# Euroopa Liidu L 319/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 319 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide18. november 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 319

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide18. november 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1701/2006, 17. november 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1702/2006, 17. november 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1703/2006, 17. november 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1704/2006, 17. november 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1705/2006, 17. november 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 52. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1706/2006, 16. november 2006, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsika püük ICES IIa (EÜ veed), IIIa, IIIb, c, d (EÜ veed) ja IV püügipiirkonnas | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1707/2006, 17. november 2006, millega kehtestatakse lõplik toetusemäär ning protsendimäär, mille ulatuses antakse välja B-süsteemi ekspordilitsentse puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud) | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2006, 17. november 2006, impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast | 13 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1701/2006, 17. november 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1702/2006, 17. november 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1703/2006, 17. november 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1704/2006, 17. november 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1705/2006, 17. november 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 52. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1706/2006, 16. november 2006, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsika püük ICES IIa (EÜ veed), IIIa, IIIb, c, d (EÜ veed) ja IV püügipiirkonnas

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1707/2006, 17. november 2006, millega kehtestatakse lõplik toetusemäär ning protsendimäär, mille ulatuses antakse välja B-süsteemi ekspordilitsentse puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2006, 17. november 2006, impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast

13

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 7. november 2006, kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011) ajutist kohaldamist | 15 |
| Kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011) ajutist kohaldamist | 17 |
| | * | Nõukogu otsus, 13. november 2006, konsulteerimis- ja teatamiskorra kohta krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskrediidi valdkonnas (kodifitseeritud versioon) | 37 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 7. november 2006, millega algatatakse vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe ja teiste WTO asjakohaste sätete alusel India vastu vaidluse lahendamise menetlus kaubandustakistuse suhtes, mille on põhjustanud imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide täiendava tollimaksu ning imporditud kangete alkohoolsete jookide täiendava eritollimaksu säilitamine Indias ning imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide müügikeelu säilitamine India osariigis Tamil Nadu | 46 |
| | * | Komisjoni otsus, 7. november 2006, gaasi koordineerimisrühma koosseisu kehtestamise kohta (
  1
  ) | 49 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 7. november 2006, kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011) ajutist kohaldamist

15

Kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011) ajutist kohaldamist

17

*

Nõukogu otsus, 13. november 2006, konsulteerimis- ja teatamiskorra kohta krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskrediidi valdkonnas (kodifitseeritud versioon)

37

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 7. november 2006, millega algatatakse vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe ja teiste WTO asjakohaste sätete alusel India vastu vaidluse lahendamise menetlus kaubandustakistuse suhtes, mille on põhjustanud imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide täiendava tollimaksu ning imporditud kangete alkohoolsete jookide täiendava eritollimaksu säilitamine Indias ning imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide müügikeelu säilitamine India osariigis Tamil Nadu

46

*

Komisjoni otsus, 7. november 2006, gaasi koordineerimisrühma koosseisu kehtestamise kohta (
  1
  )

1

49

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 25. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1412/2006 (mis käsitleb teatavaid piiranguid Liibanoni suhtes) parandus (ELT L 267, 27.9.2006) | 51 |

Parandused

*

Nõukogu 25. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1412/2006 (mis käsitleb teatavaid piiranguid Liibanoni suhtes) parandus (ELT L 267, 27.9.2006)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1701/2006,

17. november 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 17. novembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 67,4 |
| 204 | 30,1 |
| 999 | 48,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,3 |
| 204 | 66,2 |
| 628 | 171,8 |
| 999 | 117,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 149,2 |
| 204 | 151,2 |
| 999 | 150,2 |
| 0805 20 10 | 204 | 83,3 |
| 999 | 83,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 66,3 |
| 092 | 17,6 |
| 400 | 86,5 |
| 999 | 56,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,0 |
| 388 | 53,6 |
| 528 | 46,2 |
| 999 | 50,6 |
| 0806 10 10 | 052 | 110,9 |
| 388 | 221,7 |
| 504 | 243,3 |
| 508 | 263,0 |
| 999 | 209,7 |
| 0808 10 80 | 096 | 29,0 |
| 388 | 93,5 |
| 400 | 101,2 |
| 404 | 99,2 |
| 720 | 75,7 |
| 800 | 145,7 |
| 999 | 90,7 |
| 0808 20 50 | 052 | 118,3 |
| 720 | 58,5 |
| 999 | 88,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

67,4

204

30,1

999

48,8

0707 00 05

052

114,3

204

66,2

628

171,8

999

117,4

0709 90 70

052

149,2

204

151,2

999

150,2

0805 20 10

204

83,3

999

83,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

66,3

092

17,6

400

86,5

999

56,8

0805 50 10

052

52,0

388

53,6

528

46,2

999

50,6

0806 10 10

052

110,9

388

221,7

504

243,3

508

263,0

999

209,7

0808 10 80

096

29,0

388

93,5

400

101,2

404

99,2

720

75,7

800

145,7

999

90,7

0808 20 50

052

118,3

720

58,5

999

88,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1702/2006,

17. november 2006,

millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud madalaim müügihind või sekkumisvarude puhul ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Madalaim müügihind või puhul ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Madalaim müügihind | Või ≥ 82 % | Töötlemata | 210 | 211 | — | 211 |
| Kontsentreeritud | 206,1 | — | — | — |
| Töötlemistagatis | Töötlemata | 45 | 45 | — | 45 |
| Kontsentreeritud | 45 | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Madalaim müügihind

Või ≥ 82 %

Töötlemata

210

211

—

211

Kontsentreeritud

206,1

—

—

—

Töötlemistagatis

Töötlemata

45

45

—

45

Kontsentreeritud

45

—

—

—

---

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1703/2006,

17. november 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Suurim toetus | Või ≥ 82 % | 17,5 | 14 | 14 | 14 |
| Või < 82 % | — | 13,65 | — | 13 |
| Kontsentreeritud või | 20 | 16,58 | 20 | 16,5 |
| Koor | — | — | 9 | 6 |
| Töötlemistagatis | Või | 19 | — | 15 | — |
| Kontsentreeritud või | 22 | — | 22 | — |
| Koor | — | — | 10 | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Suurim toetus

Või ≥ 82 %

17,5

14

14

14

Või < 82 %

—

13,65

—

13

Kontsentreeritud või

20

16,58

20

16,5

Koor

—

—

9

6

Töötlemistagatis

Või

19

—

15

—

Kontsentreeritud või

22

—

22

—

Koor

—

—

10

—

---

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1704/2006,

17. november 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %.

| (2) | Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse. |
| --- | --- |

(2)

Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse.

| (3) | Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(3)

Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 20. individuaalse pakkumiskutse puhul kinnitatakse kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 1 osutatud kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %, suurimaks toetuseks 19,27 eurot/100 kg.

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatiseks kinnitatakse 21 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1705/2006,

17. november 2006,

millega kehtestatakse või madalaim müügihind 52. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1913/2005 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 kohase 52. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 14. november 2006, kehtestatakse või madalaimaks müügihinnaks 236,21 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1802/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 3).

2

---

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1706/2006,

16. november 2006,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsika püük ICES IIa (EÜ veed), IIIa, IIIb, c, d (EÜ veed) ja IV püügipiirkonnas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2006

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1642/2006 (ELT L 308, 8.11.2006, lk 5).

3

---

LISA

| Nr | 49 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | POK/2A34 |
| Liik | Süsikas (Pollachius virens) |
| Piirkond | IIa (EÜ veed), IIIa, IIIb, c, d (EÜ veed), IV |
| Kuupäev | 20. oktoober 2006 |

Nr

49

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

POK/2A34

Liik

Süsikas (Pollachius virens)

Piirkond

IIa (EÜ veed), IIIa, IIIb, c, d (EÜ veed), IV

Kuupäev

20. oktoober 2006

---

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1707/2006,

17. november 2006,

millega kehtestatakse lõplik toetusemäär ning protsendimäär, mille ulatuses antakse välja B-süsteemi ekspordilitsentse puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1961/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögivilja eksporditoetustega, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 858/2006 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 858/2006 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse.

| (2) | B-süsteemi alusel 1. juulist kuni 31. oktoobrini 2006 taotletud litsentsidega hõlmatud tomatite, apelsinide, sidrunite, lauaviinamarjade, õunte ja virsikute lõplik toetusemäär tuleks kehtestada soovitusliku määra tasemel ning tuleks ette näha protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletavatele kogustele, |
| --- | --- |

(2)

B-süsteemi alusel 1. juulist kuni 31. oktoobrini 2006 taotletud litsentsidega hõlmatud tomatite, apelsinide, sidrunite, lauaviinamarjade, õunte ja virsikute lõplik toetusemäär tuleks kehtestada soovitusliku määra tasemel ning tuleks ette näha protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletavatele kogustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 858/2006 artikli 1 alusel 1. juulist kuni 31. oktoobrini 2006 esitatud B-süsteemi ekspordilitsentside taotluste puhul on väljaantavate litsentside protsendimäär ja kohaldatavad toetusemäärad kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  ELT L 159, 13.6.2006, lk 5.

3

---

LISA

1. juulist kuni 31. oktoobrini 2006 taotletud B-süsteemi litsentside väljaandmise protsendimäärad ja kohaldatavad toetusemäärad (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

| Toode | Toetusemäär
  (EUR/t, neto) | Protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletud koguste suhtes |
| --- | --- | --- |
| Tomatid | 20 | 100 % |
| Apelsinid | 29 | 100 % |
| Sidrunid | 50 | 100 % |
| Lauaviinamarjad | 12 | 100 % |
| Õunad | 23 | 100 % |
| Virsikud | 11 | 100 % |

Toode

Toetusemäär

(EUR/t, neto)

Protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletud koguste suhtes

Tomatid

20

100 %

Apelsinid

29

100 %

Sidrunid

50

100 %

Lauaviinamarjad

12

100 %

Õunad

23

100 %

Virsikud

11

100 %

---

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1708/2006,

17. november 2006,

impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2286/2002, millega kehtestati kord, mida kohaldatakse põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes, mis on saadud teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riigid) pärit põllumajandustoodete töötlemisel, ja tunnistati kehtetuks määrus (EÜ) nr 1706/98, (2)

võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2247/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2286/2002 (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes kohaldatava korra kohta) rakenduseeskirjad veiselihasektoris, (3) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikliga 1 nähakse ette võimalus välja anda impordisertifikaate veiselihasektori toodetele, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast. Siiski peab import toimuma igale eksportivale kolmandale riigile ettenähtud koguste piires. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikliga 1 nähakse ette võimalus välja anda impordisertifikaate veiselihasektori toodetele, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast. Siiski peab import toimuma igale eksportivale kolmandale riigile ettenähtud koguste piires.

| (2) | Sertifikaatide taotluste maht, mis esitati konditustatud liha kohta 1.–10. novembril 2006 vastavalt määrusele (EÜ) nr 2247/2003, ei ületa Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast pärit toodete puhul nende riikide saadaolevate koguste hulka. Seega on võimalik anda impordisertifikaadid taotletud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Sertifikaatide taotluste maht, mis esitati konditustatud liha kohta 1.–10. novembril 2006 vastavalt määrusele (EÜ) nr 2247/2003, ei ületa Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast pärit toodete puhul nende riikide saadaolevate koguste hulka. Seega on võimalik anda impordisertifikaadid taotletud kogustele.

| (3) | Kogused, mille kohta sertifikaate saab taotleda alates 1. detsembrist 2006, tuleb kehtestada koguhulga 52 100 t piires. |
| --- | --- |

(3)

Kogused, mille kohta sertifikaate saab taotleda alates 1. detsembrist 2006, tuleb kehtestada koguhulga 52 100 t piires.

| (4) | Tuleks meenutada, et käesolev määrus ei piira nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (sanitaarprobleemide ja sanitaarkorra kohta kolmandatest riikidest pärit veiste, sigade, lammaste ja kitsede ning värske liha või lihatoodete importimisel) (4) rakendamist, |
| --- | --- |

(4)

Tuleks meenutada, et käesolev määrus ei piira nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (sanitaarprobleemide ja sanitaarkorra kohta kolmandatest riikidest pärit veiste, sigade, lammaste ja kitsede ning värske liha või lihatoodete importimisel) (4) rakendamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Järgmised liikmesriigid annavad 21. novembril 2006 impordisertifikaadid veiselihasektori toodetele, väljendatuna konditustatud lihana, mis on pärit teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest ning mille kogused ja päritoluriigid on esitatud järgmiselt:

| | Saksamaa:






  — | 390 t, mis on pärit Botswanast, |
| --- | --- | --- |

Saksamaa:

—

390 t, mis on pärit Botswanast,

| — | 30 t, mis on pärit Namiibiast. |
| --- | --- |

—

30 t, mis on pärit Namiibiast.

| | Ühendkuningriik:






  — | 130 t, mis on pärit Botswanast, |
| --- | --- | --- |

Ühendkuningriik:

—

130 t, mis on pärit Botswanast,

| — | 223 t, mis on pärit Namiibiast. |
| --- | --- |

—

223 t, mis on pärit Namiibiast.

Artikkel 2

Litsentsitaotlusi võib määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikli 4 lõike 2 kohaselt esitada 2006. aasta detsembri esimese 10 päeva jooksul järgmiste konditustatud veise- ja vasikaliha koguste kohta:

| Botswana: | 13 639 t, |
| --- | --- |
| Keenia: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svaasimaa: | 3 363 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namiibia: | 6 869 t. |

Botswana:

13 639 t,

Keenia:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svaasimaa:

3 363 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namiibia:

6 869 t.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 18. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.

2

(3)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

3

(4)  EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

4

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/15

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. november 2006,

kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011) ajutist kohaldamist

(2006/788/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus ja Gaboni Vabariik on pidanud läbirääkimisi kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu üle, mis annab ühenduse kaluritele uusi püügivõimalusi Gaboni Vabariigi territoriaalvetes, ning selle parafeerinud. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus ja Gaboni Vabariik on pidanud läbirääkimisi kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu üle, mis annab ühenduse kaluritele uusi püügivõimalusi Gaboni Vabariigi territoriaalvetes, ning selle parafeerinud.

| (2) | Ühenduse huvides on kõnealune leping heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse huvides on kõnealune leping heaks kiita.

| (3) | Tuleks tagada kalandustegevuse järjepidevus alates eelmise protokolli (1) kohaldamisaja lõppemisest kuni nimetatud lepingus ette nähtud kalastusvõimalusi ja rahalist toetust sätestava protokolli jõustumiseni. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks tagada kalandustegevuse järjepidevus alates eelmise protokolli (1) kohaldamisaja lõppemisest kuni nimetatud lepingus ette nähtud kalastusvõimalusi ja rahalist toetust sätestava protokolli jõustumiseni.

| (4) | Tuleks määrata kindlaks liikmesriikide vaheline kalastusvõimaluste jaotus, |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määrata kindlaks liikmesriikide vaheline kalastusvõimaluste jaotus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011) ajutist kohaldamist.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 3. detsembrist 2005.

