# Euroopa Liidu L 287/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 287 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide18. oktoober 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 287

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide18. oktoober 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1550/2006, 17. oktoober 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1551/2006, 17. oktoober 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1552/2006, 17. oktoober 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1002/2006 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1553/2006, 17. oktoober 2006, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICESi I ja IIb püügipiirkonnas | 32 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1550/2006, 17. oktoober 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1551/2006, 17. oktoober 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1552/2006, 17. oktoober 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1002/2006 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

30

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1553/2006, 17. oktoober 2006, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICESi I ja IIb püügipiirkonnas

32

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 16. oktoober 2006, Brasiiliast imporditud ja inimtoiduks ette nähtud kalatoodete suhtes kohaldatavate erakorraliste meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4819 all)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisjoni otsus, 17. oktoober 2006, millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4857 all)

   (
  1
  ) | 36 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 16. oktoober 2006, Brasiiliast imporditud ja inimtoiduks ette nähtud kalatoodete suhtes kohaldatavate erakorraliste meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4819 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4819 all)

1

34

*

Komisjoni otsus, 17. oktoober 2006, millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4857 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4857 all)

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 18.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1550/2006,

17. oktoober 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. oktoobril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 67,6 |
| 096 | 40,3 |
| 204 | 40,1 |
| 999 | 49,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 98,1 |
| 096 | 27,7 |
| 999 | 62,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 105,4 |
| 999 | 105,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,0 |
| 388 | 67,0 |
| 524 | 61,1 |
| 528 | 55,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,3 |
| 066 | 54,3 |
| 092 | 44,8 |
| 400 | 191,3 |
| 999 | 95,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,3 |
| 400 | 109,9 |
| 512 | 82,4 |
| 800 | 175,4 |
| 804 | 101,6 |
| 999 | 109,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 104,7 |
| 388 | 102,9 |
| 720 | 59,6 |
| 999 | 89,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

67,6

096

40,3

204

40,1

999

49,3

0707 00 05

052

98,1

096

27,7

999

62,9

0709 90 70

052

105,4

999

105,4

0805 50 10

052

53,0

388

67,0

524

61,1

528

55,2

999

59,1

0806 10 10

052

92,3

066

54,3

092

44,8

400

191,3

999

95,7

0808 10 80

388

80,3

400

109,9

512

82,4

800

175,4

804

101,6

999

109,9

0808 20 50

052

104,7

388

102,9

720

59,6

999

89,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 18.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1551/2006,

17. oktoober 2006,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit külmutatud maasikate impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   ALGATAMINE

| (1) | Komisjon teatas 19. jaanuaril 2006Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) pärit külmutatud maasikate importimise suhtes ühendusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon teatas 19. jaanuaril 2006Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) pärit külmutatud maasikate importimise suhtes ühendusse.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Poola Külmutustööstuse Liit (edaspidi “kaebuse esitaja”) esitas 5. detsembril 2005 nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse teatavate külmutatud maasikate kogutoodangust. Kaebuses esitati tõendeid vaatlusaluse toote dumpingu kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Poola Külmutustööstuse Liit (edaspidi “kaebuse esitaja”) esitas 5. detsembril 2005 nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse teatavate külmutatud maasikate kogutoodangust. Kaebuses esitati tõendeid vaatlusaluse toote dumpingu kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   MENETLUSEGA SEOTUD ISIKUD

| (3) | Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, teistele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, tarnijatele, importijatele ja kasutajatele ning teadaolevalt asjaomastele kasutajate ühendustele ja Hiina RV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, teistele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, tarnijatele, importijatele ja kasutajatele ning teadaolevalt asjaomastele kasutajate ühendustele ja Hiina RV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kaebuse esitanud tootjad, teised koostööd teinud ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitanud tootjad, teised koostööd teinud ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Et võimaldada Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Viis äriühingut taotles turumajandusliku kohtlemise kohaldamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalse kohtlemise kohaldamist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, ja üks äriühing taotles ainult individuaalse kohtlemise kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Et võimaldada Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Viis äriühingut taotles turumajandusliku kohtlemise kohaldamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalse kohtlemise kohaldamist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, ja üks äriühing taotles ainult individuaalse kohtlemise kohaldamist.

| (6) | Algatamisteates märkis komisjon, et dumpingu ja kahju kindlaksmääramisel võib uurimise käigus kohaldada vastavalt algmääruse artiklile 17 väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral valimi moodustada, paluti kõikidel ühenduse tootjatel, eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada uurimisperioodil (1. jaanuarist31. detsembrini 2005) oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega algatamisteates märgitud põhiandmed. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja võttes arvesse oma koostöösoovist teatanud Hiina RV eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väikest arvu, otsustati, et väljavõttelist uuringut on vaja kohaldada ainult ühenduse tootjate suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Algatamisteates märkis komisjon, et dumpingu ja kahju kindlaksmääramisel võib uurimise käigus kohaldada vastavalt algmääruse artiklile 17 väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral valimi moodustada, paluti kõikidel ühenduse tootjatel, eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada uurimisperioodil (1. jaanuarist31. detsembrini 2005) oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega algatamisteates märgitud põhiandmed. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja võttes arvesse oma koostöösoovist teatanud Hiina RV eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väikest arvu, otsustati, et väljavõttelist uuringut on vaja kohaldada ainult ühenduse tootjate suhtes.

| (7) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Valimi küsimustikule vastas kokku 26 ühenduse tootjat. Küsimustikule saadi vastused kaheksalt valimisse võetud kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, Hiina RV viielt eksportivalt tootjalt, kahelt Hiinas asuvalt seotud kaubandusettevõtjalt, neljalt sõltumatult importijalt ja üheksalt sõltumatult kasutajalt ühenduses. Oma seisukoha esitasid veel üks sõltumatu importija ja üks kasutaja. Oma seisukohad esitasid ka kolm importijate ühendust ja neli kasutajate ühendust. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Valimi küsimustikule vastas kokku 26 ühenduse tootjat. Küsimustikule saadi vastused kaheksalt valimisse võetud kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, Hiina RV viielt eksportivalt tootjalt, kahelt Hiinas asuvalt seotud kaubandusettevõtjalt, neljalt sõltumatult importijalt ja üheksalt sõltumatult kasutajalt ühenduses. Oma seisukoha esitasid veel üks sõltumatu importija ja üks kasutaja. Oma seisukohad esitasid ka kolm importijate ühendust ja neli kasutajate ühendust.

| (8) | Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ühenduse tootjad (kõik asukohaga Poolas):






  — | Real SA, Siedlce, |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ühenduse tootjad (kõik asukohaga Poolas):

—

Real SA, Siedlce,

| — | Chlodina S.A., Kielce, |
| --- | --- |

—

Chlodina S.A., Kielce,

| — | Polfrys Sp z.o.o., Swidwin, |
| --- | --- |

—

Polfrys Sp z.o.o., Swidwin,

| — | Globus Polska, Lipno, |
| --- | --- |

—

Globus Polska, Lipno,

| — | Przedsiebiorstwo Produkcyjno-Handlowe “Fructodor” Sp Zoo, Bolimow, |
| --- | --- |

—

Przedsiebiorstwo Produkcyjno-Handlowe “Fructodor” Sp Zoo, Bolimow,

| — | Hortino Lpow Sp. Z o. o., Lezajsk, |
| --- | --- |

—

Hortino Lpow Sp. Z o. o., Lezajsk,

| — | POW Gomar, Pinczow, |
| --- | --- |

—

POW Gomar, Pinczow,

| — | Unifreeze S.P z.o.o, Miesiączkowo; |
| --- | --- |

—

Unifreeze S.P z.o.o, Miesiączkowo;

| b) | Hiina RV eksportivad tootjad:






  — | Harbin Gaotai Food, Binzhou linn, |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina RV eksportivad tootjad:

—

Harbin Gaotai Food, Binzhou linn,

| — | Dalian Dili Delicious Foods, Zhuanghe linn, |
| --- | --- |

—

Dalian Dili Delicious Foods, Zhuanghe linn,

| — | Baoding Binghua Food, Baoding, |
| --- | --- |

—

Baoding Binghua Food, Baoding,

| — | Yantai Yongchang Foodstuff, Laiyangi linn, |
| --- | --- |

—

Yantai Yongchang Foodstuff, Laiyangi linn,

| — | Dandong Junao Foodstuff, Fengchengi linn; |
| --- | --- |

—

Dandong Junao Foodstuff, Fengchengi linn;

| c) | Hiina RV seotud kaubandusettevõtjad:






  — | Shijiazhuang Fortune Foods, Shijiazhuang, |
| --- | --- | --- |

c)

Hiina RV seotud kaubandusettevõtjad:

—

Shijiazhuang Fortune Foods, Shijiazhuang,

| — | Shijiazhuang Golden Berry Trading, Shijiazhuang; |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Golden Berry Trading, Shijiazhuang;

| d) | ühenduses asuvad kasutajad:






  — | Dirafrost Frozen Fruits Industry NV, Herk-de-Stad, Belgia. |
| --- | --- | --- |

d)

ühenduses asuvad kasutajad:

—

Dirafrost Frozen Fruits Industry NV, Herk-de-Stad, Belgia.

| (9) | Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina RV eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi andmete põhjal järgmiste äriühingute valdustes:
  Türgi tootjad:






  — | Fine Food Gida Sanayi ve Ticaret. A.S., Bursa, |
| --- | --- | --- |

(9)

Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina RV eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi andmete põhjal järgmiste äriühingute valdustes:

Türgi tootjad:

—

Fine Food Gida Sanayi ve Ticaret. A.S., Bursa,

| — | Bidas Gida Sanayi ve Ticaret A.S., Bursa, |
| --- | --- |

—

Bidas Gida Sanayi ve Ticaret A.S., Bursa,

| — | Penguen Gida Sanayi A.S., Bursa. |
| --- | --- |

—

Penguen Gida Sanayi A.S., Bursa.

3.   VALIMI MOODUSTAMINE

| (10) | Komisjon valis ühenduse tootjate hulgast algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valimisse kaheksa äriühingut, lähtudes suurimast esindavast tootmismahust ühenduses (ligikaudu 14 %), mida saaks kasutada oleva aja jooksul mõistlikult uurida. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti ühenduse tootjate ühendusega, kellel vastuväiteid ei olnud. Peale selle paluti ülejäänud ühenduse tootjatel esitada kahjude analüüsimiseks teatavaid üldisi andmeid. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon valis ühenduse tootjate hulgast algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valimisse kaheksa äriühingut, lähtudes suurimast esindavast tootmismahust ühenduses (ligikaudu 14 %), mida saaks kasutada oleva aja jooksul mõistlikult uurida. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti ühenduse tootjate ühendusega, kellel vastuväiteid ei olnud. Peale selle paluti ülejäänud ühenduse tootjatel esitada kahjude analüüsimiseks teatavaid üldisi andmeid.

4.   UURIMISPERIOOD

| (11) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

5.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

5.1.   Üldmärkus

| (12) | Külmutatud maasikaid kasutatakse tavaliselt toiduainetööstuses keediste, marjamahlade, jogurtite ja muude piimatoodete valmistamiseks. Jaekauplustele ja toitlustusettevõtetele müüakse neist otsetarbimiseks vaid väike osa. Külmutatud maasikad tuleb üldjuhul ühe aasta jooksul ära tarbida, et tagada nende maitse ja värvusega seotud omaduste säilimine. Toodet valmistatakse üldjuhul standardsete tehniliste tingimuste kohaselt, mida seejärel lõppkasutaja nõudluse rahuldamiseks muudetakse. |
| --- | --- |

(12)

Külmutatud maasikaid kasutatakse tavaliselt toiduainetööstuses keediste, marjamahlade, jogurtite ja muude piimatoodete valmistamiseks. Jaekauplustele ja toitlustusettevõtetele müüakse neist otsetarbimiseks vaid väike osa. Külmutatud maasikad tuleb üldjuhul ühe aasta jooksul ära tarbida, et tagada nende maitse ja värvusega seotud omaduste säilimine. Toodet valmistatakse üldjuhul standardsete tehniliste tingimuste kohaselt, mida seejärel lõppkasutaja nõudluse rahuldamiseks muudetakse.

5.2.   Vaatlusalune toode

| (13) | Vaatlusaluseks tooteks on Hiina Rahvavabariigist pärit maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad või ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit, praegu liigitatavad CN-koodide 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90 alla. Kõnealused CN-koodid on esitatud üksnes teabe eesmärgil. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusaluseks tooteks on Hiina Rahvavabariigist pärit maasikad, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad või ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit, praegu liigitatavad CN-koodide 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90 alla. Kõnealused CN-koodid on esitatud üksnes teabe eesmärgil.

| (14) | Uurimine on näidanud, et hoolimata sortide, kvaliteedi, suuruse ja järeltöötlemise erinevustest on eri liiki vaatlusalustel toodetel kõigil ühesugused põhilised füüsikalised ja bioloogilised omadused ning neid kasutatakse sisuliselt samaks otstarbeks. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena. |
| --- | --- |

(14)

Uurimine on näidanud, et hoolimata sortide, kvaliteedi, suuruse ja järeltöötlemise erinevustest on eri liiki vaatlusalustel toodetel kõigil ühesugused põhilised füüsikalised ja bioloogilised omadused ning neid kasutatakse sisuliselt samaks otstarbeks. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.

5.3.   Samasugune toode

| (15) | Mõned huvitatud isikud on väitnud, et vaatlusalusel tootel on võrreldes ühenduse tootmisharus toodetava tootega olulisi erinevusi. Need erinevused on põhiliselt seotud kasutatud maasikasortide ja -liikide ning toote kvaliteedi ja lõpliku kasutusotstarbe erinevustega. Uurimine on näidanud siiski, et Hiina RVs toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel, ning Türgi kui võrdlusriigi siseturul müüdavatel igat liiki vaatlusalustel toodetel ning ühenduse tootjate poolt ühenduses toodetavatel ja müüdavatel külmutatud maasikatel leiti olevat hoolimata teatavatest erinevustest, näiteks kvaliteedis ja järeltöötluses, kujus ja suuruses, samad füüsilised ja bioloogilised põhiomadused ning ühesugune kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(15)

Mõned huvitatud isikud on väitnud, et vaatlusalusel tootel on võrreldes ühenduse tootmisharus toodetava tootega olulisi erinevusi. Need erinevused on põhiliselt seotud kasutatud maasikasortide ja -liikide ning toote kvaliteedi ja lõpliku kasutusotstarbe erinevustega. Uurimine on näidanud siiski, et Hiina RVs toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel, ning Türgi kui võrdlusriigi siseturul müüdavatel igat liiki vaatlusalustel toodetel ning ühenduse tootjate poolt ühenduses toodetavatel ja müüdavatel külmutatud maasikatel leiti olevat hoolimata teatavatest erinevustest, näiteks kvaliteedis ja järeltöötluses, kujus ja suuruses, samad füüsilised ja bioloogilised põhiomadused ning ühesugune kasutusotstarve.

| (16) | Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et igat liiki külmutatud maasikad on üks ja sama toode ja neid loetakse samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et igat liiki külmutatud maasikad on üks ja sama toode ja neid loetakse samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

B.   DUMPING

6.   TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE

| (17) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (18) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtudes ja ilma riigi sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(18)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtudes ja ilma riigi sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;

| 3. | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3.

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (19) | Käesolevas uurimises taotles viis Hiina RV eksportivat tootjat turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Kui Hiina RVs asuva taotleja tütarettevõtja või mõni teine sellega seotud äriühing on vaatlusaluse toote eksportija, paluti ka sellel seotud isikul turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm täita ja seda külastati kohapeal. Komisjonil ongi väljakujunenud tava kontrollida, kas sidusettevõtete rühmitus tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas uurimises taotles viis Hiina RV eksportivat tootjat turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Kui Hiina RVs asuva taotleja tütarettevõtja või mõni teine sellega seotud äriühing on vaatlusaluse toote eksportija, paluti ka sellel seotud isikul turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm täita ja seda külastati kohapeal. Komisjonil ongi väljakujunenud tava kontrollida, kas sidusettevõtete rühmitus tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (20) | Uurimine näitas, et üks viiest Hiina eksportivast tootjast vastas kõikidele turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimustele. Ülejäänud neli taotlust tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(20)

Uurimine näitas, et üks viiest Hiina eksportivast tootjast vastas kõikidele turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimustele. Ülejäänud neli taotlust tuli tagasi lükata.

| (21) | Järgmises tabelis esitatakse kokkuvõttena järeldused iga äriühingu kohta, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud viie kriteeriumi põhjal:










  Kriteerium |
| --- | --- |
| Äriühing | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ei vasta | ei vasta | ei vasta | vastab | vastab |
| 2 | ei vasta | ei vasta | ei vasta | vastab | vastab |
| 3 | vastab | vastab | vastab | vastab | vastab |
| 4 | vastab | ei vasta | vastab | vastab | vastab |
| 5 | ei vasta | ei vasta | ei vasta | vastab | vastab |

(21)

Järgmises tabelis esitatakse kokkuvõttena järeldused iga äriühingu kohta, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud viie kriteeriumi põhjal:

Kriteerium

Äriühing

1

2

3

4

5

1

ei vasta

ei vasta

ei vasta

vastab

vastab

2

ei vasta

ei vasta

ei vasta

vastab

vastab

3

vastab

vastab

vastab

vastab

vastab

4

vastab

ei vasta

vastab

vastab

vastab

5

ei vasta

ei vasta

ei vasta

vastab

vastab

| (22) | Selle põhjal kohaldati turumajanduslikku kohtlemist Hiina RV järgmise eksportiva tootja suhtes:
  Yantai Yongchang Foodstuff. |
| --- | --- |

(22)

Selle põhjal kohaldati turumajanduslikku kohtlemist Hiina RV järgmise eksportiva tootja suhtes:

Yantai Yongchang Foodstuff.

| (23) | Neljast äriühingust, kellele ei saanud turumajanduslikku kohtlemist võimaldada, ei vastanud kolm esimesele kriteeriumile. Kaks äriühingut olid küll eraomanduses, kuid tegevusload olid eriti lühikese kehtivusajaga, mistõttu nad sõltusid ametiasutuse tahtest väljastada neile olemasoleva tegevusloa kehtivuse lõppedes iga kord uus tegevusluba, mis andis riigile sekkumisvõimaluse. Ebakindlus äriühingute tuleviku suhtes kajastus ka aktsionäride tahtmatuses varustada äriühingut küllaldase kapitaliga, mis on külmutatud maasikate kapitalimahukal turul oluline probleem. Kolmanda äriühingu kohta määrati kindlaks, et värskete maasikate, s.t külmutatud maasikate tootmise ja töötlemise põhilise tooraine ostuhinnad olid kehtestatud kogu hooajaks, olenemata kvaliteedist ja hooajalistest kõikumistest. Seega ei saanud äriühing tõendada, et tema tähtsamate sisendite kulutused põhineks olulisel määral turuväärtusel. |
| --- | --- |

(23)

Neljast äriühingust, kellele ei saanud turumajanduslikku kohtlemist võimaldada, ei vastanud kolm esimesele kriteeriumile. Kaks äriühingut olid küll eraomanduses, kuid tegevusload olid eriti lühikese kehtivusajaga, mistõttu nad sõltusid ametiasutuse tahtest väljastada neile olemasoleva tegevusloa kehtivuse lõppedes iga kord uus tegevusluba, mis andis riigile sekkumisvõimaluse. Ebakindlus äriühingute tuleviku suhtes kajastus ka aktsionäride tahtmatuses varustada äriühingut küllaldase kapitaliga, mis on külmutatud maasikate kapitalimahukal turul oluline probleem. Kolmanda äriühingu kohta määrati kindlaks, et värskete maasikate, s.t külmutatud maasikate tootmise ja töötlemise põhilise tooraine ostuhinnad olid kehtestatud kogu hooajaks, olenemata kvaliteedist ja hooajalistest kõikumistest. Seega ei saanud äriühing tõendada, et tema tähtsamate sisendite kulutused põhineks olulisel määral turuväärtusel.

