažkej finančnej situácii. Okrem toho aj keby sa pripustila možnosť existencie konkurenčných výhod (napr. lacnejší prístup k surovine), vyvážajúci výrobcovia stále dostávali napadnuteľné subvencie. |
| --- | --- |

(271)

Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že akékoľvek opatrenia nemôžu napraviť štrukturálnu konkurenčnú nevýhodu výrobného odvetvia EÚ v oblasti PET v porovnaní s tým istým výrobným odvetvím v Ázii a na Blízkom Východe. Tento argument však nebol dostatočne podložený. Je potrebné uviesť, že niektorí výrobcovia Únie vybraní do vzorky, ktorí sú vertikálne integrovaní, sa zároveň nachádzajú v ťažkej finančnej situácii. Okrem toho aj keby sa pripustila možnosť existencie konkurenčných výhod (napr. lacnejší prístup k surovine), vyvážajúci výrobcovia stále dostávali napadnuteľné subvencie.

| (272) | Preto sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie vyrovnávacích opatrení by bolo jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(272)

Preto sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie vyrovnávacích opatrení by bolo jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Únie.

6.2.   Záujem neprepojených dovozcov v Únii

| (273) | Ako sa už uviedlo, u neprepojených dovozcov sa uplatnil výber vzorky a z dvoch spoločností zahrnutých do vzorky iba jeden sprostredkovateľ dovozu (Global Services International, ďalej len „G.S.I.“) v plnej miere spolupracoval pri prešetrovaní a predložil vyplnený dotazník. Dovoz, ktorý priznal spolupracujúci sprostredkovateľ dovozu, predstavuje značnú časť celkového dovozu z príslušných krajín v OP. Provízie za dovoz PET tvoria hlavnú časť obchodu G.S.I. Vzhľadom na to, že tento sprostredkovateľ pracuje za províziu, nepredpokladá sa, že by uloženie akýchkoľvek ciel malo výrazný vplyv na jeho výkonnosť, pretože každé skutočné zvýšenie dovozných cien by zrejme znášali jeho zákazníci. |
| --- | --- |

(273)

Ako sa už uviedlo, u neprepojených dovozcov sa uplatnil výber vzorky a z dvoch spoločností zahrnutých do vzorky iba jeden sprostredkovateľ dovozu (Global Services International, ďalej len „G.S.I.“) v plnej miere spolupracoval pri prešetrovaní a predložil vyplnený dotazník. Dovoz, ktorý priznal spolupracujúci sprostredkovateľ dovozu, predstavuje značnú časť celkového dovozu z príslušných krajín v OP. Provízie za dovoz PET tvoria hlavnú časť obchodu G.S.I. Vzhľadom na to, že tento sprostredkovateľ pracuje za províziu, nepredpokladá sa, že by uloženie akýchkoľvek ciel malo výrazný vplyv na jeho výkonnosť, pretože každé skutočné zvýšenie dovozných cien by zrejme znášali jeho zákazníci.

| (274) | Žiadny iný dovozca nepredložil žiadne súvisiace informácie. Vzhľadom na to, že dovoz z iných krajín, pre ktoré v súčasnosti platia antidumpingové a/alebo vyrovnávacie opatrenia, nezastavili svoj dovoz, a keďže dovoz je možný aj z krajín, pre ktoré nie sú zavedené žiadne opatrenia na ochranu obchodu (napr. Omán, USA, Brazília), usudzuje sa, že dovozcovia môžu dovážať z týchto krajín. |
| --- | --- |

(274)

Žiadny iný dovozca nepredložil žiadne súvisiace informácie. Vzhľadom na to, že dovoz z iných krajín, pre ktoré v súčasnosti platia antidumpingové a/alebo vyrovnávacie opatrenia, nezastavili svoj dovoz, a keďže dovoz je možný aj z krajín, pre ktoré nie sú zavedené žiadne opatrenia na ochranu obchodu (napr. Omán, USA, Brazília), usudzuje sa, že dovozcovia môžu dovážať z týchto krajín.

| (275) | V súlade s tým sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie dočasných opatrení neovplyvní vo významnej miere záujem dovozcov v EÚ. |
| --- | --- |

(275)

V súlade s tým sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie dočasných opatrení neovplyvní vo významnej miere záujem dovozcov v EÚ.

6.3.   Záujem dodávateľov surovín v Únii

| (276) | Traja dodávatelia surovín (dvaja dodávatelia rafinovanej kyseliny tereftalovej a jeden dodávateľ monoetylénglykolu) spolupracovali pri prešetrovaní a predložili vyplnené dotazníky v stanovenej lehote. Počet pracovníkov zamestnaných v ich európskych závodoch, ktorí pracujú vo výrobe rafinovanej kyseliny tereftalovej/monoetylénglykolu, bol približne 700. |
| --- | --- |

(276)

Traja dodávatelia surovín (dvaja dodávatelia rafinovanej kyseliny tereftalovej a jeden dodávateľ monoetylénglykolu) spolupracovali pri prešetrovaní a predložili vyplnené dotazníky v stanovenej lehote. Počet pracovníkov zamestnaných v ich európskych závodoch, ktorí pracujú vo výrobe rafinovanej kyseliny tereftalovej/monoetylénglykolu, bol približne 700.

| (277) | Spolupracujúci výrobcovia rafinovanej kyseliny tereftalovej tvoria približne 50 % z nákupov rafinovanej kyseliny tereftalovej zo strany výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky. Výrobcovia rafinovanej kyseliny tereftalovej sú vo veľkej miere závislí od stavu výrobcov PET, ktorí predstavujú ich hlavných zákazníkov. Nízke ceny PET sa premietajú do nižších cien rafinovanej kyseliny tereftalovej a do nižších rozpätí pre výrobcov rafinovanej kyseliny tereftalovej. Treba poznamenať, že prebieha antidumpingové a protisubvenčné prešetrovanie, ktoré sa týka dovozu rafinovanej kyseliny tereftalovej s pôvodom v Thajsku, a to znamená, že výrobcovia rafinovanej kyseliny tereftalovej z EÚ možno čelia aj nekalej hospodárskej súťaži zo strany thajského dovozu. Preto sa usudzuje, že uložením opatrení proti subvencovanému dovozu PET by sa zvýhodnili výrobcovia rafinovanej kyseliny tereftalovej. |
| --- | --- |

(277)

Spolupracujúci výrobcovia rafinovanej kyseliny tereftalovej tvoria približne 50 % z nákupov rafinovanej kyseliny tereftalovej zo strany výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky. Výrobcovia rafinovanej kyseliny tereftalovej sú vo veľkej miere závislí od stavu výrobcov PET, ktorí predstavujú ich hlavných zákazníkov. Nízke ceny PET sa premietajú do nižších cien rafinovanej kyseliny tereftalovej a do nižších rozpätí pre výrobcov rafinovanej kyseliny tereftalovej. Treba poznamenať, že prebieha antidumpingové a protisubvenčné prešetrovanie, ktoré sa týka dovozu rafinovanej kyseliny tereftalovej s pôvodom v Thajsku, a to znamená, že výrobcovia rafinovanej kyseliny tereftalovej z EÚ možno čelia aj nekalej hospodárskej súťaži zo strany thajského dovozu. Preto sa usudzuje, že uložením opatrení proti subvencovanému dovozu PET by sa zvýhodnili výrobcovia rafinovanej kyseliny tereftalovej.

| (278) | U spolupracujúceho dodávateľa monoetylénglykolu tvorí monoetylénglykol menej ako 10 % z jeho celkového obratu. Treba poznamenať, že pokiaľ ide o monoetylénglykol, výroba PET nie je ani jediným, ani hlavným možným spôsobom jeho použitia, a výrobcovia monoetylénglykolu sú menej závislí od situácie vo výrobe PET. Ťažkosti vo výrobe PET však môžu mať určitý obmedzený vplyv aj na dodávateľov monoetylénglykolu, aspoň v krátkodobom až strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(278)

U spolupracujúceho dodávateľa monoetylénglykolu tvorí monoetylénglykol menej ako 10 % z jeho celkového obratu. Treba poznamenať, že pokiaľ ide o monoetylénglykol, výroba PET nie je ani jediným, ani hlavným možným spôsobom jeho použitia, a výrobcovia monoetylénglykolu sú menej závislí od situácie vo výrobe PET. Ťažkosti vo výrobe PET však môžu mať určitý obmedzený vplyv aj na dodávateľov monoetylénglykolu, aspoň v krátkodobom až strednodobom horizonte.

| (279) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie opatrení proti subvencovanému dovozu z príslušných krajín by bolo v záujme dodávateľov surovín. |
| --- | --- |

(279)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie opatrení proti subvencovanému dovozu z príslušných krajín by bolo v záujme dodávateľov surovín.

6.4.   Záujem používateľov

| (280) | PET, ktorý je predmetom tohto konania (t. j. s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, tzv. „fľašková kvalita“), sa väčšinou používa na výrobu fliaš na vodu a iné nápoje. Jeho použitie na výrobu iných obalov (na tuhé potraviny alebo pracie prostriedky) a na výrobu fólií je vo vývoji, ale zostáva pomerne obmedzené. Fľaše z PET sa vyrábajú vo dvoch etapách: i) najprv sa vyrobí predbežný výlisok vstrekovaním PET do formy a ii) potom sa predbežný výlisok zohreje a vyfúkne do tvaru fľaše. Výroba fliaš môže byť ucelený proces (t. j. jedna spoločnosť kúpi PET, vyrobí predbežný výlisok a vyfúkne ho do tvaru fľaše) alebo obmedzený na druhú etapu (vyfúknutie predbežného výlisku do tvaru fľaše). Predbežné výlisky sa môžu pomerne ľahko prepravovať, keďže sú malé a kompaktné, zatiaľ čo prázdne fľaše sú labilné a kvôli veľkosti je ich preprava veľmi drahá. |
| --- | --- |

(280)

PET, ktorý je predmetom tohto konania (t. j. s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, tzv. „fľašková kvalita“), sa väčšinou používa na výrobu fliaš na vodu a iné nápoje. Jeho použitie na výrobu iných obalov (na tuhé potraviny alebo pracie prostriedky) a na výrobu fólií je vo vývoji, ale zostáva pomerne obmedzené. Fľaše z PET sa vyrábajú vo dvoch etapách: i) najprv sa vyrobí predbežný výlisok vstrekovaním PET do formy a ii) potom sa predbežný výlisok zohreje a vyfúkne do tvaru fľaše. Výroba fliaš môže byť ucelený proces (t. j. jedna spoločnosť kúpi PET, vyrobí predbežný výlisok a vyfúkne ho do tvaru fľaše) alebo obmedzený na druhú etapu (vyfúknutie predbežného výlisku do tvaru fľaše). Predbežné výlisky sa môžu pomerne ľahko prepravovať, keďže sú malé a kompaktné, zatiaľ čo prázdne fľaše sú labilné a kvôli veľkosti je ich preprava veľmi drahá.

| (281) | PET fľaše sa plnia vodou a/alebo inými nápojmi v plniacich firmách (ďalej len „plniči fliaš“). Plniace firmy sú často zapojené do obchodovania s PET, či už prostredníctvom integrovaných prevádzok na výrobu fliaš alebo prostredníctvom dojednaní o poplatkoch so spracovateľmi a/alebo výrobcami fliaš v subdodávateľskom vzťahu, pre ktorých vyjednávajú cenu PET s výrobcom (soft tolling – mäkké poplatky) alebo dokonca kupujú PET za svoje vlastné fľaše (hard tolling – tvrdé poplatky). |
| --- | --- |

(281)

PET fľaše sa plnia vodou a/alebo inými nápojmi v plniacich firmách (ďalej len „plniči fliaš“). Plniace firmy sú často zapojené do obchodovania s PET, či už prostredníctvom integrovaných prevádzok na výrobu fliaš alebo prostredníctvom dojednaní o poplatkoch so spracovateľmi a/alebo výrobcami fliaš v subdodávateľskom vzťahu, pre ktorých vyjednávajú cenu PET s výrobcom (soft tolling – mäkké poplatky) alebo dokonca kupujú PET za svoje vlastné fľaše (hard tolling – tvrdé poplatky).

| (282) | Preto možno rozlíšiť dve skupiny používateľov:






  — | spracovatelia/alebo výrobcovia fliaš – títo kupujú PET priamo od výrobcov, spracujú ho na predbežné výlisky (alebo fľaše) a ďalej ich predávajú na následné spracovanie (alebo plnenie), |
| --- | --- | --- |

(282)

Preto možno rozlíšiť dve skupiny používateľov:

—

spracovatelia/alebo výrobcovia fliaš – títo kupujú PET priamo od výrobcov, spracujú ho na predbežné výlisky (alebo fľaše) a ďalej ich predávajú na následné spracovanie (alebo plnenie),

| — | plniči fliaš – títo kupujú PET pre svojich výrobcov fliaš/spracovateľov na základe subdodávateľského vzťahu (hard tolling) alebo vyjednávajú cenu, za ktorú potom spracovateľ/výrobca fliaš v subdodávateľskom vzťahu dostane PET (soft tolling). |
| --- | --- |

—

plniči fliaš – títo kupujú PET pre svojich výrobcov fliaš/spracovateľov na základe subdodávateľského vzťahu (hard tolling) alebo vyjednávajú cenu, za ktorú potom spracovateľ/výrobca fliaš v subdodávateľskom vzťahu dostane PET (soft tolling).

a)   Spracovatelia

| (283) | Výrobcovia predbežných výliskov sú hlavní používatelia PET fľaškovej kvality. Štyria spracovatelia, ktorí tvorili 16 % zo spotreby Únie v OP, v plnej miere spolupracovali pri prešetrovaní (t. j. predložili vyplnené dotazníky v časových lehotách). Ako už bolo uvedené, značný počet spracovateľov sa prihlásil neskôr počas konania a vyjadril svoj nesúhlas, ale neposkytol žiadne overiteľné údaje o svojej spotrebe. Spolupracujúci sprostredkovateľ dovozu pri vypočutí tvrdil, že viac ako 80 % používateľov v EÚ nesúhlasí s opatreniami. Táto informácia však nebola dostatočne zdôvodnená a nedala sa overiť. |
| --- | --- |

(283)

Výrobcovia predbežných výliskov sú hlavní používatelia PET fľaškovej kvality. Štyria spracovatelia, ktorí tvorili 16 % zo spotreby Únie v OP, v plnej miere spolupracovali pri prešetrovaní (t. j. predložili vyplnené dotazníky v časových lehotách). Ako už bolo uvedené, značný počet spracovateľov sa prihlásil neskôr počas konania a vyjadril svoj nesúhlas, ale neposkytol žiadne overiteľné údaje o svojej spotrebe. Spolupracujúci sprostredkovateľ dovozu pri vypočutí tvrdil, že viac ako 80 % používateľov v EÚ nesúhlasí s opatreniami. Táto informácia však nebola dostatočne zdôvodnená a nedala sa overiť.

| (284) | Združenie, ktoré zastupuje európskych spracovateľov plastov, pri vypočutí tvrdilo, že k tomuto konaniu zaujíma nestranné stanovisko. I keď niektorí členovia by nesúhlasili so žiadnymi opatreniami, súčasná úroveň cien PET na európskom trhu nie je udržateľná pre spoločnosti na recykláciu PET. Spoločnosti na recykláciu PET (takisto zastúpené združením európskych spracovateľov plastov) by vystupovali v prospech opatrení. V neskoršom štádiu prešetrovania však združenie zmenilo svoj postoj a vyjadrilo nesúhlas s uložením opatrení. Združenie tvrdilo, že uložením opatrení by sa nadmerne zvýšili náklady výrobného odvetvia európskych spracovateľov plastov, ktoré pozostáva najmä z malých a stredných podnikov (MSP). Združenie argumentovalo, že tieto MSP by nedokázali implementovať vyššie ceny PET, čo by ich nútilo buď ukončiť činnosť, alebo presídliť sa mimo EÚ. Tieto tvrdenia sa v tomto štádiu riadne nepodložili. |
| --- | --- |

(284)

Združenie, ktoré zastupuje európskych spracovateľov plastov, pri vypočutí tvrdilo, že k tomuto konaniu zaujíma nestranné stanovisko. I keď niektorí členovia by nesúhlasili so žiadnymi opatreniami, súčasná úroveň cien PET na európskom trhu nie je udržateľná pre spoločnosti na recykláciu PET. Spoločnosti na recykláciu PET (takisto zastúpené združením európskych spracovateľov plastov) by vystupovali v prospech opatrení. V neskoršom štádiu prešetrovania však združenie zmenilo svoj postoj a vyjadrilo nesúhlas s uložením opatrení. Združenie tvrdilo, že uložením opatrení by sa nadmerne zvýšili náklady výrobného odvetvia európskych spracovateľov plastov, ktoré pozostáva najmä z malých a stredných podnikov (MSP). Združenie argumentovalo, že tieto MSP by nedokázali implementovať vyššie ceny PET, čo by ich nútilo buď ukončiť činnosť, alebo presídliť sa mimo EÚ. Tieto tvrdenia sa v tomto štádiu riadne nepodložili.

| (285) | Celkový počet zamestnancov, ktorí pracujú u spolupracujúcich spracovateľov, bol 1 300 ľudí, zatiaľ čo počet pracovníkov, ktorý priznali spracovatelia, ktorí sa prihlásili neskôr počas konania, by dosiahol ďalších 6 000 ľudí. Sprostredkovateľ dovozu a jeho zákazníci pri vypočutí uviedli, že úroveň zamestnanosti u spracovateľov je približne 20 000 ľudí. Informácie o zamestnanosti treba ešte overiť. |
| --- | --- |

(285)

Celkový počet zamestnancov, ktorí pracujú u spolupracujúcich spracovateľov, bol 1 300 ľudí, zatiaľ čo počet pracovníkov, ktorý priznali spracovatelia, ktorí sa prihlásili neskôr počas konania, by dosiahol ďalších 6 000 ľudí. Sprostredkovateľ dovozu a jeho zákazníci pri vypočutí uviedli, že úroveň zamestnanosti u spracovateľov je približne 20 000 ľudí. Informácie o zamestnanosti treba ešte overiť.

| (286) | Na základe dostupných informácií PET, ktorý sa používa pri výrobe predbežných výliskov, tvorí 70 % až 80 % z celkových výrobných nákladov spracovateľov. Pre tieto spoločnosti je to teda rozhodujúca zložka nákladov. Pri prešetrovaní sa doteraz ukázalo, že spolupracujúcim spracovateľom v priemere už vznikajú nejaké straty. Vzhľadom na to, že väčšina spracovateľov sú malé a stredné spoločnosti, môžu mať v krátkodobom až strednodobom horizonte iba obmedzené možnosti preniesť akékoľvek zvýšenie svojich nákladov, najmä keď ich zákazník (plniace spoločnosti) sú silný hráč s oveľa lepšou pozíciou na rokovanie. Zmluvy (zvyčajne sa vyjednávajú každý rok) o predaji predbežných výliskov a/alebo fliaš však často obsahujú mechanizmy reakcií na kolísanie cien PET. |
| --- | --- |

(286)

Na základe dostupných informácií PET, ktorý sa používa pri výrobe predbežných výliskov, tvorí 70 % až 80 % z celkových výrobných nákladov spracovateľov. Pre tieto spoločnosti je to teda rozhodujúca zložka nákladov. Pri prešetrovaní sa doteraz ukázalo, že spolupracujúcim spracovateľom v priemere už vznikajú nejaké straty. Vzhľadom na to, že väčšina spracovateľov sú malé a stredné spoločnosti, môžu mať v krátkodobom až strednodobom horizonte iba obmedzené možnosti preniesť akékoľvek zvýšenie svojich nákladov, najmä keď ich zákazník (plniace spoločnosti) sú silný hráč s oveľa lepšou pozíciou na rokovanie. Zmluvy (zvyčajne sa vyjednávajú každý rok) o predaji predbežných výliskov a/alebo fliaš však často obsahujú mechanizmy reakcií na kolísanie cien PET.

| (287) | Spracovatelia a spolupracujúci sprostredkovateľ dovozu namietali, že opatrenia by viedli k tomu, že niektorí väčší výrobcovia predbežných výliskov by presunuli svoje štandardizované výrobné linky do krajín v susedstve EÚ. Vzhľadom na to, že náklady na prepravu predbežných výliskov na obmedzenú vzdialenosť sú pomerne nízke, tento proces už do istej miery prebieha. Práve teraz sa však zdá, že také dôvody, ako je blízkosť k zákazníkovi alebo pružnosť dodávok, kompenzujú výhody, ktoré môžu ponúknuť susedné krajiny. Ak úroveň navrhovaných opatrení bude mierna, dá sa predbežne usúdiť, že výhody výroby predbežných výliskov mimo EÚ by nemali prevážiť nad súčasnými nevýhodami. Okrem toho vzhľadom na prepravné náklady sa predpokladá, že premiestnenie je alternatívou iba pre tie spoločnosti, ktorých zákazníci sú situovaní v blízkosti hraníc EÚ, ale nie pre spracovateľov, ktorí majú svojich zákazníkov v iných častiach EÚ. |
| --- | --- |

(287)

Spracovatelia a spolupracujúci sprostredkovateľ dovozu namietali, že opatrenia by viedli k tomu, že niektorí väčší výrobcovia predbežných výliskov by presunuli svoje štandardizované výrobné linky do krajín v susedstve EÚ. Vzhľadom na to, že náklady na prepravu predbežných výliskov na obmedzenú vzdialenosť sú pomerne nízke, tento proces už do istej miery prebieha. Práve teraz sa však zdá, že také dôvody, ako je blízkosť k zákazníkovi alebo pružnosť dodávok, kompenzujú výhody, ktoré môžu ponúknuť susedné krajiny. Ak úroveň navrhovaných opatrení bude mierna, dá sa predbežne usúdiť, že výhody výroby predbežných výliskov mimo EÚ by nemali prevážiť nad súčasnými nevýhodami. Okrem toho vzhľadom na prepravné náklady sa predpokladá, že premiestnenie je alternatívou iba pre tie spoločnosti, ktorých zákazníci sú situovaní v blízkosti hraníc EÚ, ale nie pre spracovateľov, ktorí majú svojich zákazníkov v iných častiach EÚ.

| (288) | Spracovatelia a spolupracujúci sprostredkovateľ dovozu tiež namietali, že opatrenia by mohli priniesť výrobcom PET iba krátkodobú úľavu. Tvrdili, že v strednodobom až dlhodobom horizonte, keď sa výrobcovia predbežných výliskov presunú mimo EÚ, bude na trhu EÚ nedostatočný dopyt pre výrobcov PET a klesajúce ceny by nakoniec nútili výrobcov PET zatvárať alebo premiestňovať svoje prevádzky mimo EÚ. Vzhľadom na dôvody uvedené v predchádzajúcom odôvodnení a vzhľadom na to, že presun výrobcov predbežných výliskov mimo EÚ sa predbežne ešte nepovažuje za hospodársku nevyhnutnosť, tento scenár sa pravdepodobne neuskutoční. |
| --- | --- |

(288)

Spracovatelia a spolupracujúci sprostredkovateľ dovozu tiež namietali, že opatrenia by mohli priniesť výrobcom PET iba krátkodobú úľavu. Tvrdili, že v strednodobom až dlhodobom horizonte, keď sa výrobcovia predbežných výliskov presunú mimo EÚ, bude na trhu EÚ nedostatočný dopyt pre výrobcov PET a klesajúce ceny by nakoniec nútili výrobcov PET zatvárať alebo premiestňovať svoje prevádzky mimo EÚ. Vzhľadom na dôvody uvedené v predchádzajúcom odôvodnení a vzhľadom na to, že presun výrobcov predbežných výliskov mimo EÚ sa predbežne ešte nepovažuje za hospodársku nevyhnutnosť, tento scenár sa pravdepodobne neuskutoční.

| (289) | Predbežne preto sa nedá vylúčiť, že uloženie opatrení bude mať významný vplyv na výrobné náklady spracovateľov. Vzhľadom na neistú možnosť výrobcov predbežných výliskov a/alebo fliaš preniesť zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov však vplyv na ziskovosť spracovateľov a ich celkovú výkonnosť sa v tejto predbežnej etape nedá jednoznačne stanoviť. |
| --- | --- |

(289)

Predbežne preto sa nedá vylúčiť, že uloženie opatrení bude mať významný vplyv na výrobné náklady spracovateľov. Vzhľadom na neistú možnosť výrobcov predbežných výliskov a/alebo fliaš preniesť zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov však vplyv na ziskovosť spracovateľov a ich celkovú výkonnosť sa v tejto predbežnej etape nedá jednoznačne stanoviť.

b)   Spoločnosti plniace fľaše

| (290) | Šesť plniacich spoločností vrátane pobočiek spoločností Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone a Orangina spolupracovalo pri prešetrovaní, t. j. predložilo vyplnené dotazníky v stanovenej lehote. Tieto spoločnosti tvorili okolo 11 % zo spotreby PET v Únii v OP. Forma poskytnutých informácií neumožňuje jednoducho zistiť počet osôb priamo zapojených do výroby, v ktorej sa používa PET. Tento počet sa však predbežne odhadol na 6 000 ľudí. Na základe dostupných informácií sa odhaduje, že v celom plniacom priemysle v Únii pracuje 40 000 až 60 000 zamestnancov priamo vo výrobe, v ktorej sa používa PET. |
| --- | --- |