Artikkel 3

Lepingu protokollis ette nähtud püügivõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt:

| Kalapüügi liik | Laeva tüüp | Liikmesriik | Kalalaevatunnistused või kvoot |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuunipüük | Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Hispaania | 13 |
| Portugal | 3 |
| Tuunipüük | Tuunikülmutusseinerid | Hispaania | 12 |
| Prantsusmaa | 12 |

Kalapüügi liik

Laeva tüüp

Liikmesriik

Kalalaevatunnistused või kvoot

Tuunipüük

Triivõngejadaga kalapüügilaevad

Hispaania

13

Portugal

3

Tuunipüük

Tuunikülmutusseinerid

Hispaania

12

Prantsusmaa

12

Kui kõnealuste liikmesriikide kalalaevatunnistuste taotlused ei ammenda neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi kalalaevatunnistuse taotlust.

Artikkel 4

Vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 500/2001, millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) peavad liikmesriigid, kelle laevadele on käesoleva protokolli alusel võimaldatud kalapüük Gaboni kalastusvööndis, teatama komisjonile püütud kogused kõikide kalavarude osas.

Artikkel 5

Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isikud, kellel on õigus kirjavahetuse vormis lepingule alla kirjutada, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Brüssel, 7. november 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. HEINÄLUOMA

---

(1)  Heaks kiidetud nõukogu 25. märtsi 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 580/2002 (EÜT L 89, 5.4.2002, lk 3).

1

(2)  EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.

2

---

KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING,

mis käsitleb protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011) ajutist kohaldamist

Lugupeetud härra

Mul on au teatada, silmas pidades reedel, 28. oktoobril 2005. aastal allkirjastatud protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011, et Gaboni valitsus on valmis kõnealust protokolli ajutiselt kohaldama alates 3. detsembrist 2005 selle artikli 13 kohase jõustumise korral, kui Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.

Sellisel juhul tuleb esimene osamakse rahalisest toetusest, mille suurus on sätestatud protokolli artiklis 2, tasuda enne 30. septembrit 2006.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub nimetatud ajutise kohaldamisega.

Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Gaboni valitsuse nimel

Lugupeetud härra

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

“Mul on au teatada, silmas pidades reedel, 28. oktoobril 2005. aastal allkirjastatud protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011, et Gaboni valitsus on valmis kõnealust protokolli ajutiselt kohaldama alates 3. detsembrist 2005 selle artikli 13 kohase jõustumise korra, kui Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.

Sellisel juhul tuleb esimene osamakse rahalisest toetusest, mille suurus on sätestatud protokolli artiklis 2, tasuda enne 30. septembrit 2006.”

Mul on au Teile teatada, et Euroopa Ühendus nõustub nimetatud ajutise kohaldamisega.

Võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Euroopa Liidu Nõukogu nimel

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011

Artikkel 1

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1.   Lepingu artiklis 5 nimetatud kalapüügivõimalused kuueks aastaks alates 3. detsembrist 2005 on järgmised:

siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni 1. lisas):

| — | tuunikülmutusseinerid – 24 laeva, |
| --- | --- |

—

tuunikülmutusseinerid – 24 laeva,

| — | triivõngejadaga kalapüügilaevad – 16 laeva. |
| --- | --- |

—

triivõngejadaga kalapüügilaevad – 16 laeva.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt.

3.   Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Gaboni kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas toodud tingimustel väljastatud kalalaevatunnistus.

Artikkel 2

Rahaline toetus – maksekord

1.   Lepingu artiklis 7 ette nähtud rahaline toetus hõlmab artiklis 1 osutatud ajavahemikku, toetuse selle osa suuruseks on 715 000 eurot aastas, mis vastab võrdlusalusele 11 000 tonni aastas, millele lisandub erisumma, mille suuruseks on 145 000 eurot aastas ja mis on määratud Gaboni kalandussektori kalanduspoliitika raames tehtud algatuste elluviimiseks. See erisumma on lepingu artiklis 7 ette nähtud rahalise toetuse lahutamatuks osaks.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4, 5 ja 7 nimetatud tingimustel.

3.   Ühenduse poolt käesoleva protokolli kohaldamise ajal makstava lõikes 1 osutatud rahalise toetuse suurus on 860 000 eurot aastas.

4.   Kui ühenduse laevad ületavad neile Gaboni vetes kehtestatud püügikoguse, mis on 11 000 tonni aastas, suurendatakse 715 000 euro suurust rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõikes 3 osutatud summat kahekordselt (1 430 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.

5.   Rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hiljemalt 30. septembril 2006 ja 30. juunil 2007., 2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal.

6.   Rahalise toetuse kasutamine on artiklis 6 toodud tingimustel Gaboni ametiasutuste ainupädevuses.

7.   Rahaline toetus makstakse Gaboni riigikassa pangakontole “Merekalapüük”, mille kontonumber on 47069 X.

Artikkel 3

Koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas – teaduskohtumine

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Gaboni vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.

2.   Protokolli kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ja Gabon jälgida kalavarude seisundi arengut Gaboni kalastusvööndis.

3.   Lepinguosalised kohustuvad edendama piirkondlikku koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas, eeskätt Guinea lahe piirkondliku kalanduskomitee (COREP) raames.

4.   Vastavalt lepingu artiklile 4 peavad lepinguosalised Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomisjonis allpiirkonna tasandil nõu ja võtavad vastastikusel kokkuleppel meetmeid, et tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev majandamine.

Artikkel 4

Kalapüügivõimaluste vabatahtlik läbivaatamine

1.   Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, kui artikli 3 lõikes 4 nimetatud teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjusta see suurendamine Gaboni ressursside säästlikku kasutamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud 715 000 euro suurust rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis. Euroopa Ühenduse makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi siiski olla suurem kui 715 000 euro suuruse summa kahekordne väärtus. Kui ühenduse laevade püügikogused ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse 11 000 tonni (ehk 22 000 tonni), makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.

2.   Kui vastupidi, lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1 osutatud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis.

3.   Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel võib samuti toimuda pärast nõupidamist vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et järgitakse artiklis 3 osutatud teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku.

Artikkel 5

Uued kalapüügivõimalused

1.   Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 osutatud, peab ühendus nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas Gaboniga nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajaduse korral protokolli ja selle lisasse muudatusi.

2.   Lepinguosalised peaksid julgustama tegelema eksperimentaalse kalapüügiga, eelkõige Gaboni vetes elunevate süvamereliikide osas. Sel eesmärgil ja ühe poole ettepanekul peavad lepinguosalised nõu ja määravad igal konkreetsel juhul kindlaks asjaomased liigid, püügitingimused ja muud vajalikud iseloomulikud tingimused.

Lepinguosalised teostavad eksperimentaalset kalapüüki vastavalt parameetritele, mis on lepinguosaliste vahel vajaduse korral halduskokkuleppega kindlaks määratud. Eksperimentaalse kalapüügi lube väljastatakse kestusega maksimaalselt kuni kuus kuud. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud positiivseid tulemusi, võib Gaboni valitsus kehtestada kuni käesoleva protokolli kehtivusaja lõpuni ühenduse laevadele uued püügivõimalused. Sel juhul suurendatakse protokolli artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalist toetust.

Artikkel 6

Rahalise toetuse peatamine ja uus ülevaatamine erakorraliste asjaolude puhul

1.   Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Gaboni majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalise toetuse maksmise. Otsus peatamise kohta tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tingimusel, et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad.

2.   Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalandustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/või olukord võimaldab kalapüüki jätkata.

3.   Rahalise toetuse peatamise ajal kehtinud ühenduse laevadele antud kalalaevatunnistuste kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võrra, millal kalastustegevus oli peatatud.

Artikkel 7

Vastutustundliku kalapüügi edendamine Gaboni vetes

1.   Käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalisest toetusest kuuskümmend protsenti (60 %) suunatakse igal aastal Gaboni valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames teostatavate algatuste toetamiseks.

Gabon kasutab vastavat summat lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ja kalandussektori jätkusuutliku ja vastutustundliku haldamise tagamise eesmärgil Gaboni poolt kinnitatud kalanduspoliitika prioriteetide alusel, kindlaksmääratud eesmärkide täitmiseks ja sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade koostamiseks vastavalt järgnevale lõikele 2.

2.   Eelmise lõike sätete elluviimiseks lepivad lepinguosalised Gaboni ettepanekul lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomisjonis kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumist kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järgmises:

| a) | aastased ja mitmeaastased suunised, mille alusel ülaltoodud lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse protsendimäära ja selle toetusega seotud erisummasid igal aastal algatuste jaoks kasutatakse; |
| --- | --- |

a)

aastased ja mitmeaastased suunised, mille alusel ülaltoodud lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse protsendimäära ja selle toetusega seotud erisummasid igal aastal algatuste jaoks kasutatakse;

| b) | aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada vastavalt tähtajale jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki ning arvestada Gaboni riikliku kalanduspoliitika prioriteetide või muude poliitiliste suundadega, millel on seos vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; |
| --- | --- |

b)

aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada vastavalt tähtajale jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki ning arvestada Gaboni riikliku kalanduspoliitika prioriteetide või muude poliitiliste suundadega, millel on seos vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad;

| c) | kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

3.   Mis tahes mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanek või erisummade kasutamine iga aasta algatuste jaoks peab ühiskomisjonis saama mõlema poole heakskiidu.

4.   Igal aastal otsustab Gabon, kui suur summa lõikes 1 nimetatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase kava elluviimiseks. Esimesel protokolli jõustumise aastal tuleb selle summa suurus ühendusele teatada mitmeaastasele valdkondlikule kavale heakskiidu saamisel ühiskomisjoni poolt. Iga järgneva aasta kohta peab Gabon edastama ühendusele teabe eraldise kohta hiljemalt vastavale aastale eelneva aasta 1. maiks.

5.   Kui mitmeaastase sektorisisese kava elluviimise tulemuste iga-aastane hinnang seda nõuab, võib Euroopa Ühendus nõuda käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse ümberjaotamist, et viia kava elluviimiseks tegelikult eraldatavate rahaliste vahendite hulk kooskõlla saavutatud tulemustega.

Artikkel 8

Erimeelsused – protokolli kohaldamise peatamine

1.   Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis, mis kutsutakse vajaduse korral kokku erakorraliselt.

2.   Ilma et see piiraks artikli 9 sätteid, võib protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisi vastandav erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt kokku kutsutud ühiskomisjoni nõupidamisel vastastikust kokkulepet ei saavutatud.

3.   Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.

4.   Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised neid lahutavale erimeelsusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Kokkuleppelise lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud.

Artikkel 9

Protokolli kohaldamise peatamine maksete mittesooritamise tõttu

Kui ühendus ei soorita artiklis 2 ette nähtud makseid, võib artikli 3 sätteid arvesse võttes peatada käesoleva protokolli kohaldamise järgmistel tingimustel:

| a) | pädevad Gaboni ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse mittelaekumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajadusel makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul alates teate kättesaamise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

pädevad Gaboni ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse mittelaekumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajadusel makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul alates teate kättesaamise kuupäevast;

| b) | kui pädevad Gaboni ametiasutused pole käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 5 ette nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni; |
| --- | --- |

b)

kui pädevad Gaboni ametiasutused pole käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 5 ette nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni;

| c) | protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud. |
| --- | --- |

c)

protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud.

Artikkel 10

Riiklike õigusaktide kohaldamine

Ühenduse laevad teostavad Gaboni vetes kalapüüki kooskõlas Gabonis kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui lepingus, käesolevas protokollis koos lisaga või selle liidetes ei nähta ette teisiti.

Artikkel 11

Läbivaatamisklausel

Käesoleva protokolli, selle lisa ja liidete kohaldamise neljandal aastal võivad lepinguosalised protokolli, selle lisa ja liidete sätted uuesti läbi vaadata, et teha neisse vajaduse korral muudatusi. Need muudatused võivad hõlmata võrdluskogust ja laevaomanike makstavaid kindlaksmääratud ettemakseid.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelise Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingu lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga.

Artikkel 13

Jõustumine

1.   Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Neid kohaldatakse alates 3. detsembrist 2005.

LISA

ÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED GABONI KALASTUSVÖÖNDIS

I   PEATÜKK

KALALAEVATUNNISTUSTE TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE KORD

1.   JAGU

Kalalaevatunnistuste väljastamine

1.   Kalalaevatunnistus Gaboni kalastusvööndis kalastamiseks antakse ainult abikõlblikele laevadele.

2.   Laev on abikõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud kalapüügikeeldu Gabonis. Kõnealustel isikutel ei tohi olla vastuolusid Gaboni õigusaktidega, st nad peavad olema täitnud kõik varasematest Gaboni ja ühenduse vahelistest kalastamise lepingutest tulenevad kohustused. Iga ühenduse laeva, mis kalalaevatunnistust taotleb, võib esindada Gabonis asuv volitatud esindaja.

3.   Esindaja nimi ja aadress peavad sel juhul olema märgitud kalalaevatunnistuse taotluses. Pädevad ühenduse ametiasutused esitavad kalandusega tegelevale Gaboni ministeeriumile kalalaevatunnistuse taotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda.

4.   Pädevad ühenduse ametiasutused esitavad kalandusega tegelevale Gaboni ministeeriumile kalalaevatunnistuse taotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt 15 tööpäeva enne kalalaevatunnistuse kehtivuse soovitud alguskuupäeva.

5.   Taotlused esitatakse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile vormidel, mille näidised on antud 1. liites.

6.   Kalalaevatunnistuse taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid:

| — | tõend, et kalalaevatunnistuse kehtivusaja eest on kindlaksmääratud avanss tasutud, |
| --- | --- |

—

tõend, et kalalaevatunnistuse kehtivusaja eest on kindlaksmääratud avanss tasutud,

| — | mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta.

7.   Kalalaevatunnistuse tasu makstakse artikli 2 lõikes 7 osutatud Gaboni ametiasutuste pangakontole.

8.   Kalalaevatunnistuse tasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

9.   Kõikide laevade kalalaevatunnistused väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Ühenduste Komisjoni Gabonis asuva delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale Gaboni ministeeriumile.

10.   Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on kalalaevatunnistuse allkirjastamise hetkel suletud, võib kalalaevatunnistuse saata otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile.

11.   Kalalaevatunnistus antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

12.   Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva kalalaevatunnistuse siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antava uue kalalaevatunnistusega ning viimase eest ei pea kalalaevatunnistuse tasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.

13.   Asendatud kalalaevatunnistusega laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalalaevatunnistuse Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel kalanduse eest vastutavale Gaboni ministeeriumile.

14.   Uus kalalaevatunnistus jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud kalalaevatunnistuse kalanduse eest vastutavale Gaboni ministeeriumile. Euroopa Komisjoni Gabonis asuvat delegatsiooni tuleb kalalaevatunnistuse asendamisest teavitada.