| (24) | Hoolimata asjaolust, et kaks äriühingut vastasid esimesele kriteeriumile, tuleb märkida, et kõik viis äriühingut said toetust. Leiti, et kõik äriühingud ostavad värskeid maasikaid kohalikelt talupidajatelt. Talupidajad ei maksnud nende maasikate müügilt käibemaksu. Vaatlusaluse toote tootjad arvestasid omakorda nende ostude “eeldatava käibemaksu” oma külmutatud maasikate müügi käibemaksukohustusest maha. Ent kuigi äriühingud võisid selle skeemi tulemusena oma kulusid vähendada, mõjutab see üldisi kulusid vähe ja neist väiksematest kuludest äriühingutele tekkinud võimalikku kasu võib korrigeerida normaalväärtuse korrigeerimisega. |
| --- | --- |

(24)

Hoolimata asjaolust, et kaks äriühingut vastasid esimesele kriteeriumile, tuleb märkida, et kõik viis äriühingut said toetust. Leiti, et kõik äriühingud ostavad värskeid maasikaid kohalikelt talupidajatelt. Talupidajad ei maksnud nende maasikate müügilt käibemaksu. Vaatlusaluse toote tootjad arvestasid omakorda nende ostude “eeldatava käibemaksu” oma külmutatud maasikate müügi käibemaksukohustusest maha. Ent kuigi äriühingud võisid selle skeemi tulemusena oma kulusid vähendada, mõjutab see üldisi kulusid vähe ja neist väiksematest kuludest äriühingutele tekkinud võimalikku kasu võib korrigeerida normaalväärtuse korrigeerimisega.

| (25) | Ükski neljast äriühingust, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ei vastanud teisele kriteeriumile. Mõnel juhul puudus selge raamatupidamisarvestus ja selles rikuti rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid. Ka auditid ei viidanud mitmele ebajärjekindlusele raamatupidamises ega ühe äriühingu raskele finantsolukorrale. Need asjaolud seadsid auditite usaldusväärsuse ja sõltumatuse kahtluse alla. Veel kahel juhul täheldati raamatupidamises ebatäpsusi, mis on vastuolus rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Auditites taas neile raamatupidamisalaste õigusaktide rikkumistele ei viidatud. Seepärast järeldati, et neli kõnealust äriühingut ei olnud suutelised tõendama, et neil on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega sõltumatult auditeeritud. |
| --- | --- |

(25)

Ükski neljast äriühingust, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ei vastanud teisele kriteeriumile. Mõnel juhul puudus selge raamatupidamisarvestus ja selles rikuti rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid. Ka auditid ei viidanud mitmele ebajärjekindlusele raamatupidamises ega ühe äriühingu raskele finantsolukorrale. Need asjaolud seadsid auditite usaldusväärsuse ja sõltumatuse kahtluse alla. Veel kahel juhul täheldati raamatupidamises ebatäpsusi, mis on vastuolus rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Auditites taas neile raamatupidamisalaste õigusaktide rikkumistele ei viidatud. Seepärast järeldati, et neli kõnealust äriühingut ei olnud suutelised tõendama, et neil on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega sõltumatult auditeeritud.

| (26) | Kolm neljast äriühingust, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ei vastanud kolmandale kriteeriumile. Ühel juhul ei olnud hinnatud ega bilansis märgitud maakasutusõigust. See äriühing rentis ka kolmandatelt isikutelt ladusid, kuid renditasus ei olnud elektrikulud eraldi näidatud. Sama äriühingu puhul täheldati ka ebaregulaarset kulumiarvestust ja põhivaradega toimunud bartertehinguid. Ühe teise äriühingu puhul renditi maakasutusõigusi soodustingimustel ning leiti ebajärjekindlust ka kulumiarvestuses. Kolmandas äriühingus ei olnud kuuel seitsmest laenust tagatisi. Neil kolmel juhul järeldati, et kolmas kriteerium ei olnud täidetud, sest nende äriühingute tootmiskuludes ja/või finantsolukorras oli olulisi moonutusi, mis pärinesid varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist. |
| --- | --- |

(26)

Kolm neljast äriühingust, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ei vastanud kolmandale kriteeriumile. Ühel juhul ei olnud hinnatud ega bilansis märgitud maakasutusõigust. See äriühing rentis ka kolmandatelt isikutelt ladusid, kuid renditasus ei olnud elektrikulud eraldi näidatud. Sama äriühingu puhul täheldati ka ebaregulaarset kulumiarvestust ja põhivaradega toimunud bartertehinguid. Ühe teise äriühingu puhul renditi maakasutusõigusi soodustingimustel ning leiti ebajärjekindlust ka kulumiarvestuses. Kolmandas äriühingus ei olnud kuuel seitsmest laenust tagatisi. Neil kolmel juhul järeldati, et kolmas kriteerium ei olnud täidetud, sest nende äriühingute tootmiskuludes ja/või finantsolukorras oli olulisi moonutusi, mis pärinesid varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist.

7.   INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE

| (27) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikli alla kuuluvatele riikidele võimalik üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud saavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(27)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikli alla kuuluvatele riikidele võimalik üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud saavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

| (28) | Individuaalset kohtlemist sai võimaldada järgmisele eksportivale tootjale:
  Junao Foodstuff Co., Ltd. |
| --- | --- |

(28)

Individuaalset kohtlemist sai võimaldada järgmisele eksportivale tootjale:

Junao Foodstuff Co., Ltd.

8.   NORMAALVÄÄRTUS

8.1.   Üldised meetodid

| (29) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõnealuste eksportivate tootjate suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine külmutatud maasikate müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist ühendusse. |
| --- | --- |

(29)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõnealuste eksportivate tootjate suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine külmutatud maasikate müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist ühendusse.

| (30) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need toote liigid, mida omamaisel turul müüs tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühing ja mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(30)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need toote liigid, mida omamaisel turul müüs tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühing ja mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (31) | Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdava ning ühendusse eksportimiseks müüdud külmutatud maasikate liikidega identse või otseselt võrreldava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise sõltumatutele tarbijatele müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(31)

Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdava ning ühendusse eksportimiseks müüdud külmutatud maasikate liikidega identse või otseselt võrreldava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise sõltumatutele tarbijatele müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust.

| (32) | Komisjon kontrollis seejärel kõnealuse äriühingu kohta, kas iga tooteliigi tüüpilises koguses omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavakaubanduse raames. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa vaatlusaluse toote liigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon kontrollis seejärel kõnealuse äriühingu kohta, kas iga tooteliigi tüüpilises koguses omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavakaubanduse raames. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa vaatlusaluse toote liigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.

8.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist

| (33) | Normaalväärtuse kindlaksmääramine nende eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, toimus eespool esitatud metoodika kohaselt. Uurimine näitas, et eksportival tootjal, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, oli tüüpiline omamaine kogumüük. Peale selle leiti, et omamaised hinnad olid kujunenud tavapärase kaubandustegevuse käigus, s.t omamaiseid hindu võis kohaldada kõikide Hiina tootja müüdud tooteliikide suhtes. |
| --- | --- |

(33)

Normaalväärtuse kindlaksmääramine nende eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, toimus eespool esitatud metoodika kohaselt. Uurimine näitas, et eksportival tootjal, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, oli tüüpiline omamaine kogumüük. Peale selle leiti, et omamaised hinnad olid kujunenud tavapärase kaubandustegevuse käigus, s.t omamaiseid hindu võis kohaldada kõikide Hiina tootja müüdud tooteliikide suhtes.

8.3.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine kõikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist või kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

a)   Võrdlusriik

| (34) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(34)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (35) | Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina RV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Ameerika Ühendriike ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(35)

Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina RV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Ameerika Ühendriike ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

| (36) | Mõned ühenduse töötlejad oli sellele ettepanekule vastu, väites, et Ameerika Ühendriigid ei sobi võrdlusriigiks, eriti tööjõukulude poolest, sest seal kasutatakse teistsuguseid tootmisviise. Kõikidele teadaolevatele tootjatele Ameerika Ühendriikides saadeti küsimustikud, kuid ühtki vastust ei saadud. Seega ei saanud Ameerika Ühendriike võrdlusriigiks valida. |
| --- | --- |

(36)

Mõned ühenduse töötlejad oli sellele ettepanekule vastu, väites, et Ameerika Ühendriigid ei sobi võrdlusriigiks, eriti tööjõukulude poolest, sest seal kasutatakse teistsuguseid tootmisviise. Kõikidele teadaolevatele tootjatele Ameerika Ühendriikides saadeti küsimustikud, kuid ühtki vastust ei saadud. Seega ei saanud Ameerika Ühendriike võrdlusriigiks valida.

| (37) | Ühendus kaalus seetõttu alternatiivseid lahendusi ja leiti, et sobivaks võrdlusriigiks võib pidada Türgit. Uurimise tulemusena selgus tõepoolest, et Türgi on vaatlusaluse toote vaba konkurentsiga turg, kus on eri suurusega kodumaiseid tootjaid. Leiti, et kodumaised tootjad toodavad Euroopa töötlejate tehniliste tingimuste kohaselt ja sarnaste tootmismeetoditega sama liiki tooteid kui toodetakse Hiina RVs. Seega leiti, et Türgi turg on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks piisavalt tüüpiline. Selle valitud võrdlusriigi suhtes vastuväiteid ei esitatud. |
| --- | --- |

(37)

Ühendus kaalus seetõttu alternatiivseid lahendusi ja leiti, et sobivaks võrdlusriigiks võib pidada Türgit. Uurimise tulemusena selgus tõepoolest, et Türgi on vaatlusaluse toote vaba konkurentsiga turg, kus on eri suurusega kodumaiseid tootjaid. Leiti, et kodumaised tootjad toodavad Euroopa töötlejate tehniliste tingimuste kohaselt ja sarnaste tootmismeetoditega sama liiki tooteid kui toodetakse Hiina RVs. Seega leiti, et Türgi turg on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks piisavalt tüüpiline. Selle valitud võrdlusriigi suhtes vastuväiteid ei esitatud.

| (38) | Võeti ühendust kõikide teadaolevate Türgi tootjatega ja kolm äriühingut nõustusid koostööd tegema. Seega saadeti neile tootjatele küsimustik ja nende vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(38)

Võeti ühendust kõikide teadaolevate Türgi tootjatega ja kolm äriühingut nõustusid koostööd tegema. Seega saadeti neile tootjatele küsimustik ja nende vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal.

| (39) | Kuigi kasutajaid esindav ühendus nõustus Türgi valikuga võrdlusriigiks, ei olnud üks eksportija selle valikuga nõus, väites, et Türgi maasikad on Hiina maasikatest palju parema kvaliteediga. Need olid väidetavalt sageli looduslikud, vastupidi Hiina tehistingimustes kasvatatavatele maasikatele, ja teist sorti. |
| --- | --- |

(39)

Kuigi kasutajaid esindav ühendus nõustus Türgi valikuga võrdlusriigiks, ei olnud üks eksportija selle valikuga nõus, väites, et Türgi maasikad on Hiina maasikatest palju parema kvaliteediga. Need olid väidetavalt sageli looduslikud, vastupidi Hiina tehistingimustes kasvatatavatele maasikatele, ja teist sorti.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigis

| (40) | Pärast Türgi valimist võrdlusriigiks määrati vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist või kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, normaalväärtus kindlaks kontrollitud andmete põhjal, mis saadi kolmelt võrdlusriigi tootjalt, s.t makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt eespool esitatud metoodikale. |
| --- | --- |

(40)

Pärast Türgi valimist võrdlusriigiks määrati vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist või kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, normaalväärtus kindlaks kontrollitud andmete põhjal, mis saadi kolmelt võrdlusriigi tootjalt, s.t makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt eespool esitatud metoodikale.

| (41) | Kolme Türgi tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat tüüpiline võrreldes vaatlusaluse tootega, mida eksportisid ühendusse Hiina RV tootjad. |
| --- | --- |

(41)

Kolme Türgi tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat tüüpiline võrreldes vaatlusaluse tootega, mida eksportisid ühendusse Hiina RV tootjad.

| (42) | Uurimine näitas, et nende tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud toote müügimahud moodustasid üle 80 % iga tootja müügi kogumahust. Seepärast leiti, et nende omamaine müük toimus tavakaubanduse raames. |
| --- | --- |

(42)

Uurimine näitas, et nende tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud toote müügimahud moodustasid üle 80 % iga tootja müügi kogumahust. Seepärast leiti, et nende omamaine müük toimus tavakaubanduse raames.

9.   EKSPORDIHINNAD

| (43) | Kuna vaatlusalust toodet eksporditi kõigil juhtudel otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, s.t tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(43)

Kuna vaatlusalust toodet eksporditi kõigil juhtudel otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, s.t tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

10.   VÕRDLUS

| (44) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest tarnimise tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamist transpordi ja kindlustuse, krediidi, komisjonitasude ja pangakulude suhtes lubati kõikidel juhtudel, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks. Seoses võrdlusriigist laekuvate andmetega normaalväärtuse kohta kohandati vaatlusaluse toote füüsiliste omaduste erinevusi algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt, sest leiti, et Türgis toodetud ja müüdud maasikad on parema kvaliteediga kui Hiina tootjate eksporditud maasikad (vt põhjendust 40). Türgi maasikad olid ka parema kvaliteediga kui ühenduse tootmisharus toodetud maasikad. See kohandamine moodustab esialgsete hinnangute kohaselt 30 % Türgi müügiväärtusest. See protsent kajastas ligikaudu kodumaisel turul müüdavate Türgi maasikate ja ühenduse tootmisharu müügihindade vahet. |
| --- | --- |

(44)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest tarnimise tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamist transpordi ja kindlustuse, krediidi, komisjonitasude ja pangakulude suhtes lubati kõikidel juhtudel, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks. Seoses võrdlusriigist laekuvate andmetega normaalväärtuse kohta kohandati vaatlusaluse toote füüsiliste omaduste erinevusi algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt, sest leiti, et Türgis toodetud ja müüdud maasikad on parema kvaliteediga kui Hiina tootjate eksporditud maasikad (vt põhjendust 40). Türgi maasikad olid ka parema kvaliteediga kui ühenduse tootmisharus toodetud maasikad. See kohandamine moodustab esialgsete hinnangute kohaselt 30 % Türgi müügiväärtusest. See protsent kajastas ligikaudu kodumaisel turul müüdavate Türgi maasikate ja ühenduse tootmisharu müügihindade vahet.

11.   DUMPINGUMARGINAAL

11.1.   Dumpingumarginaalide kindlaksmääramine koostöös osaleva eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset või turumajanduslikku kohtlemist

a)   Turumajanduslik kohtlemine

| (45) | Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.
  Selle alusel on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:






  Yantai Yongchang Foodstuff Co. | 0 %. |
| --- | --- | --- |

(45)

Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.

Selle alusel on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:

Yantai Yongchang Foodstuff Co.

0 %.

b)   Individuaalne kohtlemine

| (46) | Äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(46)

Äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

| (47) | Selle alusel on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:






  Dandong Junao Foodstuff Co. | 31,1 %. |
| --- | --- | --- |

(47)

Selle alusel on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:

Dandong Junao Foodstuff Co.

31,1 %.

12.   KÕIKIDE TEISTE EKSPORTIVATE TOOTJATE DUMPINGUMARGINAALIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

| (48) | Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaali arvutamiseks määras ühendus kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi Eurostati andmete põhjal arvutatud Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote koguimporti ning Hiina RVs asuvate eksportijate ekspordimahtu, mis oli esitatud küsimustike vastustes. Selle põhjal määrati kindlaks, et koostöö on vähene, s.t 37 % Hiina koguekspordist ühendusse. |
| --- | --- |

(48)

Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaali arvutamiseks määras ühendus kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi Eurostati andmete põhjal arvutatud Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote koguimporti ning Hiina RVs asuvate eksportijate ekspordimahtu, mis oli esitatud küsimustike vastustes. Selle põhjal määrati kindlaks, et koostöö on vähene, s.t 37 % Hiina koguekspordist ühendusse.

| (49) | Seega arvutati dumpingumarginaal järgmiselt: koostöös osalevate eksportijate ekspordihind määrati kindlaks nendelt laekunud kontrollitud andmete põhjal. Teiseks määrati ekspordihind kindlaks Eurostati andmete põhjal, võttes seega arvesse ka Eurostati esitatud kogused, mis ületasid koostöös osalevate eksportijate nimetatud koguseid. Seejärel kaaluti neid kaht ekspordihinda nende vastavate koguste suhtes ja võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaksmääratud kaalutud keskmise normaalväärtusega. Eurostati andmeid oli vaja üleriigilise tollimaksu kindlaksmääramiseks kasutada seetõttu, et puudus lisateave ekspordihindade kohta. |
| --- | --- |

(49)

Seega arvutati dumpingumarginaal järgmiselt: koostöös osalevate eksportijate ekspordihind määrati kindlaks nendelt laekunud kontrollitud andmete põhjal. Teiseks määrati ekspordihind kindlaks Eurostati andmete põhjal, võttes seega arvesse ka Eurostati esitatud kogused, mis ületasid koostöös osalevate eksportijate nimetatud koguseid. Seejärel kaaluti neid kaht ekspordihinda nende vastavate koguste suhtes ja võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaksmääratud kaalutud keskmise normaalväärtusega. Eurostati andmeid oli vaja üleriigilise tollimaksu kindlaksmääramiseks kasutada seetõttu, et puudus lisateave ekspordihindade kohta.

| (50) | Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 66,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(50)

Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 66,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

C.   KAHJU

13.   ÜHENDUSE TOODANG

| (51) | Käesoleva uurimise käigus leiti, et külmutatud maasikaid toodavad ühenduses:






  — | 26 ühenduse tootjat, kes esitasid kaebuse või seda üheselt toetasid. Ükski neist tootjatest ei olnud seotud vaatlusaluse toote Hiina eksportijate ega Hiina RVst importijatega, |
| --- | --- | --- |

(51)

Käesoleva uurimise käigus leiti, et külmutatud maasikaid toodavad ühenduses:

—

26 ühenduse tootjat, kes esitasid kaebuse või seda üheselt toetasid. Ükski neist tootjatest ei olnud seotud vaatlusaluse toote Hiina eksportijate ega Hiina RVst importijatega,

| — | paljud ühenduse tootjad, kes ei võtnud kaebuse suhtes seisukohta ega teinud uurimises koostööd. Paljud neist tootjatest on teadaolevalt kasutajate ja importijate sektoriga seotud. |
| --- | --- |

—

paljud ühenduse tootjad, kes ei võtnud kaebuse suhtes seisukohta ega teinud uurimises koostööd. Paljud neist tootjatest on teadaolevalt kasutajate ja importijate sektoriga seotud.