(290)

Šesť plniacich spoločností vrátane pobočiek spoločností Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone a Orangina spolupracovalo pri prešetrovaní, t. j. predložilo vyplnené dotazníky v stanovenej lehote. Tieto spoločnosti tvorili okolo 11 % zo spotreby PET v Únii v OP. Forma poskytnutých informácií neumožňuje jednoducho zistiť počet osôb priamo zapojených do výroby, v ktorej sa používa PET. Tento počet sa však predbežne odhadol na 6 000 ľudí. Na základe dostupných informácií sa odhaduje, že v celom plniacom priemysle v Únii pracuje 40 000 až 60 000 zamestnancov priamo vo výrobe, v ktorej sa používa PET.

| (291) | Na základe dostupných informácií náklady na PET v rámci celkových nákladov spolupracujúcich plničov fliaš kolíšu v rozsahu 1 % až 14 % v závislosti od nákladov na iné zložky, ktoré sa používajú pri výrobe ich vlastných výrobkov. Dostupné informácie naznačujú tendenciu, že PET sa stane najdôležitejšou nákladovou položkou pre výrobcov minerálnych vôd (najmä neznačkových), zatiaľ čo pre niektoré spoločnosti plniace nealkoholické nápoje by to bola okrajová záležitosť. Dostupné informácie ukazujú, že v niektorých prípadoch náklady na PET môžu tvoriť až 20 % z konečnej ceny minerálnej vody pre zákazníkov. Odhaduje sa, že v priemere náklady na PET môžu predstavovať až 10 % z celkových nákladov plniacich spoločností. |
| --- | --- |

(291)

Na základe dostupných informácií náklady na PET v rámci celkových nákladov spolupracujúcich plničov fliaš kolíšu v rozsahu 1 % až 14 % v závislosti od nákladov na iné zložky, ktoré sa používajú pri výrobe ich vlastných výrobkov. Dostupné informácie naznačujú tendenciu, že PET sa stane najdôležitejšou nákladovou položkou pre výrobcov minerálnych vôd (najmä neznačkových), zatiaľ čo pre niektoré spoločnosti plniace nealkoholické nápoje by to bola okrajová záležitosť. Dostupné informácie ukazujú, že v niektorých prípadoch náklady na PET môžu tvoriť až 20 % z konečnej ceny minerálnej vody pre zákazníkov. Odhaduje sa, že v priemere náklady na PET môžu predstavovať až 10 % z celkových nákladov plniacich spoločností.

| (292) | So zreteľom na uvedené skutočnosti sa usudzuje, každé zvýšenie cien PET po zavedení navrhovaných opatrení bude mať iba obmedzený vplyv (zvýšenie nákladov o menej ako 2 %) na celkovú situáciu plniacich spoločností, i keď, ako sa tvrdí, by mali ťažkosti s presunom zvýšených nákladov na svojich zákazníkov, čo je v každom prípade nepravdepodobné, prinajmenšom v strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(292)

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa usudzuje, každé zvýšenie cien PET po zavedení navrhovaných opatrení bude mať iba obmedzený vplyv (zvýšenie nákladov o menej ako 2 %) na celkovú situáciu plniacich spoločností, i keď, ako sa tvrdí, by mali ťažkosti s presunom zvýšených nákladov na svojich zákazníkov, čo je v každom prípade nepravdepodobné, prinajmenšom v strednodobom horizonte.

6.5.   Nedostatočné dodávky PET

| (293) | Niekoľko zainteresovaných strán namietalo, že zavedenie opatrení by malo za následok nedostatok PET na trhu EÚ a výrobcovia z Únie nemajú dostatočné kapacity na uspokojenie existujúceho dopytu. |
| --- | --- |

(293)

Niekoľko zainteresovaných strán namietalo, že zavedenie opatrení by malo za následok nedostatok PET na trhu EÚ a výrobcovia z Únie nemajú dostatočné kapacity na uspokojenie existujúceho dopytu.

| (294) | Treba poznamenať, že v tejto súvislosti výrobcovia z Únie v OP fungovali iba na 69 % svojej kapacity a majú dostatočnú voľnú kapacitu na to, aby nahradili dovoz z príslušných krajín, ak by to bolo potrebné. Účelom tohto cla by však nemalo byť zabránenie všetkým dovozom, ale iba obnovenie spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu. Okrem toho sú k dispozícii aj iné zdroje dodávok. |
| --- | --- |

(294)

Treba poznamenať, že v tejto súvislosti výrobcovia z Únie v OP fungovali iba na 69 % svojej kapacity a majú dostatočnú voľnú kapacitu na to, aby nahradili dovoz z príslušných krajín, ak by to bolo potrebné. Účelom tohto cla by však nemalo byť zabránenie všetkým dovozom, ale iba obnovenie spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu. Okrem toho sú k dispozícii aj iné zdroje dodávok.

| (295) | Okrem toho sa predpokladá, že v priemysle na recykláciu PET by sa zvýšila výroba vtedy, keby sa cena nepoužitého PET v EÚ udržala na primeranej úrovni a nepripustil by sa jej pokles v dôsledku nekalej hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(295)

Okrem toho sa predpokladá, že v priemysle na recykláciu PET by sa zvýšila výroba vtedy, keby sa cena nepoužitého PET v EÚ udržala na primeranej úrovni a nepripustil by sa jej pokles v dôsledku nekalej hospodárskej súťaže.

6.6.   Iné argumenty

| (296) | Iránsky vývozca argumentoval, že uloženie opatrení na iránsky PET bude mať neprimerane negatívny účinok, pokiaľ ide o postavenie krajiny ako rozvojovej krajiny, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že iránski vývozcovia sú už teraz značne znevýhodnení v dôsledku medzinárodných sankcií. Prax Komisie je však taká, že prijíma antisubvenčné opatrenia tak proti rozvojovým, ako proti rozvinutým krajinám vždy, keď sú splnené podmienky, ktoré z právneho hľadiska odôvodňujú uloženie týchto opatrení. Okrem toho podľa platných antidumpingových pravidiel je skutočnosť, že sa uplatňujú sankcie proti Iránu, nepodstatná. |
| --- | --- |

(296)

Iránsky vývozca argumentoval, že uloženie opatrení na iránsky PET bude mať neprimerane negatívny účinok, pokiaľ ide o postavenie krajiny ako rozvojovej krajiny, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že iránski vývozcovia sú už teraz značne znevýhodnení v dôsledku medzinárodných sankcií. Prax Komisie je však taká, že prijíma antisubvenčné opatrenia tak proti rozvojovým, ako proti rozvinutým krajinám vždy, keď sú splnené podmienky, ktoré z právneho hľadiska odôvodňujú uloženie týchto opatrení. Okrem toho podľa platných antidumpingových pravidiel je skutočnosť, že sa uplatňujú sankcie proti Iránu, nepodstatná.

6.7.   Záver o záujme Únie

| (297) | Na záver sa predpokladá, že zavedením opatrení na dovoz z príslušných krajín by sa výrobnému odvetviu Únie, ako aj iným výrobcom z Únie, dala možnosť zlepšiť svoju situáciu zvýšením objemov predaja, predajných cien a podielu na trhu. I keď sa môžu vyskytnúť niektoré záporné vplyvy vo forme zvýšenia nákladov pre používateľov (najmä spracovateľov), tieto by boli pravdepodobne prevážené predpokladanými výhodami pre výrobcov a ich dodávateľov. |
| --- | --- |

(297)

Na záver sa predpokladá, že zavedením opatrení na dovoz z príslušných krajín by sa výrobnému odvetviu Únie, ako aj iným výrobcom z Únie, dala možnosť zlepšiť svoju situáciu zvýšením objemov predaja, predajných cien a podielu na trhu. I keď sa môžu vyskytnúť niektoré záporné vplyvy vo forme zvýšenia nákladov pre používateľov (najmä spracovateľov), tieto by boli pravdepodobne prevážené predpokladanými výhodami pre výrobcov a ich dodávateľov.

| (298) | Obnovením spravodlivej hospodárskej súťaže a zachovaním primeranej úrovne cien v EÚ sa podporí recyklácia PET, čím sa prispeje k ochrane životného prostredia. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že keď sa všetko dôkladne posúdi, neexistujú žiadne závažné dôvody pre to, aby sa nezaviedli opatrenia v predmetnom prípade. Toto predbežné hodnotenie sa možno bude musieť v záverečnej etape znova posúdiť, po overení vyplnených dotazníkov a ďalšom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(298)

Obnovením spravodlivej hospodárskej súťaže a zachovaním primeranej úrovne cien v EÚ sa podporí recyklácia PET, čím sa prispeje k ochrane životného prostredia. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že keď sa všetko dôkladne posúdi, neexistujú žiadne závažné dôvody pre to, aby sa nezaviedli opatrenia v predmetnom prípade. Toto predbežné hodnotenie sa možno bude musieť v záverečnej etape znova posúdiť, po overení vyplnených dotazníkov a ďalšom prešetrovaní.

7.   DOČASNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA

| (299) | Vzhľadom na predbežné závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, následnou ujmou a záujmom Únie, mali by sa zaviesť dočasné opatrenia pre dovoz príslušného výrobku z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov, aby sa zabránilo vzniku ďalšej ujmy výrobnému odvetviu Únie pôsobením subvencovaného dovozu. |
| --- | --- |

(299)

Vzhľadom na predbežné závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, následnou ujmou a záujmom Únie, mali by sa zaviesť dočasné opatrenia pre dovoz príslušného výrobku z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov, aby sa zabránilo vzniku ďalšej ujmy výrobnému odvetviu Únie pôsobením subvencovaného dovozu.

7.1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (300) | Dočasné opatrenia pre dovoz s pôvodom v príslušných krajinách by sa mali zaviesť na úrovni dostatočnej na odstránenie ujmy, ktorú spôsobil výrobnému odvetviu Únie subvencovaný dovoz, bez toho, aby sa prekročilo zistené subvenčné rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie vplyvov poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že všetky opatrenia by mali umožniť, aby výrobné odvetvie Únie dokázalo pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký celkový zisk pred zdanením, aký by sa dal primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. keď nedochádza k subvencovanému dovozu. |
| --- | --- |

(300)

Dočasné opatrenia pre dovoz s pôvodom v príslušných krajinách by sa mali zaviesť na úrovni dostatočnej na odstránenie ujmy, ktorú spôsobil výrobnému odvetviu Únie subvencovaný dovoz, bez toho, aby sa prekročilo zistené subvenčné rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie vplyvov poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že všetky opatrenia by mali umožniť, aby výrobné odvetvie Únie dokázalo pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký celkový zisk pred zdanením, aký by sa dal primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. keď nedochádza k subvencovanému dovozu.

| (301) | Únia uviedla cieľový zisk 7,5 %, ktorý sa použil pri konaní proti Čínskej ľudovej republike. Počas posudzovaného obdobia však výrobné odvetvie Únie nikdy takýto zisk nedosiahlo (v skutočnosti ani nikdy nebolo rentabilné) a vo všeobecnosti sa k tomu vyjadrilo tak, že zvyčajne funguje skôr s nízkymi rozpätiami. Najvyšší zisk, ktorý dosiahli dve spoločnosti zahrnuté do vzorky v jednom roku počas posudzovaného obdobia, bol 3 %. Za týchto okolností sa predbežne usúdilo, že 5 % je najprimeranejší cieľový zisk. |
| --- | --- |

(301)

Únia uviedla cieľový zisk 7,5 %, ktorý sa použil pri konaní proti Čínskej ľudovej republike. Počas posudzovaného obdobia však výrobné odvetvie Únie nikdy takýto zisk nedosiahlo (v skutočnosti ani nikdy nebolo rentabilné) a vo všeobecnosti sa k tomu vyjadrilo tak, že zvyčajne funguje skôr s nízkymi rozpätiami. Najvyšší zisk, ktorý dosiahli dve spoločnosti zahrnuté do vzorky v jednom roku počas posudzovaného obdobia, bol 3 %. Za týchto okolností sa predbežne usúdilo, že 5 % je najprimeranejší cieľový zisk.

| (302) | Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa stanovila odpočítaním skutočného ziskového rozpätia od ceny na úrovni zo závodu a k takto vypočítanej cene, pri ktorej práve pokryjú výrobné náklady, sa pripočítalo uvedené cieľové ziskové rozpätie. |
| --- | --- |

(302)

Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa stanovila odpočítaním skutočného ziskového rozpätia od ceny na úrovni zo závodu a k takto vypočítanej cene, pri ktorej práve pokryjú výrobné náklady, sa pripočítalo uvedené cieľové ziskové rozpätie.

| (303) | Keďže počas OP došlo pri cenách surovín a následne aj pri cenách PET na trhu Únie k významným zmenám, považovalo sa za vhodné vypočítať úroveň odstránenia ujmy na základe štvrťročných údajov.