15.   Kalalaevatunnistus peab alati olema laeva pardal, võttes seejuures arvesse käesoleva lisa VIII peatüki lõike 2 sätteid.

2.   JAGU

Kalalaevatunnistusi reguleerivad tingimused – kalalaevatunnistuse tasud ja ettemaksed

1.   Kalalaevatunnistuste kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab pikendada.

2.   Kalalaevatunnistuse tasu on 35 eurot iga Gaboni kalastusvööndis püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade puhul.

3.   Kalalaevatunnistused väljastatakse pärast seda, kui pädevatele siseriiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad:

| — | 4 550 eurot iga tuunipüügiseineri kohta, mis vastab kalalaevatunnistuse tasule 130 tonni siirdekalade ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas, |
| --- | --- |

—

4 550 eurot iga tuunipüügiseineri kohta, mis vastab kalalaevatunnistuse tasule 130 tonni siirdekalade ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas,

| — | 2 030 eurot iga triivõngejadaga püügilaeva kohta, mis vastab kalalaevatunnistuse tasule 58 tonnile siirdekalade liikide ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas. |
| --- | --- |

—

2 030 eurot iga triivõngejadaga püügilaeva kohta, mis vastab kalalaevatunnistuse tasule 58 tonnile siirdekalade liikide ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas.

4.   Liikmesriigid teavitavad Euroopa Komisjoni, edastades koopia teatisest Euroopa Komisjoni delegatsioonile ja Gaboni ametiasutustele hiljemalt iga aasta 15. maiks, möödunud aasta püügikogustest tonnides, mis on kinnitatud järgnevas punktis 5 nimetatud teadusinstituutide poolt.

5.   Euroopa Ühenduste Komisjon koostab aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate kalalaevatunnistuse tasude lõpliku arvestuse hiljemalt n + 1 aasta 30. juuniks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel ning püügiandmete kinnitamisel liikmesriikides kontrolliks pädevate teadusasutuste poolt, nagu näiteks instituudid Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Instituto Português de Investigaçao Maritima (IPIMAR), ning see toimub Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel.

6.   Nimetatud lõplik arvestus edastatakse samaaegselt Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile ja laevaomanikele.

7.   Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad Gaboni pädevatele ametiasutustele hiljemalt n + 1 aasta 31. juuliks pangakontole, millele on osutatud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 7.

8.   Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta.

II   PEATÜKK

KALASTUSVÖÖNDID

1.   Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad 12 meremiili tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade jaoks kehtestatud lähtejoontest väljaspool.

2.   Piirkonnad, kus laevasõit on keelatud:

piirkondades, mis piirnevad naftapuurimispiirkondadega, on keelatud mis tahes laevasõit.

Gaboni Vabariigi kalanduse eest vastutav ministeerium teatab nende piirkondade piirid laevaomanikele kalalaevatunnistuse väljastamisel.

Piirkondadest, kus laevasõit on keelatud, ja nende piirkondade piiride muutustest teatatakse ka Euroopa Komisjoni delegatsioonile Gaboni Vabariigis hiljemalt kaks kuud enne laevasõidukeelu kehtestamist.

III   PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED

1.   Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva püügireisi kestuse all:

| — | ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni sellest lahkumiseni, |
| --- | --- |

—

ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni sellest lahkumiseni,

| — | ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni, |
| --- | --- |

—

ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni,

| — | ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni lossimiseni. |
| --- | --- |

—

ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni lossimiseni.

2.   Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Gaboni vetes kalastada, saadavad oma püügiaruanded Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile, et ametivõimudel oleks võimalik kontrollida väljapüütud koguseid, mille kinnitavad pädevad teadusinstituudid vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud menetlusele. Väljapüügist teatamise kord on järgmine.

| 2.1. | Kalalaevatunnistuse iga-aastase kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 3. jao lõike 2 tähenduses sisaldavad püügiaruanded andmeid igal püügireisil saadud saagikoguse kohta. Püügiaruannete originaalid füüsilisel kandjal saadetakse Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile hiljemalt 45 päeva pärast nimetatud ajavahemikul toimunud viimase püügireisi lõppu. Samaaegselt edastatakse püügiaruannete koopiad elektrooniliselt lipuriigile ja Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile. |
| --- | --- |

2.1.

Kalalaevatunnistuse iga-aastase kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 3. jao lõike 2 tähenduses sisaldavad püügiaruanded andmeid igal püügireisil saadud saagikoguse kohta. Püügiaruannete originaalid füüsilisel kandjal saadetakse Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile hiljemalt 45 päeva pärast nimetatud ajavahemikul toimunud viimase püügireisi lõppu. Samaaegselt edastatakse püügiaruannete koopiad elektrooniliselt lipuriigile ja Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile.

| 2.2. | Laevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 esitatud püügipäeviku näidisele. Ajavahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi Gaboni kalastusvööndis, tuleb teha püügipäevikusse kanne “väljaspool Gaboni kalastusvööndit”. |
| --- | --- |

2.2.

Laevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 esitatud püügipäeviku näidisele. Ajavahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi Gaboni kalastusvööndis, tuleb teha püügipäevikusse kanne “väljaspool Gaboni kalastusvööndit”.

| 2.3. | Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja. |
| --- | --- |

2.3.

Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja.

3.   Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Gaboni valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva kalalaevatunnistus peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Gaboni kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni.

IV   PEATÜKK

ÜMBERLAADIMINE JA LOSSIMINE

Lepingupooled teevad koostööd, et parandada lossimise ja ümberlaadimise ja lossimise võimalusi Gaboni sadamates.

1.   Lossimine

Ühenduse tuunipüügilaevadele, mis on omal algatusel otsustanud lossida Gaboni sadamas, kohaldatakse kalalaevatunnistuse tasu puhul soodustust 5 eurot lossitud tonni kohta koguste puhul, mis on osutatud lisa I peatüki 2. jao lõikes 2.

Täiendavat soodustust 5 eurot kohaldatakse juhul, kui püütud kala müüakse Gaboni töötlemistehasele.

Seda skeemi kohaldatakse kõigi ühenduse laevade suhtes kuni 50 % ulatuses lõplikust püügikogusest (vastavalt lisa III peatükile) alates käesoleva protokolli esimesest kehtivusaastast.

2.   Ümberlaaditud või lossitud koguste kontrollimise kord määratakse ühiskomisjoni esimese istungi käigus.

3.   Hinnang

Rahaliste soodustuste taseme ja lõplikule püügikogusele kohaldatava maksimaalse protsendimäära määrab kindlaks ühiskomisjon lähtuvalt toimunud ümberlaadimiste sotsiaalmajanduslikust mõjust kõnealusel aastal.

V   PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

1.   Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga püügilaevade laevaomanikud kohustuvad kasutama AKV riikidest pärinevaid isikuid järgmistel tingimustel ja järgmisel hulgal:

| — | tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis, |
| --- | --- |

—

tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis,

| — | triivõngejadaga püügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis. |
| --- | --- |

—

triivõngejadaga püügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis.

2.   Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt AKV meremehi.

3.   Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni, eelkõige ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamise osas.

4.   AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Lepingud tagavad meremeestele sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse.

5.   AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne kalalaevatunnistuste väljastamist kindlaks kokkuleppel laevaomanike või nende esindajatega. Seejuures ei tohi kohalike meremeeste palgatingimused olla halvemad kui teiste Gaboni laevameeskondade puhul ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.

6.   Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.

VI   PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

Ühenduse kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma ICCAT meetmetest ja soovitustest asjaomase vööndi kohta.

VII   PEATÜKK

VAATLEJAD

1.   Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Gaboni vetes kalastada, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt pardale pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni määratud vaatlejad.

| 1.1. | Pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni taotlusel võtavad ühenduse laevad pardale kõnealuse kalandusorganisatsiooni määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Gaboni vetes püütud saagikoguseid. |
| --- | --- |

1.1.

Pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni taotlusel võtavad ühenduse laevad pardale kõnealuse kalandusorganisatsiooni määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Gaboni vetes püütud saagikoguseid.

| 1.2. | Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon koostab nende laevade nimekirja, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nende vaatlejate nimekiri, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist. |
| --- | --- |

1.2.

Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon koostab nende laevade nimekirja, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nende vaatlejate nimekiri, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist.

| 1.3. | Kalalaevatunnistuse väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. |
| --- | --- |

1.3.

Kalalaevatunnistuse väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime.

2.   Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest võib Gaboni pädeva ametiasutuse põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel.

3.   Laevaomanik või tema esindaja ja pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse.

4.   Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Gaboni kalastusvööndi vetes toimuva püügireisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist.

5.   Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes piirkonna sadamates vaatlejad pardale võetakse.

6.   Kui vaatleja võetakse pardale sadamas, mis asub välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on piirkondlik vaatleja võetud, lahkub piirkondlikust kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks tagasijõudmiseks kodumaale; sellega seotud kulud kannab laevaomanik.

7.   Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale 12 tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.

8.   Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Gaboni vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid:

| 8.1. | jälgib laevade püügitegevust; |
| --- | --- |

8.1.

jälgib laevade püügitegevust;

| 8.2. | kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; |
| --- | --- |

8.2.

kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;

| 8.3. | võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

8.3.

võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;

| 8.4. | märgib üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

8.4.

märgib üles kasutatavad püügivahendid;

| 8.5. | kontrollib Gaboni kalastusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid; |
| --- | --- |

8.5.

kontrollib Gaboni kalastusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

| 8.6. | kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid; |
| --- | --- |

8.6.

kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid;

| 8.7. | edastab raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. |
| --- | --- |

8.7.

edastab raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

9.   Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja vaimne turvalisus.

10.   Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.

11.   Pardal olles peab vaatleja:

| 11.1. | tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust; |
| --- | --- |

11.1.

tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust;

| 11.2. | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

11.2.

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.

12.   Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale piirkondlikule kalandusorganisatsioonile, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab aruandele alla kapteni juuresolekul, kellel on õigus aruandele lisada mis tahes märkused, mida ta vajalikuks peab, kinnitades need oma allkirjaga. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia.

13.   Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused.

14.   Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon.

VIII   PEATÜKK

KONTROLL

1.   Euroopa Ühendus haldab ja ajakohastab nende laevade nimekirja, millele on käesoleva protokolli kohaselt püügiluba väljastatud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Gaboni ametiasutustele vahetult pärast koostamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.

2.   Ühenduse laevu on võimalik kanda eelmises punktis mainitud nimekirja pärast käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 osutatud ettemaksu tasumist. Sellisel juhul väljastatakse laevaomanikule selle nimekirja kinnitatud koopia, mida hoitakse laeva pardal kalalaevatunnistuse asemel kuni kalalaevatunnistuse väljastamiseni.

3.   Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine

3.1.   Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Gaboni kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Gaboni ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette, teavitades ühtlasi oma pardal olevatest saagikogustest ja püütud liikidest.

3.2.   Väljumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Teatamine toimub eelistatult faksi teel (+241-76 46 02), selle puudumise korral raadio (kutsungikood DGPA-6241 MH2) või e-posti (dgpa@internetgabon.com) teel.

3.3.   Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks pädevat Gaboni ametiasutust teavitatud, loetakse see püügiloata laevaks.

3.4.   Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress püügiloa väljastamisel.

4.   Kontrollimenetlused

4.1.   Gaboni kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Gaboni ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist.

4.2.   Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.

4.3.   Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

5.   Laevaseire satelliitsüsteem

5.1.   Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid ühenduse laevu jälgitakse 4. liites esitatud sätete kohaselt satelliidi abil. Kõnealused sätted jõustuvad kümnendal päeval pärast seda, kui Gaboni valitsus on Euroopa Komisjoni Gabonis asuvat delegatsiooni teavitanud kalalaevade satelliitsüsteemiga laevaseirekeskuse töölehakkamisest Gabonis.

6.   Laeva peatamine

6.1.   Pädevad Gaboni ametiasutused teavitavad Gaboni kalastusvööndis ühenduse kalalaeva peatamisest ja viimase suhtes sanktsioonide kohaldamisest Euroopa Komisjoni ja laeva lipuriiki hiljemalt 24 tunni jooksul.

6.2.   Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.

7.   Laeva peatamise protokoll

7.1.   Laeva kapten kirjutab Gaboni pädeva asutuse koostatud protokollile pärast selle sisuga tutvumist alla.

7.2.   See allkiri ei piira õigusi ega meetmeid, mis kapten võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta.

7.3.   Kapten juhatab laeva Gaboni ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui tegemist on kergekujulise rikkumisega, võib Gaboni pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata.

8.   Laeva peatamise tõttu peetav nõupidamine

8.1.   Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on peetud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, Gaboni pädevad ametiasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.

8.2.   Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale.

9.   Laeva peatamisele lahenduse leidmine

9.1.   Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse teel. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.

9.2.   Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Gaboni õigusaktide alusel.

9.3.   Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis Gaboni pädevate ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid.

9.4.   Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See vabastatakse niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad Gaboni pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa.

9.5.   Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:

| — | kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud või |
| --- | --- |

—

kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud või

| — | enne kohtumenetluse lõppemist juhul, kui eespool nimetatud punktis 9.3 osutatud pangatagatis on makstud, ja kui see on Gaboni pädevatele ametiasutustele vastuvõetav. |
| --- | --- |

—

enne kohtumenetluse lõppemist juhul, kui eespool nimetatud punktis 9.3 osutatud pangatagatis on makstud, ja kui see on Gaboni pädevatele ametiasutustele vastuvõetav.

10.   Ümberlaadimised

10.1.   Kõik ühenduse laevad, mis soovivad püügikoguseid Gaboni vetes ümber laadida, teevad seda Gaboni sadamate reididel.

10.2.   Kõnealuste laevade omanikud edastavad Gaboni pädevatele asutustele vähemalt kaks tööpäeva enne toimingu läbiviimist järgmise teabe:

| — | ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed, |
| --- | --- |

—

ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed,

| — | kaubalaeva nimi, |
| --- | --- |

—

kaubalaeva nimi,

| — | ümberlaaditav kogus kalaliikide kaupa, |
| --- | --- |

—

ümberlaaditav kogus kalaliikide kaupa,

| — | ümberlaadimise kuupäev. |
| --- | --- |

—

ümberlaadimise kuupäev.

10.3.   Ümberlaadimist käsitletakse kui lahkumist Gaboni kalastusvööndist. Seega peavad laevad edastama Gaboni pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Gaboni püügivööndist lahkuda.

10.4.   Gaboni püügivööndis ümberlaadimine muul viisil, kui ülaltoodud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Gaboni kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi.

11.   Gaboni sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad Gaboni inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

Liited

| 1. | Kalapüügiloa taotlusvorm |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiloa taotlusvorm

| 2. | ICCAT püügipäevik |
| --- | --- |

2.