14.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (52) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas Poola Külmutustööstuse Liit (edaspidi “kaebuse esitaja”) 25 tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse teatavate külmutatud maasikate kogutoodangust. |
| --- | --- |

(52)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas Poola Külmutustööstuse Liit (edaspidi “kaebuse esitaja”) 25 tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse teatavate külmutatud maasikate kogutoodangust.

| (53) | Uurimine näitas, et kaebuse esitanud ühenduse tootjad koos teise kaebust toetanud ühenduse tootjaga ja küsimustikule vastanutega olid tootnud uurimisperioodil ligikaudu 41 100 tonni külmutatud maasikaid. See moodustab ligikaudu 29 % ühenduses toodetava samasuguse toote kogumahust ja seega olulise osa ühenduse toodangust. 25 kaebuse esitanud ühenduse tootjat ja veel üht kaebust toetanud ühenduse tootjat käsitatakse seega ühenduse tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Mõned huvitatud isikud väitsid, et teatavad äriühingud 26st koostöös osalevast äriühingust olid menetluse toetamisest loobunud. Ükski 26 äriühingust ei ole oma toetust siiski tühistanud. |
| --- | --- |

(53)

Uurimine näitas, et kaebuse esitanud ühenduse tootjad koos teise kaebust toetanud ühenduse tootjaga ja küsimustikule vastanutega olid tootnud uurimisperioodil ligikaudu 41 100 tonni külmutatud maasikaid. See moodustab ligikaudu 29 % ühenduses toodetava samasuguse toote kogumahust ja seega olulise osa ühenduse toodangust. 25 kaebuse esitanud ühenduse tootjat ja veel üht kaebust toetanud ühenduse tootjat käsitatakse seega ühenduse tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Mõned huvitatud isikud väitsid, et teatavad äriühingud 26st koostöös osalevast äriühingust olid menetluse toetamisest loobunud. Ükski 26 äriühingust ei ole oma toetust siiski tühistanud.

15.   VALIMI MOODUSTAMINE KAHJU HINDAMISEKS

| (54) | Nagu põhjenduses 10 on selgitatud, valis komisjon ühenduse külmutatud maasikate tootjate suurt arvu silmas pidades algmääruse artikli 17 kohaselt valimi, mis koosnes kaheksast tootjast, kes esindasid suurimat tüüpilist tootmismahtu, mida oli kasutada olnud aja jooksul võimalik mõistlikult uurida. |
| --- | --- |

(54)

Nagu põhjenduses 10 on selgitatud, valis komisjon ühenduse külmutatud maasikate tootjate suurt arvu silmas pidades algmääruse artikli 17 kohaselt valimi, mis koosnes kaheksast tootjast, kes esindasid suurimat tüüpilist tootmismahtu, mida oli kasutada olnud aja jooksul võimalik mõistlikult uurida.

| (55) | Valimisse valitud ja uurimisega täielikult koostööd teinud kaheksa ühenduse tootja kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 19 200 tonni ehk ligikaudu 14 % külmutatud maasikate arvestuslikust kogutoodangust ühenduses. |
| --- | --- |

(55)

Valimisse valitud ja uurimisega täielikult koostööd teinud kaheksa ühenduse tootja kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 19 200 tonni ehk ligikaudu 14 % külmutatud maasikate arvestuslikust kogutoodangust ühenduses.

16.   ÜHENDUSE TARBIMINE

| (56) | Ühenduse tarbimine kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:









  Tonnides | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine | 202 353 | 213 083 | 238 144 | 210 285 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 105 | 118 | 104 |

(56)

Ühenduse tarbimine kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tonnides

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine

202 353

213 083

238 144

210 285

Indeks 2002 = 100

100

105

118

104

| (57) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu ja ühenduse teiste selle toote tootjate külmutatud maasikate toodangu kogumahu alusel, millele liideti import kõigist kolmandatest riikidest ja millest lahutati kogu eksport. Ühenduse tootmisharu ja ühenduse teiste tootjate vaatlusaluse toote kogutoodangut käsitlevad andmed on saadud asjaomaste asutuste ja ühenduste hinnangutest liikmesriikides, kus külmutatud maasikaid toodetakse – need on IERiGEZ Poolas, FruitVeb Ungaris, Assomela Itaalias ja põllumajandusministeerium Hispaanias. Imporditud ja eksporditud kogused saadi Eurostatilt. |
| --- | --- |

(57)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu ja ühenduse teiste selle toote tootjate külmutatud maasikate toodangu kogumahu alusel, millele liideti import kõigist kolmandatest riikidest ja millest lahutati kogu eksport. Ühenduse tootmisharu ja ühenduse teiste tootjate vaatlusaluse toote kogutoodangut käsitlevad andmed on saadud asjaomaste asutuste ja ühenduste hinnangutest liikmesriikides, kus külmutatud maasikaid toodetakse – need on IERiGEZ Poolas, FruitVeb Ungaris, Assomela Itaalias ja põllumajandusministeerium Hispaanias. Imporditud ja eksporditud kogused saadi Eurostatilt.

| (58) | Tuleb märkida, et tarbimisandmetes sisalduvad ka külmutatud maasikate varud. Kuna aga samasuguse toote kõikidelt ühenduse tootjatelt ei saadud usaldusväärseid müügi- ega varude andmeid, loetakse kõige usaldusväärsemaks allikaks andmeid samasuguse toote kogutoodangu kohta kõikidel ühenduse tootjatel. |
| --- | --- |

(58)

Tuleb märkida, et tarbimisandmetes sisalduvad ka külmutatud maasikate varud. Kuna aga samasuguse toote kõikidelt ühenduse tootjatelt ei saadud usaldusväärseid müügi- ega varude andmeid, loetakse kõige usaldusväärsemaks allikaks andmeid samasuguse toote kogutoodangu kohta kõikidel ühenduse tootjatel.

| (59) | Nagu eespool tabelis märgitud, on külmutatud maasikate tarbimine ühenduses püsinud vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, välja arvatud 2004. aastal, mil tarbimine kasvas eelmise aastaga võrreldes 13 % võrra. See kasv on aga seletatav ühenduse kõrge toodangutaseme taastumisega hea saagi tõttu ja suure impordimahu samaaegse jätkumisega. Tarbimine stabiliseerus uurimisperioodil 2002. ja 2003. aasta tasemel. |
| --- | --- |

(59)

Nagu eespool tabelis märgitud, on külmutatud maasikate tarbimine ühenduses püsinud vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, välja arvatud 2004. aastal, mil tarbimine kasvas eelmise aastaga võrreldes 13 % võrra. See kasv on aga seletatav ühenduse kõrge toodangutaseme taastumisega hea saagi tõttu ja suure impordimahu samaaegse jätkumisega. Tarbimine stabiliseerus uurimisperioodil 2002. ja 2003. aasta tasemel.

17.   HIINA RVST PÄRIT IMPORT ÜHENDUSSE

17.1.   Vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa

| (60) | Import vaatlusalusest riigist on kujunenud mahu ja turuosa poolest järgmiselt:









  Impordi maht | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV tonnides | 8 941 | 37 925 | 30 622 | 43 025 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 424 | 342 | 481 |
| Allikas: Eurostat |

(60)

Import vaatlusalusest riigist on kujunenud mahu ja turuosa poolest järgmiselt:

Impordi maht

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Hiina RV tonnides

8 941

37 925

30 622

43 025

Indeks 2002 = 100

100

424

342

481

Allikas: Eurostat

| Impordi turuosad | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | 4 % | 18 % | 13 % | 20 % |

Impordi turuosad

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Hiina RV

4 %

18 %

13 %

20 %

| (61) | Kuigi vaatlusalusel perioodil jäi külmutatud maasikate tarbimine suhteliselt stabiilseks, on import kasvanud vaatlusalusest riigist samal perioodil ligikaudu 381 % võrra. Seega on Hiina RV hinnanguline turuosa vaatlusalusel perioodil oluliselt kasvanud – 4 %-lt 2002. aastal 20 %-ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(61)

Kuigi vaatlusalusel perioodil jäi külmutatud maasikate tarbimine suhteliselt stabiilseks, on import kasvanud vaatlusalusest riigist samal perioodil ligikaudu 381 % võrra. Seega on Hiina RV hinnanguline turuosa vaatlusalusel perioodil oluliselt kasvanud – 4 %-lt 2002. aastal 20 %-ni uurimisperioodil.

17.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| eurot/tonn | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV impordihinnad | 745 | 738 | 605 | 461 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 99 | 81 | 62 |
| Allika: Eurostat |

eurot/tonn

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Hiina RV impordihinnad

745

738

605

461

Indeks 2002 = 100

100

99

81

62

Allika: Eurostat

| (62) | Eeltoodud tabelis on esitatud Hiina RVst pärit impordi keskmiste hindade areng. Hinnad langesid vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt kokku 38 % võrra. |
| --- | --- |

(62)

Eeltoodud tabelis on esitatud Hiina RVst pärit impordi keskmiste hindade areng. Hinnad langesid vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt kokku 38 % võrra.

| (63) | Selleks et määrata kindlaks müügihinnad ühenduse turul uurimisperioodi jooksul, võrreldi valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu hindu ja kõnealusest riigist importimise hindu. Valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud ühenduses ning allahindlused ja soodustused. Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate kehtestatud müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega. |
| --- | --- |

(63)

Selleks et määrata kindlaks müügihinnad ühenduse turul uurimisperioodi jooksul, võrreldi valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu hindu ja kõnealusest riigist importimise hindu. Valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud ühenduses ning allahindlused ja soodustused. Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate kehtestatud müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.

| (64) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust toodet ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest 6,0 % võrra madalamad, võttes aluseks koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmed, ja 6,4 % madalamad, lähtudes Eurostati andmetest, mis hõlmavad kogu importi. Sellest hindade allalöömise tasemest ja hindade kujunemisest ühenduse tootmisharus (vt põhjendust 74), nagu allpool selgitatud, on selge, et oli juba toimunud oluline hinnalangus. |
| --- | --- |

(64)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust toodet ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest 6,0 % võrra madalamad, võttes aluseks koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmed, ja 6,4 % madalamad, lähtudes Eurostati andmetest, mis hõlmavad kogu importi. Sellest hindade allalöömise tasemest ja hindade kujunemisest ühenduse tootmisharus (vt põhjendust 74), nagu allpool selgitatud, on selge, et oli juba toimunud oluline hinnalangus.

18.   ÜHENDUSE TOOTJATE OLUKORD

| (65) | Kooskõlas tunnustatud standardiga on kahju uurimisel kogutud andmed jagatud järgmistes põhjendustes kahte jakku. Esimesed neist on seotud ühenduse tootmisharuga, mida esindavad valimisse võetud kaheksa äriühingut. Teises jaos on andmed, mis käsitlevad kõiki vaatlusaluse toote tootjaid ühenduses. Need andmed saadi vaatlusalust toodet tootvate liikmesriikide riigiasutustelt ja ühendustelt. |
| --- | --- |

(65)

Kooskõlas tunnustatud standardiga on kahju uurimisel kogutud andmed jagatud järgmistes põhjendustes kahte jakku. Esimesed neist on seotud ühenduse tootmisharuga, mida esindavad valimisse võetud kaheksa äriühingut. Teises jaos on andmed, mis käsitlevad kõiki vaatlusaluse toote tootjaid ühenduses. Need andmed saadi vaatlusalust toodet tootvate liikmesriikide riigiasutustelt ja ühendustelt.

18.1.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (66) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2002 (võrdlusaasta) kuni uurimisperioodideni. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2002 (võrdlusaasta) kuni uurimisperioodideni.

| (67) | Allpool esitatud andmed ühenduse tootmisharu kohta on valimisse võetud kaheksa koostööd teinud ühenduse tootja koondandmed. Need andmed esindavad 26 koostööd teinud tootjat, kes valimi küsimustikule vastasid. |
| --- | --- |

(67)

Allpool esitatud andmed ühenduse tootmisharu kohta on valimisse võetud kaheksa koostööd teinud ühenduse tootja koondandmed. Need andmed esindavad 26 koostööd teinud tootjat, kes valimi küsimustikule vastasid.

18.1.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (68) | Valimisse kuulunud ühenduse tootjate toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng oli järgmine: | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 26 000 | 16 555 | 26 912 | 19 198 |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 64 | 104 | 74 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 34 546 | 36 384 | 39 934 | 39 934 |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 105 | 116 | 116 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 75 % | 46 % | 67 % | 48 % |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 60 | 90 | 64 |

(68)

Valimisse kuulunud ühenduse tootjate toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng oli järgmine:

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Toodang (tonnides)

26 000

16 555

26 912

19 198

Indeksid 2002 = 100

100

64

104

74

Tootmisvõimsus (tonnides)

34 546

36 384

39 934

39 934

Indeksid 2002 = 100

100

105

116

116

Tootmisvõimsuse rakendamine

75 %

46 %

67 %

48 %

Indeksid 2002 = 100

100

60

90

64

| (69) | Nagu eespool esitatud tabelist näha, vähenes toodang vaatlusalusel perioodil 26 %, kuid võimsus suurenes 16 %. Tootmisvõimsuse rakendamine vähenes samal perioodil 36 %. Tootmisvõimsuse rakendamise vähenemist võib ainult osaliselt seostada võimsuse suurenemisega. Tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise peamine põhjus on toodangu vähenemine, s.t kõnealuse aasta väiksem saak. |
| --- | --- |

(69)

Nagu eespool esitatud tabelist näha, vähenes toodang vaatlusalusel perioodil 26 %, kuid võimsus suurenes 16 %. Tootmisvõimsuse rakendamine vähenes samal perioodil 36 %. Tootmisvõimsuse rakendamise vähenemist võib ainult osaliselt seostada võimsuse suurenemisega. Tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise peamine põhjus on toodangu vähenemine, s.t kõnealuse aasta väiksem saak.

| (70) | Külmutatud maasikate toodang on tihedalt seotud värskete maasikate toodanguga. Seega sõltub vaatlusaluse toote tootmismaht oluliselt saagi suurusest ja kvaliteedist. 2003. aastal oli kehv saak, mis põhjustas toodangu vähenemist, kuid 2004. aasta rikkalik saak andis vastupidise tulemuse, suurendades veidi toodangut võrreldes 2002. aastaga. 2004. aastast kuni uurimisperioodini vähenes toodang 29 %. Kuid võttes arvesse, et külmutatud maasikate toodang sõltub värskete marjade saagist, ei saa toodangu vähenemist 2004. aastast uurimisperioodini pidada selle toote puhul sobivaks kahjunäitajaks. |
| --- | --- |

(70)

Külmutatud maasikate toodang on tihedalt seotud värskete maasikate toodanguga. Seega sõltub vaatlusaluse toote tootmismaht oluliselt saagi suurusest ja kvaliteedist. 2003. aastal oli kehv saak, mis põhjustas toodangu vähenemist, kuid 2004. aasta rikkalik saak andis vastupidise tulemuse, suurendades veidi toodangut võrreldes 2002. aastaga. 2004. aastast kuni uurimisperioodini vähenes toodang 29 %. Kuid võttes arvesse, et külmutatud maasikate toodang sõltub värskete marjade saagist, ei saa toodangu vähenemist 2004. aastast uurimisperioodini pidada selle toote puhul sobivaks kahjunäitajaks.

18.1.2.   Varud

| (71) | Järgmised arvud näitavad valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu varude suurust iga perioodi lõpus. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 10 969 | 9 482 | 21 055 | 13 586 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 86 | 192 | 124 |

(71)

Järgmised arvud näitavad valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu varude suurust iga perioodi lõpus.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

10 969

9 482

21 055

13 586

Indeks 2002 = 100

100

86

192

124

| (72) | Tuleb märkida, et külmutatud maasikad tuleb üldjuhul ühe aasta jooksul ära tarbida ja seega müüa, et tagada nende maitse ja värvusega seotud omaduste säilimine. |
| --- | --- |

(72)

Tuleb märkida, et külmutatud maasikad tuleb üldjuhul ühe aasta jooksul ära tarbida ja seega müüa, et tagada nende maitse ja värvusega seotud omaduste säilimine.

| (73) | Varud suurenesid oluliselt vaatlusaluse perioodi jooksul. Varude vähenemine 2003. aastal tulenes kehvast saagist, mis omakorda mõjutas tooraine kättesaadavust ühenduse tootmisharu jaoks nimetatud aastal. 2004. aastal suurenesid varud oluliselt 2004. aasta rikkaliku saagi tõttu. Võrreldes 2002. aastaga suurenesid varud 2004. aastal 92 %. Pärast seda tippaega taastus uurimisperioodil varude tavapärasem tase, kuid need olid ikka veel 24 % suuremad kui 2002. aastal. 2004. aastast kuni uurimisperioodini toimus küllaltki massiline varude müük, et tagada külmutatud maasikate nõutava kvaliteedi püsimine. |
| --- | --- |

(73)

Varud suurenesid oluliselt vaatlusaluse perioodi jooksul. Varude vähenemine 2003. aastal tulenes kehvast saagist, mis omakorda mõjutas tooraine kättesaadavust ühenduse tootmisharu jaoks nimetatud aastal. 2004. aastal suurenesid varud oluliselt 2004. aasta rikkaliku saagi tõttu. Võrreldes 2002. aastaga suurenesid varud 2004. aastal 92 %. Pärast seda tippaega taastus uurimisperioodil varude tavapärasem tase, kuid need olid ikka veel 24 % suuremad kui 2002. aastal. 2004. aastast kuni uurimisperioodini toimus küllaltki massiline varude müük, et tagada külmutatud maasikate nõutava kvaliteedi püsimine.

18.1.3.   Müügimaht, turuosa ja keskmised müügihinnad

| (74) | Järgmised arvud näitavad valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühikuhindu. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu müügimaht tonnides | 27 428 | 18 201 | 14 647 | 26 240 |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 66 | 53 | 96 |
| Turuosa | 13,6 % | 8,5 % | 6,2 % | 12,5 % |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 63 | 45 | 92 |
| Keskmised müügihinnad (eurot/tonn) | 934 | 1 382 | 1 019 | 671 |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 148 | 109 | 72 |

(74)

Järgmised arvud näitavad valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühikuhindu.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu müügimaht tonnides

27 428

18 201

14 647

26 240

Indeksid 2002 = 100

100

66

53

96

Turuosa

13,6 %

8,5 %

6,2 %

12,5 %

Indeksid 2002 = 100

100

63

45

92

Keskmised müügihinnad (eurot/tonn)

934

1 382

1 019

671

Indeksid 2002 = 100

100

148

109

72

| (75) | 2003. aastal ühenduse tootmisharu müügimahud ja turuosa vähenesid tooraine, s.t värskete maasikate vähesuse tõttu nimetatud aastal. 2004. aastal vähenesid müük ja turuosa veelgi, hoolimata tavapäraste tootmistasemete taastumisest. See müügi vähenemine põhjustas laovarude kasvu. Uurimisperioodil müügimaht osaliselt paranes, peamiselt varude müümise tõttu. Suured müügimahud taastusid aga keskmise müügihinna arvel, mis järsult vähenes 1 019 eurolt tonni kohta 2004. aastal 671 euroni tonni kohta uurimisperioodil, s.t 34 %. |
| --- | --- |

(75)

2003. aastal ühenduse tootmisharu müügimahud ja turuosa vähenesid tooraine, s.t värskete maasikate vähesuse tõttu nimetatud aastal. 2004. aastal vähenesid müük ja turuosa veelgi, hoolimata tavapäraste tootmistasemete taastumisest. See müügi vähenemine põhjustas laovarude kasvu. Uurimisperioodil müügimaht osaliselt paranes, peamiselt varude müümise tõttu. Suured müügimahud taastusid aga keskmise müügihinna arvel, mis järsult vähenes 1 019 eurolt tonni kohta 2004. aastal 671 euroni tonni kohta uurimisperioodil, s.t 34 %.

| (76) | Vaatlusaluse toote keskmised müügihinnad valimisse kuuluvas ühenduse tootmisharus vähenesid vaatlusalusel perioodil 28 %, mis viis olulise hinnalanguseni uurimisperioodil. Nagu eespool öeldud, oli keskmiste hindade vähenemine kõige suurem ajavahemikul 2004. aastast uurimisperioodini, mil toimus müügihindade 34 %-line alanemine. Varusid tuli 2004. aastast uurimisperioodini tõepoolest väga madalate hindadega massiliselt müüa. |
| --- | --- |

(76)

Vaatlusaluse toote keskmised müügihinnad valimisse kuuluvas ühenduse tootmisharus vähenesid vaatlusalusel perioodil 28 %, mis viis olulise hinnalanguseni uurimisperioodil. Nagu eespool öeldud, oli keskmiste hindade vähenemine kõige suurem ajavahemikul 2004. aastast uurimisperioodini, mil toimus müügihindade 34 %-line alanemine. Varusid tuli 2004. aastast uurimisperioodini tõepoolest väga madalate hindadega massiliselt müüa.