  Krajina | Úroveň odstránenia ujmy |
| --- | --- | --- |
| Irán | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| SAE | 18,5 % |

(303)

Keďže počas OP došlo pri cenách surovín a následne aj pri cenách PET na trhu Únie k významným zmenám, považovalo sa za vhodné vypočítať úroveň odstránenia ujmy na základe štvrťročných údajov.

Krajina

Úroveň odstránenia ujmy

Irán

17,0 %

Pakistan

15,2 %

SAE

18,5 %

7.2.   Dočasné opatrenia

| (304) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasné vyrovnávacie clo by sa malo uložiť na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch na najnižšej zistenej úrovni subvencovania a odstránenia ujmy, v súlade s pravidlom nižšieho cla. |
| --- | --- |

(304)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasné vyrovnávacie clo by sa malo uložiť na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch na najnižšej zistenej úrovni subvencovania a odstránenia ujmy, v súlade s pravidlom nižšieho cla.

| (305) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 12 ods. 1 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasná vyrovnávacia colná sadzba by sa mala uložiť na dovoz s pôvodom v Iráne, na úrovni zisteného rozpätia ujmy, zatiaľ čo na dovoz z Pakistanu a Spojených arabských emirátov by sa dočasná vyrovnávacia colná sadzba mala uložiť na úrovni zisteného subvenčného rozpätia. |
| --- | --- |

(305)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 12 ods. 1 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasná vyrovnávacia colná sadzba by sa mala uložiť na dovoz s pôvodom v Iráne, na úrovni zisteného rozpätia ujmy, zatiaľ čo na dovoz z Pakistanu a Spojených arabských emirátov by sa dočasná vyrovnávacia colná sadzba mala uložiť na úrovni zisteného subvenčného rozpätia.

| (306) | Treba poznamenať, že náklady a ceny PET podliehajú značnému kolísaniu v pomerne krátkych časových obdobiach. Z toho dôvodu sa považovalo za vhodné uložiť clá vo forme konkrétnej sumy za tonu. Táto suma vychádza z uplatňovania vyrovnávacej sadzby na vývozné ceny CIF, ktoré sa používajú na výpočty v súbežnom antidumpingovom konaní. |
| --- | --- |

(306)

Treba poznamenať, že náklady a ceny PET podliehajú značnému kolísaniu v pomerne krátkych časových obdobiach. Z toho dôvodu sa považovalo za vhodné uložiť clá vo forme konkrétnej sumy za tonu. Táto suma vychádza z uplatňovania vyrovnávacej sadzby na vývozné ceny CIF, ktoré sa používajú na výpočty v súbežnom antidumpingovom konaní.

| (307) | Na základe uvedených skutočností navrhované výšky vyrovnávacieho cla, vyjadrené pomocou ceny CIF na hranici Únie, pred uhradením cla, sú:










  Krajina | Celkové subvenčné rozpätie | Z toho subvencia na vývoz | Rozpätie ujmy
  (za štvrťrok) | Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | Suma
  (EUR/tona) |
| Irán | 53 % | 2 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 |
| Pakistan | 9,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 9,7 % | 83,64 |
| SAE | 5,1 % | 0 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(307)

Na základe uvedených skutočností navrhované výšky vyrovnávacieho cla, vyjadrené pomocou ceny CIF na hranici Únie, pred uhradením cla, sú:

Krajina

Celkové subvenčné rozpätie

Z toho subvencia na vývoz

Rozpätie ujmy

(za štvrťrok)

Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla

%

Suma

(EUR/tona)

Irán

53 %

2 %

17,0 %

17,0 %

142,97

Pakistan

9,7 %

7,4 %

15,2 %

9,7 %

83,64

SAE

5,1 %

0 %

18,5 %

5,1 %

42,34

7.3.   Záverečné ustanovenie

| (308) | V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel sú na účely tohto nariadenia dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení prehodnotiť, |
| --- | --- |

(308)

V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel sú na účely tohto nariadenia dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení prehodnotiť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátu s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, podľa normy ISO 1628-5, v súčasnosti zaradeného pod kód KN 3907 60 20, s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch.

2.   Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľného na čistú cenu na hranici Únie pred preclením pre výrobky opísané v odseku 1 je takáto:

| Krajina | Sadzba vyrovnávacieho cla
  (EUR/tona) |
| --- | --- |
| Irán: všetky spoločnosti | 142,97 |
| Pakistan: všetky spoločnosti | 83,64 |
| Spojené arabské emiráty: všetky spoločnosti | 42,34 |

Krajina

Sadzba vyrovnávacieho cla

(EUR/tona)

Irán: všetky spoločnosti

142,97

Pakistan: všetky spoločnosti

83,64

Spojené arabské emiráty: všetky spoločnosti

42,34

3.   V prípadoch, keď dôjde k poškodeniu tovaru pred jeho pustením do voľného obehu, v dôsledku čoho sa cena skutočne zaplatená alebo splatná na účely stanovenia hodnoty cla pomerne upraví podľa článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (4), výška dočasného vyrovnávacieho cla vypočítaná podľa uvedených hodnôt sa zníži o percentuálnu hodnotu, ktorá zodpovedá pomernej úprave ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej.

4.   Uvoľnenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu zábezpeky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.

5.   Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.

Článok 2

Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009, zainteresované strany môžu požiadať o vysvetlenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomne svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia štyroch mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 31. mája 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 208, 3.9.2009, s. 7.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 208, 3.9.2009, s. 12.

3

(4)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

---

| 1.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/59

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 474/2010

z 31. mája 2010,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. júna 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 31. mája 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 74,3 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 59,7 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 57,4 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 90 70 | TR | 111,1 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,0 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,6 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,1 |
| BR | 79,2 |
| CA | 113,1 |
| CL | 95,4 |
| CN | 51,4 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 106,6 |
| US | 148,6 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 20 95 | TR | 526,5 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 427,3 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

74,3

TR

63,0

ZZ

59,7

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

57,4

TR

120,9

ZZ

66,5

0709 90 70

TR

111,1

ZZ

111,1

0805 50 10

AR

92,0

BR

112,1

TR

93,6

ZA

102,2

ZZ

100,0

0808 10 80

AR

90,1

BR

79,2

CA

113,1

CL

95,4

CN

51,4

MK

26,7

NZ

106,6

US

148,6

ZA

90,6

ZZ

89,1

0809 20 95

TR

526,5

US

328,1

ZZ

427,3

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 1.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/61

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 475/2010

z 31. mája 2010,

ktorým sa menia a dopĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 951/2006 z 30. júna 2006, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 318/2006 pokiaľ ide o obchodovanie s tretími krajinami v sektore cukru (2), a najmä na jeho článok 36 ods. 2 druhý pododsek druhú vetu,

keďže:

| (1) | Výška reprezentatívnych cien a dodatočných ciel uplatniteľných na dovoz bieleho a surového cukru a určitých sirupov na hospodársky rok 2009/10 sa stanovila v nariadení Komisie (ES) č. 877/2009 (3). Tieto ceny a clá sa naposledy zmenili a doplnili nariadením Komisie (EÚ) č. 470/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Výška reprezentatívnych cien a dodatočných ciel uplatniteľných na dovoz bieleho a surového cukru a určitých sirupov na hospodársky rok 2009/10 sa stanovila v nariadení Komisie (ES) č. 877/2009 (3). Tieto ceny a clá sa naposledy zmenili a doplnili nariadením Komisie (EÚ) č. 470/2010 (4).

| (2) | Údaje, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, vedú k zmene a doplneniu uvedených súm v súlade s pravidlami a podrobnými podmienkami ustanovenými v nariadení (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, vedú k zmene a doplneniu uvedených súm v súlade s pravidlami a podrobnými podmienkami ustanovenými v nariadení (ES) č. 951/2006,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Reprezentatívne ceny a dodatočné clá uplatniteľné na dovoz produktov uvedených v článku 36 nariadenia (ES) č. 951/2006, stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10, sa menia a dopĺňajú a uvádzajú sa v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. júna 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 31. mája 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 131, 29.5.2010, s. 29.

4

---

PRÍLOHA

Zmenené a doplnené reprezentatívne ceny a dodatočné dovozné clá na biely cukor, surový cukor a produkty patriace pod číselný znak kód KN 1702 90 95 uplatniteľné od 1. júna 2010

| (EUR) |
| --- |
| Číselný znak KN | Výška reprezentatívnej ceny na 100 kg netto daného produktu | Výška dodatočného cla na 100 kg netto daného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 37,71 | 3,59 |
| 1701 12 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,71 | 3,29 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

Číselný znak KN

Výška reprezentatívnej ceny na 100 kg netto daného produktu

Výška dodatočného cla na 100 kg netto daného produktu

1701 11 10 (1)

37,71

0,00

1701 11 90 (1)

37,71

3,59

1701 12 10 (1)

37,71

0,00

1701 12 90 (1)

37,71

3,29

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Stanovené pre štandardnú kvalitu definovanú v bode III prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

(2)  Stanovené pre štandardnú kvalitu definovanú v bode II prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

(3)  Stanovené na 1 % obsahu sacharózy.

---

| 1.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/63

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 476/2010

z 31. mája 2010,

ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín uplatniteľné od 1. júna 2010

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1249/96 z 28. júna 1996 o pravidlách na uplatňovanie (dovozné clá pre sektor obilnín) nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 (2), a najmä na jeho článok 2 ods. 1,

keďže:

| (1) | V článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že dovozné clo na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysokokvalitná pšenica obyčajná), 1002, ex 1005 okrem hybridných osív a ex 1007, okrem hybridov na siatie, je rovnaké ako intervenčná cena platná pre takéto výrobky pri dovoze zvýšená o 55 % a znížená o dovoznú cenu cif uplatniteľnú na príslušnú zásielku. Toto clo však nesmie prekročiť colnú sadzbu uvedenú v Spoločnom colnom sadzobníku. |
| --- | --- |

(1)

V článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že dovozné clo na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysokokvalitná pšenica obyčajná), 1002, ex 1005 okrem hybridných osív a ex 1007, okrem hybridov na siatie, je rovnaké ako intervenčná cena platná pre takéto výrobky pri dovoze zvýšená o 55 % a znížená o dovoznú cenu cif uplatniteľnú na príslušnú zásielku. Toto clo však nesmie prekročiť colnú sadzbu uvedenú v Spoločnom colnom sadzobníku.

| (2) | V článku 136 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že na účely výpočtu dovozného cla uvedeného v odseku 1 daného článku sa pre predmetné produkty pravidelne stanovujú reprezentatívne dovozné ceny cif. |
| --- | --- |

(2)

V článku 136 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že na účely výpočtu dovozného cla uvedeného v odseku 1 daného článku sa pre predmetné produkty pravidelne stanovujú reprezentatívne dovozné ceny cif.

| (3) | V súlade s článkom 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96 sa na výpočet dovozného cla na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysokokvalitná pšenica obyčajná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 použije reprezentatívna dovozná cena cif, ktorá sa denne stanovuje podľa metódy ustanovenej v článku 4 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96 sa na výpočet dovozného cla na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysokokvalitná pšenica obyčajná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 použije reprezentatívna dovozná cena cif, ktorá sa denne stanovuje podľa metódy ustanovenej v článku 4 uvedeného nariadenia.

| (4) | Na obdobie od 1. júna 2010 by sa mali stanoviť dovozné clá, ktoré sa budú uplatňovať, až kým nezačnú platiť novo stanovené clá, |
| --- | --- |

(4)

Na obdobie od 1. júna 2010 by sa mali stanoviť dovozné clá, ktoré sa budú uplatňovať, až kým nezačnú platiť novo stanovené clá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Od 1. júna 2010 sú dovozné clá v sektore obilnín uvedené v článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu na základe podkladov uvedených v prílohe II.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. júna 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 31. mája 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

---

PRÍLOHA I

Dovozné clá na produkty uvedené v článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 uplatniteľné od 1. júna 2010

| Kód KN | Opis tovaru | Dovozné clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA tvrdá vysokej kvality | 0,00 |
| strednej kvality | 0,00 |
| nízkej kvality | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA mäkká, na siatie | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie | 0,00 |
| 1002 00 00 | RAŽ | 13,98 |
| 1005 10 90 | KUKURICA na siatie, iná ako hybrid | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURICA, iná ako na siatie (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | CIROK zrná, iné ako hybrid na siatie | 13,98 |

Kód KN

Opis tovaru

Dovozné clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA tvrdá vysokej kvality

0,00

strednej kvality

0,00

nízkej kvality

0,00

1001 90 91

PŠENICA mäkká, na siatie

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie

0,00

1002 00 00

RAŽ

13,98

1005 10 90

KUKURICA na siatie, iná ako hybrid

0,00

1005 90 00

KUKURICA, iná ako na siatie (2)

0,00

1007 00 90

CIROK zrná, iné ako hybrid na siatie

13,98

---

(1)  V prípade tovaru prichádzajúceho do Spoločenstva cez Atlantický oceán alebo cez Suezský kanál môže dovozca podľa článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1249/96 využiť zníženie cla o:

| — | 3 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Stredozemnom mori alebo Čiernom mori, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Stredozemnom mori alebo Čiernom mori,

| — | 2 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Dánsku, Estónsku, Fínsku, Írsku, Litve, Lotyšsku, Poľsku, Spojenom kráľovstve, Švédsku alebo na atlantickom pobreží Pyrenejského polostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Dánsku, Estónsku, Fínsku, Írsku, Litve, Lotyšsku, Poľsku, Spojenom kráľovstve, Švédsku alebo na atlantickom pobreží Pyrenejského polostrova.