ICCAT püügipäevik

| 3. | Sätted, mis on seotud laevade jälgimisega laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja Gaboni kalandusvööndi koordinaadid |
| --- | --- |

3.

Sätted, mis on seotud laevade jälgimisega laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja Gaboni kalandusvööndi koordinaadid

1. liide

Image

Image

2. liide

Image

3. liide

Sätted, mis on seotud ühenduse kalapüügilaevade satelliitseirega Gaboni majandusvööndis EÜ ja Gaboni vahel sõlmitud kalastamise lepingu alusel

| 1. | Kõiki üle 15 meetri pikkuseid kalapüügilaevu, mis püüavad kala EÜ/Gaboni kalastamise lepingu raames, jälgitakse satelliitsüsteemi abil nende viibimise ajal Gaboni majandusvööndis. |
| --- | --- |

1.

Kõiki üle 15 meetri pikkuseid kalapüügilaevu, mis püüavad kala EÜ/Gaboni kalastamise lepingu raames, jälgitakse satelliitsüsteemi abil nende viibimise ajal Gaboni majandusvööndis.

| 2. | Satelliitseire võimaldamiseks edastavad Gaboni ametiasutused ühenduse lepinguosalisele Gaboni majandusvööndi koordinaadid (laius- ja pikkuskraadi).
  Gaboni ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemi. |
| --- | --- |

2.

Satelliitseire võimaldamiseks edastavad Gaboni ametiasutused ühenduse lepinguosalisele Gaboni majandusvööndi koordinaadid (laius- ja pikkuskraadi).

Gaboni ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemi.

| 3. | Lepinguosalised vahetavad X.25-aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsiooniga seotud teavet oma kontrollikeskuste vahel punktidega 5 ja 7 ette nähtud korras. Võimaluste piires edastatakse kontrollikeskuste omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmeid nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet või X.400). |
| --- | --- |

3.

Lepinguosalised vahetavad X.25-aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsiooniga seotud teavet oma kontrollikeskuste vahel punktidega 5 ja 7 ette nähtud korras. Võimaluste piires edastatakse kontrollikeskuste omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmeid nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet või X.400).

| 4. | Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99 %. |
| --- | --- |

4.

Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99 %.

| 5. | Kui lepingu alusel kalastav laev, millele on ühenduse õigusaktide kohaselt paigaldatud satelliitseiresüsteem, siseneb Gaboni majandusvööndisse, siis peab lipuliikmesriigi kontrollikeskus sisenemisele järgnevad asukohateated (laeva tunnusandmed, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) viivitamata, vähemalt kahetunniste ajavahemike tagant, saatma Gaboni kalapüügi seirekeskusele (FMC). Sõnumid peavad olema asukohateadetena identifitseeritavad. |
| --- | --- |

5.

Kui lepingu alusel kalastav laev, millele on ühenduse õigusaktide kohaselt paigaldatud satelliitseiresüsteem, siseneb Gaboni majandusvööndisse, siis peab lipuliikmesriigi kontrollikeskus sisenemisele järgnevad asukohateated (laeva tunnusandmed, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) viivitamata, vähemalt kahetunniste ajavahemike tagant, saatma Gaboni kalapüügi seirekeskusele (FMC). Sõnumid peavad olema asukohateadetena identifitseeritavad.

| 6. | Punktis 5 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt X.25 vormingus või mõnes muus turvatud vormingus. Sõnumid edastatakse reaalajas II tabelis ette nähtud vormingus. |
| --- | --- |

6.

Punktis 5 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt X.25 vormingus või mõnes muus turvatud vormingus. Sõnumid edastatakse reaalajas II tabelis ette nähtud vormingus.

| 7. | Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad töötamast, edastab laeva kapten punktis 5 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul faksi teel lipuliikmesriigi kontrollikeskusele ja Gaboni kalapüügi seirekeskusele. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga kaheksa tunni tagant. See üldine asukohateade hõlmab aruannet laeva asukoha kohta, nii nagu laeva kapten selle registreerinud on kahe tunni jooksul vastavalt punktis 5 esitatud tingimustele.
  Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Gaboni seirekeskusele. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja hiljemalt ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, peab ta lahkuma Gaboni majandusvööndist. |
| --- | --- |

7.

Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad töötamast, edastab laeva kapten punktis 5 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul faksi teel lipuliikmesriigi kontrollikeskusele ja Gaboni kalapüügi seirekeskusele. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga kaheksa tunni tagant. See üldine asukohateade hõlmab aruannet laeva asukoha kohta, nii nagu laeva kapten selle registreerinud on kahe tunni jooksul vastavalt punktis 5 esitatud tingimustele.

Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Gaboni seirekeskusele. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja hiljemalt ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, peab ta lahkuma Gaboni majandusvööndist.

| 8. | Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Gaboni vetes. Kui laevade jälgimist pole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata Gaboni seirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7. |
| --- | --- |

8.

Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Gaboni vetes. Kui laevade jälgimist pole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata Gaboni seirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7.

| 9. | Kui Gaboni seirekeskus leiab, et lipuriigi kontrollikeskus ei edasta punktis 5 ette nähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamata lipuriigi kontrollikeskuse pädevaid talitusi ning Euroopa Komisjoni talitusi. |
| --- | --- |

9.

Kui Gaboni seirekeskus leiab, et lipuriigi kontrollikeskus ei edasta punktis 5 ette nähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamata lipuriigi kontrollikeskuse pädevaid talitusi ning Euroopa Komisjoni talitusi.

| 10. | Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Gaboni ametiasutused üksnes Euroopa Ühenduse ja Gaboni vahel sõlmitud lepingu raames kalastavate ühenduse laevade kontrolliks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

10.

Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Gaboni ametiasutused üksnes Euroopa Ühenduse ja Gaboni vahel sõlmitud lepingu raames kalastavate ühenduse laevade kontrolliks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.

| 11. | Satelliitseiresüsteemi seadmed ja tarkvara peavad olema usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada mingisugust asukoha võltsimist ning need ei tohi olla käsitsi seadistatavad.
  Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Satelliitseiresüsteemi on keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada.
  Laevade kaptenid tagavad, et:






  — | andmeid ei muudeta, |
| --- | --- | --- |

11.

Satelliitseiresüsteemi seadmed ja tarkvara peavad olema usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada mingisugust asukoha võltsimist ning need ei tohi olla käsitsi seadistatavad.

Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Satelliitseiresüsteemi on keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada.

Laevade kaptenid tagavad, et:

—

andmeid ei muudeta,

| — | satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei ole takistusi, |
| --- | --- |

—

satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei ole takistusi,

| — | satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata, |
| --- | --- |

—

satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata,

| — | satelliitseireseade ei ole lahti ühendatud. |
| --- | --- |

—

satelliitseireseade ei ole lahti ühendatud.

| 12. | Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, eesmärgiga veenduda, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks. |
| --- | --- |

12.

Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, eesmärgiga veenduda, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks.

| 13. | Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis. |
| --- | --- |

13.

Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis.

| 14. | Lepinguosalised kohustuvad vajaduse korral kõnealused sätted üle vaatama. |
| --- | --- |

14.

Lepinguosalised kohustuvad vajaduse korral kõnealused sätted üle vaatama.

VMS-teate edastamine Gabonile

Asukohateade

| Andmeelement | Kood | Kohustuslik/valikuline | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust |
| Saaja | AD | K | Teatega seotud teave – saaja. Riigi ISO Alpha 3 kood |
| Saatja | ET | K | Teatega seotud teave – saatja. Riigi ISO Alpha 3 kood |
| Lipuriik | FS | V | |
| Teate tüüp | TM | K | Teatega seotud teave – teate tüüp “POS” |
| Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud teave – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number) |
| Pardatähis | XR | K | Laevaga seotud teave – laeva küljel olev number |
| Laiuskraad | LA | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS – 84) |
| Pikkuskraad | LO | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS – 84) |
| Kurss | CO | K | Laeva sõidusuund 360° skaalal |
| Kiirus | SP | K | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu |

Andmeelement

Kood

Kohustuslik/valikuline

Märkused

Teate algus

SR

K

Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust

Saaja

AD

K

Teatega seotud teave – saaja. Riigi ISO Alpha 3 kood

Saatja

ET

K

Teatega seotud teave – saatja. Riigi ISO Alpha 3 kood

Lipuriik

FS

V

Teate tüüp

TM

K

Teatega seotud teave – teate tüüp “POS”

Raadiokutsung

RC

K

Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

V

Laevaga seotud teave – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number)

Pardatähis

XR

K

Laevaga seotud teave – laeva küljel olev number

Laiuskraad

LA

K

Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS – 84)

Pikkuskraad

LO

K

Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS – 84)

Kurss

CO

K

Laeva sõidusuund 360° skaalal

Kiirus

SP

K

Laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kuupäev

DA

K

Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

K

Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu

Märgistik: ISO 8859.1

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

| — | topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust, |
| --- | --- |

—

topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust,

| — | kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. |
| --- | --- |

—

kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.

Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide “teate algus” ja “teate lõpp” vahel.

Gaboni majandusvööndi piirid

Gaboni majandusvööndi koordinaadid

Gaboni pädevad ametiasutused edastavad pädevatele talitustele andmed piirkondade kohta, kus laevasõit on keelatud. Nad kohustuvad vastava teabe edastama hiljemalt üks kuu enne nende piirkondade suhtes tehtavat mis tahes muudatust.

Gaboni seirekeskuse andmed

SEIREKESKUSE nimi:

LAEVASEIRESÜSTEEMI tel:

LAEVASEIRESÜSTEEMI faks:

LAEVASEIRESÜSTEEMI e-post:

DPSG tel:

DSPG faks:

X25 aadress =

Sisenemis- ja väljumisteated:

---

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/37

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. november 2006,

konsulteerimis- ja teatamiskorra kohta krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskrediidi valdkonnas

(kodifitseeritud versioon)

(2006/789/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 3. detsembri 1973. aasta otsust 73/391/EMÜ (konsulteerimis- ja teatamiskorra kohta krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskrediidi valdkonnas) (3) on oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune otsus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 3. detsembri 1973. aasta otsust 73/391/EMÜ (konsulteerimis- ja teatamiskorra kohta krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskrediidi valdkonnas) (3) on oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune otsus kodifitseerida.

| (2) | Nõukogu moodustas oma 27. septembri 1960. aasta otsusega (5) krediidikindlustus-, krediidigarantii- ja finantskrediidipoliitika koordineerimisrühma. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu moodustas oma 27. septembri 1960. aasta otsusega (5) krediidikindlustus-, krediidigarantii- ja finantskrediidipoliitika koordineerimisrühma.

| (3) | On vaja ette näha konsulteerimis- ja teatamiskord krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskrediidi valdkonnas, |
| --- | --- |

(3)

On vaja ette näha konsulteerimis- ja teatamiskord krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskrediidi valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolev otsus käsitleb konsulteerimis- ja teatamiskorda krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskrediidi valdkonnas.

I   JAOTIS

ÜLDMENETLUS

I   JAGU

Kohaldamisala

Artikkel 2

1.   II jaos ette nähtud korras konsulteeritakse siis, kui riik, mõni avalik-õiguslik asutus või mõni krediidikindlustuse või finantseerimisega tegelev avalik-õiguslik organisatsioon seda välja pakub sellise väliskrediidi andmiseks või täielikuks või osaliseks garanteerimiseks, mis:

| a) | on seotud kaupade või teenuste ekspordiga; |
| --- | --- |

a)

on seotud kaupade või teenuste ekspordiga;

| b) | kaldub kõrvale I lisas loetletud normidest või mõnest muust liikmesriikide vastuvõetud normist. |
| --- | --- |

b)

kaldub kõrvale I lisas loetletud normidest või mõnest muust liikmesriikide vastuvõetud normist.

2.   Konsulteerimiskorda kohaldatakse:

| a) | tarnijakrediidi või finantskrediidi puhul; |
| --- | --- |

a)

tarnijakrediidi või finantskrediidi puhul;

| b) | kui selline krediit on üksiktehingute või artiklis 3 kirjeldatud üldiste krediidikokkulepete sisuks; |
| --- | --- |

b)

kui selline krediit on üksiktehingute või artiklis 3 kirjeldatud üldiste krediidikokkulepete sisuks;

| c) | olenemata sellest, kas tegu on puhtalt erakrediidiga või finantseeritakse seda täielikult või osaliselt riiklikest vahenditest. |
| --- | --- |

c)

olenemata sellest, kas tegu on puhtalt erakrediidiga või finantseeritakse seda täielikult või osaliselt riiklikest vahenditest.

3.   Segakrediiti, kus on ühendatud riiklikud ja eravahendid, ja üldisi erakrediidikokkuleppeid, mis on ühendatud riiklikest vahenditest antavate intressitoetustega, käsitatakse konsulteerimiskorra kohaldamisel riikliku krediidina.

Artikkel 3

1.   “Üldine krediidikokkulepe” tähendab mis tahes vormis lepet või avaldust, millega tehakse kolmandale riigile või eksportijatele või finantseerimisasutustele teatavaks kavatsus garanteerida üksteisega seotud tehingute puhul tarnijakrediiti või finantskrediiti või võimaldada finantskrediiti kindlaksmääratud või -määratava ülemmäärani.

Konsulteerimiskorda kohaldatakse nende üldiste kokkulepete suhtes isegi juhul, kui tehingute laadi ei ole piiritletud ja vormilist kohustust ei ole võetud, ilma et see piiraks õigust otsustada iga tehingu üle eraldi.

2.   Kui üldise kokkuleppe sõlmimist käsitleva konsulteerimise käigus, olgu kokkulepe riiklik või eraviisiline, taotleb liikmesriik või komisjon suulist konsulteerimist ja kui selle suulise konsulteerimise käigus taotlevad vähemalt seitse liikmesriiki, et kõikide või osa selle üldise kokkuleppe alla arvatavate üksiktehingute üle eelnevalt konsulteeritaks, konsulteeritakse selliste tehingute üle.

3.   Iga liikmesriik, kes on võimaldanud üldise kokkuleppe sõlmimise, teatab sõlmimise järel kokkuleppe rakendamisest iga poole aasta tagant.