18.1.4.   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahakäive

| (77) | Allpool näidatud tasuvus on seotud müügiga ühenduse turul ja on väljendatud käibest saadud kogutuluna, investeeringutasuvusena ja rahakäibena. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse müügi tasuvus (käibest saadud kogutulu) | 6,5 % | 9,4 % | –1,5 % | –12,5 % |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 144 | –23 | – 191 |
| Investeeringutasuvus | 55 % | 36 % | –4 % | –24 % |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 66 | –7 | –44 |
| Rahakäive (protsentides käibest) | 2 % | 3 % | –1 % | 0 % |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 143 | –64 | 5 |

(77)

Allpool näidatud tasuvus on seotud müügiga ühenduse turul ja on väljendatud käibest saadud kogutuluna, investeeringutasuvusena ja rahakäibena.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse müügi tasuvus (käibest saadud kogutulu)

6,5 %

9,4 %

–1,5 %

–12,5 %

Indeksid 2002 = 100

100

144

–23

– 191

Investeeringutasuvus

55 %

36 %

–4 %

–24 %

Indeksid 2002 = 100

100

66

–7

–44

Rahakäive (protsentides käibest)

2 %

3 %

–1 %

0 %

Indeksid 2002 = 100

100

143

–64

5

| (78) | Eespool esitatud käibest saadud kogutulu vähenes järsult ajavahemikul 2002. aastast uurimisperioodini. See oli peaaegu 300 % vähenemine. See on eriti tõsine sellepärast, et 2002. ja 2003. aastal teenitud näiliselt mõistlikele kasumitele on järgnenud uurimisperioodil 12,5 % vastuvõetamatud kahjumid. |
| --- | --- |

(78)

Eespool esitatud käibest saadud kogutulu vähenes järsult ajavahemikul 2002. aastast uurimisperioodini. See oli peaaegu 300 % vähenemine. See on eriti tõsine sellepärast, et 2002. ja 2003. aastal teenitud näiliselt mõistlikele kasumitele on järgnenud uurimisperioodil 12,5 % vastuvõetamatud kahjumid.

| (79) | Käibest saadud kogutulu, investeeringutasuvus ja rahakäive näitavad kõik, et valimisse kuuluvate tootjate olukord on vaatlusalusel perioodil halvenenud. |
| --- | --- |

(79)

Käibest saadud kogutulu, investeeringutasuvus ja rahakäive näitavad kõik, et valimisse kuuluvate tootjate olukord on vaatlusalusel perioodil halvenenud.

18.1.5.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (80) | Valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu investeeringute suundumus on näidatud järgmises tabelis: | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 3 106 428 | 9 963 701 | 10 122 277 | 12 131 394 |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 321 | 326 | 391 |

(80)

Valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu investeeringute suundumus on näidatud järgmises tabelis:

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

3 106 428

9 963 701

10 122 277

12 131 394

Indeksid 2002 = 100

100

321

326

391

| (81) | Hoolimata eespool nimetatud negatiivsetest muutustest tasuvuses on ühenduse tootmisharu suurendanud oma investeeringuid vaatlusaluse toote tootmisse, et oma konkurentsivõimet vaatlusaluse toote suhtes tõsta. Investeeringuid tehti põhiliselt uutesse hoonetesse ja külmhoonete ja nende seadmete ajakohastamisse. Nende sammudega on valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu tõhusust tunduvalt parandatud. |
| --- | --- |

(81)

Hoolimata eespool nimetatud negatiivsetest muutustest tasuvuses on ühenduse tootmisharu suurendanud oma investeeringuid vaatlusaluse toote tootmisse, et oma konkurentsivõimet vaatlusaluse toote suhtes tõsta. Investeeringuid tehti põhiliselt uutesse hoonetesse ja külmhoonete ja nende seadmete ajakohastamisse. Nende sammudega on valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu tõhusust tunduvalt parandatud.

| (82) | Komisjonile ei ole esitatud tõendeid kapitali kaasamise võime vähenemise või suurenemise kohta vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(82)

Komisjonile ei ole esitatud tõendeid kapitali kaasamise võime vähenemise või suurenemise kohta vaatlusalusel perioodil.

18.1.6.   Tööhõive, tootlikkus ja palk

| | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 390 | 301 | 445 | 368 |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 77 | 114 | 94 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 67 | 55 | 60 | 52 |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 82 | 91 | 78 |
| Palk (eurodes) | 2 572 050 | 1 644 557 | 2 065 347 | 2 182 047 |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 64 | 80 | 85 |

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Töötajate arv

390

301

445

368

Indeksid 2002 = 100

100

77

114

94

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

67

55

60

52

Indeksid 2002 = 100

100

82

91

78

Palk (eurodes)

2 572 050

1 644 557

2 065 347

2 182 047

Indeksid 2002 = 100

100

64

80

85

| (83) | Nagu eespool näha, kohandas valimisse kuuluv ühenduse tootmisharu töötajate arvu tootmistasemetega. 2004. aastal oli töötajate arv maksimaalne suurte tootmismahtude taastumise tõttu pärast 2003. aasta väikest tootmismahtu. Toodangu vähenemise tõttu uurimisperioodil vähenesid tootlikkus ja töötajate arv. Palgakulu on vaatlusalusel perioodil vähenenud. Tootlikkuse vähenemine töötaja kohta on suures osas seletatav toodangu järsu vähenemisega impordi kasvu tulemusena. Ühenduse tootmisharus uurimisperioodil tehtud investeeringud suurendavad eeldatavasti tootmisharu tõhusust ja tootlikkust keskpikas ja pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

(83)

Nagu eespool näha, kohandas valimisse kuuluv ühenduse tootmisharu töötajate arvu tootmistasemetega. 2004. aastal oli töötajate arv maksimaalne suurte tootmismahtude taastumise tõttu pärast 2003. aasta väikest tootmismahtu. Toodangu vähenemise tõttu uurimisperioodil vähenesid tootlikkus ja töötajate arv. Palgakulu on vaatlusalusel perioodil vähenenud. Tootlikkuse vähenemine töötaja kohta on suures osas seletatav toodangu järsu vähenemisega impordi kasvu tulemusena. Ühenduse tootmisharus uurimisperioodil tehtud investeeringud suurendavad eeldatavasti tootmisharu tõhusust ja tootlikkust keskpikas ja pikaajalises perspektiivis.

18.1.7.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (84) | Dumpingumarginaalid on esitatud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kehtestatud marginaalid on selgelt üle miinimumtaseme, välja arvatud äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa pidada tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(84)

Dumpingumarginaalid on esitatud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kehtestatud marginaalid on selgelt üle miinimumtaseme, välja arvatud äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa pidada tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks.

18.1.8.   Varasema dumpingu või subsideerimise mõju

| (85) | Ühenduse tootmisharu ei ole toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust, kuna selliseid uurimisi ei ole varem tehtud. |
| --- | --- |

(85)

Ühenduse tootmisharu ei ole toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust, kuna selliseid uurimisi ei ole varem tehtud.

18.2.   Ühenduse kogutoodangu makroökonoomilised andmed

| (86) | Järgmised andmed on ühenduse kogutoodangu kohta. |
| --- | --- |

(86)

Järgmised andmed on ühenduse kogutoodangu kohta.

| (87) | Nagu tarbimisandmete puhulgi, ei ole ametlikud andmed ühenduse müügimahtude kohta kättesaadavad. Ühenduse turul tegutsevate tootjate kogumüügimahu hindamiseks vähendati nimetatud tootjate toodangut ekspordi võrra. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügiks saadaval olev toodangumaht (toodang miinus eksport) (tonnides) | 139 705 | 108 865 | 145 596 | 124 320 |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 78 | 104 | 89 |
| Turuosa | 69 % | 51 % | 61 % | 59 % |
| Indeksid 2002 = 100 | 100 | 74 | 89 | 86 |

(87)

Nagu tarbimisandmete puhulgi, ei ole ametlikud andmed ühenduse müügimahtude kohta kättesaadavad. Ühenduse turul tegutsevate tootjate kogumüügimahu hindamiseks vähendati nimetatud tootjate toodangut ekspordi võrra.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Müügiks saadaval olev toodangumaht (toodang miinus eksport) (tonnides)

139 705

108 865

145 596

124 320

Indeksid 2002 = 100

100

78

104

89

Turuosa

69 %

51 %

61 %

59 %

Indeksid 2002 = 100

100

74

89

86

| (88) | Nagu eespool selgitatud, on ülal esitatud tabeli aluseks asjakohane toodangumaht miinus eksport. Seepärast näitab see müügiks saadaval olevaid toodangumahte, mis müüakse samal hooajal või jäetakse varudesse ja müüakse järgmisel hooajal. Seega on need andmed toodangu- ja mitte müügipõhised. Eespool esitatud andmed näitavad siiski ühenduse tootmisharus tervikuna nii kogumüügimahu (– 11 %) kui ka turuosa (– 14 %) vähenemist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(88)

Nagu eespool selgitatud, on ülal esitatud tabeli aluseks asjakohane toodangumaht miinus eksport. Seepärast näitab see müügiks saadaval olevaid toodangumahte, mis müüakse samal hooajal või jäetakse varudesse ja müüakse järgmisel hooajal. Seega on need andmed toodangu- ja mitte müügipõhised. Eespool esitatud andmed näitavad siiski ühenduse tootmisharus tervikuna nii kogumüügimahu (– 11 %) kui ka turuosa (– 14 %) vähenemist vaatlusalusel perioodil.

18.3.   Järeldus kahju kohta

| (89) | Kõigepealt tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil ilmnesid negatiivsed suundumused järgmistes kahjunäitajates: müügihinnad ja -kogused, tasuvus, varud, tootmisvõimsuse rakendamine, toodang, tööhõive, palk, tootlikkus, rahakäive ja turuosa. Kuid eespool nimetatud põhjustel ei loeta toodangu ja tootmisvõimsuse rakendamise suundumusi selle toote puhul kuigi sobivateks kahjunäitajateks. Vastupidi, seoses investeeringute ja tootmisvõimsusega leiti positiivseid muutusi. |
| --- | --- |

(89)

Kõigepealt tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil ilmnesid negatiivsed suundumused järgmistes kahjunäitajates: müügihinnad ja -kogused, tasuvus, varud, tootmisvõimsuse rakendamine, toodang, tööhõive, palk, tootlikkus, rahakäive ja turuosa. Kuid eespool nimetatud põhjustel ei loeta toodangu ja tootmisvõimsuse rakendamise suundumusi selle toote puhul kuigi sobivateks kahjunäitajateks. Vastupidi, seoses investeeringute ja tootmisvõimsusega leiti positiivseid muutusi.

| (90) | Tuleb meenutada, et vaatlusalusel perioodil on vaatlusaluse toote Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht kasvanud rohkem kui 300 %, samas kui müügihinnad järsult alanesid (– 38 %). Peale selle lõid vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi hinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu müügihinnad oluliselt alla – ligikaudu 6 %. |
| --- | --- |

(90)

Tuleb meenutada, et vaatlusalusel perioodil on vaatlusaluse toote Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht kasvanud rohkem kui 300 %, samas kui müügihinnad järsult alanesid (– 38 %). Peale selle lõid vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi hinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu müügihinnad oluliselt alla – ligikaudu 6 %.

| (91) | Selle tagajärjel halvenes ühenduse tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Varud suurenesid 24 % võrra, olles 2004. aasta lõpuks liiga suured. Samal ajal müügihinnad ja eriti müügimahud langesid 2004. aastal oluliselt. 2002. aasta müügimahud taastusid alles uurimisperioodil, kuid see toimus hindade alandamisega jätkusuutmatu tasemeni. Hoolimata tootmisharu jätkuvatest investeeringutest oma konkurentsivõime tõstmiseks põhjustas see hindade langus uurimisperioodil tasuvuse järsku vähenemist – 12,5 %. Peale selle vähenes ka tootmisharu rahakäive ja investeeringutasuvus, mille näitajad olid uurimisperioodil negatiivsed. |
| --- | --- |

(91)

Selle tagajärjel halvenes ühenduse tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Varud suurenesid 24 % võrra, olles 2004. aasta lõpuks liiga suured. Samal ajal müügihinnad ja eriti müügimahud langesid 2004. aastal oluliselt. 2002. aasta müügimahud taastusid alles uurimisperioodil, kuid see toimus hindade alandamisega jätkusuutmatu tasemeni. Hoolimata tootmisharu jätkuvatest investeeringutest oma konkurentsivõime tõstmiseks põhjustas see hindade langus uurimisperioodil tasuvuse järsku vähenemist – 12,5 %. Peale selle vähenes ka tootmisharu rahakäive ja investeeringutasuvus, mille näitajad olid uurimisperioodil negatiivsed.

| (92) | Uuritaval perioodil on vähenenud ka töötajate üldarv ja tootlikkus. |
| --- | --- |

(92)

Uuritaval perioodil on vähenenud ka töötajate üldarv ja tootlikkus.

| (93) | Järelikult seisneb kahju eelkõige hinnalanguses ja varude suurenemises. Selle tulemusena kandsid ühenduse tootjad uurimisperioodil suuri kahjusid. |
| --- | --- |

(93)

Järelikult seisneb kahju eelkõige hinnalanguses ja varude suurenemises. Selle tulemusena kandsid ühenduse tootjad uurimisperioodil suuri kahjusid.

| (94) | Võttes arvesse, et tarbimist ühenduse ulatuses ja kogu ühenduse tootmisharu turuosa oli vaja hinnata, tuleb kahjuanalüüsi selle aspekti puhul käsitleda üksnes valimisse võetud ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(94)

Võttes arvesse, et tarbimist ühenduse ulatuses ja kogu ühenduse tootmisharu turuosa oli vaja hinnata, tuleb kahjuanalüüsi selle aspekti puhul käsitleda üksnes valimisse võetud ühenduse tootmisharu.

| (95) | Kõiki neid tegureid arvestades tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(95)

Kõiki neid tegureid arvestades tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

D.   PÕHJUSLIK SEOS

19.   SISSEJUHATAV MÄRKUS

| (96) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas on olemas põhjuslik seos Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(96)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas on olemas põhjuslik seos Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

20.   HIINA RVST PÄRIT IMPORDI MÕJU

| (97) | Tuleb meenutada, et Hiina RVst pärit impordi maht suurenes ligikaudu 380 % ning selle hinnanguline turuosa peaaegu neljakordistus vaatlusalusel perioodil. Peale selle, nagu põhjenduses 62 selgitatud, alanesid Hiina RVst pärit impordi hinnad 38 % ja toimus märkimisväärne hindade allalöömine. |
| --- | --- |

(97)

Tuleb meenutada, et Hiina RVst pärit impordi maht suurenes ligikaudu 380 % ning selle hinnanguline turuosa peaaegu neljakordistus vaatlusalusel perioodil. Peale selle, nagu põhjenduses 62 selgitatud, alanesid Hiina RVst pärit impordi hinnad 38 % ja toimus märkimisväärne hindade allalöömine.

| (98) | Ühenduse tootmisharu reageeris suurele impordimahule hinnataseme järsu alandamisega, alandades 2004. aastal oma müügihinda. Hoolimata sellest alandamisest jäi aga Hiinast pärit impordi keskmine müügihind ühenduse tootmisharu hindadest rohkem kui 30 % võrra madalamaks. Selle tulemusena ühenduse müük oluliselt vähenes sel hooajal ja ühenduse tootjate varud olid aasta lõpus väga suured. Võttes arvesse külmhoonete piiratud võimsust ja eriti külmutatud maasikate piiratud kõlblikkusaega, tuli 2004. aasta lõpu varud uurimisperioodil müüa. Kuna Hiina hinnad olid uurimisperioodil võrreldes 2004. aastaga veelgi langenud, pidi ühenduse tootmisharu nende varude müümiseks uuesti hindu alandama (peaaegu 24 %). Uurimisperioodil toimus müük kasumlikest hindadest tunduvalt madalamate hindadega ega olnud enam jätkusuutlik. Ühenduse tootmisharu olukorda uurimisperioodil raskendas veelgi Hiina RVst pärit impordi mahu järsk suurenemine rohkem kui 40 % võrra. Seega on selge, et üha madalamate hindadega impordi mahu olulise kasvu ja ühenduse tootmisharus täheldatud kahju vahel on olemas tugev seos. |
| --- | --- |

(98)

Ühenduse tootmisharu reageeris suurele impordimahule hinnataseme järsu alandamisega, alandades 2004. aastal oma müügihinda. Hoolimata sellest alandamisest jäi aga Hiinast pärit impordi keskmine müügihind ühenduse tootmisharu hindadest rohkem kui 30 % võrra madalamaks. Selle tulemusena ühenduse müük oluliselt vähenes sel hooajal ja ühenduse tootjate varud olid aasta lõpus väga suured. Võttes arvesse külmhoonete piiratud võimsust ja eriti külmutatud maasikate piiratud kõlblikkusaega, tuli 2004. aasta lõpu varud uurimisperioodil müüa. Kuna Hiina hinnad olid uurimisperioodil võrreldes 2004. aastaga veelgi langenud, pidi ühenduse tootmisharu nende varude müümiseks uuesti hindu alandama (peaaegu 24 %). Uurimisperioodil toimus müük kasumlikest hindadest tunduvalt madalamate hindadega ega olnud enam jätkusuutlik. Ühenduse tootmisharu olukorda uurimisperioodil raskendas veelgi Hiina RVst pärit impordi mahu järsk suurenemine rohkem kui 40 % võrra. Seega on selge, et üha madalamate hindadega impordi mahu olulise kasvu ja ühenduse tootmisharus täheldatud kahju vahel on olemas tugev seos.