(2)  Dovozca môže využiť paušálnu zľavu 24 EUR/t, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 2 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1249/96.

---

PRÍLOHA II

Podklady výpočtu ciel stanovených v prílohe I

14.5.2010-28.5.2010

| 1. | Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenica mäkká (1) | Kukurica | Pšenica tvrdá, vysoká kvalita | Pšenica tvrdá, stredná kvalita (2) | Pšenica tvrdá, nízka kvalita (3) | Jačmeň |
| Burza | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kvotácia | 165,97 | 116,10 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 138,17 | 128,17 | 108,17 | 84,83 |
| Prémia – Záliv | — | 16,37 | — | — | — | — |
| Prémia – Veľké jazerá | 36,08 | — | — | — | — | — |

1.

Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:

(EUR/t)

Pšenica mäkká (1)

Kukurica

Pšenica tvrdá, vysoká kvalita

Pšenica tvrdá, stredná kvalita (2)

Pšenica tvrdá, nízka kvalita (3)

Jačmeň

Burza

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kvotácia

165,97

116,10

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

138,17

128,17

108,17

84,83

Prémia – Záliv

—

16,37

—

—

—

—

Prémia – Veľké jazerá

36,08

—

—

—

—

—

| 2. | Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:






  Náklady za prepravu: Mexický záliv – Rotterdam: | 30,61 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za prepravu: Veľké jazerá – Rotterdam: | 63,21 EUR/t |

2.

Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:

Náklady za prepravu: Mexický záliv – Rotterdam:

30,61 EUR/t

Náklady za prepravu: Veľké jazerá – Rotterdam:

63,21 EUR/t

---

(1)  Pozitívna prémia 14 EUR/t zahrnutá [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].

(2)  Negatívna prémia 10 EUR/t [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].

(3)  Negatívna prémia 30 EUR/t [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].

---

SMERNICE

| 1.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/66

---

SMERNICA RADY 2010/32/EÚ

z 10. mája 2010,

ktorou sa vykonáva Rámcová dohoda o prevencii poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore, uzavretá medzi HOSPEEM a EPSU

(Text s významom pre EHP)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 155 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Sociálni partneri môžu v súlade s článkom 155 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) spoločne požiadať, aby sa dohody uzavreté medzi nimi na úrovni Únie vo veciach, na ktoré sa vzťahuje článok 153 ZFEÚ, vykonávali rozhodnutím Rady na návrh Komisie. |
| --- | --- |

(1)

Sociálni partneri môžu v súlade s článkom 155 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) spoločne požiadať, aby sa dohody uzavreté medzi nimi na úrovni Únie vo veciach, na ktoré sa vzťahuje článok 153 ZFEÚ, vykonávali rozhodnutím Rady na návrh Komisie.

| (2) | Listom zo 17. novembra 2008 organizácie európskych sociálnych partnerov HOSPEEM (Európske združenie zamestnávateľov v nemocničnom a zdravotníckom sektore – sektorová organizácia zastupujúca zamestnávateľov) a EPSU (Európska federácia odborových organizácií verejnej správy – európska odborová organizácia) informovali Komisiu o svojom želaní začať rokovania v súlade s článkom 138 ods. 4 a článkom 139 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Zmluva o ES) (1) s cieľom uzavrieť Rámcovú dohodu o prevencii poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore. |
| --- | --- |

(2)

Listom zo 17. novembra 2008 organizácie európskych sociálnych partnerov HOSPEEM (Európske združenie zamestnávateľov v nemocničnom a zdravotníckom sektore – sektorová organizácia zastupujúca zamestnávateľov) a EPSU (Európska federácia odborových organizácií verejnej správy – európska odborová organizácia) informovali Komisiu o svojom želaní začať rokovania v súlade s článkom 138 ods. 4 a článkom 139 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Zmluva o ES) (1) s cieľom uzavrieť Rámcovú dohodu o prevencii poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore.

| (3) | Európski sociálni partneri 17. júla 2009 podpísali znenie Rámcovej dohody o prevencii poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore. |
| --- | --- |

(3)

Európski sociálni partneri 17. júla 2009 podpísali znenie Rámcovej dohody o prevencii poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore.

| (4) | Keďže ciele tejto smernice, a to vytvorenie čo najbezpečnejšieho pracovného prostredia predchádzaním poraneniam pracovníkov, ktoré sú spôsobené všetkými ostrými zdravotníckymi predmetmi (vrátane injekčných ihiel), a ochranou pracovníkov vystavených riziku v nemocničnom a zdravotníckom sektore, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(4)

Keďže ciele tejto smernice, a to vytvorenie čo najbezpečnejšieho pracovného prostredia predchádzaním poraneniam pracovníkov, ktoré sú spôsobené všetkými ostrými zdravotníckymi predmetmi (vrátane injekčných ihiel), a ochranou pracovníkov vystavených riziku v nemocničnom a zdravotníckom sektore, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (5) | Komisia pri vypracúvaní návrhu smernice v súvislosti s rozsahom pôsobnosti dohody pre nemocničný a zdravotnícky sektor prihliadla na reprezentatívnosť signatárskych strán, ich mandát a zákonnosť ustanovení rámcovej dohody, ako aj na súlad rámcovej dohody s príslušnými ustanoveniami týkajúcimi sa malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

(5)

Komisia pri vypracúvaní návrhu smernice v súvislosti s rozsahom pôsobnosti dohody pre nemocničný a zdravotnícky sektor prihliadla na reprezentatívnosť signatárskych strán, ich mandát a zákonnosť ustanovení rámcovej dohody, ako aj na súlad rámcovej dohody s príslušnými ustanoveniami týkajúcimi sa malých a stredných podnikov.

| (6) | Komisia o svojom návrhu informovala Európsky parlament a Európsky hospodársky a sociálny výbor. |
| --- | --- |

(6)

Komisia o svojom návrhu informovala Európsky parlament a Európsky hospodársky a sociálny výbor.

| (7) | Európsky parlament 11. februára 2010 prijal uznesenie k návrhu. |
| --- | --- |

(7)

Európsky parlament 11. februára 2010 prijal uznesenie k návrhu.

| (8) | Účelom rámcovej dohody, ktorý sa uvádza v jej ustanovení 1, je podporiť dosiahnutie jedného z cieľov sociálnej politiky, konkrétne zlepšenie pracovných podmienok. |
| --- | --- |

(8)

Účelom rámcovej dohody, ktorý sa uvádza v jej ustanovení 1, je podporiť dosiahnutie jedného z cieľov sociálnej politiky, konkrétne zlepšenie pracovných podmienok.

| (9) | V ustanovení 11 sa členským štátom a Spoločenstvu (od 1. decembra 2009 nahradené Úniou) umožňuje zachovať a zaviesť ustanovenia, ktoré sú priaznivejšie z hľadiska ochrany pracovníkov pred poraneniami spôsobenými ostrými zdravotníckymi predmetmi. |
| --- | --- |

(9)

V ustanovení 11 sa členským štátom a Spoločenstvu (od 1. decembra 2009 nahradené Úniou) umožňuje zachovať a zaviesť ustanovenia, ktoré sú priaznivejšie z hľadiska ochrany pracovníkov pred poraneniami spôsobenými ostrými zdravotníckymi predmetmi.

| (10) | Členské štáty by mali zabezpečiť účinné, primerané a odrádzajúce sankcie pre prípad akéhokoľvek porušenia povinností podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

(10)

Členské štáty by mali zabezpečiť účinné, primerané a odrádzajúce sankcie pre prípad akéhokoľvek porušenia povinností podľa tejto smernice.

| (11) | Členské štáty môžu na základe spoločnej žiadosti poveriť vykonávaním tejto smernice sociálnych partnerov za predpokladu, že prijmú všetky potrebné opatrenia, aby mohli kedykoľvek zaručiť výsledky uložené touto smernicou. |
| --- | --- |

(11)

Členské štáty môžu na základe spoločnej žiadosti poveriť vykonávaním tejto smernice sociálnych partnerov za predpokladu, že prijmú všetky potrebné opatrenia, aby mohli kedykoľvek zaručiť výsledky uložené touto smernicou.

| (12) | V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (2) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Únie vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a transpozičnými opatreniami, |
| --- | --- |

(12)

V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (2) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Únie vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a transpozičnými opatreniami,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Touto smernicou sa vykonáva Rámcová dohoda o prevencii poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore podpísaná európskymi sociálnymi partnermi HOSPEEM a EPSU 17. júla 2009, ako sa uvádza v prílohe.

Článok 2

Členské štáty určia, aké sankcie sú uplatniteľné v prípade porušenia vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

Článok 3

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou alebo zabezpečia, aby sociálni partneri zaviedli nevyhnutné opatrenia dohodou najneskôr do 11. mája 2013. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 4

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 5

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 10. mája 2010

Za Radu

predsedníčka

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  Prečíslované: článok 154 ods. 4 a článok 155 ZFEÚ.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

RÁMCOVÁ DOHODA O PREVENCII PORANENÍ OSTRÝMI PREDMETMI V NEMOCNIČNOM A ZDRAVOTNÍCKOM SEKTORE

Preambula

| 1. | Každý aktér v nemocničnom a zdravotníckom sektore by si mal byť vedomý dôležitosti problematiky ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. Prijatie opatrení na predchádzanie zbytočným poraneniam a na ochranu pred nimi bude v prípade ich riadneho vykonávania pozitívne vplývať na zdroje. |
| --- | --- |

1.

Každý aktér v nemocničnom a zdravotníckom sektore by si mal byť vedomý dôležitosti problematiky ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. Prijatie opatrení na predchádzanie zbytočným poraneniam a na ochranu pred nimi bude v prípade ich riadneho vykonávania pozitívne vplývať na zdroje.

| 2. | Ochrana zdravia a bezpečnosť pracovníkov sú prvoradé a úzko súvisia so zdravím pacientov. Podporuje to kvalitu starostlivosti. |
| --- | --- |

2.

Ochrana zdravia a bezpečnosť pracovníkov sú prvoradé a úzko súvisia so zdravím pacientov. Podporuje to kvalitu starostlivosti.

| 3. | Proces tvorby a vykonávania politík týkajúcich sa ostrých zdravotníckych predmetov by mal byť výsledkom sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

3.

Proces tvorby a vykonávania politík týkajúcich sa ostrých zdravotníckych predmetov by mal byť výsledkom sociálneho dialógu.

| 4. | HOSPEEM (Európske združenie zamestnávateľov v nemocničnom a zdravotníckom sektore) a EPSU (Európska federácia odborových organizácií verejnej správy), uznávaní európski sociálni partneri v nemocničnom a zdravotníckom sektore, sa dohodli takto: |
| --- | --- |

4.

HOSPEEM (Európske združenie zamestnávateľov v nemocničnom a zdravotníckom sektore) a EPSU (Európska federácia odborových organizácií verejnej správy), uznávaní európski sociálni partneri v nemocničnom a zdravotníckom sektore, sa dohodli takto:

Všeobecné úvahy

| 1. | So zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 138 a článok 139 ods. 2 (1); |
| --- | --- |

1.

So zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 138 a článok 139 ods. 2 (1);

| 2. | so zreteľom na smernicu Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (2); |
| --- | --- |

2.

so zreteľom na smernicu Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (2);

| 3. | so zreteľom na smernicu Rady 89/655/EHS z 30. novembra 1989 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných zariadení pracovníkmi pri práci (3); |
| --- | --- |

3.

so zreteľom na smernicu Rady 89/655/EHS z 30. novembra 1989 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných zariadení pracovníkmi pri práci (3);

| 4. | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/54/ES z 18. septembra 2000 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s vystavením biologickým faktorom pri práci (4); |
| --- | --- |

4.