II   JAGU

Menetlus

Artikkel 4

Üksiktehingu puhul esitab konsulteerimise algatav liikmesriik järgmise teabe:

| a) | sihtriik; |
| --- | --- |

a)

sihtriik;

| b) | tehingu toimumiskoht või selle puudumise korral sihtriigis asuva tehinguosalise peakontori aadress; |
| --- | --- |

b)

tehingu toimumiskoht või selle puudumise korral sihtriigis asuva tehinguosalise peakontori aadress;

| c) | tehingu tunnusjooned:






  i) | tehingu laad: materjali laad ja tarnitavate üksuste ligikaudne arv; |
| --- | --- | --- |

c)

tehingu tunnusjooned:

i)

tehingu laad: materjali laad ja tarnitavate üksuste ligikaudne arv;

| ii) | väärtuskategooria II lisas esitatud astmiku järgi; |
| --- | --- |

ii)

väärtuskategooria II lisas esitatud astmiku järgi;

| iii) | kas ostjad ja võimalikud garandid on eraõiguslikud või avalik-õiguslikud isikud; |
| --- | --- |

iii)

kas ostjad ja võimalikud garandid on eraõiguslikud või avalik-õiguslikud isikud;

| iv) | kui tehingu suhtes korraldatakse rahvusvaheline pakkumine, pakkumiste esitamise lõppkuupäev; |
| --- | --- |

iv)

kui tehingu suhtes korraldatakse rahvusvaheline pakkumine, pakkumiste esitamise lõppkuupäev;

| d) | põhilised krediiditingimused, mida krediiditaotleja soovib; |
| --- | --- |

d)

põhilised krediiditingimused, mida krediiditaotleja soovib;

| e) | krediiditingimused, mida ekspordiriigi võimuorganid kavatsevad pakkuda:






  i) | krediidilt makstava intressi määr; |
| --- | --- | --- |

e)

krediiditingimused, mida ekspordiriigi võimuorganid kavatsevad pakkuda:

i)

krediidilt makstava intressi määr;

| ii) | krediiditähtaja pikkus ja selle alguspäev (nt iga tarne, viimane tarne, kasutuselevõtmine); |
| --- | --- |

ii)

krediiditähtaja pikkus ja selle alguspäev (nt iga tarne, viimane tarne, kasutuselevõtmine);

| iii) | tagasimaksegraafik; |
| --- | --- |

iii)

tagasimaksegraafik;

| iv) | kui tagasimaksmine ei toimu ühesuuruste ja korrapäraste osamaksetena kogu krediiditähtaja vältel, siis täpsed andmed tagasimaksmise kohta (iga osamakse suurus protsentides ja täpne maksepäev); |
| --- | --- |

iv)

kui tagasimaksmine ei toimu ühesuuruste ja korrapäraste osamaksetena kogu krediiditähtaja vältel, siis täpsed andmed tagasimaksmise kohta (iga osamakse suurus protsentides ja täpne maksepäev);

| v) | tegeliku intressitoetuse suurus, kui see erineb tavapärase süsteemi alusel võimaldatavast; intressimäär, kui krediiti antakse riiklikest vahenditest; |
| --- | --- |

v)

tegeliku intressitoetuse suurus, kui see erineb tavapärase süsteemi alusel võimaldatavast; intressimäär, kui krediiti antakse riiklikest vahenditest;

| vi) | krediidikindlustuskulud, kui need erinevad tavapärase süsteemi alusel makstavatest; |
| --- | --- |

vi)

krediidikindlustuskulud, kui need erinevad tavapärase süsteemi alusel makstavatest;

| vii) | võimaliku kohalike kulude suhtes antava toetuse ulatus ja tingimused; |
| --- | --- |

vii)

võimaliku kohalike kulude suhtes antava toetuse ulatus ja tingimused;

| f) | täpsed põhjused, miks artikli 2 lõikes 1 osutatud norme ei kohaldata või miks neist kõrvale kaldutakse. Nendest kinnipidamise korral tuleb piiritleda järgmised asjaolud:






  i) | abistamiskrediit; |
| --- | --- | --- |

f)

täpsed põhjused, miks artikli 2 lõikes 1 osutatud norme ei kohaldata või miks neist kõrvale kaldutakse. Nendest kinnipidamise korral tuleb piiritleda järgmised asjaolud:

i)

abistamiskrediit;

| ii) | kolmanda riigi pakutav konkurents (koos märkega, kas sellega on seotud toetus); |
| --- | --- |

ii)

kolmanda riigi pakutav konkurents (koos märkega, kas sellega on seotud toetus);

| iii) | üldise kokkuleppe alla arvatav tehing, mille üle on eelnevalt konsulteeritud. |
| --- | --- |

iii)

üldise kokkuleppe alla arvatav tehing, mille üle on eelnevalt konsulteeritud.

Artikkel 5

Üldise krediidikokkuleppe puhul esitab konsulteerimise algatav liikmesriik järgmise teabe:

| a) | sihtriik; |
| --- | --- |

a)

sihtriik;

| b) | üldise krediidikokkuleppe järgne ülemmäär; |
| --- | --- |

b)

üldise krediidikokkuleppe järgne ülemmäär;

| c) | krediidi otstarve:






  i) | tehingu toimumise koht, kui see on teada; |
| --- | --- | --- |

c)

krediidi otstarve:

i)

tehingu toimumise koht, kui see on teada;

| ii) | selliste materjalide laad, mille tarnimist on ette näha; |
| --- | --- |

ii)

selliste materjalide laad, mille tarnimist on ette näha;

| iii) | kas laenuvõtjad ja võimalikud garandid on eraõiguslikud või avalik-õiguslikud isikud; |
| --- | --- |

iii)

kas laenuvõtjad ja võimalikud garandid on eraõiguslikud või avalik-õiguslikud isikud;

| d) | krediiditingimused analoogia põhjal artikli 4 punkti e sätetega ja üksiktehingute krediteerimise eeldused (nt üldise krediidikokkuleppe alla arvamise lõppkuupäev ja tehingu väikseim väärtus, kui see on seatud); |
| --- | --- |

d)

krediiditingimused analoogia põhjal artikli 4 punkti e sätetega ja üksiktehingute krediteerimise eeldused (nt üldise krediidikokkuleppe alla arvamise lõppkuupäev ja tehingu väikseim väärtus, kui see on seatud);

| e) | täpsed põhjused, miks artikli 2 lõikes 1 osutatud norme ei kohaldata või miks neist kõrvale kaldutakse. Nendest kinnipidamise korral tuleb piiritleda järgmised asjaolud:






  i) | abistamiskrediit; |
| --- | --- | --- |

e)

täpsed põhjused, miks artikli 2 lõikes 1 osutatud norme ei kohaldata või miks neist kõrvale kaldutakse. Nendest kinnipidamise korral tuleb piiritleda järgmised asjaolud:

i)

abistamiskrediit;

| ii) | kolmanda riigi pakutav konkurents (koos märkega, kas sellega on seotud toetus). |
| --- | --- |

ii)

kolmanda riigi pakutav konkurents (koos märkega, kas sellega on seotud toetus).

Artikkel 6

Teabe edastamisel kasutatakse järgmist nummerdust:

| a) | üksiktehingud: konsulteerivat liikmesriiki tähistavad tähed, millele järgneb asjakohase aasta järjekorranumber; kui tehing arvatakse üldise kokkuleppe alla, märgitakse ka selle üldise kokkuleppe number; |
| --- | --- |

a)

üksiktehingud: konsulteerivat liikmesriiki tähistavad tähed, millele järgneb asjakohase aasta järjekorranumber; kui tehing arvatakse üldise kokkuleppe alla, märgitakse ka selle üldise kokkuleppe number;

| b) | üldised erakrediidikokkulepped: täht “X”, millele järgnevad konsulteerivat liikmesriiki tähistavad tähed ja asjakohase aasta järjekorranumber; |
| --- | --- |

b)

üldised erakrediidikokkulepped: täht “X”, millele järgnevad konsulteerivat liikmesriiki tähistavad tähed ja asjakohase aasta järjekorranumber;

| c) | riiklik või segakrediit: täht “A”, millele järgnevad konsulteerivat liikmesriiki tähistavad tähed ja asjakohase aasta järjekorranumber. |
| --- | --- |

c)

riiklik või segakrediit: täht “A”, millele järgnevad konsulteerivat liikmesriiki tähistavad tähed ja asjakohase aasta järjekorranumber.

Artikkel 7

Võimaldamaks liikmesriikidel kooskõlastada oma seisukohti õigel ajal, tuleb artiklites 4 ja 5 sätestatud teave edastada niipea kui võimalik pärast garantii ja väljapakutud krediidi või mõne muu sellise otsuse ülevaatamise algatamist, mis siseriiklike õigusnormide või haldustavade kohaselt on eelduseks sellise garantii või krediidi hilisemale läbivaatamisele.

Artikkel 8

Kui normidest kõrvalekaldumist õigustavad tegurid muutuvad või kui pakutakse välja uued krediidi põhitingimused, mis erinevad konsulteeriva liikmesriigi esialgu piiritletutest, toimub uus konsulteerimine muudetud järjekorranumbri all.

Kui uued väljapakutud tingimused on siiski piiravamad, on asjaomane liikmesriik kohustatud üksnes esitama vahetult teate esialgse järjekorranumbri all.

Artikkel 9

Artiklites 4 ja 5 piiritletud teave, artiklis 10 piiritletud vastused ja artiklis 15 osutatud teated edastatakse teleksi abil iga liikmesriigi, komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi määratud vastuvõtjatele.

Kõik konsulteerimist käsitlevad teated kannavad konsulteerimise järjekorranumbrit ja märget sihtriigi kohta.

Artikkel 10

1.   Liikmesriigid ja komisjon võivad:

| a) | teatada, et konsulteeriva liikmesriigi väljapakutud tingimused ei anna põhjust märkusteks; |
| --- | --- |

a)

teatada, et konsulteeriva liikmesriigi väljapakutud tingimused ei anna põhjust märkusteks;

| b) | paluda konsulteerival liikmesriigil esitada lisateavet; |
| --- | --- |

b)

paluda konsulteerival liikmesriigil esitada lisateavet;

| c) | esitada märkusi ja lisatingimusi või väljendada vastuolemist; vastuolemisena käsitatakse üksnes selget vastuolemise väljendust; |
| --- | --- |

c)

esitada märkusi ja lisatingimusi või väljendada vastuolemist; vastuolemisena käsitatakse üksnes selget vastuolemise väljendust;

| d) | taotleda konsulteerimiskohtumist. |
| --- | --- |

d)

taotleda konsulteerimiskohtumist.

2.   Kui konsulteerimist eeldava tehingu vastu on vähemalt seitse liikmesriiki, toimub konsulteerimiskohtumine seda taotlemata.

3.   Konsulteeriv liikmesriik peatab oma otsuse artikliga 11 ette nähtud tähtaegade möödumiseni või, kui lõike 2 alusel toimub konsulteerimiskohtumine seda taotlemata, sellise kohtumise lõppemiseni, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artiklit 13.

Artikkel 11

Artikli 10 lõikes 1 ette nähtud menetlus tuleb algatada seitsme kalendripäeva jooksul alates päevast, mil konsulteeriv liikmesriik saatis algse teate.

Kui seitsme kalendripäeva jooksul palutakse konsulteerival liikmesriigil esitada lisateavet, peab ta vastama viie kalendripäeva jooksul.

Eespool kirjeldatud menetluse osalistel on pärast sellise lisateabe saamist kõige rohkem kolm tööpäeva aega, et väljendada oma arvamust.

Artikkel 12

Kui liikmesriigid, kellega konsulteeritakse, või komisjon ei vasta artikliga 11 kindlaks määratud tähtaegade jooksul, käsitatakse seda artiklit 10 lõike 1 punkti a kohaste märkuste puudumisena.

Niipea kui lisateavet paluv liikmesriik on teatanud artiklis 9 osutatud vastuvõtjatele, et artikli 11 teise lõiguga kindlaks määratud tähtaja lõpuks ei olnud ta vastust saanud, toimub konsulteerimiskohtumine seda taotlemata ja kohaldatakse artikli 10 lõiget 3.

Artikkel 13

Erandmeetmena võib konsulteeriv liikmesriik teha viivitamata otsuse väljapakutud tehingu üle, kui ta leiab, et sellist otsust ei saa edasi lükata.

Kui riiklik krediit välja arvata, ei kehti esimene lõik:

| a) | juhul, kui otsus anda või garanteerida krediiti põhineb üksnes ühendusesisesel konkurentsil. Tehingu üle võib siiski viivitamata otsustada, kui tegu on tingimustega, mille korral mõni muu liikmesriik on juba otsustanud toetust anda; |
| --- | --- |

a)

juhul, kui otsus anda või garanteerida krediiti põhineb üksnes ühendusesisesel konkurentsil. Tehingu üle võib siiski viivitamata otsustada, kui tegu on tingimustega, mille korral mõni muu liikmesriik on juba otsustanud toetust anda;

| b) | juhul, kui rahvusvaheliselt kehtestatud menetlus, mis on kõikidele liikmesriikidele siduv, võimaldab kõikidel osalistel pakilistel juhtudel ainsa valikuvõimalusena lühendada tavapärast vastamisaega. |
| --- | --- |

b)

juhul, kui rahvusvaheliselt kehtestatud menetlus, mis on kõikidele liikmesriikidele siduv, võimaldab kõikidel osalistel pakilistel juhtudel ainsa valikuvõimalusena lühendada tavapärast vastamisaega.

Artikkel 14

Nõukogu 27. septembri 1960. aasta otsusega asutatud krediidikindlustus-, krediidigarantii- ja finantskrediidipoliitika koordineerimisrühma või mõne selle töörühma koosoleku korral toimub konsulteerimiskohtumine. Kui mõni liikmesriik seda taotleb, korraldatakse rühma või selle töörühmade koosolekute vahelisel ajal erikohtumisi.

Liikmesriigid ja komisjon edastavad artiklis 9 osutatud vastuvõtjatele võimaluse korral neli kalendripäeva enne konsulteerimiskohtumisi loendi küsimustest, mille nad kavatsevad arutamiseks esitada.

Konsulteerimiskohtumised toimuvad nõukogu peasekretariaadi tegevuskohas.

Artikkel 15

Igal juhul teatatakse iga tehingu suhtes tehtud lõplikust otsusest muudele liikmesriikidele. Sellist otsust käsitlevale teatele lisatakse põhjused, miks konsulteeriv liikmesriik ei saanud arvesse võtta märkusi, lisatingimusi ega vastuolemist, mida väljendasid need, kellega konsulteeriti.

II   JAOTIS

ERIMENETLUS

Artikkel 16

Iga liikmesriik võib küsida mis tahes muult liikmesriigilt, kas sellel on teavet tehingu kohta, mille üle ei ole seni konsulteeritud, ja eelkõige eksportija või finantseerimisasutuse esitatud krediiditingimuste kohta. Kui sellele järelepärimisele ei vastata seitsme kalendripäeva jooksul, on järele pärival liikmesriigil õigus järeldada, et liikmesriigil, kellelt järele päriti, on teavet selle asja kohta ja et esitatud krediiditingimused on arvatavasti kinnitatud. I jaotises ette nähtud korras on järele pärival liikmesriigil õigus alustada konsulteerimist, märkides selgelt, et selle põhjuseks on arvatavasti tekkinud konkurentsiolukord.

Kui mõni liikmesriik on juba alustanud konsulteerimist ja teine liikmesriik, kellel palutakse asjakohast tehingut toetada, küsib esimeselt liikmesriigilt, milline on selle lõplik seisukoht, annab sellisele järelepärimisele viie tööpäeva jooksul mitte vastamine järelepärivale liikmesriigile õiguse järeldada, et liikmesriik, kellelt järele päriti, toetab tehingut konsulteerimise käigus osutatud tingimustel.