21.   KOLMANDATEST RIIKIDEST PÄRIT IMPORDI MÕJU

| (99) | Impordimaht muudest riikidest peale Hiina vähenes vaatlusalusel perioodil 20 % võrra. Seepärast on väga ebatõenäoline, et kolmandatest riikidest, näiteks Marokost pärit import võis aidata kaasa ühenduse tootmisharule kahju tekitamisele. Vastupidi, näib, et ka eksportivad tootjad kolmandatest riikidest on Hiina RVst pärit impordi tõttu turuosi kaotanud. Peale selle olid muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad Hiina RVst pärit impordi hindadest uurimisperioodil 78 % kõrgemad ja ligikaudu 20 % kõrgemad valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu hindadest. Seega tehakse kolmandate riikide eksportivate tootjate turuosa vähenemisest ja suhteliselt kõrgetest hindadest esialgne järeldus, et kolmandate riikide eksportivate tootjate müük ei kahjustanud ühenduse tootmisharu. Peamistest muudest kolmandatest riikidest (s.t Marokost ja Türgist) pärit impordi mahud ja keskmised hinnad on näidatud järgmises tabelis. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Marokost (tonnides) | 25 532 | 35 253 | 47 079 | 30 406 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 138 | 18 | 119 |
| Keskmised hinnad (eurot/tonn) | 820 | 994 | 824 | 691 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 12 | 100 | 84 |
| Turuosa | 11,7 % | 15,0 % | 18,7 % | 13,0 % |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 128 | 160 | 111 |
| Import Türgist (tonnides) | 10 503 | 9 312 | 7 089 | 6 121 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 89 | 67 | 58 |
| Keskmised hinnad (eurot/tonn) | 1 394 | 1 659 | 1 514 | 1 337 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 119 | 109 | 96 |
| Turuosa | 4,8 % | 4,0 % | 2,8 % | 2,6 % |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 82 | 58 | 54 |

(99)

Impordimaht muudest riikidest peale Hiina vähenes vaatlusalusel perioodil 20 % võrra. Seepärast on väga ebatõenäoline, et kolmandatest riikidest, näiteks Marokost pärit import võis aidata kaasa ühenduse tootmisharule kahju tekitamisele. Vastupidi, näib, et ka eksportivad tootjad kolmandatest riikidest on Hiina RVst pärit impordi tõttu turuosi kaotanud. Peale selle olid muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad Hiina RVst pärit impordi hindadest uurimisperioodil 78 % kõrgemad ja ligikaudu 20 % kõrgemad valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu hindadest. Seega tehakse kolmandate riikide eksportivate tootjate turuosa vähenemisest ja suhteliselt kõrgetest hindadest esialgne järeldus, et kolmandate riikide eksportivate tootjate müük ei kahjustanud ühenduse tootmisharu. Peamistest muudest kolmandatest riikidest (s.t Marokost ja Türgist) pärit impordi mahud ja keskmised hinnad on näidatud järgmises tabelis.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Import Marokost (tonnides)

25 532

35 253

47 079

30 406

Indeks 2002 = 100

100

138

18

119

Keskmised hinnad (eurot/tonn)

820

994

824

691

Indeks 2002 = 100

100

12

100

84

Turuosa

11,7 %

15,0 %

18,7 %

13,0 %

Indeks 2002 = 100

100

128

160

111

Import Türgist (tonnides)

10 503

9 312

7 089

6 121

Indeks 2002 = 100

100

89

67

58

Keskmised hinnad (eurot/tonn)

1 394

1 659

1 514

1 337

Indeks 2002 = 100

100

119

109

96

Turuosa

4,8 %

4,0 %

2,8 %

2,6 %

Indeks 2002 = 100

100

82

58

54

22.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU EKSPORDIJÕUDLUSE MUUTUSTE MÕJU

| (100) | On ka väidetud, et ühenduse tootmisharu kahjule on aidanud kaasa ka ekspordijõudluse vähenemine, eelkõige eksportimiseks USA turule. Eurostati andmete kohaselt eksport ühendusest vaatlusalusel perioodil tõesti vähenes ligikaudu 19 000 tonnilt 2002. aastal 15 000 tonnini 2005. aastal. Ühenduse turuga võrreldes on aga ekspordituru üldine tähtsus suhteliselt väike ja eksport moodustab tegelikult vähem kui 10 % ühenduse tarbimisest vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(100)

On ka väidetud, et ühenduse tootmisharu kahjule on aidanud kaasa ka ekspordijõudluse vähenemine, eelkõige eksportimiseks USA turule. Eurostati andmete kohaselt eksport ühendusest vaatlusalusel perioodil tõesti vähenes ligikaudu 19 000 tonnilt 2002. aastal 15 000 tonnini 2005. aastal. Ühenduse turuga võrreldes on aga ekspordituru üldine tähtsus suhteliselt väike ja eksport moodustab tegelikult vähem kui 10 % ühenduse tarbimisest vaatlusalusel perioodil.

| (101) | Kui vaadelda näitajaid, mille puhul ühenduse turgu ei saa eksporditurgudest eristada, näiteks toodangut ja tootmisvõimsuse rakendamist, aga ka investeeringuid ja tööjõudu, oli nende negatiivne areng selgelt suurem, kui ekspordijõudluse vähenemisest võiks tuleneda. Nende näitajate negatiivset arengut võib iseenesest pidada nii ühenduse turul müügi vähenemise kui ka ekspordimüügi vähenemise tagajärjeks. |
| --- | --- |

(101)

Kui vaadelda näitajaid, mille puhul ühenduse turgu ei saa eksporditurgudest eristada, näiteks toodangut ja tootmisvõimsuse rakendamist, aga ka investeeringuid ja tööjõudu, oli nende negatiivne areng selgelt suurem, kui ekspordijõudluse vähenemisest võiks tuleneda. Nende näitajate negatiivset arengut võib iseenesest pidada nii ühenduse turul müügi vähenemise kui ka ekspordimüügi vähenemise tagajärjeks.

| (102) | Tasuvuse, rahakäibe ja investeeringutasuvuse vähenemine tulenes osaliselt sellest, et ühenduse tootmisharu oli sunnitud oma toomisvõimsust väga vähesel määral rakendama, kuna nii ühenduse kui ka ekspordituru müügimahud vähenesid, nagu eespool märgitud. Lisaks avaldas dumpinguhinnaga import survet ühenduse tootmisharu müügihindadele, mis omakorda mõjutas nimetatud näitajaid negatiivselt. |
| --- | --- |

(102)

Tasuvuse, rahakäibe ja investeeringutasuvuse vähenemine tulenes osaliselt sellest, et ühenduse tootmisharu oli sunnitud oma toomisvõimsust väga vähesel määral rakendama, kuna nii ühenduse kui ka ekspordituru müügimahud vähenesid, nagu eespool märgitud. Lisaks avaldas dumpinguhinnaga import survet ühenduse tootmisharu müügihindadele, mis omakorda mõjutas nimetatud näitajaid negatiivselt.

| (103) | Seega, isegi kui ühenduse tootmisharu ekspordijõudluse vähenemine võis tekitatud kahjule kaasa aidata, ei saa üldist mõju oluliseks pidada ning see ei kõrvalda dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(103)

Seega, isegi kui ühenduse tootmisharu ekspordijõudluse vähenemine võis tekitatud kahjule kaasa aidata, ei saa üldist mõju oluliseks pidada ning see ei kõrvalda dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.

23.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU TOODANGU VÄHENEMISE JA TARBIMISE VÄIDETAVA VÄHENEMISE MÕJU

| (104) | Üks huvitatud isik on väitnud, et ühenduse tootmisharule tekitasid põhiliselt kahju 2002. ja 2003. aasta kehvad saagid ja toodangu vähenemine tooraine, s.t värskete maasikate vähesuse tõttu neil aastail. On tõesti selge, et kehv saak põhjustas toodangu vähenemist. Vaevalt on see aga peamine kahju põhjustanud tegur. Toodangu ja müügikoguste vähenemisega kaasnes ka hindade langus, kuigi kehvade saakide ja varude vähenemise tulemusena hinnad tavaliselt tõusevad. Peale selle näitab ühenduse tootmisharu tasuvuse uurimine vaatlusalusel perioodil, et tootmisharu tasuvus püsis kuni 2004. aastani, mil Hiina RVst pärit impordi hinnad oluliselt langesid. |
| --- | --- |

(104)

Üks huvitatud isik on väitnud, et ühenduse tootmisharule tekitasid põhiliselt kahju 2002. ja 2003. aasta kehvad saagid ja toodangu vähenemine tooraine, s.t värskete maasikate vähesuse tõttu neil aastail. On tõesti selge, et kehv saak põhjustas toodangu vähenemist. Vaevalt on see aga peamine kahju põhjustanud tegur. Toodangu ja müügikoguste vähenemisega kaasnes ka hindade langus, kuigi kehvade saakide ja varude vähenemise tulemusena hinnad tavaliselt tõusevad. Peale selle näitab ühenduse tootmisharu tasuvuse uurimine vaatlusalusel perioodil, et tootmisharu tasuvus püsis kuni 2004. aastani, mil Hiina RVst pärit impordi hinnad oluliselt langesid.

| (105) | On ka väidetud, et vaatlusaluse toote tarbimine ühenduse turul on vähenenud ning et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju tulenes pigem sellest vähenemisest, mitte dumpinguhindadega impordist Hiina RVst. Tuletatakse meelde, et käesolevas uurimises on andmed tarbimise kohta tuletatud tootmisandmetest ning et sellest tulenevaid tarbimisandmeid võib mõjutada toote varude sisaldumine neis andmetes. Seepärast ei saa välistada tarbimise ebaolulist vähenemist 2004. aastal. See vähenemine oleks võinud mõjutada ühenduse tootmisharu müügimahtu. Ent isegi kui tarbimine vaatlusalusel perioodil vähenes, tuletatakse meelde, et Hiina RVst pärit import kasvas vaatlusalusel perioodil 381 % võrra, ja seda hindadega, mis selle perioodi jooksul 38 % võrra alanesid. Seepärast leitakse, et võimalik tarbimise vähenemine ei saa olla tekitatud kahju ainus põhjus. |
| --- | --- |

(105)

On ka väidetud, et vaatlusaluse toote tarbimine ühenduse turul on vähenenud ning et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju tulenes pigem sellest vähenemisest, mitte dumpinguhindadega impordist Hiina RVst. Tuletatakse meelde, et käesolevas uurimises on andmed tarbimise kohta tuletatud tootmisandmetest ning et sellest tulenevaid tarbimisandmeid võib mõjutada toote varude sisaldumine neis andmetes. Seepärast ei saa välistada tarbimise ebaolulist vähenemist 2004. aastal. See vähenemine oleks võinud mõjutada ühenduse tootmisharu müügimahtu. Ent isegi kui tarbimine vaatlusalusel perioodil vähenes, tuletatakse meelde, et Hiina RVst pärit import kasvas vaatlusalusel perioodil 381 % võrra, ja seda hindadega, mis selle perioodi jooksul 38 % võrra alanesid. Seepärast leitakse, et võimalik tarbimise vähenemine ei saa olla tekitatud kahju ainus põhjus.

24.   ÜHENDUSE TOOTJATE VÄIDETAVATE STRUKTUURILISTE PUUDUJÄÄKIDE MÕJU

| (106) | On ka väidetud, et ühenduse tootmisharu probleemid on seotud tootmisharu struktuuriliste probleemidega, sealhulgas tootmissüsteemiga, mille tõhusust võiks parandada. Kuid konkreetseid tõendeid selle kohta ei esitatud. Kui isegi eeldada, et tootmisharul esines vaatlusalusel perioodil struktuurilisi puudujääke, tuleb märkida, et tootmisharu tegi vaatlusalusel perioodil pidevalt investeeringuid. Nende investeeringute eesmärk oli jätkata tootmisharu tõhususe parandamist. |
| --- | --- |

(106)

On ka väidetud, et ühenduse tootmisharu probleemid on seotud tootmisharu struktuuriliste probleemidega, sealhulgas tootmissüsteemiga, mille tõhusust võiks parandada. Kuid konkreetseid tõendeid selle kohta ei esitatud. Kui isegi eeldada, et tootmisharul esines vaatlusalusel perioodil struktuurilisi puudujääke, tuleb märkida, et tootmisharu tegi vaatlusalusel perioodil pidevalt investeeringuid. Nende investeeringute eesmärk oli jätkata tootmisharu tõhususe parandamist.

| (107) | Ühenduse tootmisharu finantstulemused ja konkurentsivõime olid head kuni Hiina RVst pärit dumpinguhindadega toodete suurte impordimahtude ilmumiseni. Vaadeldud näitajate põhjal võib taas öelda, et kahju ilmnes siis, kui alustati olulistes kogustes dumpinguhindadega Hiina külmutatud maasikate importimist. Seepärast tehakse esialgne järeldus, et võimalikud esinenud struktuurilised puudujäägid ei saanud olla tekitatud kahju ainus või peamine põhjus. |
| --- | --- |

(107)

Ühenduse tootmisharu finantstulemused ja konkurentsivõime olid head kuni Hiina RVst pärit dumpinguhindadega toodete suurte impordimahtude ilmumiseni. Vaadeldud näitajate põhjal võib taas öelda, et kahju ilmnes siis, kui alustati olulistes kogustes dumpinguhindadega Hiina külmutatud maasikate importimist. Seepärast tehakse esialgne järeldus, et võimalikud esinenud struktuurilised puudujäägid ei saanud olla tekitatud kahju ainus või peamine põhjus.

25.   ÜHENDUSE TOOTJATE VÄIDETAVATE SPEKULATIIVSETE MAJANDUSLIKE OTSUSTE MÕJU.

| (108) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharule oli tekitanud kahju külmutatud maasikate hindade ja tarnimisega spekuleerimine ühenduse turul, ning et tekkinud kahju oli seega ise tekitatud. On väidetud, et Poola tootjad hoidsid 2003. aasta kehva saagi ajal hindu kunstlikult kõrgel, vähendades külmutatud maasikate tarnimist, ning et sama strateegiat jätkati ka 2004. aasta hooajal, sundides toodet kasutavat tootmisharu otsima alternatiivseid tarneid Hiina RVst. Ühenduse tootmisharule jäi seetõttu oluline varu, mis tuli kasumlikest hindadest madalamatega müüa. |
| --- | --- |

(108)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharule oli tekitanud kahju külmutatud maasikate hindade ja tarnimisega spekuleerimine ühenduse turul, ning et tekkinud kahju oli seega ise tekitatud. On väidetud, et Poola tootjad hoidsid 2003. aasta kehva saagi ajal hindu kunstlikult kõrgel, vähendades külmutatud maasikate tarnimist, ning et sama strateegiat jätkati ka 2004. aasta hooajal, sundides toodet kasutavat tootmisharu otsima alternatiivseid tarneid Hiina RVst. Ühenduse tootmisharule jäi seetõttu oluline varu, mis tuli kasumlikest hindadest madalamatega müüa.

| (109) | Neid väiteid endale kahju tekitamise kohta siiski täiendavalt ei tõendatud. Punktides 18.1.2 ja 18.1.3 esitatud valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügi ja varude andmete analüüs neid väiteid pealegi ei kinnita. 2003. aasta kõrged hinnad sattusid kokku selle hooaja kehvast saagist põhjustatud suurte toorainekuludega. Varud selle perioodi lõpul olid ka vaatlusalusel perioodil registreeritud varudest kõige väiksemad. 2004. aastal taastus toodangu 2002. aasta tase ja selle kasvuga kaasnes müügihindade alanemine. Ühenduse tootmisharu ei olnud hoolimata müügihindade alanemisest suuteline toodangut nimetatud aastal maha müüma, mille tulemusena 2004. aasta lõpu varud oluliselt suurenesid. Ühenduse tootmisharu oli uurimisperioodil sunnitud oma müügihindu veelgi alandama. See hinnaalandus oli osaliselt põhjendatav vajadusega eelmisel aastal kogunenud varud ära müüa. Kuid põhiliselt vallandas hindade alandamise vajadus reageerida Hiina RVst pärit impordi dumpinguhindadele, mis olid nimetatud aastal võrreldes 2004. aastaga veel 24 % võrra alanenud. |
| --- | --- |

(109)

Neid väiteid endale kahju tekitamise kohta siiski täiendavalt ei tõendatud. Punktides 18.1.2 ja 18.1.3 esitatud valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügi ja varude andmete analüüs neid väiteid pealegi ei kinnita. 2003. aasta kõrged hinnad sattusid kokku selle hooaja kehvast saagist põhjustatud suurte toorainekuludega. Varud selle perioodi lõpul olid ka vaatlusalusel perioodil registreeritud varudest kõige väiksemad. 2004. aastal taastus toodangu 2002. aasta tase ja selle kasvuga kaasnes müügihindade alanemine. Ühenduse tootmisharu ei olnud hoolimata müügihindade alanemisest suuteline toodangut nimetatud aastal maha müüma, mille tulemusena 2004. aasta lõpu varud oluliselt suurenesid. Ühenduse tootmisharu oli uurimisperioodil sunnitud oma müügihindu veelgi alandama. See hinnaalandus oli osaliselt põhjendatav vajadusega eelmisel aastal kogunenud varud ära müüa. Kuid põhiliselt vallandas hindade alandamise vajadus reageerida Hiina RVst pärit impordi dumpinguhindadele, mis olid nimetatud aastal võrreldes 2004. aastaga veel 24 % võrra alanenud.

| (110) | Isegi kui ühenduse tootmisharul oleks olnud teoreetiliselt võimalik 2004. aastal oma varudest rohkem ära müüa, oleks seda tulnud teha suurt kahjumit tekitavate hindadega. Seepärast on selge, et ühenduse tootmisharu oli nii 2004. kui ka 2005. aastal kahju tekitavas olukorras. Selle tootmisharu põhiprobleem oli pigem dumpinguhindadega impordi mahu kasv madalate hindadega, mis lõid alla ühenduse tootmisharu hinnad, kui juhtimisalased otsused vaatlusaluse toote varude müümise ajastamise kohta. |
| --- | --- |

(110)

Isegi kui ühenduse tootmisharul oleks olnud teoreetiliselt võimalik 2004. aastal oma varudest rohkem ära müüa, oleks seda tulnud teha suurt kahjumit tekitavate hindadega. Seepärast on selge, et ühenduse tootmisharu oli nii 2004. kui ka 2005. aastal kahju tekitavas olukorras. Selle tootmisharu põhiprobleem oli pigem dumpinguhindadega impordi mahu kasv madalate hindadega, mis lõid alla ühenduse tootmisharu hinnad, kui juhtimisalased otsused vaatlusaluse toote varude müümise ajastamise kohta.

26.   VAHETUSKURSI MUUTUSTE MÕJU

| (111) | Veel üks tegur, mis väidetavalt põhjustas kahju, on USA dollari langev vahetuskurss euro suhtes (Hiina RMB on seotud dollariga). Vaatlusalusel perioodil ulatus dollari odavnemine euro suhtes ligikaudu 34 %ni. |
| --- | --- |

(111)

Veel üks tegur, mis väidetavalt põhjustas kahju, on USA dollari langev vahetuskurss euro suhtes (Hiina RMB on seotud dollariga). Vaatlusalusel perioodil ulatus dollari odavnemine euro suhtes ligikaudu 34 %ni.

| (112) | Seoses kahjumarginaalidega võis dollari odavnemine aidata kaasa sellele, et vaatlusaluse toote import ühendussse suurenes. Puuduvad aga tõendid seose kohta ühenduse turul toimunud Hiinast pärit impordi hindade languse ja dollari euro suhtes odavnemise vahel. Seda näitab asjaolu, et Hiinast pärit impordi hindade langus ületab dollari euro suhtes odavnemise ulatust, ning aastate võrdlus näitab, et vahetuskursside taseme kõikumine impordi hindades ei kajastunud. Näiteks uurimisperioodil odavnes dollar euro suhtes ligikaudu 10 % võrra, kuid Hiinast pärit impordi hinnad langesid 24 % võrra. |
| --- | --- |

(112)

Seoses kahjumarginaalidega võis dollari odavnemine aidata kaasa sellele, et vaatlusaluse toote import ühendussse suurenes. Puuduvad aga tõendid seose kohta ühenduse turul toimunud Hiinast pärit impordi hindade languse ja dollari euro suhtes odavnemise vahel. Seda näitab asjaolu, et Hiinast pärit impordi hindade langus ületab dollari euro suhtes odavnemise ulatust, ning aastate võrdlus näitab, et vahetuskursside taseme kõikumine impordi hindades ei kajastunud. Näiteks uurimisperioodil odavnes dollar euro suhtes ligikaudu 10 % võrra, kuid Hiinast pärit impordi hinnad langesid 24 % võrra.