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/54/ES z 18. septembra 2000 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s vystavením biologickým faktorom pri práci (4);

| 5. | so zreteľom na stratégiu Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007 – 2012 (5); |
| --- | --- |

5.

so zreteľom na stratégiu Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007 – 2012 (5);

| 6. | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve (6); |
| --- | --- |

6.

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve (6);

| 7. | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2006 o ochrane pracovníkov v európskom zdravotníctve pred infekciami prenášanými krvou v dôsledku poranení injekčnou ihlou [2006/2015(INI)]; |
| --- | --- |

7.

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2006 o ochrane pracovníkov v európskom zdravotníctve pred infekciami prenášanými krvou v dôsledku poranení injekčnou ihlou [2006/2015(INI)];

| 8. | so zreteľom na prvú a druhú fázu porád Európskej komisie o ochrane pracovníkov v európskom zdravotníctve pred infekciami prenášanými krvou v dôsledku poranení injekčnou ihlou; |
| --- | --- |

8.

so zreteľom na prvú a druhú fázu porád Európskej komisie o ochrane pracovníkov v európskom zdravotníctve pred infekciami prenášanými krvou v dôsledku poranení injekčnou ihlou;

| 9. | so zreteľom na výsledky technického seminára EPSU – HOSPEEM o poraneniach injekčnou ihlou zo 7. februára 2008; |
| --- | --- |

9.

so zreteľom na výsledky technického seminára EPSU – HOSPEEM o poraneniach injekčnou ihlou zo 7. februára 2008;

| 10. | so zreteľom na hierarchiu všeobecných zásad prevencie stanovených v článku 6 smernice Rady 89/391/EHS, ako aj na preventívne opatrenia vymedzené v článkoch 3, 5 a 6 smernice 2000/54/ES; |
| --- | --- |

10.

so zreteľom na hierarchiu všeobecných zásad prevencie stanovených v článku 6 smernice Rady 89/391/EHS, ako aj na preventívne opatrenia vymedzené v článkoch 3, 5 a 6 smernice 2000/54/ES;

| 11. | so zreteľom na spoločné usmernenia ILO/WHO týkajúce sa zdravotníckych služieb a HIV/AIDS a na spoločné usmernenia ILO/WHO týkajúce sa postexpozičnej profylaxie na predchádzanie infekcie vírusom HIV; |
| --- | --- |

11.

so zreteľom na spoločné usmernenia ILO/WHO týkajúce sa zdravotníckych služieb a HIV/AIDS a na spoločné usmernenia ILO/WHO týkajúce sa postexpozičnej profylaxie na predchádzanie infekcie vírusom HIV;

| 12. | pri plnom rešpektovaní existujúcich vnútroštátnych právnych predpisov a kolektívnych zmlúv; |
| --- | --- |

12.

pri plnom rešpektovaní existujúcich vnútroštátnych právnych predpisov a kolektívnych zmlúv;

| 13. | keďže je potrebné prijať opatrenia na posúdenie rozsahu výskytu poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore, pričom vedecké dôkazy preukazujú, že preventívnymi a ochrannými opatreniami sa dá podstatne znížiť výskyt úrazov a infekcií; |
| --- | --- |

13.

keďže je potrebné prijať opatrenia na posúdenie rozsahu výskytu poranení ostrými predmetmi v nemocničnom a zdravotníckom sektore, pričom vedecké dôkazy preukazujú, že preventívnymi a ochrannými opatreniami sa dá podstatne znížiť výskyt úrazov a infekcií;

| 14. | keďže úplný postup posúdenia rizika je nevyhnutným predpokladom prijatia vhodných opatrení na predchádzanie poranení a infekcií; |
| --- | --- |

14.

keďže úplný postup posúdenia rizika je nevyhnutným predpokladom prijatia vhodných opatrení na predchádzanie poranení a infekcií;

| 15. | keďže je potrebné, aby zamestnávatelia a zástupcovia zamestnancov pre oblasť ochrany zdravia a bezpečnosti spolupracovali s cieľom predchádzať poraneniam a infekciám spôsobeným ostrými zdravotníckymi predmetmi a chrániť pracovníkov pred nimi; |
| --- | --- |

15.

keďže je potrebné, aby zamestnávatelia a zástupcovia zamestnancov pre oblasť ochrany zdravia a bezpečnosti spolupracovali s cieľom predchádzať poraneniam a infekciám spôsobeným ostrými zdravotníckymi predmetmi a chrániť pracovníkov pred nimi;

| 16. | keďže poranenia ostrými predmetmi sa týkajú predovšetkým, nie však výlučne, zdravotníckych pracovníkov; |
| --- | --- |

16.

keďže poranenia ostrými predmetmi sa týkajú predovšetkým, nie však výlučne, zdravotníckych pracovníkov;

| 17. | keďže študenti absolvujúci v rámci svojho vzdelávania klinickú odbornú prípravu sa podľa tejto dohody nepovažujú za pracovníkov, mali by sa na nich vzťahovať preventívne a ochranné opatrenia uvedené v tejto dohode, pričom povinnosti sú upravené podľa vnútroštátnych právnych predpisov a praxe. |
| --- | --- |

17.

keďže študenti absolvujúci v rámci svojho vzdelávania klinickú odbornú prípravu sa podľa tejto dohody nepovažujú za pracovníkov, mali by sa na nich vzťahovať preventívne a ochranné opatrenia uvedené v tejto dohode, pričom povinnosti sú upravené podľa vnútroštátnych právnych predpisov a praxe.

Ustanovenie 1:   Účel

Účelom tejto rámcovej dohody je:

| — | vytvoriť čo najbezpečnejšie pracovné prostredie, |
| --- | --- |

—

vytvoriť čo najbezpečnejšie pracovné prostredie,

| — | predchádzať poraneniam pracovníkov spôsobeným všetkými ostrými zdravotníckymi predmetmi (vrátane injekčných ihiel), |
| --- | --- |

—

predchádzať poraneniam pracovníkov spôsobeným všetkými ostrými zdravotníckymi predmetmi (vrátane injekčných ihiel),

| — | chrániť pracovníkov vystavených riziku, |
| --- | --- |

—

chrániť pracovníkov vystavených riziku,

| — | stanoviť integrovaný prístup, pričom sa vypracujú politiky v oblasti posúdenia rizika, predchádzania riziku, odbornej prípravy, informovania, zvyšovania povedomia a monitorovania, |
| --- | --- |

—

stanoviť integrovaný prístup, pričom sa vypracujú politiky v oblasti posúdenia rizika, predchádzania riziku, odbornej prípravy, informovania, zvyšovania povedomia a monitorovania,

| — | zaviesť postupy reakcie a následných opatrení. |
| --- | --- |

—

zaviesť postupy reakcie a následných opatrení.

Ustanovenie 2:   Rozsah pôsobnosti

Táto dohoda sa uplatňuje na všetkých pracovníkov v nemocničnom a zdravotníckom sektore a na všetky osoby, ktoré patria do riadiacich a dozorných právomocí zamestnávateľov. Zamestnávatelia by mali vyvinúť úsilie s cieľom zabezpečiť, aby subdodávatelia dodržiavali ustanovenia stanovené v tejto dohode.

Ustanovenie 3:   Vymedzenie pojmov

V zmysle tejto dohody:

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

Ustanovenie 4:   Zásady

| 1. | Dobre vyškolená, zdrojmi primerane vybavená a bezpečná pracovná sila poskytujúca zdravotnícke služby je z hľadiska prevencie rizika poranení a infekcií spôsobených ostrými zdravotníckymi predmetmi nevyhnutná. Predchádzanie vystaveniu riziku je kľúčovou stratégiou pri odstraňovaní a minimalizácii rizika poranení alebo infekcií, ku ktorým dochádza pri výkone povolania. |
| --- | --- |

1.

Dobre vyškolená, zdrojmi primerane vybavená a bezpečná pracovná sila poskytujúca zdravotnícke služby je z hľadiska prevencie rizika poranení a infekcií spôsobených ostrými zdravotníckymi predmetmi nevyhnutná. Predchádzanie vystaveniu riziku je kľúčovou stratégiou pri odstraňovaní a minimalizácii rizika poranení alebo infekcií, ku ktorým dochádza pri výkone povolania.

| 2. | Zástupcovia pre oblasť ochrany zdravia a bezpečnosti zohrávajú pri prevencii rizika a ochrane kľúčovú úlohu. |
| --- | --- |

2.

Zástupcovia pre oblasť ochrany zdravia a bezpečnosti zohrávajú pri prevencii rizika a ochrane kľúčovú úlohu.

| 3. | Zamestnávateľ má povinnosť zaistiť bezpečnosť a zdravie pracovníkov vzhľadom na všetky aspekty týkajúce sa práce vrátane psycho-sociálnych faktorov a organizácie práce. |
| --- | --- |

3.

Zamestnávateľ má povinnosť zaistiť bezpečnosť a zdravie pracovníkov vzhľadom na všetky aspekty týkajúce sa práce vrátane psycho-sociálnych faktorov a organizácie práce.

| 4. | Zodpovednosťou každého pracovníka je v čo najväčšej miere a v súlade s odbornou prípravou a s pokynmi, ktoré poskytol jeho zamestnávateľ, dbať o svoju vlastnú bezpečnosť a ochranu zdravia, ako aj o bezpečnosť a ochranu zdravia iných osôb, na ktoré vplýva výkonom svojej práce. |
| --- | --- |

4.

Zodpovednosťou každého pracovníka je v čo najväčšej miere a v súlade s odbornou prípravou a s pokynmi, ktoré poskytol jeho zamestnávateľ, dbať o svoju vlastnú bezpečnosť a ochranu zdravia, ako aj o bezpečnosť a ochranu zdravia iných osôb, na ktoré vplýva výkonom svojej práce.

| 5. | Zamestnávateľ vytvára prostredie, v ktorom sa pracovníci a ich zástupcovia podieľajú na tvorbe politík a praxe v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti. |
| --- | --- |

5.

Zamestnávateľ vytvára prostredie, v ktorom sa pracovníci a ich zástupcovia podieľajú na tvorbe politík a praxe v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti.

| 6. | Zásada ďalších špecifických preventívnych opatrení uvedených v ustanoveniach 5 – 10 tejto dohody znamená nikdy nepredpokladať, že neexistuje žiadne riziko. Uplatňuje sa hierarchia všeobecných zásad prevencie podľa článku 6 smernice 89/391/EHS a článkov 3, 5 a 6 smernice 2000/54/ES. |
| --- | --- |

6.

Zásada ďalších špecifických preventívnych opatrení uvedených v ustanoveniach 5 – 10 tejto dohody znamená nikdy nepredpokladať, že neexistuje žiadne riziko. Uplatňuje sa hierarchia všeobecných zásad prevencie podľa článku 6 smernice 89/391/EHS a článkov 3, 5 a 6 smernice 2000/54/ES.

| 7. | Zamestnávatelia a zástupcovia pracovníkov spolupracujú na vhodnej úrovni, aby odstránili riziká a predchádzali im, chránili zdravie a bezpečnosť pracovníkov a vytvárali bezpečné pracovné prostredie, vrátane porád týkajúcich sa výberu a používania bezpečných prostriedkov, pričom sa určí čo najlepší spôsob uskutočňovania procesov odbornej prípravy, informovania a zvyšovania povedomia. |
| --- | --- |

7.

Zamestnávatelia a zástupcovia pracovníkov spolupracujú na vhodnej úrovni, aby odstránili riziká a predchádzali im, chránili zdravie a bezpečnosť pracovníkov a vytvárali bezpečné pracovné prostredie, vrátane porád týkajúcich sa výberu a používania bezpečných prostriedkov, pričom sa určí čo najlepší spôsob uskutočňovania procesov odbornej prípravy, informovania a zvyšovania povedomia.

| 8. | Je potrebné prijať opatrenia prostredníctvom procesu informovania a porád v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo kolektívnymi zmluvami. |
| --- | --- |

8.

Je potrebné prijať opatrenia prostredníctvom procesu informovania a porád v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo kolektívnymi zmluvami.

| 9. | Účinnosť opatrení na zvyšovanie povedomia znamená spoločné povinnosti zamestnávateľov, pracovníkov a ich zástupcov. |
| --- | --- |

9.

Účinnosť opatrení na zvyšovanie povedomia znamená spoločné povinnosti zamestnávateľov, pracovníkov a ich zástupcov.

| 10. | Na dosiahnutie čo najbezpečnejšieho pracoviska je nevyhnutná kombinácia opatrení plánovania, zvyšovania povedomia, informovania, odbornej prípravy, prevencie a monitorovania. |
| --- | --- |

10.