Artikkel 17

Sidumata krediidi puhul, mis kaldub kõrvale I lisas sätestatud normidest või mõnest muust liikmesriikide vastu võetud normist, teatatakse krediidikindlustus-, krediidigarantii- ja finantskrediidipoliitika koordineerimisrühma raames:

| a) | eelnenud veerandaastal antud krediidi põhinäitajatest; |
| --- | --- |

a)

eelnenud veerandaastal antud krediidi põhinäitajatest;

| b) | sidumata krediidi kasutamisest eelnenud aasta lõpu seisuga. |
| --- | --- |

b)

sidumata krediidi kasutamisest eelnenud aasta lõpu seisuga.

Artikkel 18

Kui liikmesriik sõlmib kolmanda riigiga kokkuleppe, milles viidatakse võimalikule krediidiandmisele selle täpseid tingimusi piiritlemata:

| a) | kui tegu on seotud krediidiga, teatab ta kokkuleppe sõlmimisel selle põhijoontest artiklis 9 osutatud vastuvõtjatele; |
| --- | --- |

a)

kui tegu on seotud krediidiga, teatab ta kokkuleppe sõlmimisel selle põhijoontest artiklis 9 osutatud vastuvõtjatele;

| b) | kui tegu on sidumata krediidiga, kehtib artiklis 17 sätestatud teatamine ka sellise krediidi suhtes. |
| --- | --- |

b)

kui tegu on sidumata krediidiga, kehtib artiklis 17 sätestatud teatamine ka sellise krediidi suhtes.

III   JAOTIS

KORRAPÄRASED ARUANDED

Artikkel 19

Krediidikindlustus-, krediidigarantii- ja finantskrediidipoliitika koordineerimisrühm esitab iga poole aasta tagant aruande I ja II jaotises osutatud menetluse rakendamise kohta.

Nendest korrapärastest aruannetest olenemata koostatakse lisaaruanded, kui asjakohase menetluse rakendamisel ette tulnud raskuste laad ja tähtsus seda tingivad.

IV   JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 20

Otsus 73/391/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele kooskõlas IV lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 21

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. november 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---

(1)  ELT C 226 E, 15.9.2005, lk 43.

1

(2)  ELT C 302, 7.12.2004, lk 19.

2

(3)  EÜT L 346, 17.12.1973, lk 1. Otsust on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.

3

(4)  Vt III lisa.

4

(5)  EÜT 66, 27.10.1960, lk 1339.

5

---

I LISA

ÜHENDUSE NORMID, MILLEST EI VÕI KONSULTEERIMATA KÕRVALE KALDUDA

A.   Krediiditähtaeg

Ühegi antud krediidi tähtaeg, olgu tegemist tarnijakrediidi või finantskrediidiga, ei tohi ületada viit aastat, arvestatuna järgmistest alguspäevadest:

| 1. | tootmisvahendid, mis koosnevad eraldi kasutatavatest osadest (nt vedurid):






  — | keskmine või tegelik päev, mil ostja peab kauba oma riigis tegelikult enda valdusse võtma; |
| --- | --- | --- |

1.

tootmisvahendid, mis koosnevad eraldi kasutatavatest osadest (nt vedurid):

—

keskmine või tegelik päev, mil ostja peab kauba oma riigis tegelikult enda valdusse võtma;

| 2. | kogu ettevõtte või tehase tootmisvahendid, mille puhul tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest:






  — | päev, mil ostja peab kogu lepingu alusel tarnitava kauba (v.a varuosad) tegelikult enda valdusse võtma; |
| --- | --- | --- |

2.

kogu ettevõtte või tehase tootmisvahendid, mille puhul tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest:

—

päev, mil ostja peab kogu lepingu alusel tarnitava kauba (v.a varuosad) tegelikult enda valdusse võtma;

| 3. | ehituslepingud, mille puhul töövõtja ei vastuta kasutuselevõtmise eest:






  — | päev, mil ehitamine lõpetatakse; |
| --- | --- | --- |

3.

ehituslepingud, mille puhul töövõtja ei vastuta kasutuselevõtmise eest:

—

päev, mil ehitamine lõpetatakse;

| 4. | paigalduslepingud (või ehituslepingud), mille kohaselt tarnija (või töövõtja) vastutab kasutuselevõtmise eest:






  — | päev, mil tarnija (või töövõtja) lõpetab paigaldamise (või ehitamise) ja töövalmiduse kindlakstegemiseks vajalikud eelkatsetused, olenemata sellest, kas paigaldus (või ehitis) antakse nimetatud ajal lepingu tingimuste kohaselt ostjale üle või mitte, või sellest, kas tarnija (või töövõtja) on võtnud mõne jätkuva kohustuse, näiteks tõrgeteta toimimise tagamine või kohalike töötajate koolitamine; |
| --- | --- | --- |

4.

paigalduslepingud (või ehituslepingud), mille kohaselt tarnija (või töövõtja) vastutab kasutuselevõtmise eest:

—

päev, mil tarnija (või töövõtja) lõpetab paigaldamise (või ehitamise) ja töövalmiduse kindlakstegemiseks vajalikud eelkatsetused, olenemata sellest, kas paigaldus (või ehitis) antakse nimetatud ajal lepingu tingimuste kohaselt ostjale üle või mitte, või sellest, kas tarnija (või töövõtja) on võtnud mõne jätkuva kohustuse, näiteks tõrgeteta toimimise tagamine või kohalike töötajate koolitamine;

| 5. | alapunktides 2–4 sätestatud juhtudel, kui lepinguga nähakse ette projekti eri osade eraldi elluviimine:






  — | iga eri osa alguspäev või nende alguspäevade keskmine päev või juhul, kui tarnija leping ei hõlma kogu projekti, vaid ühe olulise osa sellest, kogu projekti suhtes asjakohane alguspäev. |
| --- | --- | --- |

5.

alapunktides 2–4 sätestatud juhtudel, kui lepinguga nähakse ette projekti eri osade eraldi elluviimine:

—

iga eri osa alguspäev või nende alguspäevade keskmine päev või juhul, kui tarnija leping ei hõlma kogu projekti, vaid ühe olulise osa sellest, kogu projekti suhtes asjakohane alguspäev.

B.   Kohalike kulude protsent

Garanteeritud erakrediidi puhul ei tohi krediidist makstav kohalike kulude järelejääv osa ületada 5 % lepingu hinnast.

Konsulteerimist ei alustata siiski lepingute puhul, millega nähakse ette, et kohalike kulude osa tasutakse hiljemalt kolme kuu möödudes alates tööde või tarnete lõpetamise päevast.

Selle reegli tõlgendamisel kehtivad järgmised määratlused:

| a) | krediidist makstav järelejääv osa – osa, mis jääb järele pärast seda, kui seoses lepinguga tehtud ositimaksetest on arvatud maha kohalikud kulud; |
| --- | --- |

a)

krediidist makstav järelejääv osa – osa, mis jääb järele pärast seda, kui seoses lepinguga tehtud ositimaksetest on arvatud maha kohalikud kulud;

| b) | kohalikud kulud – see osa lepingu väärtusest, mis tähistab kulusid, mis eksportijal tuleb eeldatavasti koha peal kanda maksetena töötajatele ja muudele isikutele ja maksetena tarnete eest; |
| --- | --- |

b)

kohalikud kulud – see osa lepingu väärtusest, mis tähistab kulusid, mis eksportijal tuleb eeldatavasti koha peal kanda maksetena töötajatele ja muudele isikutele ja maksetena tarnete eest;

| c) | leping – mis tahes liiki tarneleping, teenusleping või segaleping (s.o tarnete ja teenuste kohta); |
| --- | --- |

c)

leping – mis tahes liiki tarneleping, teenusleping või segaleping (s.o tarnete ja teenuste kohta);

| d) | ositimaksed – summad, mis tuleb maksta tellimuse esitamise ja tööde või tarnete lõpetamise vahelisel ajal. |
| --- | --- |

d)

ositimaksed – summad, mis tuleb maksta tellimuse esitamise ja tööde või tarnete lõpetamise vahelisel ajal.

C.   Rendilepingud

Käesolevas otsuses sisalduvate eeskirjade kohaldamisel käsitatakse rendilepinguid krediidina. Kui nende lepingute kehtivusaeg ei ole selgelt piiratud, lähtutakse sellest, et kehtivusaeg on üle viie aasta.

---

II LISA

KASUTATAV VÄÄRTUSASTMIK

| I kategooria | : | kuni 750 000 SDRi |
| --- | --- | --- |
| II kategooria | : | 600 000–1 200 000 SDRi |
| III kategooria | : | 1 000 000–2 200 000 SDRi |
| IV kategooria | : | 2 000 000–3 200 000 SDRi |
| V kategooria | : | 3 000 000–5 000 000 SDRi |
| VI kategooria: | : | 4 800 000–7 600 000 SDRi |
| VII kategooria | : | 7 400 000–11 200 000 SDRi |
| VIII kategooria | : | 10 000 000–22 000 000 SDRi |
| IX kategooria | : | 20 000 000–44 000 000 SDRi |
| X kategooria | : | rohkem kui 40 000 000 SDRi |

I kategooria

:

kuni 750 000 SDRi

II kategooria

:

600 000–1 200 000 SDRi

III kategooria

:

1 000 000–2 200 000 SDRi

IV kategooria

:

2 000 000–3 200 000 SDRi

V kategooria

:

3 000 000–5 000 000 SDRi

VI kategooria:

:

4 800 000–7 600 000 SDRi

VII kategooria

:

7 400 000–11 200 000 SDRi

VIII kategooria

:

10 000 000–22 000 000 SDRi

IX kategooria

:

20 000 000–44 000 000 SDRi

X kategooria

:

rohkem kui 40 000 000 SDRi

---

III LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD OTSUS KOOS MUUDATUSEGA

| Nõukogu otsus 73/391/EMÜ (1) | (EÜT L 346, 17.12.1973, lk 1) |
| --- | --- |
| Nõukogu otsus 76/641/EMÜ | (EÜT L 223, 16.8.1976, lk 25) |

Nõukogu otsus 73/391/EMÜ (1)

(EÜT L 346, 17.12.1973, lk 1)

Nõukogu otsus 76/641/EMÜ

(EÜT L 223, 16.8.1976, lk 25)

---

(1)  Otsust 73/391/EMÜ on samuti muudetud järgmiste aktidega, mida pole kehtetuks tunnistatud:

| — | 1985. aasta ühinemisakt, |
| --- | --- |

—

1985. aasta ühinemisakt,

| — | 1994. aasta ühinemisakt. |
| --- | --- |

—

1994. aasta ühinemisakt.

---

IV LISA

VASTAVUSTABEL

| Otsus 73/391/EMÜ | Käesolev otsus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 21 |
| Lisa artikli 1 sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa |
| Lisa artikli 1 esimene ja teine taane | Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b |
| Lisa artikli 2 esimese lõigu sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa |
| Lisa artikli 2 esimese lõigu esimene kuni kolmas taane | Artikli 2 lõike 2 punktid a kuni c |
| Lisa artikli 2 teine lõik | Artikli 2 lõige 3 |
| Lisa artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Lisa artikli 4 punktid a ja b | Artikli 4 punktid a ja b |
| Lisa artikli 4 punkti c esimene kuni neljas taane | Artikli 4 punkti c alapunktid i kuni iv |
| Lisa artikli 4 punkt d | Artikli 4 punkt d |
| Lisa artikli 4 punkti e esimene kuni seitsmes taane | Artikli 4 punkti e punktid i kuni vii |
| Lisa artikli 4 punkt f | Artikli 4 punkti f alapunktid i kuni iii |
| Lisa artikli 5 punktid a ja b | Artikli 5 punktid a ja b |
| Lisa artikli 5 punkti c esimene kuni kolmas taane | Artikli 5 punkti c alapunktid i kuni iii |
| Lisa artikli 5 punkt d | Artikli 5 punkt d |
| Lisa artikli 5 punkt e | Artikli 5 punkti e alapunktid i ja ii |
| Lisa artikli 6 sissejuhatav osa | Artikli 6 sissejuhatav osa |
| Lisa artikli 6 esimene kuni kolmas taane | Artikli 6 punktid a kuni c |
| Lisa artiklid 7 kuni 9 | Artiklid 7 kuni 9 |
| Lisa artikli 10 lõike 1 sissejuhatav osa | Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav osa |
| Lisa artikli 10 lõike 1 esimene kuni neljas taane | Artikli 10 lõike 1 punktid a kuni d |
| Lisa artikli 10 lõiked 2 ja 3 | Artikli 10 lõiked 2 ja 3 |
| Lisa artiklid 11 ja 12 | Artiklid 11 ja 12 |
| Lisa artikli 13 esimene lõik | Artikli 13 esimene lõik |
| Lisa artikli 13 teise lõigu sissejuhatav osa | Artikli 13 teise lõigu sissejuhatav osa |
| Lisa artikli 13 teise lõigu esimene ja teine taane | Artikli 13 teise lõigu punktid a ja b |
| Lisa artiklid 14 kuni 16 | Artiklid 14 kuni 16 |
| Lisa artikli 17 sissejuhatav osa | Artikli 17 sissejuhatav osa |
| Lisa artikli 17 esimene ja teine taane | Artikli 17 punktid a ja b |
| Lisa artikli 18 sissejuhatav osa | Artikli 18 sissejuhatav osa |
| Lisa artikli 18 esimene ja teine taane | Artikli 18 punktid a ja b |
| Lisa artikkel 19 | Artikkel 19 |
| — | Artikkel 20 |
| Lisa 1 punkt A | I lisa punkt A |
| Lisa 1 punkti B sissejuhatav osa | I lisa punkti B esimene lõik |
| Lisa 1 punkti B esimene taane | I lisa punkti B teine lõik |
| Lisa 1 punkti B teise taande esimene kuni neljas alataane | I lisa punkti B kolmanda lõigu punktid a kuni d |
| Lisa 1 punkt C | I lisa punkt C |
| Lisa 2 | II lisa |
| — | III lisa |
| — | IV lisa |

Otsus 73/391/EMÜ

Käesolev otsus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 21

Lisa artikli 1 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa

Lisa artikli 1 esimene ja teine taane

Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b

Lisa artikli 2 esimese lõigu sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa

Lisa artikli 2 esimese lõigu esimene kuni kolmas taane

Artikli 2 lõike 2 punktid a kuni c

Lisa artikli 2 teine lõik

Artikli 2 lõige 3

Lisa artikkel 3

Artikkel 3

Lisa artikli 4 punktid a ja b

Artikli 4 punktid a ja b

Lisa artikli 4 punkti c esimene kuni neljas taane

Artikli 4 punkti c alapunktid i kuni iv

Lisa artikli 4 punkt d

Artikli 4 punkt d

Lisa artikli 4 punkti e esimene kuni seitsmes taane

Artikli 4 punkti e punktid i kuni vii

Lisa artikli 4 punkt f

Artikli 4 punkti f alapunktid i kuni iii

Lisa artikli 5 punktid a ja b

Artikli 5 punktid a ja b

Lisa artikli 5 punkti c esimene kuni kolmas taane

Artikli 5 punkti c alapunktid i kuni iii

Lisa artikli 5 punkt d

Artikli 5 punkt d

Lisa artikli 5 punkt e

Artikli 5 punkti e alapunktid i ja ii

Lisa artikli 6 sissejuhatav osa

Artikli 6 sissejuhatav osa

Lisa artikli 6 esimene kuni kolmas taane

Artikli 6 punktid a kuni c

Lisa artiklid 7 kuni 9

Artiklid 7 kuni 9

Lisa artikli 10 lõike 1 sissejuhatav osa

Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav osa

Lisa artikli 10 lõike 1 esimene kuni neljas taane

Artikli 10 lõike 1 punktid a kuni d

Lisa artikli 10 lõiked 2 ja 3

Artikli 10 lõiked 2 ja 3

Lisa artiklid 11 ja 12

Artiklid 11 ja 12

Lisa artikli 13 esimene lõik

Artikli 13 esimene lõik

Lisa artikli 13 teise lõigu sissejuhatav osa

Artikli 13 teise lõigu sissejuhatav osa

Lisa artikli 13 teise lõigu esimene ja teine taane

Artikli 13 teise lõigu punktid a ja b

Lisa artiklid 14 kuni 16

Artiklid 14 kuni 16

Lisa artikli 17 sissejuhatav osa

Artikli 17 sissejuhatav osa

Lisa artikli 17 esimene ja teine taane

Artikli 17 punktid a ja b

Lisa artikli 18 sissejuhatav osa

Artikli 18 sissejuhatav osa

Lisa artikli 18 esimene ja teine taane

Artikli 18 punktid a ja b

Lisa artikkel 19

Artikkel 19

—

Artikkel 20

Lisa 1 punkt A

I lisa punkt A

Lisa 1 punkti B sissejuhatav osa

I lisa punkti B esimene lõik

Lisa 1 punkti B esimene taane

I lisa punkti B teine lõik

Lisa 1 punkti B teise taande esimene kuni neljas alataane

I lisa punkti B kolmanda lõigu punktid a kuni d

Lisa 1 punkt C

I lisa punkt C

Lisa 2

II lisa

—

III lisa

—

IV lisa

---

Komisjon

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/46

---

KOMISJONI OTSUS,

7. november 2006,

millega algatatakse vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe ja teiste WTO asjakohaste sätete alusel India vastu vaidluse lahendamise menetlus kaubandustakistuse suhtes, mille on põhjustanud imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide täiendava tollimaksu ning imporditud kangete alkohoolsete jookide täiendava eritollimaksu säilitamine Indias ning imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide müügikeelu säilitamine India osariigis Tamil Nadu

(2006/790/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) (1) egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine, eriti selle artikli 12 lõiget 1 ja artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. juulil 2005. aastal esitati komisjonile kaebus vastavalt määruse (EÜ) nr 3286/94 (kaubandustakistusi käsitlev määrus) artiklile 4. Kaebuse esitasid ühiselt Euroopa veinitootjate komitee (Comité européen des enterprises vins) ja Euroopa kangete alkohoolsete jookide organisatsioon (European Spirits Organisation). |
| --- | --- |

(1)

20. juulil 2005. aastal esitati komisjonile kaebus vastavalt määruse (EÜ) nr 3286/94 (kaubandustakistusi käsitlev määrus) artiklile 4. Kaebuse esitasid ühiselt Euroopa veinitootjate komitee (Comité européen des enterprises vins) ja Euroopa kangete alkohoolsete jookide organisatsioon (European Spirits Organisation).

| (2) | Kaebuses käsitleti väiteid India teatavate kaubandustavade kohta, mis kahjustavad veinide ja kangete alkohoolsete jookide importi Indiasse ja nende müüki Indias. (2) Nimetatud kaubandustavad kujutasid endast täiendavat tollimaksu, mida India kohaldas veinide ja kangete alkohoolsete jookide impordi suhtes, kaudseid makse, mida teatavad India osariigid kohaldasid imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes, ning müügipiiranguid, mida teatavad India osariigid kohaldasid imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuses käsitleti väiteid India teatavate kaubandustavade kohta, mis kahjustavad veinide ja kangete alkohoolsete jookide importi Indiasse ja nende müüki Indias. (2) Nimetatud kaubandustavad kujutasid endast täiendavat tollimaksu, mida India kohaldas veinide ja kangete alkohoolsete jookide impordi suhtes, kaudseid makse, mida teatavad India osariigid kohaldasid imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes, ning müügipiiranguid, mida teatavad India osariigid kohaldasid imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes.

| (3) | Kaebuse esitajad väitsid, et eespool nimetatud tavad on vastuolus 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) II, III ja XI artikliga. Selle põhjal palusid kaebuse esitajad komisjonil võtta tarvitusele vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(3)

Kaebuse esitajad väitsid, et eespool nimetatud tavad on vastuolus 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) II, III ja XI artikliga. Selle põhjal palusid kaebuse esitajad komisjonil võtta tarvitusele vajalikud meetmed.

| (4) | Kaebus sisaldas piisavalt tõendeid, mis õigustasid ühenduse uurimismenetluse algatamist kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Sellest tulenevalt algatas komisjon 17. septembril 2005. aastal asjakohase menetluse, olles eelnevalt nõuandekomitee raames liikmesriikidega konsulteerinud. (3) |
| --- | --- |

(4)

Kaebus sisaldas piisavalt tõendeid, mis õigustasid ühenduse uurimismenetluse algatamist kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Sellest tulenevalt algatas komisjon 17. septembril 2005. aastal asjakohase menetluse, olles eelnevalt nõuandekomitee raames liikmesriikidega konsulteerinud. (3)

| (5) | Uurimismenetluse käigus võtsid kaebuse esitajad tagasi kaebuse, mis käsitles teatavate India osariikide kaudsete maksude kohaldamist imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes, ning India kehtestas uue täiendava tollimaksu (täiendav eritollimaks), mida kohaldatakse veinide ja kangete alkohoolsete jookide impordi suhtes. Käesoleva menetluse raames uuris komisjon seega täiendavat tollimaksu, täiendavat eritollimaksu ja müügipiiranguid, mille teatavad India osariigid olid imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes kehtestanud. |
| --- | --- |

(5)

Uurimismenetluse käigus võtsid kaebuse esitajad tagasi kaebuse, mis käsitles teatavate India osariikide kaudsete maksude kohaldamist imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes, ning India kehtestas uue täiendava tollimaksu (täiendav eritollimaks), mida kohaldatakse veinide ja kangete alkohoolsete jookide impordi suhtes. Käesoleva menetluse raames uuris komisjon seega täiendavat tollimaksu, täiendavat eritollimaksu ja müügipiiranguid, mille teatavad India osariigid olid imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes kehtestanud.

| (6) | Uurimises arvestati asjaomaseid India õigusakte ja mitmete India valitsuse ministrite ning ka ühenduse ja India ettevõtjate ja kaubandusorganisatsioonide esindajate arvamusi. |
| --- | --- |

(6)

Uurimises arvestati asjaomaseid India õigusakte ja mitmete India valitsuse ministrite ning ka ühenduse ja India ettevõtjate ja kaubandusorganisatsioonide esindajate arvamusi.

| (7) | Uurimise tulemusena jõuti järeldusele, et täiendav tollimaks on vastuolus GATT 1994 II artikli lõikega 1 ning see ei ole õigustatud GATT 1994 II artikli lõike 2 punkti a alusel niivõrd, kuivõrd nimetatud maksu kohaldatakse veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes; samuti leiti, et täiendav eritollimaks on vastuolus GATT 1994 II artikli lõikega 1 ja see ei ole õigustatud GATT 1994 II artikli lõike 2 punkti a alusel niivõrd, kuivõrd seda kohaldatakse kangete alkohoolsete jookide suhtes. Kuna WTO leping keelab kirjeldatud tegevused, on olemas tõendid kaubandustakistuste kohta kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(7)

Uurimise tulemusena jõuti järeldusele, et täiendav tollimaks on vastuolus GATT 1994 II artikli lõikega 1 ning see ei ole õigustatud GATT 1994 II artikli lõike 2 punkti a alusel niivõrd, kuivõrd nimetatud maksu kohaldatakse veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes; samuti leiti, et täiendav eritollimaks on vastuolus GATT 1994 II artikli lõikega 1 ja see ei ole õigustatud GATT 1994 II artikli lõike 2 punkti a alusel niivõrd, kuivõrd seda kohaldatakse kangete alkohoolsete jookide suhtes. Kuna WTO leping keelab kirjeldatud tegevused, on olemas tõendid kaubandustakistuste kohta kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses.

| (8) | Uurimise tulemusena jõuti ka järeldusele, et on vaja edasisi analüüse imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide väidetava müügipiirangu suhtes teatavates India osariikides. Pärast uurimise lõppu läbiviidud analüüs näitas, et India osariigi Tamil Nadu õigusaktis sisaldub imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide müügikeeld, mis on vastuolus GATT 1994 III artikli lõikega 4. Kuna WTO leping keelab kirjeldatud tegevuse, on olemas tõend kaubandustakistuse kohta kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Uurimise tulemusena jõuti ka järeldusele, et on vaja edasisi analüüse imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide väidetava müügipiirangu suhtes teatavates India osariikides. Pärast uurimise lõppu läbiviidud analüüs näitas, et India osariigi Tamil Nadu õigusaktis sisaldub imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide müügikeeld, mis on vastuolus GATT 1994 III artikli lõikega 4. Kuna WTO leping keelab kirjeldatud tegevuse, on olemas tõend kaubandustakistuse kohta kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses.

| (9) | Kõnealune uurimine näitas, et hoolimata veinide ja kangete alkohoolsete jookide impordilt koguseliste piirangute kõrvaldamisest 2001. aastal vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe alusel India vastu teostatud vaidluste lahendamise menetluse tulemusena vähenes 2002. aastal veinide ja kangete alkohoolsete jookide import Euroopa Ühendusest ja on pärast seda, alates 2003. aastast, suurenenud ainult seoses veinide ja kangete alkohoolsete jookide tarbimise üldise suurenemisega Indias. Seega ei kaasnenud koguseliste piirangute kõrvaldamisega oodatud tulemusi, sest kohaldati uurimise all olevaid meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealune uurimine näitas, et hoolimata veinide ja kangete alkohoolsete jookide impordilt koguseliste piirangute kõrvaldamisest 2001. aastal vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe alusel India vastu teostatud vaidluste lahendamise menetluse tulemusena vähenes 2002. aastal veinide ja kangete alkohoolsete jookide import Euroopa Ühendusest ja on pärast seda, alates 2003. aastast, suurenenud ainult seoses veinide ja kangete alkohoolsete jookide tarbimise üldise suurenemisega Indias. Seega ei kaasnenud koguseliste piirangute kõrvaldamisega oodatud tulemusi, sest kohaldati uurimise all olevaid meetmeid.

| (10) | Uurimine näitas ka, et veinide ja kangete alkohoolsete jookide tarbimine kokku oli 2004. aastal Indias vastavalt 0,67 ja 87,1 miljonit kasti (1 kast = 9 liitrit), eeldatava kasvuga 5–10 % aastas järgmise kümnendi jooksul ning, et vähem kui 0,5 % Indias tarbitavatest kangetest alkohoolsetest jookidest ja vähem kui 9 % Indias tarbitavatest veinidest on imporditud ning maksustatavad täiendava tollimaksu ja täiendava eritollimaksuga. |
| --- | --- |

(10)

Uurimine näitas ka, et veinide ja kangete alkohoolsete jookide tarbimine kokku oli 2004. aastal Indias vastavalt 0,67 ja 87,1 miljonit kasti (1 kast = 9 liitrit), eeldatava kasvuga 5–10 % aastas järgmise kümnendi jooksul ning, et vähem kui 0,5 % Indias tarbitavatest kangetest alkohoolsetest jookidest ja vähem kui 9 % Indias tarbitavatest veinidest on imporditud ning maksustatavad täiendava tollimaksu ja täiendava eritollimaksuga.

| (11) | Uurimine kinnitas, et imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide potentsiaalne turg Indias on suur ja et täiendava tollimaksu kõrvaldamine veinidelt ja kangetelt alkohoolsetelt jookidelt ja täiendava eritollimaksu kõrvaldamine kangetelt alkohoolsetelt jookidelt vähendaks erinevates India osariikides imporditud veinide jaemüügihinda 22 %–35 % ja kangete alkohoolsete jookide oma vastavalt 23 %–48 %. Nii suur hinna vähenemine suurendaks märgatavalt nõudlust imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide järele, tuleks kasuks India tarbijale ja tooks kaasa veinide ja kangete alkohoolsete jookide oodatud turuosa kasvu Indias. |
| --- | --- |

(11)

Uurimine kinnitas, et imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide potentsiaalne turg Indias on suur ja et täiendava tollimaksu kõrvaldamine veinidelt ja kangetelt alkohoolsetelt jookidelt ja täiendava eritollimaksu kõrvaldamine kangetelt alkohoolsetelt jookidelt vähendaks erinevates India osariikides imporditud veinide jaemüügihinda 22 %–35 % ja kangete alkohoolsete jookide oma vastavalt 23 %–48 %. Nii suur hinna vähenemine suurendaks märgatavalt nõudlust imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide järele, tuleks kasuks India tarbijale ja tooks kaasa veinide ja kangete alkohoolsete jookide oodatud turuosa kasvu Indias.

| (12) | See näitab selgelt, et ühenduse tootmisharu kannatas ja kannatab jätkuvalt kahjustava mõju tõttu kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

See näitab selgelt, et ühenduse tootmisharu kannatas ja kannatab jätkuvalt kahjustava mõju tõttu kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 4 tähenduses.

| (13) | Kaebuse esitajad, kelle hulka kuuluvad veinitootjad 11 EÜ liikmesriigist ja kangete alkohoolsete jookide tootjad 21 EÜ liikmesriigist, esindavad ühenduse tööstuse olulist osa. Kõnealused tootjad eksportisid 2005. aastal kaupa 10,45 miljardi euro eest umbes 150 kolmanda riigi turule ja olid otseseks tööandjateks enam kui 600 000 inimesele. Uurimine näitas, et täiendav tollimaks ja täiendav eritollimaks takistas kõnealuse tööstusharu tootjate juurdepääsu India potentsiaalselt suurele turule. |
| --- | --- |

(13)