27.   JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA

| (113) | Tuleb meenutada, et käesoleval juhul on esmane tõend kahju kohta toodangu vähenemine koos varude suurenemisega ja hinnalangusega, mis põhjustas tasuvuse vähenemist. Võttes arvesse, et kiiresti kasvav import Hiina RVst lõi ühenduse tootmisharu hinnad olulisel määral alla, ei ole tõendeid selle kohta, et teised eelnimetatud tegurid oleksid olnud nii olulised, et oleksid kõrvaldanud Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharule tekkinud märgatava kahju vahelise põhjusliku seose. Uurimise käigus ei leitud muid tegureid, mis oleksid võinud olulist kahju põhjustada. |
| --- | --- |

(113)

Tuleb meenutada, et käesoleval juhul on esmane tõend kahju kohta toodangu vähenemine koos varude suurenemisega ja hinnalangusega, mis põhjustas tasuvuse vähenemist. Võttes arvesse, et kiiresti kasvav import Hiina RVst lõi ühenduse tootmisharu hinnad olulisel määral alla, ei ole tõendeid selle kohta, et teised eelnimetatud tegurid oleksid olnud nii olulised, et oleksid kõrvaldanud Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharule tekkinud märgatava kahju vahelise põhjusliku seose. Uurimise käigus ei leitud muid tegureid, mis oleksid võinud olulist kahju põhjustada.

| (114) | Lähtudes eespool esitatud analüüsist kõigi teadaolevate tegurite mõju kohta ühenduse tootmisharu olukorrale, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(114)

Lähtudes eespool esitatud analüüsist kõigi teadaolevate tegurite mõju kohta ühenduse tootmisharu olukorrale, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.

E.   ÜHENDUSE HUVID

28.   ÜLDKAALUTLUSED

| (115) | Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine asjaomase riigi impordi suhtes võiks olla vastuolus ühenduse huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t ühenduse tootmisharu, importijate, töötlejate/kasutajate ja tarnijate huvide hindamisest. Komisjon saatis küsimustikud eelkõige külmutatud maasikate importijatele ja tööstuslikele kasutajatele. |
| --- | --- |

(115)

Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine asjaomase riigi impordi suhtes võiks olla vastuolus ühenduse huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t ühenduse tootmisharu, importijate, töötlejate/kasutajate ja tarnijate huvide hindamisest. Komisjon saatis küsimustikud eelkõige külmutatud maasikate importijatele ja tööstuslikele kasutajatele.

29.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU HUVID

| (116) | Ühenduse tootmisharu on kahjustanud odava hinnaga külmutatud maasikate massiline importimine Hiina RVst. Tuleb ka meelde tuletada, et ühenduse tootmisharu eespool esitatud majanduslike näitajate kohaselt finantstulemused vaatlusalusel perioodil halvenesid. Võttes arvesse kahju laadi (s.t põhiliselt hinnalangus ja kasumi vähenemine) ja vaatlusaluse toote impordi kasvutendentsi, oleks meetmete puudumisel ühenduse tootmisharu olukorra edasine halvenemine vältimatu. |
| --- | --- |

(116)

Ühenduse tootmisharu on kahjustanud odava hinnaga külmutatud maasikate massiline importimine Hiina RVst. Tuleb ka meelde tuletada, et ühenduse tootmisharu eespool esitatud majanduslike näitajate kohaselt finantstulemused vaatlusalusel perioodil halvenesid. Võttes arvesse kahju laadi (s.t põhiliselt hinnalangus ja kasumi vähenemine) ja vaatlusaluse toote impordi kasvutendentsi, oleks meetmete puudumisel ühenduse tootmisharu olukorra edasine halvenemine vältimatu.

| (117) | Uurimine näitas, et ühenduse toodang tuleb külmutustööstuse paljudelt tootjatelt, kellel on vaatlusaluse toote tootmiseks ja müümiseks ligikaudu 2 700 töötajat. Külmutatud maasikad on kogu ühenduse külmutustööstuse jaoks tähtis toode. Valimi küsimustikule vastanutel moodustas vaatlusalune toode rohkem kui 10 % majandustegevuse kogukäibest. Kui meetmeid ei võeta, jätkub hindade langus ja ühenduse tootjate kahjud on edaspidi suured. Ühenduse tootjate kehva finantsolukorda arvestades võib eeldada, et kui meetmeid ei võeta, on mõned ühenduse tootjad sunnitud juba lähiajal tootmise lõpetama. Seega tuleks seda hinnangulist töökohtade arvu – 2 700 töötajat – tõenäoliselt oluliselt vähendada. Kui meetmeid ei võeta, on pealegi väga tõenäoline, et kasutajatest ettevõtetel tekib keskpikas ja pikaajalises perspektiivis toorainepuudus, sest maasikate hinnalanguse tõttu talupidajad ei kasvata enam töötlevale tööstusele mõeldud maasikaid. Tööjõukaotuse mõju annaks selles sektoris eriti tugevasti tunda, sest paljud ühenduse tootmisharu tootjad asuvad maapiirkonnas ja mõjutavad oluliselt kohaliku elanikkonna tööhõivet. Eelneva põhjal saaks ühenduse tootmisharu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest ilmselgelt kasu. |
| --- | --- |

(117)

Uurimine näitas, et ühenduse toodang tuleb külmutustööstuse paljudelt tootjatelt, kellel on vaatlusaluse toote tootmiseks ja müümiseks ligikaudu 2 700 töötajat. Külmutatud maasikad on kogu ühenduse külmutustööstuse jaoks tähtis toode. Valimi küsimustikule vastanutel moodustas vaatlusalune toode rohkem kui 10 % majandustegevuse kogukäibest. Kui meetmeid ei võeta, jätkub hindade langus ja ühenduse tootjate kahjud on edaspidi suured. Ühenduse tootjate kehva finantsolukorda arvestades võib eeldada, et kui meetmeid ei võeta, on mõned ühenduse tootjad sunnitud juba lähiajal tootmise lõpetama. Seega tuleks seda hinnangulist töökohtade arvu – 2 700 töötajat – tõenäoliselt oluliselt vähendada. Kui meetmeid ei võeta, on pealegi väga tõenäoline, et kasutajatest ettevõtetel tekib keskpikas ja pikaajalises perspektiivis toorainepuudus, sest maasikate hinnalanguse tõttu talupidajad ei kasvata enam töötlevale tööstusele mõeldud maasikaid. Tööjõukaotuse mõju annaks selles sektoris eriti tugevasti tunda, sest paljud ühenduse tootmisharu tootjad asuvad maapiirkonnas ja mõjutavad oluliselt kohaliku elanikkonna tööhõivet. Eelneva põhjal saaks ühenduse tootmisharu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest ilmselgelt kasu.

| (118) | Dumpinguvastased meetmete kehtestamisel saab ühenduse tootja tõenäoliselt tõsta oma müügihinnad tasemeni, mis tagab mõistliku kasumimarginaali, ning taastatakse ühenduse tootmisharu ja Hiina RV eksportivate tootjate vaheline õiglane konkurents. Peale selle võimaldaks meetmete kehtestamine ühenduse tootmisharul ka oma restruktureerimist jätkata. |
| --- | --- |

(118)

Dumpinguvastased meetmete kehtestamisel saab ühenduse tootja tõenäoliselt tõsta oma müügihinnad tasemeni, mis tagab mõistliku kasumimarginaali, ning taastatakse ühenduse tootmisharu ja Hiina RV eksportivate tootjate vaheline õiglane konkurents. Peale selle võimaldaks meetmete kehtestamine ühenduse tootmisharul ka oma restruktureerimist jätkata.

| (119) | Seepärast tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(119)

Seepärast tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse tootmisharu huvides.

30.   SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE HUVID

| (120) | Küsimustikule vastas neli sõltumatut importijat. Oma seisukohad esitasid kirjalikult ja suuliselt veel üks sõltumatu importija ja kolm importijate ühendust. |
| --- | --- |

(120)

Küsimustikule vastas neli sõltumatut importijat. Oma seisukohad esitasid kirjalikult ja suuliselt veel üks sõltumatu importija ja kolm importijate ühendust.

| (121) | Neljast küsimustikule vastanud äriühingust täitsid vaid kolm äriühingut impordimahtu käsitleva punkti. See maht moodustab uurimisperioodil vähem kui 5 % vaatlusaluse toote kogu impordist, mis on pärit Hiina RVst. |
| --- | --- |

(121)

Neljast küsimustikule vastanud äriühingust täitsid vaid kolm äriühingut impordimahtu käsitleva punkti. See maht moodustab uurimisperioodil vähem kui 5 % vaatlusaluse toote kogu impordist, mis on pärit Hiina RVst.

| (122) | Üks koostöös osalenud importija nõustus meetmete kehtestamisega, kui need kehtestatakse piiratud ajavahemikuks ja vormis, mis võimaldab tõhusat konkurentsi. |
| --- | --- |

(122)

Üks koostöös osalenud importija nõustus meetmete kehtestamisega, kui need kehtestatakse piiratud ajavahemikuks ja vormis, mis võimaldab tõhusat konkurentsi.

| (123) | Kaks koostöös osalevat importijat olid meetmete kehtestamise vastu ja rõhutasid, et selline tegevus ei vastaks ühenduse huvidele, sest probleem piirdub ainult Poolaga; nad leidsid, et ainult ühe liikmesriigi tootmisharu huve tuleks kaaluda mitme ülejäänud liikmesriigi huvide suhtes, kelle importijatele võib dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine majanduslikku kahju tekitada. Peale selle märkisid need koostööd tegevad importijad, et meetmete kehtestamine takistaks nende kontakte Hiina RVst eksportivate tootjatega ning nende abistamist väljaõppe ja koolitusega. |
| --- | --- |

(123)

Kaks koostöös osalevat importijat olid meetmete kehtestamise vastu ja rõhutasid, et selline tegevus ei vastaks ühenduse huvidele, sest probleem piirdub ainult Poolaga; nad leidsid, et ainult ühe liikmesriigi tootmisharu huve tuleks kaaluda mitme ülejäänud liikmesriigi huvide suhtes, kelle importijatele võib dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine majanduslikku kahju tekitada. Peale selle märkisid need koostööd tegevad importijad, et meetmete kehtestamine takistaks nende kontakte Hiina RVst eksportivate tootjatega ning nende abistamist väljaõppe ja koolitusega.

| (124) | Dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole aga impordi keelamine ega ühenduse importijate tegevuse takistamine. Tuleb märkida, et kõik koostööd tegevad importijad ostavad ka ühenduse tootjatelt Poolast olulistes kogustes külmutatud maasikaid ning et äriühingute tegevus hõlmab vaatlusaluse toote edasist töötlemist. |
| --- | --- |

(124)

Dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole aga impordi keelamine ega ühenduse importijate tegevuse takistamine. Tuleb märkida, et kõik koostööd tegevad importijad ostavad ka ühenduse tootjatelt Poolast olulistes kogustes külmutatud maasikaid ning et äriühingute tegevus hõlmab vaatlusaluse toote edasist töötlemist.

| (125) | Peale selle peaks tollimaksu üldine mõju importijate tegevuse tulemustele olema minimaalne. Importijad ostavad üldiselt laias valikus mitmesuguseid toiduaineid. Külmutatud maasikad ei moodusta tavaliselt üle 10 % nende importijate kogu impordist. See tõenäoliselt nõrgendab tollimaksu mõju. |
| --- | --- |

(125)

Peale selle peaks tollimaksu üldine mõju importijate tegevuse tulemustele olema minimaalne. Importijad ostavad üldiselt laias valikus mitmesuguseid toiduaineid. Külmutatud maasikad ei moodusta tavaliselt üle 10 % nende importijate kogu impordist. See tõenäoliselt nõrgendab tollimaksu mõju.

| (126) | Kuid võttes arvesse, et selles sektoris kauplevad importijad nii Poola kui ka Hiina tarnijatega ning et kehtestatav tollimaks oleks mõõdukas ega sulgeks turgu Hiina RVst pärit importijatele, ei eeldata, et see avaldaks importijatele olulist mõju. Kättesaadavad on ka muud alternatiivsed tarneallikad teistest, tollimaksudeta kolmandatest riikidest (nt Maroko). |
| --- | --- |

(126)

Kuid võttes arvesse, et selles sektoris kauplevad importijad nii Poola kui ka Hiina tarnijatega ning et kehtestatav tollimaks oleks mõõdukas ega sulgeks turgu Hiina RVst pärit importijatele, ei eeldata, et see avaldaks importijatele olulist mõju. Kättesaadavad on ka muud alternatiivsed tarneallikad teistest, tollimaksudeta kolmandatest riikidest (nt Maroko).

31.   KASUTAJATE HUVID

31.1.   Sissejuhatav märkus

| (127) | Küsimustikule vastas üheksa kasutajatest äriühingut, s.t külmutatud maasikate töötlejat. Mõned neist vastustest olid aga ebakvaliteetsed ja neis puudusid olulised andmed ostude ja vaatlusaluse toote kasutamise ning sellega seotud kulude kohta. Oma seisukohad esitasid ka kolm töötlejate ühendust ja veel üks töötleja. Kõik kasutajate organisatsioonid ja töötlejad, kes avaldasid menetluse vastu huvi, olid meetmete kehtestamise vastu. Kasutajatest äriühingud, kes olid esitanud küsimustikule vastates ostude kohta asjakohaseid andmeid, esindasid kokku (lisaks importijate 4 % osakaalule) 12 % kõnealusest riigist ühendusse imporditavast toodangust. Menetlusse andmeid esitanud kasutajate ühendused esindavad nende enda arvestuse kohaselt oma liikmete kaudu 170 000 tonni ehk 80 % kogu külmutatud maasikate tarbimisest ühenduses. |
| --- | --- |

(127)

Küsimustikule vastas üheksa kasutajatest äriühingut, s.t külmutatud maasikate töötlejat. Mõned neist vastustest olid aga ebakvaliteetsed ja neis puudusid olulised andmed ostude ja vaatlusaluse toote kasutamise ning sellega seotud kulude kohta. Oma seisukohad esitasid ka kolm töötlejate ühendust ja veel üks töötleja. Kõik kasutajate organisatsioonid ja töötlejad, kes avaldasid menetluse vastu huvi, olid meetmete kehtestamise vastu. Kasutajatest äriühingud, kes olid esitanud küsimustikule vastates ostude kohta asjakohaseid andmeid, esindasid kokku (lisaks importijate 4 % osakaalule) 12 % kõnealusest riigist ühendusse imporditavast toodangust. Menetlusse andmeid esitanud kasutajate ühendused esindavad nende enda arvestuse kohaselt oma liikmete kaudu 170 000 tonni ehk 80 % kogu külmutatud maasikate tarbimisest ühenduses.

31.2.   Külmutatud maasikate kasutamine

| (128) | Külmutatud maasikad on pooltoode, mis on eelkõige mõeldud edasiseks töötlemiseks, kuigi väike osa neist müüakse ka jaeettevõtjatele otsetarbimiseks. Külmutatud maasikate otsetarbimine toitlustusettevõtetes ja kodumajapidamistes ei ületa hinnangute kohaselt 20 000 tonni aastas. Külmutatud maasikate põhilised kasutajad on töötlejad, kes tegelevad keediste ja marjatoodete valmistamisega, mida kasutatakse eelkõige piimatööstuses ja marjajookide tootmiseks. Maasikakeedise toodang ühenduses on suhteliselt stabiilne, hinnangute kohaselt 230 000–250 000 tonni aastas. Külmutatud maasikate hinnanguline tarbimine selles sektoris on ligikaudu 100 000 tonni aastas. Erinevalt keediste, tarretiste ja marmelaadi tootmisest on marjadest valmistatavate toodete sektori ja eriti piimatööstuse kasv olnud samal perioodil stabiilne. Maasikamaitse on marjadest toodete valmistamisel ja piimatööstuses populaarne ning maasikad moodustavad mõlema sektori kogutoodangust tähtsa osa. Ligikaudu 110 000 tonni maasikaid tarbitakse hinnangute kohaselt värskete piimatoodete ja jäätise tootmisel. Kuigi maasikamaitsel on ka marjajookide kogutoodangus oluline osa, on see tunduvalt väiksem kui keedisevalmistamise ja marjadest valmistatud toodete sektoris. |
| --- | --- |

(128)

Külmutatud maasikad on pooltoode, mis on eelkõige mõeldud edasiseks töötlemiseks, kuigi väike osa neist müüakse ka jaeettevõtjatele otsetarbimiseks. Külmutatud maasikate otsetarbimine toitlustusettevõtetes ja kodumajapidamistes ei ületa hinnangute kohaselt 20 000 tonni aastas. Külmutatud maasikate põhilised kasutajad on töötlejad, kes tegelevad keediste ja marjatoodete valmistamisega, mida kasutatakse eelkõige piimatööstuses ja marjajookide tootmiseks. Maasikakeedise toodang ühenduses on suhteliselt stabiilne, hinnangute kohaselt 230 000–250 000 tonni aastas. Külmutatud maasikate hinnanguline tarbimine selles sektoris on ligikaudu 100 000 tonni aastas. Erinevalt keediste, tarretiste ja marmelaadi tootmisest on marjadest valmistatavate toodete sektori ja eriti piimatööstuse kasv olnud samal perioodil stabiilne. Maasikamaitse on marjadest toodete valmistamisel ja piimatööstuses populaarne ning maasikad moodustavad mõlema sektori kogutoodangust tähtsa osa. Ligikaudu 110 000 tonni maasikaid tarbitakse hinnangute kohaselt värskete piimatoodete ja jäätise tootmisel. Kuigi maasikamaitsel on ka marjajookide kogutoodangus oluline osa, on see tunduvalt väiksem kui keedisevalmistamise ja marjadest valmistatud toodete sektoris.

| (129) | Kui marjadest valmistatud toodete sektor välja jätta (kuna need ei ole tarbijatele müüdavad lõpptooted), kasutatakse külmutatud maasikaid kokkuvõttes eelkõige keediste valmistamisel ja piimatoodete sektoris ligikaudu võrdsetes osades. |
| --- | --- |

(129)

Kui marjadest valmistatud toodete sektor välja jätta (kuna need ei ole tarbijatele müüdavad lõpptooted), kasutatakse külmutatud maasikaid kokkuvõttes eelkõige keediste valmistamisel ja piimatoodete sektoris ligikaudu võrdsetes osades.