Na dosiahnutie čo najbezpečnejšieho pracoviska je nevyhnutná kombinácia opatrení plánovania, zvyšovania povedomia, informovania, odbornej prípravy, prevencie a monitorovania.

| 11. | Podporuje sa kultúra „nepripisovať vinu“. Postup podávania správ o prípadoch by sa mal skôr zameriavať na systémové faktory než na individuálne chyby. Systematické podávanie správ sa musí považovať za akceptovaný postup. |
| --- | --- |

11.

Podporuje sa kultúra „nepripisovať vinu“. Postup podávania správ o prípadoch by sa mal skôr zameriavať na systémové faktory než na individuálne chyby. Systematické podávanie správ sa musí považovať za akceptovaný postup.

Ustanovenie 5:   Posúdenie rizika

| 1. | Postupy posúdenia rizika sa vykonávajú v súlade s článkami 3 a 6 smernice 2000/54/ES a článkami 6 a 9 smernice 89/391/EHS. |
| --- | --- |

1.

Postupy posúdenia rizika sa vykonávajú v súlade s článkami 3 a 6 smernice 2000/54/ES a článkami 6 a 9 smernice 89/391/EHS.

| 2. | Posúdenie rizika zahŕňa určenie, či dochádza k vystaveniu riziku, uvedomenie si dôležitosti dobre vybaveného a organizovaného pracovného prostredia a vzťahuje sa na všetky situácie súvisiace s poranením, krvou alebo s iným potenciálne infekčným materiálom. |
| --- | --- |

2.

Posúdenie rizika zahŕňa určenie, či dochádza k vystaveniu riziku, uvedomenie si dôležitosti dobre vybaveného a organizovaného pracovného prostredia a vzťahuje sa na všetky situácie súvisiace s poranením, krvou alebo s iným potenciálne infekčným materiálom.

| 3. | Pri posudzovaní rizika sa berie do úvahy technológia, organizácia práce, pracovné podmienky, úroveň kvalifikácií, psycho-sociálne faktory súvisiace s prácou a vplyv faktorov súvisiacich s pracovným prostredím. Takto sa:






  — | určí spôsob odstránenia vystavenia riziku, |
| --- | --- | --- |

3.

Pri posudzovaní rizika sa berie do úvahy technológia, organizácia práce, pracovné podmienky, úroveň kvalifikácií, psycho-sociálne faktory súvisiace s prácou a vplyv faktorov súvisiacich s pracovným prostredím. Takto sa:

—

určí spôsob odstránenia vystavenia riziku,

| — | zvážia možné alternatívne systémy. |
| --- | --- |

—

zvážia možné alternatívne systémy.

Ustanovenie 6:   Odstránenie, prevencia a ochrana

| 1. | Ak výsledky posúdenia rizika odhalia riziko poranení ostrým predmetom a/alebo infekcie, vystavenie pracovníkov sa musí odstrániť prijatím týchto opatrení, a to bez ohľadu na ich poradie:






  — | Stanovenie a zavedenie bezpečných postupov na používanie a zneškodňovanie ostrých zdravotníckych nástrojov a kontaminovaného odpadu. Tieto postupy sa pravidelne prehodnocujú a tvoria neoddeliteľnú súčasť opatrení na informovanie a odbornú prípravu pracovníkov podľa ustanovenia 8. |
| --- | --- | --- |

1.

Ak výsledky posúdenia rizika odhalia riziko poranení ostrým predmetom a/alebo infekcie, vystavenie pracovníkov sa musí odstrániť prijatím týchto opatrení, a to bez ohľadu na ich poradie:

—

Stanovenie a zavedenie bezpečných postupov na používanie a zneškodňovanie ostrých zdravotníckych nástrojov a kontaminovaného odpadu. Tieto postupy sa pravidelne prehodnocujú a tvoria neoddeliteľnú súčasť opatrení na informovanie a odbornú prípravu pracovníkov podľa ustanovenia 8.

| — | Odstránenie zbytočného používania ostrých predmetov zavedením zmien do praxe a na základe výsledkov posúdenia rizika, pričom sa poskytnú zdravotnícke pomôcky s integrovanými bezpečnostnými ochrannými mechanizmami. |
| --- | --- |

—

Odstránenie zbytočného používania ostrých predmetov zavedením zmien do praxe a na základe výsledkov posúdenia rizika, pričom sa poskytnú zdravotnícke pomôcky s integrovanými bezpečnostnými ochrannými mechanizmami.

| — | S okamžitou platnosťou sa zakazujú praktiky opätovného nasadzovania krytu na ihly („recapping“). |
| --- | --- |

—

S okamžitou platnosťou sa zakazujú praktiky opätovného nasadzovania krytu na ihly („recapping“).

| 2. | So zreteľom na danú činnosť a posúdenie rizika sa vystavenie riziku musí znížiť na takú nízku úroveň, ktorá je potrebná, aby sa primerane chránili bezpečnosť a zdravie príslušných pracovníkov. V závislosti od výsledkov posúdenia rizika sa uplatňujú tieto opatrenia:






  — | Zavedenie účinných postupov zneškodňovania a umiestnenie jasne označených a technicky bezpečných nádob na manipuláciu s jednorazovými ostrými predmetmi a injekčným materiálom čo najbližšie k posudzovaným priestorom, kde sa používajú alebo nachádzajú ostré predmety. |
| --- | --- | --- |

2.

So zreteľom na danú činnosť a posúdenie rizika sa vystavenie riziku musí znížiť na takú nízku úroveň, ktorá je potrebná, aby sa primerane chránili bezpečnosť a zdravie príslušných pracovníkov. V závislosti od výsledkov posúdenia rizika sa uplatňujú tieto opatrenia:

—

Zavedenie účinných postupov zneškodňovania a umiestnenie jasne označených a technicky bezpečných nádob na manipuláciu s jednorazovými ostrými predmetmi a injekčným materiálom čo najbližšie k posudzovaným priestorom, kde sa používajú alebo nachádzajú ostré predmety.

| — | Prevencia rizika infekcií zavedením bezpečných systémov práce, a to:






  a) | vypracovaním celkovej koherentnej politiky prevencie, ktorá zahŕňa technológiu, organizáciu práce, pracovné podmienky, psycho-sociálne faktory týkajúce sa práce a vplyv faktorov týkajúcich sa pracovného prostredia; |
| --- | --- | --- |

—

Prevencia rizika infekcií zavedením bezpečných systémov práce, a to:

a)

vypracovaním celkovej koherentnej politiky prevencie, ktorá zahŕňa technológiu, organizáciu práce, pracovné podmienky, psycho-sociálne faktory týkajúce sa práce a vplyv faktorov týkajúcich sa pracovného prostredia;

| b) | odbornou prípravou; |
| --- | --- |

b)

odbornou prípravou;

| c) | vykonaním postupov zdravotného dohľadu v súlade s článkom 14 smernice 2000/54/ES. |
| --- | --- |

c)

vykonaním postupov zdravotného dohľadu v súlade s článkom 14 smernice 2000/54/ES.

| — | Používanie osobných ochranných prostriedkov. |
| --- | --- |

—

Používanie osobných ochranných prostriedkov.

| 3. | Ak sa posúdením uvedeným v ustanovení 5 odhalí riziko ohrozenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov vzhľadom na ich vystavenie biologickým faktorom, proti ktorým existujú účinné očkovacie látky, pracovníkom sa ponúka očkovanie. |
| --- | --- |

3.

Ak sa posúdením uvedeným v ustanovení 5 odhalí riziko ohrozenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov vzhľadom na ich vystavenie biologickým faktorom, proti ktorým existujú účinné očkovacie látky, pracovníkom sa ponúka očkovanie.

| 4. | Očkovanie a v prípade potreby preočkovanie sa vykonávajú v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou vrátane určenia druhu očkovacích látok.






  — | Pracovníci sú informovaní o výhodách a nevýhodách očkovania aj nezaočkovania. |
| --- | --- | --- |

4.

Očkovanie a v prípade potreby preočkovanie sa vykonávajú v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou vrátane určenia druhu očkovacích látok.

—

Pracovníci sú informovaní o výhodách a nevýhodách očkovania aj nezaočkovania.

| — | Všetkým pracovníkom a študentom poskytujúcim zdravotnú starostlivosť a súvisiace činnosti na pracovisku sa musí ponúkať bezplatné očkovanie. |
| --- | --- |

—

Všetkým pracovníkom a študentom poskytujúcim zdravotnú starostlivosť a súvisiace činnosti na pracovisku sa musí ponúkať bezplatné očkovanie.

Ustanovenie 7:   Informovanie a zvyšovanie povedomia

Keďže ostré predmety sa považujú za pracovné prostriedky v zmysle smernice 89/655/EHS (8), okrem informovania a písomných návodov uvedených v článku 6 smernice 89/655/EHS, ktoré sa majú poskytovať pracovníkom, prijíma zamestnávateľ tieto vhodné opatrenia:

| — | označenie rozličných rizík, |
| --- | --- |

—

označenie rozličných rizík,

| — | poskytovanie usmernenia týkajúceho sa existujúcich právnych predpisov, |
| --- | --- |

—

poskytovanie usmernenia týkajúceho sa existujúcich právnych predpisov,

| — | podporovanie osvedčených postupov v oblasti prevencie a evidencie prípadov/úrazov, |
| --- | --- |

—

podporovanie osvedčených postupov v oblasti prevencie a evidencie prípadov/úrazov,

| — | zvyšovanie povedomia vyvíjaním činností a propagačnými materiálmi v spolupráci so zastupujúcimi odborovými organizáciami a/alebo zástupcami pracovníkov, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie povedomia vyvíjaním činností a propagačnými materiálmi v spolupráci so zastupujúcimi odborovými organizáciami a/alebo zástupcami pracovníkov,

| — | poskytovanie informácií o dostupných podporných programoch. |
| --- | --- |

—

poskytovanie informácií o dostupných podporných programoch.

Ustanovenie 8:   Odborná príprava

Okrem opatrení stanovených podľa článku 9 smernice 2000/54/ES sa poskytuje vhodná odborná príprava o politikách a postupoch súvisiacich s poraneniami ostrými predmetmi vrátane odbornej prípravy o:

| — | správnom používaní zdravotníckych pomôcok s integrovanými mechanizmami na ochranu pred ostrými predmetmi, |
| --- | --- |

—

správnom používaní zdravotníckych pomôcok s integrovanými mechanizmami na ochranu pred ostrými predmetmi,

| — | zaškolení každého nového a dočasného pracovníka, |
| --- | --- |

—

zaškolení každého nového a dočasného pracovníka,

| — | riziku v súvislosti s vystavením kontaktu s krvou a telesnými tekutinami, |
| --- | --- |

—

riziku v súvislosti s vystavením kontaktu s krvou a telesnými tekutinami,

| — | preventívnych opatreniach vrátane štandardných bezpečnostných opatrení, bezpečných systémov práce, postupov správneho používania a zneškodňovania, významu imunizácie, a to v súlade s postupmi na pracovisku, |
| --- | --- |

—

preventívnych opatreniach vrátane štandardných bezpečnostných opatrení, bezpečných systémov práce, postupov správneho používania a zneškodňovania, významu imunizácie, a to v súlade s postupmi na pracovisku,

| — | postupoch podávania správ, reakcie a monitorovania a ich význame, |
| --- | --- |

—

postupoch podávania správ, reakcie a monitorovania a ich význame,

| — | opatreniach, ktoré sa majú prijať v prípade poranení. |
| --- | --- |

—

opatreniach, ktoré sa majú prijať v prípade poranení.

Zamestnávatelia musia organizovať a poskytovať odbornú prípravu, ktorá je pre pracovníkov povinná. Zamestnávatelia musia uvoľniť pracovníkov, od ktorých sa vyžaduje, aby sa odbornej prípravy zúčastnili. Táto odborná príprava sa poskytuje pravidelne, pričom sa berú do úvahy výsledky monitorovania, modernizácie a zlepšenia.

Ustanovenie 9:   Podávanie správ

| 1. | Podávanie správ zahŕňa revíziu zavedených postupov podávania správ so zástupcami pre oblasť ochrany zdravia a bezpečnosti a/alebo s príslušnými zástupcami zamestnávateľov/pracovníkov. Mechanizmy podávania správ by mali zahŕňať miestne, vnútroštátne a celoeurópske systémy. |
| --- | --- |

1.

Podávanie správ zahŕňa revíziu zavedených postupov podávania správ so zástupcami pre oblasť ochrany zdravia a bezpečnosti a/alebo s príslušnými zástupcami zamestnávateľov/pracovníkov. Mechanizmy podávania správ by mali zahŕňať miestne, vnútroštátne a celoeurópske systémy.

| 2. | Pracovníci bezodkladne podávajú zamestnávateľom a/alebo zodpovednej osobe a/alebo osobe zodpovednej za bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci správu o každom úraze alebo prípade, ktoré súvisia s ostrými predmetmi. |
| --- | --- |

2.