Kaebuse esitajad, kelle hulka kuuluvad veinitootjad 11 EÜ liikmesriigist ja kangete alkohoolsete jookide tootjad 21 EÜ liikmesriigist, esindavad ühenduse tööstuse olulist osa. Kõnealused tootjad eksportisid 2005. aastal kaupa 10,45 miljardi euro eest umbes 150 kolmanda riigi turule ja olid otseseks tööandjateks enam kui 600 000 inimesele. Uurimine näitas, et täiendav tollimaks ja täiendav eritollimaks takistas kõnealuse tööstusharu tootjate juurdepääsu India potentsiaalselt suurele turule.

| (14) | Eespool öeldut arvesse võttes võib järeldada, et ühenduse huvides on võtta kaubandustõkkeid käsitleva määruse artikli 12 lõike 1 tähenduses meetmeid WTO raames, et kiiresti kõrvaldada India kehtestatud täiendav tollimaks imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes, täiendav eritollimaks kangete alkohoolsete jookide suhtes ning India osariigi Tamil Nadu kehtestatud imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide müügikeeld, mis kujutavad endast WTO põhieeskirjade rikkumist ning mis on kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses kaubandustakistused. |
| --- | --- |

(14)

Eespool öeldut arvesse võttes võib järeldada, et ühenduse huvides on võtta kaubandustõkkeid käsitleva määruse artikli 12 lõike 1 tähenduses meetmeid WTO raames, et kiiresti kõrvaldada India kehtestatud täiendav tollimaks imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes, täiendav eritollimaks kangete alkohoolsete jookide suhtes ning India osariigi Tamil Nadu kehtestatud imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide müügikeeld, mis kujutavad endast WTO põhieeskirjade rikkumist ning mis on kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses kaubandustakistused.

| (15) | Ühendusele on ülimalt tähtis tagada, et WTO partnerid täidaksid täies ulatuses oma kohustusi nagu ka ühendus neid peab täitma. Seetõttu on oluline mitmepoolse kaubandussüsteemi edasiseks laitmatuks toimimiseks suunata eespool käsitletud WTO eeskirjadega kokkusobimatu juhtum nimetatud foorumile. |
| --- | --- |

(15)

Ühendusele on ülimalt tähtis tagada, et WTO partnerid täidaksid täies ulatuses oma kohustusi nagu ka ühendus neid peab täitma. Seetõttu on oluline mitmepoolse kaubandussüsteemi edasiseks laitmatuks toimimiseks suunata eespool käsitletud WTO eeskirjadega kokkusobimatu juhtum nimetatud foorumile.

| (16) | Pärast seda, kui India kehtestas täiendava tollimaksu ja täiendava eritollimaksu ning India osariik Tamil Nadu kehtestas müügikeelu, on kõnealust vaidlust püütud lahendada arvukate kohtumiste käigus India pädevate asutustega, mis jätkusid ka kõnealuse uurimise jooksul, kuid need püüdlused on luhtunud India pädevate asutuste soovimatuse tõttu leida mõlemale poolele sobiv lahendus. Kuna on ebatõenäoline, et India seisukoht muutub, peetakse vajalikuks algatada menetlus WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe raames. |
| --- | --- |

(16)

Pärast seda, kui India kehtestas täiendava tollimaksu ja täiendava eritollimaksu ning India osariik Tamil Nadu kehtestas müügikeelu, on kõnealust vaidlust püütud lahendada arvukate kohtumiste käigus India pädevate asutustega, mis jätkusid ka kõnealuse uurimise jooksul, kuid need püüdlused on luhtunud India pädevate asutuste soovimatuse tõttu leida mõlemale poolele sobiv lahendus. Kuna on ebatõenäoline, et India seisukoht muutub, peetakse vajalikuks algatada menetlus WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe raames.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaubandustakistusi käsitlevas määruses nimetatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaubandustakistusi käsitlevas määruses nimetatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide suhtes täiendava tollimaksu ja imporditud kangete alkohoolsete jookide suhtes täiendava eritollimaksu säilitamine ja kohaldamine Indias ning imporditud veinide ja kangete alkohoolsete jookide müügikeelu säilitamine ja kohaldamine India osariigis Tamil Nadu on vastuolus India võetud kohustustega Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakeshi lepingu raames ja eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe 1994 sätete raames ning kujutavad endast kaubandustakistust määruse (EÜ) nr 3286/94 artikli 2 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Ühendus algatab India vastu vaidluse lahendamise menetluse vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe ja teiste WTO asjakohaste sätete alusel, eesmärgiga tagada artiklis 1 kirjeldatud kaubandustakistuse kõrvaldamine.

Brüssel, 7. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 349, 31.12.1994 lk 71. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 356/95 (EÜT L 41, 23.2.1995, lk 3).

1

(2)  Menetluses käsitletakse veine, vermuteid, aromatiseeritud veine ja kangeid alkohoolseid jooke, mis klassifitseeritakse HS-rubriikide 2204, 2205, 2206 ja 2208 alla. Need hõlmavad veine, vahuveine, vermuteid ja muid kangendatud veine nagu portvein ja šerri ning kangeid alkohoolseid jooke, mis on destilleeritud põllumajandusliku päritoluga toorainest nagu brändi ja veinipiiritus, viski, dinn, vodka, rumm ja liköör.

2

(3)  ELT C 228, 17.9.2005.

3

---

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/49

---

KOMISJONI OTSUS,

7. november 2006,

gaasi koordineerimisrühma koosseisu kehtestamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/791/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/67/EÜ, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tarnekindluse meetmete koordineerimise hõlbustamiseks on direktiivi 2004/67/EÜ artikli 7 lõikega 1 moodustatud gaasi koordineerimisrühm. Kõnealune koordineerimisrühm koosneb liikmesriikide esindajatest ning asjaomase tootmisharu ja tarbijate esindusorganitest. |
| --- | --- |

(1)

Tarnekindluse meetmete koordineerimise hõlbustamiseks on direktiivi 2004/67/EÜ artikli 7 lõikega 1 moodustatud gaasi koordineerimisrühm. Kõnealune koordineerimisrühm koosneb liikmesriikide esindajatest ning asjaomase tootmisharu ja tarbijate esindusorganitest.

| (2) | On vaja kehtestada gaasi koordineerimisrühma üksikasjalik koosseis. |
| --- | --- |

(2)

On vaja kehtestada gaasi koordineerimisrühma üksikasjalik koosseis.

| (3) | Pidades silmas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (2) tuleks kaaluda järgmiste asjaomaste tootmisharu organite esindajaks kehtestamist:






  — | suuri võrguoperaatoreid ehk direktiivi 2003/55/EÜ artikli 2 lõike 4 tähenduses edastusvõrgu haldureid esindav Euroopa assotsiatsioon, |
| --- | --- | --- |

(3)

Pidades silmas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (2) tuleks kaaluda järgmiste asjaomaste tootmisharu organite esindajaks kehtestamist:

—

suuri võrguoperaatoreid ehk direktiivi 2003/55/EÜ artikli 2 lõike 4 tähenduses edastusvõrgu haldureid esindav Euroopa assotsiatsioon,

| — | gaasitarne ettevõtteid esindav Euroopa assotsiatsioon, |
| --- | --- |

—

gaasitarne ettevõtteid esindav Euroopa assotsiatsioon,

| — | Euroopa gaasitootjaid esindav rahvusvaheline assotsiatsioon. |
| --- | --- |

—

Euroopa gaasitootjaid esindav rahvusvaheline assotsiatsioon.

| (4) | Oluliste tarbijatena tuleks eristada kolme peamist maagaasi tarbivat sektorit:






  — | tööstussektor, mis hõlmab 35 % gaasi kogutarbimisest Euroopas, |
| --- | --- | --- |

(4)

Oluliste tarbijatena tuleks eristada kolme peamist maagaasi tarbivat sektorit:

—

tööstussektor, mis hõlmab 35 % gaasi kogutarbimisest Euroopas,

| — | energiasektor, kus gaasi kasutatakse kütusena ning mis hõlmab 22 % gaasi kogutarbimisest Euroopas, ja |
| --- | --- |

—

energiasektor, kus gaasi kasutatakse kütusena ning mis hõlmab 22 % gaasi kogutarbimisest Euroopas, ja

| — | kodumajapidamiste sektor, mis hõlmab 39 % gaasi kogutarbimisest Euroopas. |
| --- | --- |

—

kodumajapidamiste sektor, mis hõlmab 39 % gaasi kogutarbimisest Euroopas.

| (5) | Kõnealuste sektorite esindusorganite esindajad peaksid seepärast samuti osalema gaasi koordineerimisrühma kohtumistel. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste sektorite esindusorganite esindajad peaksid seepärast samuti osalema gaasi koordineerimisrühma kohtumistel.

| (6) | Töörühmas osalejate jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks komisjoni turvaeeskirju, mis on sätestatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisas (3). |
| --- | --- |

(6)

Töörühmas osalejate jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks komisjoni turvaeeskirju, mis on sätestatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisas (3).

| (7) | Gaasi koordineerimisrühm peaks aitama hõlbustada tarnekindluse meetmete koordineerimist ühenduse tasandil olulise tarnehäire korral, samuti võib see rühm läbi vaadata olulise tarnehäire kõrvaldamise riiklikud meetmed ja vajaduse korral abistada liikmesriike kõnealuste meetmete koordineerimisel. Lisaks sellele peaks koordineerimisrühm tegelema regulaarse gaasitarnete kindluse alase teabevahetusega ning käsitlema olulisemate tarnehäiretega seotud asjaolusid, |
| --- | --- |

(7)

Gaasi koordineerimisrühm peaks aitama hõlbustada tarnekindluse meetmete koordineerimist ühenduse tasandil olulise tarnehäire korral, samuti võib see rühm läbi vaadata olulise tarnehäire kõrvaldamise riiklikud meetmed ja vajaduse korral abistada liikmesriike kõnealuste meetmete koordineerimisel. Lisaks sellele peaks koordineerimisrühm tegelema regulaarse gaasitarnete kindluse alase teabevahetusega ning käsitlema olulisemate tarnehäiretega seotud asjaolusid,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Gaasi koordineerimisrühma koosseis

1.   Iga liikmesriik võib oma pädevatest asutustest nimetada mitte rohkem kui kaks esindajat.

2.   Kõnealuse tööstusharu esindusorganid on

| — | Gas Infrastructure Europe (GIE), |
| --- | --- |

—

Gas Infrastructure Europe (GIE),

| — | Eurogas, |
| --- | --- |

—

Eurogas,

| — | International Association of the Oil and Gas Producers (OGP). |
| --- | --- |

—

International Association of the Oil and Gas Producers (OGP).

Iga kõnealune organisatsioon nimetab rühma koosolekutel osalemiseks mitte rohkem kui kaks esindajat.

3.   Asjaomaste tarbijate esindusorganid on

| — | International Federation of Industrial Energy Consumers (IFIEC Europe), |
| --- | --- |

—

International Federation of Industrial Energy Consumers (IFIEC Europe),

| — | Eurelectric, |
| --- | --- |

—

Eurelectric,

| — | Bureau Européen des Unions de Consommateurs (BEUC). |
| --- | --- |

—

Bureau Européen des Unions de Consommateurs (BEUC).

Iga kõnealune organisatsioon nimetab rühma koosolekutel osalemiseks mitte rohkem kui kaks esindajat.

4.   Gaasi koordineerimisrühma koosolekul osalejad nimetatakse igaks koosolekuks.

5.   Liikmete nimede kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel lähtutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 45/2001 (4).

Artikkel 2

Gaasi koordineerimisrühma ülesanded

Gaasi koordineerimisrühma ülesanded on järgmised:

| a) | hõlbustada tarnekindluse meetmete koordineerimist ühenduse tasandil, kaasa arvatud olulise tarnehäire korral; |
| --- | --- |

a)

hõlbustada tarnekindluse meetmete koordineerimist ühenduse tasandil, kaasa arvatud olulise tarnehäire korral;

| b) | läbi vaadata olulise tarnehäire kõrvaldamise riiklikud meetmed ja vajaduse korral abistada liikmesriike kõnealuste meetmete koordineerimisel. |
| --- | --- |

b)

läbi vaadata olulise tarnehäire kõrvaldamise riiklikud meetmed ja vajaduse korral abistada liikmesriike kõnealuste meetmete koordineerimisel.

Artikkel 3

Töökord

1.   Gaasi koordineerimisrühma eesistuja on komisjon.

2.   Kokkuleppel komisjoniga võib moodustada alamrühmi, kes tegelevad konkreetsete küsimuste lahendamisega töörühma antud volituste alusel. Sellised alamrühmad saadetakse pärast nende volituste lõppemist laiali.

3.   Komisjoni esindaja võib juhul, kui see on kasulik ja/või vajalik, kutsuda gaasi koordineerimisrühma või alamrühma aruteludes osalema eksperte või vaatlejaid, kes on pädevad päevakorras olevates küsimustes.

4.   Töörühma või alamrühma töös osalemisel saadud teavet, mis on komisjoni või gaasi koordineerimisrühma mis tahes liikme arvates konfidentsiaalne, ei avaldata.

5.   Gaasi koordineerimisrühm ja selle alamrühmad kohtuvad üldjuhul komisjoni tööruumides vastavalt komisjoni kehtestatud korrale ja ajakavale. Komisjon tagab sekretariaaditeenused. Teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad osaleda töörühma või selle alamrühmade koosolekutel.

6.   Gaasi koordineerimisrühm kinnitab oma töökorra vastavalt komisjoni heaks kiidetud töökorra standardeeskirjadele.

7.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 kohaldamist, võib komisjon avaldada Internetis asjakohase komisjoni talituse veebisaidil gaasi koordineerimisrühma mis tahes kokkuvõtteid, järeldusi, osalisi järeldusi või töödokumente asjaomase dokumendi algkeeles.

Artikkel 4

Koosolekutega seotud kulud

Komisjon hüvitab gaasi koordineerimisrühma koosolekutel osalejatele, ekspertidele ja vaatlejatele gaasi koordineerimisrühma tegevusega seotud reisi- ja vajaduse korral elamiskulud vastavalt komisjoni välisekspertide kulude hüvitamise korrale.

Gaasi koordineerimisrühma koosolekutel osalejatele, ekspertidele ja vaatlejatele nende osutatud teenuste eest hüvitist ei maksta.

Koosolekute kulud hüvitatakse gaasi koordineerimisrühmale vastavate komisjoni talituste eraldatud aastaeelarve piires.

Brüssel, 7. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

---

(1)  ELT L 127, 29.4.2004, lk 92.

1

(2)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

2

(3)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/548/EÜ, Euratom (ELT L 215, 5.8.2006, lk 38).

3

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

4

---

Parandused

| 18.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 319/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 319/51

---

Nõukogu 25. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1412/2006 (mis käsitleb teatavaid piiranguid Liibanoni suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 267, 27. september 2006
  )

Leheküljel 6 oleva Saksamaa pädeva asutuse faksi number

asendatakse:

“(49-89) 70 90 97 38 00”

järgmisega:

“(49-69) 70 90 97 38 00”.

---