31.3.   Külmutatud maasikate varude puudujääk ja uute allikate vajadus

| (130) | Külmutatud maasikaid kasutavad tööstussektorid on märkinud, et eri sorti ja eri kvaliteediga külmutatud maasikate sisseostmisel on nende tootmises keskne roll, sest tööstuses kasutatavatesse retseptidesse kuulub tavaliselt eri allikatest hangitud maasikate segu. Tootmisharu tugineb mitmesugustele tooraineallikatele samuti seetõttu, et tarbijate eelistused ja nõudlus Euroopa Liidus on erinevad. Ka koostöös osalenud kasutajad märkisid, et tarnimine mitmest allikast on vajalik, et tagada aastaringne varustamine külmutatud maasikatega küllaldastes kogustes. Uurimisega koostööd tegevad töötlemisettevõtjad on väitnud, et meetmete kehtestamine põhjustaks sektoris külmutatud maasikate hangete vähesust nii kogustes kui ka tootmiseks vajalike eri kvaliteetide poolest. Peale selle oleks meetmete kehtestamine vastuolus Hiina eksportivate tootjate tehtud oluliste investeeringutega, mida kasutajad on toetanud kõikide kohaldatavate ohutusnõuete täitmise tagamiseks Hiina RV eksportivate tootjate poolt. |
| --- | --- |

(130)

Külmutatud maasikaid kasutavad tööstussektorid on märkinud, et eri sorti ja eri kvaliteediga külmutatud maasikate sisseostmisel on nende tootmises keskne roll, sest tööstuses kasutatavatesse retseptidesse kuulub tavaliselt eri allikatest hangitud maasikate segu. Tootmisharu tugineb mitmesugustele tooraineallikatele samuti seetõttu, et tarbijate eelistused ja nõudlus Euroopa Liidus on erinevad. Ka koostöös osalenud kasutajad märkisid, et tarnimine mitmest allikast on vajalik, et tagada aastaringne varustamine külmutatud maasikatega küllaldastes kogustes. Uurimisega koostööd tegevad töötlemisettevõtjad on väitnud, et meetmete kehtestamine põhjustaks sektoris külmutatud maasikate hangete vähesust nii kogustes kui ka tootmiseks vajalike eri kvaliteetide poolest. Peale selle oleks meetmete kehtestamine vastuolus Hiina eksportivate tootjate tehtud oluliste investeeringutega, mida kasutajad on toetanud kõikide kohaldatavate ohutusnõuete täitmise tagamiseks Hiina RV eksportivate tootjate poolt.

| (131) | Külmutatud maasikate tootmine Euroopa Liidus on põhiliselt koondunud Poolasse, kus tootmises külmutatakse peaaegu ainult maasikasorti “Senga Sengana”. Marjade töötlejad hindavad seda maasikasorti, sest selle värvus ja maitseomadused säilivad külmutamisel. Poola külmutatud maasikate tootjate suur ladustamisvõimsus võimaldab tarnete jagamist kogu aasta peale, kuigi värskete maasikate saaki kogutakse Poolas ainult kord aastas. Näib, et Poola külmutatud maasikad koos impordiallikatega, mida dumpinguvastased tollimaksud ei mõjuta (Türgi ja Maroko), võivad tagada pideva varustamise kõikide maasikasortidega, mida (eriti keediseid valmistav) töötlev tööstus vajab. |
| --- | --- |

(131)

Külmutatud maasikate tootmine Euroopa Liidus on põhiliselt koondunud Poolasse, kus tootmises külmutatakse peaaegu ainult maasikasorti “Senga Sengana”. Marjade töötlejad hindavad seda maasikasorti, sest selle värvus ja maitseomadused säilivad külmutamisel. Poola külmutatud maasikate tootjate suur ladustamisvõimsus võimaldab tarnete jagamist kogu aasta peale, kuigi värskete maasikate saaki kogutakse Poolas ainult kord aastas. Näib, et Poola külmutatud maasikad koos impordiallikatega, mida dumpinguvastased tollimaksud ei mõjuta (Türgi ja Maroko), võivad tagada pideva varustamise kõikide maasikasortidega, mida (eriti keediseid valmistav) töötlev tööstus vajab.

| (132) | Hiina RV tootjad alustasid külmutatud maasikate eksportimist suuremates kogustes alles 2003. aastal, põhjendus 60. Nimetatud aastal suurenes import Hiina RVst 324 %. Näib, et kõik muud tarneallikad olid varustanud ühenduse töötlejaid sortide ja kvaliteediga, mida need valmistoodete jaoks vajasid. Eksport Hiina RVst hõlmab mitut eri liiki ja kvaliteeti külmutatud maasikaid, mille tarned algavad juunis ja saavutavad kõrgaja augustis. |
| --- | --- |

(132)

Hiina RV tootjad alustasid külmutatud maasikate eksportimist suuremates kogustes alles 2003. aastal, põhjendus 60. Nimetatud aastal suurenes import Hiina RVst 324 %. Näib, et kõik muud tarneallikad olid varustanud ühenduse töötlejaid sortide ja kvaliteediga, mida need valmistoodete jaoks vajasid. Eksport Hiina RVst hõlmab mitut eri liiki ja kvaliteeti külmutatud maasikaid, mille tarned algavad juunis ja saavutavad kõrgaja augustis.

| (133) | Nagu põhjenduses 124 märgitud on, ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks impordi keelamine ega ühenduse toiduainetööstuse tegevuse takistamine. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole piirata aastaringset varustamist ega toiduainetetööstusele vajalike erinevate sortide kättesaadavust. Vastupidi, kasutav tootmisharu on rõhutanud, et külmutatud maasikate kättesaadavusel ühendusest, eriti Poolast, on sort “Senga Sengana” oma eriomaduste tõttu väga oluline mitmesuguste toodete tootmisel, nt keedised, jogurtid ja marjadest valmistatud tooted. Seega peab järeldama, et ühenduse toodangu jätkumise tagamine vastab ka kasutajate huvidele. Ühenduse töötlejad omakorda näivad tuginevat palju vähem Hiina RVst pärit külmutatud maasikatele, arvestades nende 2002. aasta eelseid hangete struktuure ja asjaolu, et nad impordivad suuremaid koguseid ka muudest allikatest, näiteks Türgist ja Marokost. Võib kindlalt järeldada, et neid asjaolusid arvestades saab välistada dumpinguvastaste meetmete tõttu tekkida võiva tarnete vähesuse ohtu. Selles suhtes tuleb märkida, et üks ühenduse põhilisi keedisetootjaid ei ole vaatlusalust toodet otse Hiina RVst importinud. |
| --- | --- |

(133)

Nagu põhjenduses 124 märgitud on, ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks impordi keelamine ega ühenduse toiduainetööstuse tegevuse takistamine. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole piirata aastaringset varustamist ega toiduainetetööstusele vajalike erinevate sortide kättesaadavust. Vastupidi, kasutav tootmisharu on rõhutanud, et külmutatud maasikate kättesaadavusel ühendusest, eriti Poolast, on sort “Senga Sengana” oma eriomaduste tõttu väga oluline mitmesuguste toodete tootmisel, nt keedised, jogurtid ja marjadest valmistatud tooted. Seega peab järeldama, et ühenduse toodangu jätkumise tagamine vastab ka kasutajate huvidele. Ühenduse töötlejad omakorda näivad tuginevat palju vähem Hiina RVst pärit külmutatud maasikatele, arvestades nende 2002. aasta eelseid hangete struktuure ja asjaolu, et nad impordivad suuremaid koguseid ka muudest allikatest, näiteks Türgist ja Marokost. Võib kindlalt järeldada, et neid asjaolusid arvestades saab välistada dumpinguvastaste meetmete tõttu tekkida võiva tarnete vähesuse ohtu. Selles suhtes tuleb märkida, et üks ühenduse põhilisi keedisetootjaid ei ole vaatlusalust toodet otse Hiina RVst importinud.

31.4.   Toorainehindade tõus ja konkurentsi puudumine

| (134) | Mitu koostööd teinud kasutajat väitsid, et meetmete kehtestamine suurendaks oluliselt kulusid, destabiliseeriks toorainehindu ja takistaks konkurentsi Euroopa turul, jättes töötlejatele Poola ainsaks külmutatud maasikate tarneallikaks. Samuti väideti, et töötleva tööstuse kulude kasvu ei saa turu praeguse struktuuri tõttu kõikidel turustamisega tegelevatel tasanditel jaemüügile üle kanda. |
| --- | --- |

(134)

Mitu koostööd teinud kasutajat väitsid, et meetmete kehtestamine suurendaks oluliselt kulusid, destabiliseeriks toorainehindu ja takistaks konkurentsi Euroopa turul, jättes töötlejatele Poola ainsaks külmutatud maasikate tarneallikaks. Samuti väideti, et töötleva tööstuse kulude kasvu ei saa turu praeguse struktuuri tõttu kõikidel turustamisega tegelevatel tasanditel jaemüügile üle kanda.

| (135) | Kasutav tootmisharu on tõendanud, et vaatlusalune toode moodustab olulise osa keediste tootmiskulust (ligikaudu 30–40 %). Samas tuleb meelde tuletada, et nagu tootmisharu on ise tunnistanud, on keedistesse üldjuhul segatud erinevatest allikatest pärit maasikaid, millest Hiina päritoluga maasikaid oleks ainult ligikaudu 20 %. Mõju analüüs näitab, et äriühingute kulud kasvaksid ainult ligikaudu 2,5 %. Peale selle ei sõltu ükski töötlev tööstus, ei keediste ega piimatoodete valmistajad ainult toodetest, mis sisaldavad külmutatud maasikaid. Vastupidi, need tooted moodustavad tüüpiliselt ainult 10 % nende äriühingute kogukäibest. Meetmetel on seega kokkuvõttes kasutajate toodangu kogukulule ja tasuvusele ilmselt ainult kõrvaline mõju. |
| --- | --- |

(135)

Kasutav tootmisharu on tõendanud, et vaatlusalune toode moodustab olulise osa keediste tootmiskulust (ligikaudu 30–40 %). Samas tuleb meelde tuletada, et nagu tootmisharu on ise tunnistanud, on keedistesse üldjuhul segatud erinevatest allikatest pärit maasikaid, millest Hiina päritoluga maasikaid oleks ainult ligikaudu 20 %. Mõju analüüs näitab, et äriühingute kulud kasvaksid ainult ligikaudu 2,5 %. Peale selle ei sõltu ükski töötlev tööstus, ei keediste ega piimatoodete valmistajad ainult toodetest, mis sisaldavad külmutatud maasikaid. Vastupidi, need tooted moodustavad tüüpiliselt ainult 10 % nende äriühingute kogukäibest. Meetmetel on seega kokkuvõttes kasutajate toodangu kogukulule ja tasuvusele ilmselt ainult kõrvaline mõju.

| (136) | Peale selle, kuna Euroopa turul on palju ettevõtjaid ja suur impordimaht mitmesugustest kolmandatest riikidest, pole ohtu takistada konkurentsi Euroopa turul ka sel juhul, kui eksport Hiina RVst oluliselt väheneb. |
| --- | --- |

(136)

Peale selle, kuna Euroopa turul on palju ettevõtjaid ja suur impordimaht mitmesugustest kolmandatest riikidest, pole ohtu takistada konkurentsi Euroopa turul ka sel juhul, kui eksport Hiina RVst oluliselt väheneb.

31.5.   Järeldus kasutajate huvide kohta

| (137) | Eespool esitatut silmas pidades on ebatõenäoline, et dumpinguvastased meetmed põhjustaksid tarnete vähesust või konkurentsi kadumist ühenduse turul, eriti kuna Hiina külmutatud maasikad säilitavad ilmselt olulise turuosa ja on ka palju muid eksportivaid tootjaid kolmandatest riikidest. Seoses kulude mõjuga kasutajatele leiti, et see oleks vaid kõrvaline ega kahjustaks oluliselt toiduainetetööstuse konkurentsivõimet ega tegevuse tulemusi. Kasutav tootmisharu on pealegi juhtinud tähelepanu asjaolule, et Poola külmutatud maasikate toodang on marjade töötlevale tööstusele oluline, ning et ühenduse toodangu elujõudu toetavad meetmed oleksid lõppkokkuvõttes kasulikud ka kasutavale tootmisharule. Seepärast leitakse esialgu, et meetmed ei avaldaks kasutajatele olulist mõju. |
| --- | --- |

(137)

Eespool esitatut silmas pidades on ebatõenäoline, et dumpinguvastased meetmed põhjustaksid tarnete vähesust või konkurentsi kadumist ühenduse turul, eriti kuna Hiina külmutatud maasikad säilitavad ilmselt olulise turuosa ja on ka palju muid eksportivaid tootjaid kolmandatest riikidest. Seoses kulude mõjuga kasutajatele leiti, et see oleks vaid kõrvaline ega kahjustaks oluliselt toiduainetetööstuse konkurentsivõimet ega tegevuse tulemusi. Kasutav tootmisharu on pealegi juhtinud tähelepanu asjaolule, et Poola külmutatud maasikate toodang on marjade töötlevale tööstusele oluline, ning et ühenduse toodangu elujõudu toetavad meetmed oleksid lõppkokkuvõttes kasulikud ka kasutavale tootmisharule. Seepärast leitakse esialgu, et meetmed ei avaldaks kasutajatele olulist mõju.

32.   TARNIJATE HUVID

| (138) | Üksiktalupidajad käesoleva uurimise käigus teavet ei esitanud. Seepärast saadi selle sektori kohta teavet Euroopa Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadilt ja Poola asjaomastelt põllumajandusametitelt, sest Poola on Euroopa Liidus põhiline külmutamiseks mõeldud maasikate tootja. Erinevalt teiste liikmesriikide toodangust, mis on suunatud värskete marjade turule, on peaaegu kõik Poolas kasvatatavad maasikad mõeldud külmutamiseks ja edasiseks töötlemiseks. Näitajad osutavad, et maasikakasvatussektoris toimub koondumine, mille tulemusena jääb järele väiksem arv suuremaid talumajapidamisi. Tööstuslike tootjate arv Poolas vähenes hinnangute kohaselt 153 000-lt 1996. aastal 96 700-le 2002. aastal. Kuigi viimastel aastatel toimunud koondumine on eeldatavasti seda arvu veelgi vähendanud, on siiski selge, et maasikakasvatus on Poolas paljude talumajapidamiste jaoks tähtis majandustegevus. |
| --- | --- |

(138)

Üksiktalupidajad käesoleva uurimise käigus teavet ei esitanud. Seepärast saadi selle sektori kohta teavet Euroopa Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadilt ja Poola asjaomastelt põllumajandusametitelt, sest Poola on Euroopa Liidus põhiline külmutamiseks mõeldud maasikate tootja. Erinevalt teiste liikmesriikide toodangust, mis on suunatud värskete marjade turule, on peaaegu kõik Poolas kasvatatavad maasikad mõeldud külmutamiseks ja edasiseks töötlemiseks. Näitajad osutavad, et maasikakasvatussektoris toimub koondumine, mille tulemusena jääb järele väiksem arv suuremaid talumajapidamisi. Tööstuslike tootjate arv Poolas vähenes hinnangute kohaselt 153 000-lt 1996. aastal 96 700-le 2002. aastal. Kuigi viimastel aastatel toimunud koondumine on eeldatavasti seda arvu veelgi vähendanud, on siiski selge, et maasikakasvatus on Poolas paljude talumajapidamiste jaoks tähtis majandustegevus.

| (139) | Töötlevale tööstusele mõeldud värskete maasikate hind on traditsiooniliselt kõikunud olenevalt pakkumisest ja saagi suurusest. Alates 2004. aastast on hinnad olnud aga tootmiskuludest madalamad, tekitades talupidajatele kahjumit. Selle languse peamine põhjus on väidetavalt Hiina RVst pärit odava impordi kasv, mille tulemusena ühenduse tootmisharu on pidanud oma toorainekulusid vähendama, pakkudes talupidajatele üha madalamaid hindu. Eeldatakse, et kui toorainehindade langus jätkub, on oluline oht, et mõned talupidajad lõpetavad maasikate kasvatamise ning töötleval tööstusel tekib tarnete puudujääk. Meetmete kehtestamisel oleks ühenduse tootmisharul ilmselt võimalik müüa vaatlusalust toodet kõrgemate hindadega ning pakkuda seetõttu ka maasikate tarnijatele kõrgemaid hindu. |
| --- | --- |

(139)

Töötlevale tööstusele mõeldud värskete maasikate hind on traditsiooniliselt kõikunud olenevalt pakkumisest ja saagi suurusest. Alates 2004. aastast on hinnad olnud aga tootmiskuludest madalamad, tekitades talupidajatele kahjumit. Selle languse peamine põhjus on väidetavalt Hiina RVst pärit odava impordi kasv, mille tulemusena ühenduse tootmisharu on pidanud oma toorainekulusid vähendama, pakkudes talupidajatele üha madalamaid hindu. Eeldatakse, et kui toorainehindade langus jätkub, on oluline oht, et mõned talupidajad lõpetavad maasikate kasvatamise ning töötleval tööstusel tekib tarnete puudujääk. Meetmete kehtestamisel oleks ühenduse tootmisharul ilmselt võimalik müüa vaatlusalust toodet kõrgemate hindadega ning pakkuda seetõttu ka maasikate tarnijatele kõrgemaid hindu.

| (140) | On selge, et meetmed oleksid tarnijate sektorile kasulikud, võimaldades neil tasuvalt ettevõtlusega tegelda. |
| --- | --- |

(140)

On selge, et meetmed oleksid tarnijate sektorile kasulikud, võimaldades neil tasuvalt ettevõtlusega tegelda.

33.   JÄRELDUS ÜHENDUSE HUVIDE KOHTA

| (141) | Meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit külmutatud maasikate impordile oleks selgelt ühenduse tootmisharu huvides. Mõju külmutatud maasikate hinnale importijate/ettevõtjate ning kasutava tootmisharu puhul on eeldatavasti piiratud. Seevastu meetmete võtmata jätmisel oleksid ühenduse tootmisharu, sealhulgas tema tooraine tarnijate jaoks turuosa kaotus, hinna alanemine ja finantskahjud selgelt suuremad. |
| --- | --- |

(141)

Meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit külmutatud maasikate impordile oleks selgelt ühenduse tootmisharu huvides. Mõju külmutatud maasikate hinnale importijate/ettevõtjate ning kasutava tootmisharu puhul on eeldatavasti piiratud. Seevastu meetmete võtmata jätmisel oleksid ühenduse tootmisharu, sealhulgas tema tooraine tarnijate jaoks turuosa kaotus, hinna alanemine ja finantskahjud selgelt suuremad.

| (142) | Eespool esitatut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst pärit külmutatud maasikate impordi suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused. |
| --- | --- |

(142)

Eespool esitatut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst pärit külmutatud maasikate impordi suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused.