Pracovníci bezodkladne podávajú zamestnávateľom a/alebo zodpovednej osobe a/alebo osobe zodpovednej za bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci správu o každom úraze alebo prípade, ktoré súvisia s ostrými predmetmi.

Ustanovenie 10:   Reakcia a následné opatrenia

Tam, kde dochádza k poraneniu ostrými predmetmi, sú zavedené stratégie a postupy. Všetci pracovníci musia byť s týmito stratégiami a postupmi oboznámení. Mali by byť v súlade s európskymi, vnútroštátnymi/regionálnymi právnymi predpismi a prípadne s kolektívnymi zmluvami.

Prijímajú sa najmä tieto opatrenia:

| — | Zamestnávateľ vykonáva bezodkladné kroky na zabezpečenie starostlivosti o poraneného pracovníka vrátane poskytnutia postexpozičnej profylaxie a potrebných zdravotných testov, keď sa to vyžaduje zo zdravotných dôvodov, ako aj vhodného zdravotného dohľadu v súlade s ustanovením 6 ods. 2 písm. c). |
| --- | --- |

—

Zamestnávateľ vykonáva bezodkladné kroky na zabezpečenie starostlivosti o poraneného pracovníka vrátane poskytnutia postexpozičnej profylaxie a potrebných zdravotných testov, keď sa to vyžaduje zo zdravotných dôvodov, ako aj vhodného zdravotného dohľadu v súlade s ustanovením 6 ods. 2 písm. c).

| — | Zamestnávateľ prešetruje príčiny a okolnosti a zaznamenáva úraz/prípad, pričom v prípade potreby prijíma potrebné opatrenia. Pracovník musí včas poskytnúť príslušné informácie, aby sa doplnili podrobnosti o úraze alebo prípade. |
| --- | --- |

—

Zamestnávateľ prešetruje príčiny a okolnosti a zaznamenáva úraz/prípad, pričom v prípade potreby prijíma potrebné opatrenia. Pracovník musí včas poskytnúť príslušné informácie, aby sa doplnili podrobnosti o úraze alebo prípade.

| — | V prípadoch poranenia zamestnávateľ zváži tieto kroky vrátane prípadného poradenstva určeného pracovníkom a zaručeného zdravotníckeho ošetrenia: rehabilitácia, pokračovanie pracovného pomeru a sprístupnenie náhrady sú v súlade s dohodami alebo právnymi predpismi na vnútroštátnej a/alebo sektorovej úrovni. |
| --- | --- |

—

V prípadoch poranenia zamestnávateľ zváži tieto kroky vrátane prípadného poradenstva určeného pracovníkom a zaručeného zdravotníckeho ošetrenia: rehabilitácia, pokračovanie pracovného pomeru a sprístupnenie náhrady sú v súlade s dohodami alebo právnymi predpismi na vnútroštátnej a/alebo sektorovej úrovni.

Dôvernosť informácií o poranení, diagnóze a liečbe je prvoradá a musí sa dodržiavať.

Ustanovenie 11:   Vykonávanie

Touto dohodou nie sú dotknuté existujúce, budúce vnútroštátne ustanovenia a ustanovenia Spoločenstva (9), ktoré sú z hľadiska ochrany pracovníkov pred poraneniami ostrými zdravotníckymi predmetmi priaznivejšie.

Signatárske strany žiadajú Komisiu o predloženie tejto rámcovej dohody Rade, aby prijala rozhodnutie, ktorým sa táto dohoda v členských štátoch Európskej únie stane záväznou.

Ak sa táto dohoda bude vykonávať rozhodnutím Rady, Komisia môže na európskej úrovni a bez toho, aby bola dotknutá príslušná úloha Komisie, vnútroštátnych súdov a Európskeho súdneho dvora, jej výkladom poveriť signatárske strany, ktoré vydajú svoje stanovisko.

Ak o to jedna zo strán dohody požiada, signatárske strany preskúmajú uplatňovanie tejto dohody po uplynutí piatich rokov od dátumu rozhodnutia Rady.

V Bruseli 17. júla 2009

Za EPSU

Karen JENNINGS

Za HOSPEEM

Godfrey PERERA

---

(1)  Prečíslované: článok 154 a článok 155 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ.

1

(2)  Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 393, 30.12.1990, s. 13. Následne sa smernica kodifikovala v smernici 2009/104/ES (Ú. v. EÚ L 260, 3.10.2009, s. 5).

3

(4)  Ú. v. ES L 262, 17.10.2000, s. 21.

4

(5)  KOM(2007) 62 v konečnom znení, 21.2.2007.

5

(6)  Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 29.

6

(7)  Ú. v. ES L 206, 29.7.1991, s. 19.

7

(8)  Následne sa smernica kodifikovala v smernici 2009/104/ES.

8

(9)  „Spoločenstva“ sa od 1. decembra 2009 nahradzuje slovom „Únie“.

9

---

| 1.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/73

---

SMERNICA KOMISIE 2010/34/EÚ

z 31. mája 2010,

ktorou sa mení a dopĺňa príloha I k smernici Rady 91/414/EHS, pokiaľ ide o rozšírenie použitia účinnej látky penkonazol

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (1), a najmä na jej článok 6 ods. 1,

keďže:

| (1) | Smernicou Komisie 2009/77/ES (2) sa penkonazol zahrnul ako účinná látka do prílohy I k smernici 91/414/EHS s osobitným ustanovením, že členské štáty môžu povoľovať iba použitia v skleníkoch a že oznamovateľ musí predložiť ďalšie informácie o zotrvaní a správaní pôdneho metabolitu U1 do 31. decembra 2011. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou Komisie 2009/77/ES (2) sa penkonazol zahrnul ako účinná látka do prílohy I k smernici 91/414/EHS s osobitným ustanovením, že členské štáty môžu povoľovať iba použitia v skleníkoch a že oznamovateľ musí predložiť ďalšie informácie o zotrvaní a správaní pôdneho metabolitu U1 do 31. decembra 2011.

| (2) | Dňa 6. mája 2009 oznamovateľ predložil požadované informácie Nemecku, ktoré bolo určené ako spravodajský členský štát nariadením Komisie (ES) č. 451/2000 (3). Nemecko posúdilo dodatočné informácie a 6. novembra 2009 predložilo Komisii dodatok k návrhu hodnotiacej správy týkajúcej sa penkonazolu, ktorý bol postúpený ďalším členským štátom a Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA), aby k nemu mohli predkladať pripomienky. Prijaté pripomienky neobsahovali žiadne závažné problémové otázky a ďalšie členské štáty a EFSA neuviedli žiadny argument, ktorý by vylučoval rozšírenie použitia. Návrh hodnotiacej správy spolu s uvedeným dodatkom preskúmali členské štáty a Komisia v rámci Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a dokončili ho 11. mája 2010 v podobe revíznej správy Komisie týkajúcej sa penkonazolu. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 6. mája 2009 oznamovateľ predložil požadované informácie Nemecku, ktoré bolo určené ako spravodajský členský štát nariadením Komisie (ES) č. 451/2000 (3). Nemecko posúdilo dodatočné informácie a 6. novembra 2009 predložilo Komisii dodatok k návrhu hodnotiacej správy týkajúcej sa penkonazolu, ktorý bol postúpený ďalším členským štátom a Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA), aby k nemu mohli predkladať pripomienky. Prijaté pripomienky neobsahovali žiadne závažné problémové otázky a ďalšie členské štáty a EFSA neuviedli žiadny argument, ktorý by vylučoval rozšírenie použitia. Návrh hodnotiacej správy spolu s uvedeným dodatkom preskúmali členské štáty a Komisia v rámci Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a dokončili ho 11. mája 2010 v podobe revíznej správy Komisie týkajúcej sa penkonazolu.

| (3) | Nové informácie o zotrvaní a správaní metabolitu U1 predložené oznamovateľom a nové posúdenie vykonané spravodajským členským štátom ukazujú, že možno očakávať, že prípravky na ochranu rastlín s obsahom penkonazolu vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 písm. a) a b) smernice 91/414/EHS, najmä pokiaľ ide o plánované určené spôsoby používania stanovené v pôvodnom spise, ktoré sa preskúmali a podrobne opísali v revíznej správe Komisie. Preto už nie je potrebné, aby sa používanie penkonazolu naďalej obmedzovalo iba na skleníky, ako sa stanovuje v smernici 91/414/EHS zmenenej a doplnenej smernicou 2009/77/ES. |
| --- | --- |

(3)

Nové informácie o zotrvaní a správaní metabolitu U1 predložené oznamovateľom a nové posúdenie vykonané spravodajským členským štátom ukazujú, že možno očakávať, že prípravky na ochranu rastlín s obsahom penkonazolu vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 písm. a) a b) smernice 91/414/EHS, najmä pokiaľ ide o plánované určené spôsoby používania stanovené v pôvodnom spise, ktoré sa preskúmali a podrobne opísali v revíznej správe Komisie. Preto už nie je potrebné, aby sa používanie penkonazolu naďalej obmedzovalo iba na skleníky, ako sa stanovuje v smernici 91/414/EHS zmenenej a doplnenej smernicou 2009/77/ES.

| (4) | Bez toho, aby bol dotknutý uvedený záver, je vhodné získať ďalšie informácie o určitých konkrétnych bodoch. V článku 6 ods. 1 smernice 91/414/ES sa ustanovuje, že zaradenie látky do prílohy I môže podliehať určitým podmienkam. Z toho dôvodu je vhodné žiadať, aby oznamovateľ predložil ďalšie informácie o zotrvaní a správaní pôdneho metabolitu CGA179944 v kyslých pôdach. |
| --- | --- |

(4)

Bez toho, aby bol dotknutý uvedený záver, je vhodné získať ďalšie informácie o určitých konkrétnych bodoch. V článku 6 ods. 1 smernice 91/414/ES sa ustanovuje, že zaradenie látky do prílohy I môže podliehať určitým podmienkam. Z toho dôvodu je vhodné žiadať, aby oznamovateľ predložil ďalšie informácie o zotrvaní a správaní pôdneho metabolitu CGA179944 v kyslých pôdach.

| (5) | Preto je vhodné smernicu 91/414/EHS zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(5)

Preto je vhodné smernicu 91/414/EHS zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (6) | Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Príloha I k smernici 91/414/EHS sa mení a dopĺňa tak, ako je stanovené v prílohe k tejto smernici.

Článok 2

Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 30. júna 2010 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi uvedenými ustanoveniami a touto smernicou.

Členské štáty uplatňujú uvedené ustanovenia od 1. júla 2010.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

Článok 3

Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 31. mája 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 172, 2.7.2009, s. 23.

2

(3)  Ú. v. ES L 55, 29.2.2000, s. 25.

3

---

PRÍLOHA

V prílohe I k smernici 91/414/EHS sa stĺpec Osobitné ustanovenia v riadku 292 mení a dopĺňa takto:

| 1. | Časť A sa nahrádza takto:
  „ČASŤ A
  Povolené môžu byť len použitia ako fungicíd.“; |
| --- | --- |

1.

Časť A sa nahrádza takto:

„ČASŤ A

Povolené môžu byť len použitia ako fungicíd.“;

| 2. | V štvrtom odseku časti B sa prvá veta:
  „Príslušné členské štáty požiadajú o predloženie ďalších informácií o zotrvaní a správaní sa pôdneho metabolitu U1.“,
  nahrádza takto:
  „Príslušné členské štáty požiadajú o predloženie ďalších informácií o zotrvaní a správaní pôdneho metabolitu CGA179944 v kyslých pôdach.“ |
| --- | --- |

2.

V štvrtom odseku časti B sa prvá veta:

„Príslušné členské štáty požiadajú o predloženie ďalších informácií o zotrvaní a správaní sa pôdneho metabolitu U1.“,

nahrádza takto:

„Príslušné členské štáty požiadajú o predloženie ďalších informácií o zotrvaní a správaní pôdneho metabolitu CGA179944 v kyslých pôdach.“

---

ROZHODNUTIA

| 1.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/75

---

ROZHODNUTIE RADY

z 26. apríla 2010, ktorým

sa vymenúva jeden rakúsky člen Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

(2010/305/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 302,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/524/ES, Euratom (1),

so zreteľom na návrh rakúskej vlády,

so zreteľom na stanovisko Komisie,

keďže v dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Heinza PETERA sa uvoľnilo miesto člena Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Pán Alfred GAJDOSIK, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (Gruppe III – Vertreter der übrigen wirtschaftlichen und sozialen Interessen) sa vymenúva za člena Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 20. septembra 2010.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 26. apríla 2010

Za Radu

predseda

M. Á. MORATINOS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 207, 28.7.2006, s. 30.

1

---