F.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

34.   KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

| (143) | Dumpingu, tekitatud kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada meetmed, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(143)

Dumpingu, tekitatud kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada meetmed, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (144) | Meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealusest impordist põhjustatud kahju kõrvaldamiseks, leitud dumpingumarginaali ületamata. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel leiti, et mis tahes kehtestatav meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumise korral samasuguse toote müümisel ühenduses. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal oli 6,5 % käibest vastavalt enne 2002. aasta dumpinguhinnaga importi saavutatud keskmisele kasumitasemele. 2003. aastal saavutatud kõrgeid kasumitasemeid arvesse ei võetud, sest nimetatud aastal olid hinnad ja kasum erakordselt kõrged. Seega leiti kättesaadavate andmete põhjal esialgu, et mittekahjustava dumpinguhinna puudumisel võis eeldada ühenduse tootmisharus sobiva tasemena kasumimarginaali saavutamist tasemel 6,5 % käibest. Selle alusel arvutati ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind saadi eelnimetatud 6,5 % kasumimarginaali lisamisel tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(144)

Meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealusest impordist põhjustatud kahju kõrvaldamiseks, leitud dumpingumarginaali ületamata. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel leiti, et mis tahes kehtestatav meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumise korral samasuguse toote müümisel ühenduses. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal oli 6,5 % käibest vastavalt enne 2002. aasta dumpinguhinnaga importi saavutatud keskmisele kasumitasemele. 2003. aastal saavutatud kõrgeid kasumitasemeid arvesse ei võetud, sest nimetatud aastal olid hinnad ja kasum erakordselt kõrged. Seega leiti kättesaadavate andmete põhjal esialgu, et mittekahjustava dumpinguhinna puudumisel võis eeldada ühenduse tootmisharus sobiva tasemena kasumimarginaali saavutamist tasemel 6,5 % käibest. Selle alusel arvutati ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind saadi eelnimetatud 6,5 % kasumimarginaali lisamisel tootmiskuludele.

| (145) | Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda ja keskmist mittekahjustavat hinda. Impordihindu suurendati 15,4 % võrra tavapärase tollimaksu (14,4 %) ja importija käitluskulude (1 %) katmiseks. |
| --- | --- |

(145)

Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda ja keskmist mittekahjustavat hinda. Impordihindu suurendati 15,4 % võrra tavapärase tollimaksu (14,4 %) ja importija käitluskulude (1 %) katmiseks.

| (146) | Nimetatud võrdluse tulemusel saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana keskmisest impordi CIF-hinnast. Uurimine näitas, et ühenduse turul eksportivate tootjate ja ühenduse tootmisharu müüdavad vaatlusalused tooted olid võrreldavad. See arvutus tehti seega keskmiste alusel. |
| --- | --- |

(146)

Nimetatud võrdluse tulemusel saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana keskmisest impordi CIF-hinnast. Uurimine näitas, et ühenduse turul eksportivate tootjate ja ühenduse tootmisharu müüdavad vaatlusalused tooted olid võrreldavad. See arvutus tehti seega keskmiste alusel.

| (147) | Ajutised kaalutud keskmised kahjumarginaalid, mis määrati äriühingutele, kellele võimaldati turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, olid järgmised:






  Yantai Yongchang Foodstuff | 18,1 % |
| --- | --- | --- |
| Dandong Junao Foodstuff | 12,6 % |

(147)

Ajutised kaalutud keskmised kahjumarginaalid, mis määrati äriühingutele, kellele võimaldati turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, olid järgmised:

Yantai Yongchang Foodstuff

18,1 %

Dandong Junao Foodstuff

12,6 %

| (148) | Kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes kogu riigi lõikes kohaldatava kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamise puhul tuleks meenutada, et koostöö oli vähene. Seetõttu arvutati kaalutud keskmine marginaal a) nende koostööd tegevate eksportijate kahjumarginaali alusel, kelle suhtes ei kohaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ja b) koostööst keeldunute suhtes nende äriühingute kõrgeima kahjumarginaali alusel, kelle suhtes ei kohaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. Kogu riigis kohaldatav kahju kõrvaldamist võimaldav tase oli 34,2 %, mis oli kahe eelnimetatud elemendi kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(148)

Kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes kogu riigi lõikes kohaldatava kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamise puhul tuleks meenutada, et koostöö oli vähene. Seetõttu arvutati kaalutud keskmine marginaal a) nende koostööd tegevate eksportijate kahjumarginaali alusel, kelle suhtes ei kohaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ja b) koostööst keeldunute suhtes nende äriühingute kõrgeima kahjumarginaali alusel, kelle suhtes ei kohaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. Kogu riigis kohaldatav kahju kõrvaldamist võimaldav tase oli 34,2 %, mis oli kahe eelnimetatud elemendi kaalutud keskmine.

35.   AJUTISED MEETMED

| (149) | Eespool esitatut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga peaksid kehtestatavad dumpinguvastased tollimaksumäärad olema dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, sõltuvalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(149)

Eespool esitatut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga peaksid kehtestatavad dumpinguvastased tollimaksumäärad olema dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, sõltuvalt sellest, kumb on madalam.

| (150) | Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi korral, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(150)

Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi korral, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (151) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile (3) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(151)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile (3) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (152) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks jääktollimaksu kohaldada mitte üksnes nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei teinud, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil ühendusse ei eksportinud. |
| --- | --- |

(152)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks jääktollimaksu kohaldada mitte üksnes nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei teinud, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil ühendusse ei eksportinud.

| (153) | Kavandatavad ajutised dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:








  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yantai Yongchang Foodstuff | 18,1 % | 0 % | 0 % |
| Dandong Junao Foodstuff | 12,6 % | 31,1 % | 12,6 % |
| Kõik muud äriühingud | 34,2 % | 66,9 % | 34,2 % |

(153)

Kavandatavad ajutised dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Kavandatav dumpinguvastane tollimaks

Yantai Yongchang Foodstuff

18,1 %

0 %

0 %

Dandong Junao Foodstuff

12,6 %

31,1 %

12,6 %

Kõik muud äriühingud

34,2 %

66,9 %

34,2 %

G.   LÕPPSÄTE

| (154) | Hea haldustavana tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul võivad endast teada andnud huvitatud isikud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda enda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks, |
| --- | --- |

(154)

Hea haldustavana tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul võivad endast teada andnud huvitatud isikud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda enda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit selliste maasikate impordi suhtes, mis on kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud ning sisaldavad või ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit ning mis kuuluvad CN-koodide 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90 alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete CIF-hinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Tootja | Dumpinguvastane tollimaks
  % | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Yantai Yongchang Foodstuff | 0 | A779 |
| Dandong Junao Foodstuff | 12,6 | A780 |
| Kõik muud äriühingud | 34,2 | A999 |

Tootja

Dumpinguvastane tollimaks

%

TARICi lisakood

Yantai Yongchang Foodstuff

0

A779

Dandong Junao Foodstuff

12,6

A780

Kõik muud äriühingud

34,2

A999

3.   Lõikes 1 viidatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tingimusel, et antakse tagatis, mis võrdub ajutise tollimaksu summaga.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad huvitatud isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul alates selle jõustumisest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. oktoober 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 14, 19.1.2006, lk 14.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

---

| 18.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1552/2006,

17. oktoober 2006,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1002/2006 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2) eriti selle artikli 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2006. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1520/2006. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2006. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1520/2006. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 nimetatud toodete suhtes 2006/2007. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1002/2006 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. oktoobril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 55, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 179, 1.7.2006, lk 36.

3

(4)  ELT L 282, 13.10.2006, lk 21.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 18. oktoobrist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 22,40 | 5,10 |
| 1701 11 90 (1) | 22,40 | 10,33 |
| 1701 12 10 (1) | 22,40 | 4,91 |
| 1701 12 90 (1) | 22,40 | 9,90 |
| 1701 91 00 (2) | 32,66 | 8,90 |
| 1701 99 10 (2) | 32,66 | 4,54 |
| 1701 99 90 (2) | 32,66 | 4,54 |
| 1702 90 99 (3) | 0,33 | 0,33 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

22,40

5,10

1701 11 90 (1)

22,40

10,33

1701 12 10 (1)

22,40

4,91

1701 12 90 (1)

22,40

9,90

1701 91 00 (2)

32,66

8,90

1701 99 10 (2)

32,66

4,54

1701 99 90 (2)

32,66

4,54

1702 90 99 (3)

0,33

0,33

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1) I lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 18.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1553/2006,

17. oktoober 2006,

millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICESi I ja IIb püügipiirkonnas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks, alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. oktoober 2006

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1262/2006 (ELT L 230, 24.8.2006, lk 4).

3

---

LISA

| Nr | 38 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru | COD/1/2B. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | I, IIb |
| Kuupäev | 28. september 2006 |

Nr

38

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru

COD/1/2B.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

I, IIb

Kuupäev

28. september 2006

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 18.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/34

---

KOMISJONI OTSUS,

16. oktoober 2006,

Brasiiliast imporditud ja inimtoiduks ette nähtud kalatoodete suhtes kohaldatavate erakorraliste meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4819 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/698/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 178/2002 on ette nähtud, et tuleb võtta vajalikke meetmeid, kui ilmneb, et kolmandatest riikidest imporditud toit võib tõsiselt ohustada inimeste või loomade tervist või keskkonda ning seda ohtu ei saa rahuldavalt ohjeldada asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 178/2002 on ette nähtud, et tuleb võtta vajalikke meetmeid, kui ilmneb, et kolmandatest riikidest imporditud toit võib tõsiselt ohustada inimeste või loomade tervist või keskkonda ning seda ohtu ei saa rahuldavalt ohjeldada asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmetega.

| (2) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (2) peavad toidukäitlejad tagama, et kalatoodete puhul ei ületataks histamiini piirmäärasid. Kõnealused piirmäärad ning proovivõtu- ja analüüsimeetodid kehtestati komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta. (3) |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (2) peavad toidukäitlejad tagama, et kalatoodete puhul ei ületataks histamiini piirmäärasid. Kõnealused piirmäärad ning proovivõtu- ja analüüsimeetodid kehtestati komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta. (3)

| (3) | Ühenduse hiljuti Brasiiliasse tehtud kontrollkäigu tulemusena avastati tõsiseid puudusi kalatoodete käitlemise hügieenis. Nimetatud puudused tähendavad, et kala ei ole nii värske kui peaks ja rikneb kiiresti ning teatavate kalaliikide puhul võib esineda suur histamiinisisaldus (seda eelkõige perekondadesse Scombridae, Clupeidae, Engraulidae, Coryfenidae, Pomatomidae ja Scombresosidae kuuluvate kalaliikide puhul). Kontrollkäik näitas ka seda, et Brasiilia ametiasutuste suutlikkus kala nõuetekohaselt kontrollida, eelkõige avastada asjaomastes liikides histamiini, ei ole piisav. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse hiljuti Brasiiliasse tehtud kontrollkäigu tulemusena avastati tõsiseid puudusi kalatoodete käitlemise hügieenis. Nimetatud puudused tähendavad, et kala ei ole nii värske kui peaks ja rikneb kiiresti ning teatavate kalaliikide puhul võib esineda suur histamiinisisaldus (seda eelkõige perekondadesse Scombridae, Clupeidae, Engraulidae, Coryfenidae, Pomatomidae ja Scombresosidae kuuluvate kalaliikide puhul). Kontrollkäik näitas ka seda, et Brasiilia ametiasutuste suutlikkus kala nõuetekohaselt kontrollida, eelkõige avastada asjaomastes liikides histamiini, ei ole piisav.

| (4) | Lubatust suurem histamiinisisaldus kalatoodetes kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(4)

Lubatust suurem histamiinisisaldus kalatoodetes kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele.

| (5) | Kõikides liikmesriikides ühtse ja tõhusa kaitse tagamise eesmärgil on asjakohane võtta ühenduse tasandi vastu meetmed, mida kohaldatakse selliste kalatoodete suhtes, mis võivad olla saastunud. |
| --- | --- |

(5)

Kõikides liikmesriikides ühtse ja tõhusa kaitse tagamise eesmärgil on asjakohane võtta ühenduse tasandi vastu meetmed, mida kohaldatakse selliste kalatoodete suhtes, mis võivad olla saastunud.

| (6) | Sellistest kalaliikidest, mis võivad sisaldada suuri histidiinikoguseid, valmistatud kalatoodete importi ühendusse tuleks lubada üksnes juhul, kui suudetakse tõendada, et neid on päritolukohas süstemaatiliselt kontrollitud, et teha kindlaks, ega nende histamiinisisaldus ei ületa määrusega (EÜ) nr 2073/2005 kehtestatud piirnorme. |
| --- | --- |

(6)

Sellistest kalaliikidest, mis võivad sisaldada suuri histidiinikoguseid, valmistatud kalatoodete importi ühendusse tuleks lubada üksnes juhul, kui suudetakse tõendada, et neid on päritolukohas süstemaatiliselt kontrollitud, et teha kindlaks, ega nende histamiinisisaldus ei ületa määrusega (EÜ) nr 2073/2005 kehtestatud piirnorme.

| (7) | Siiski on asjakohane lubada ajutiselt importida saadetisi, mille kohta ei ole päritolukohas läbi viidud kontrollimise tulemusi, tingimusel et liikmesriigid tagavad selliste saadetiste kontrollimise nende jõudmisel ühenduse piirile, et teha kindlaks, ega toodete histamiinisisaldus ei ületa määrusega (EÜ) nr 2073/2005 kehtestatud piirnorme. Kõnealune ajutise lubamise kord peaks piirduma ajaga, mis on piisav selleks, et Brasiilia ametiasutused jõuaksid parandada oma suutlikkust kontrollimisi läbi viia. |
| --- | --- |

(7)

Siiski on asjakohane lubada ajutiselt importida saadetisi, mille kohta ei ole päritolukohas läbi viidud kontrollimise tulemusi, tingimusel et liikmesriigid tagavad selliste saadetiste kontrollimise nende jõudmisel ühenduse piirile, et teha kindlaks, ega toodete histamiinisisaldus ei ületa määrusega (EÜ) nr 2073/2005 kehtestatud piirnorme. Kõnealune ajutise lubamise kord peaks piirduma ajaga, mis on piisav selleks, et Brasiilia ametiasutused jõuaksid parandada oma suutlikkust kontrollimisi läbi viia.

| (8) | Määrusega (EÜ) nr 178/2002 on loodud toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem, mida tuleks kasutada nõukogu direktiivi 97/78/EÜ (4) artikli 22 lõikega 2 ette nähtud vastastikuse teabevahetuse nõude täitmiseks. Lisaks peaksid liikmesriigid regulaarsete aruannete kaudu hoidma komisjoni kursis ametliku kontrollimise käigus Brasiiliast imporditavate kalatoodete saadetistest tehtud kõikide analüüside tulemustega. |
| --- | --- |

(8)

Määrusega (EÜ) nr 178/2002 on loodud toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem, mida tuleks kasutada nõukogu direktiivi 97/78/EÜ (4) artikli 22 lõikega 2 ette nähtud vastastikuse teabevahetuse nõude täitmiseks. Lisaks peaksid liikmesriigid regulaarsete aruannete kaudu hoidma komisjoni kursis ametliku kontrollimise käigus Brasiiliast imporditavate kalatoodete saadetistest tehtud kõikide analüüside tulemustega.

| (9) | Käesolev otsus tuleks läbi vaadata Brasiilia pakutavaid tagatisi arvestades ja liikmesriikide tehtud analüüside tulemuste põhjal. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus tuleks läbi vaadata Brasiilia pakutavaid tagatisi arvestades ja liikmesriikide tehtud analüüside tulemuste põhjal.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat otsust kohaldatakse Brasiiliast imporditud ja inimtoiduks ette nähtud kalatoodete suhtes, mis on valmistatud perekondadesse Scombridae, Clupeidae, Engraulidae, Coryfenidae, Pomatomidae ja Scombresosidae kuuluvatest kalaliikidest.

Artikkel 2

Analüüsid histamiinisisalduse kindlakstegemiseks

1.   Liikmesriigid lubavad artiklis 1 nimetatud tooteid importida üksnes juhul, kui nendega on kaasas enne lähetamist Brasiilias histamiinisisalduse kindlakstegemiseks läbi viidud analüüsi tulemused, mis näitavad, et histamiinisisaldus jääb alla määrusega (EÜ) nr 2073/2005 kehtestatud piirnorme. Nimetatud analüüside tegemisel tuleb järgida määruses (EÜ) nr 2073/2005 kirjeldatud proovivõtu- ja analüüsimeetodit.

2.   Erandina lõikest 1 lubavad liikmesriigid importida selliseid artiklis 1 osutatud tooteid, millega ei ole kaasas lõikes 1 nimetatud analüüside tulemusi, tingimusel et importiv liikmesriik tagab iga kõnealuste toodete saadetise kontrollimise, et teha kindlaks, kas histamiinisisaldus on alla määruses (EÜ) nr 2073/2005 sätestatud piirnormi. Nimetatud analüüside tegemisel tuleb järgida määruses (EÜ) nr 2073/2005 kirjeldatud proovivõtu- ja analüüsimeetodit.

Artikkel 3

Aruanded

Liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni, kui artikli 2 lõike 2 kohaselt tehtud analüüsi tulemusena on selgunud, et histamiinisisaldus ületab määrusega (EÜ) nr 2073/2005 kehtestatud piirnorme.

Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande iga artikli 2 lõike 2 kohaselt tehtud analüüsi kohta.

Liikmesriigid kasutavad kõnealuse teabe ja nimetatud aruannete edastamiseks määrusega (EÜ) nr 178/2002 loodud toidu- ja söödaalast kiirhoiatussüsteemi.

Artikkel 4

Kulude katmine

Kõik käesoleva otsuse kohaldamisega seotud kulud kannab kaubasaatja, kaubasaaja või ükskõik kumma esindaja.

Artikkel 5

Täitmine

Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata meetmetest, mis nad võtavad käesoleva otsuse täitmiseks.

Artikkel 6

Kohaldamisaeg

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsember 2006.

Artikkel 7

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. oktoober 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 575/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 3).

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2076/2005 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 83).

2

(3)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 1.

3

(4)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 191, 28.5.2004, lk 1).

4

---

| 18.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/36

---

KOMISJONI OTSUS,

17. oktoober 2006,

millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4857 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/699/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta, (1) eelkõige selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (2) on seatud eesmärgiks kehtestada tingimused, mille alusel võib lubada ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalseid andmeid kasutada teaduslikul eesmärgil statistiliste järelduste tegemiseks, ning eeskirjad ühenduse ja liikmesriikide ametiasutuste koostöö kohta sellise juurdepääsu hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (2) on seatud eesmärgiks kehtestada tingimused, mille alusel võib lubada ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalseid andmeid kasutada teaduslikul eesmärgil statistiliste järelduste tegemiseks, ning eeskirjad ühenduse ja liikmesriikide ametiasutuste koostöö kohta sellise juurdepääsu hõlbustamiseks.

| (2) | Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (3) on sätestatud asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (3) on sätestatud asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil.

| (3) | Ameerika Ühendriikide New Jersey osariigi Princetoni Ülikooli Woodrow Wilsoni avalike ja rahvusvaheliste suhete kooli rahvatervise ja heaolu keskust (CHW) tuleb pidada nõutavatele tingimustele vastavaks asutuseks ning seepärast lisada määruse (EÜ) nr 831/2002 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud asutuste, organisatsioonide ja institutsioonide loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Ameerika Ühendriikide New Jersey osariigi Princetoni Ülikooli Woodrow Wilsoni avalike ja rahvusvaheliste suhete kooli rahvatervise ja heaolu keskust (CHW) tuleb pidada nõutavatele tingimustele vastavaks asutuseks ning seepärast lisada määruse (EÜ) nr 831/2002 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud asutuste, organisatsioonide ja institutsioonide loetellu.

| (4) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/452/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas sätestatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. oktoober 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2006 (ELT L 197, 19.7.2006, lk 3).

2

(3)  ELT L 156, 30.4.2004, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/429/EÜ (ELT L 172, 24.6.2006, lk 17).

3

---

LISA

“LISA

ASUTUSED, MILLE TEADLASTELE VÕIMALDATAKSE TEADUSLIKUL EESMÄRGIL JUURDEPÄÄS KONFIDENTSIAALSETELE ANDMETELE

| | Euroopa Keskpank |
| --- | --- |

Euroopa Keskpank

| | Hispaania Keskpank |
| --- | --- |

Hispaania Keskpank

| | Itaalia Keskpank |
| --- | --- |

Itaalia Keskpank

| | Cornelli Ülikool (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

Cornelli Ülikool (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

| | New Yorgi ülikooli Baruchi kolledži politoloogia osakond (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

New Yorgi ülikooli Baruchi kolledži politoloogia osakond (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

| | Saksamaa Keskpank |
| --- | --- |

Saksamaa Keskpank

| | Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi tööhõive analüüsi üksus |
| --- | --- |

Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi tööhõive analüüsi üksus

| | Tel Avivi ülikool (Iisrael) |
| --- | --- |

Tel Avivi ülikool (Iisrael)

| | Maailmapank |
| --- | --- |

Maailmapank

| | Princetoni Ülikooli Woodrow Wilsoni avalike ja rahvusvaheliste suhete kooli rahvatervise ja heaolu keskus (CHW) (New Jersey, Ameerika Ühendriigid)” |
| --- | --- |

Princetoni Ülikooli Woodrow Wilsoni avalike ja rahvusvaheliste suhete kooli rahvatervise ja heaolu keskus (CHW) (New Jersey, Ameerika Ühendriigid)”

---