# Europos Sąjungos L 275/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 275 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. spalio 6d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 275

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. spalio 6d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. spalio 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1472/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo kilmės tam tikros avalynės su batviršiais iš odos importui, galutinį surinkimą | 1 |
| | | 2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1473/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 42 |
| | * | 2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1474/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2771/1999 ir (EB) Nr. 1898/2005 dėl parduodamo intervencinio sviesto atvežimo saugoti | 44 |
| | | 2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1475/2006, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už baltąjį ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus toliau jų neperdirbus | 45 |
| | | 2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1476/2006, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už baltajį cukrų pagal Reglamente (EB) Nr. 958/2006 numatytą nuolatinį konkursą | 47 |
| | | 2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1477/2006 dėl gamybos grąžinamųjų išmokų nustatymo grūdų sektoriuose | 48 |
| | | 2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1478/2006, nustatantis maksimalią paprastųjų kviečių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 936/2006 numatyto konkurso tvarka | 49 |
| | | 2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1479/2006, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 1421/2006 numatyto konkurso tvarka | 50 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2006 m. spalio 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1472/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo kilmės tam tikros avalynės su batviršiais iš odos importui, galutinį surinkimą

1

2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1473/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

42

*

2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1474/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2771/1999 ir (EB) Nr. 1898/2005 dėl parduodamo intervencinio sviesto atvežimo saugoti

44

2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1475/2006, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už baltąjį ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus toliau jų neperdirbus

45

2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1476/2006, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už baltajį cukrų pagal Reglamente (EB) Nr. 958/2006 numatytą nuolatinį konkursą

47

2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1477/2006 dėl gamybos grąžinamųjų išmokų nustatymo grūdų sektoriuose

48

2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1478/2006, nustatantis maksimalią paprastųjų kviečių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 936/2006 numatyto konkurso tvarka

49

2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1479/2006, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 1421/2006 numatyto konkurso tvarka

50

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2006 m. rugsėjo 29 d. Komisijos sprendimas dėl Bendrijos finansinės paramos valstybių narių pradiniam Salmonella paplitimo tarp skerstinų kiaulių tyrimui atlikti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4306) | 51 |
| | * | 2006 m. spalio 4 d. Komisijos sprendimas, nustatantis galutinius finansinius asignavimus, kurie 2006 finansiniais metais valstybėms narėms skiriami už tam tikrą hektarų skaičių vynuogynų perplanavimui ir konversijai pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4348) | 62 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2006 m. rugsėjo 29 d. Komisijos sprendimas dėl Bendrijos finansinės paramos valstybių narių pradiniam Salmonella paplitimo tarp skerstinų kiaulių tyrimui atlikti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4306)

Salmonella

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4306)

51

*

2006 m. spalio 4 d. Komisijos sprendimas, nustatantis galutinius finansinius asignavimus, kurie 2006 finansiniais metais valstybėms narėms skiriami už tam tikrą hektarų skaičių vynuogynų perplanavimui ir konversijai pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4348)

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4348)

62

| | | Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. spalio 5 d. Tarybos Sprendimas 2006/670/BUSP dėl naujo Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Vidurio Azijoje paskyrimo | 65 |
| | * | 2006 m. spalio 5 d. Tarybos bendroji pozicija 2006/671/BUSP, pratęsianti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą, galiojimą | 66 |

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

*

2006 m. spalio 5 d. Tarybos Sprendimas 2006/670/BUSP dėl naujo Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Vidurio Azijoje paskyrimo

65

*

2006 m. spalio 5 d. Tarybos bendroji pozicija 2006/671/BUSP, pratęsianti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą, galiojimą

66

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1472/2006

2006 m. spalio 5 d.

nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo kilmės tam tikros avalynės su batviršiais iš odos importui, galutinį surinkimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   LAIKINOSIOS PRIEMONĖS

| (1) | 2006 m. kovo 23 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 553/2006 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo (toliau – tiriamosios šalys arba eksportuojančios šalys) kilmės avalynės su batviršiais iš odos importui į Bendriją. Šis reglamentas įsigaliojo 2006 m. balandžio 7 d. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. kovo 23 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 553/2006 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo (toliau – tiriamosios šalys arba eksportuojančios šalys) kilmės avalynės su batviršiais iš odos importui į Bendriją. Šis reglamentas įsigaliojo 2006 m. balandžio 7 d.

| (2) | Primenama, kad dempingo tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL), o su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 2001 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – aptariamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(2)

Primenama, kad dempingo tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL), o su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 2001 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – aptariamasis laikotarpis).

2.   TOLESNĖ PROCEDŪRA

| (3) | Nustačius laikinąjį antidempingo muitą tam tikros avalynės su batviršiais iš odos importui iš tiriamųjų šalių, visoms šalims buvo atskleisti faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas laikinasis reglamentas. Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti pastabas dėl šių atskleistų faktų ir aplinkybių. |
| --- | --- |

(3)

Nustačius laikinąjį antidempingo muitą tam tikros avalynės su batviršiais iš odos importui iš tiriamųjų šalių, visoms šalims buvo atskleisti faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas laikinasis reglamentas. Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti pastabas dėl šių atskleistų faktų ir aplinkybių.

| (4) | Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabas raštu. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms žodžiu. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina galutinėms išvadoms. |
| --- | --- |

(4)

Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabas raštu. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms žodžiu. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina galutinėms išvadoms.

| (5) | Komisijos tarnybos taip pat atskleidė visus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu Komisija ketino rekomenduoti nustatyti galutines antidempingo priemones ir garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumų surinkimą. Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti su šiuo atskleidimu susijusias pastabas. Buvo atsižvelgta į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas ir išvados prireikus buvo atitinkamai pakeistos. Be to, atsižvelgiant į numatytos priemonių formos pasikeitimą, buvo atskleisti papildomi faktai ir aplinkybės. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos tarnybos taip pat atskleidė visus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu Komisija ketino rekomenduoti nustatyti galutines antidempingo priemones ir garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumų surinkimą. Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti su šiuo atskleidimu susijusias pastabas. Buvo atsižvelgta į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas ir išvados prireikus buvo atitinkamai pakeistos. Be to, atsižvelgiant į numatytos priemonių formos pasikeitimą, buvo atskleisti papildomi faktai ir aplinkybės.

| (6) | Įvairios suinteresuotosios šalys pakartojo tvirtinimą, kad, neatskleidus skundo pateikėjų pavadinimų, nebuvo išsaugota jų teisė į gynybą. Šis klausimas jau buvo iškeltas anksčiau (žr. laikinojo reglamento 8 konstatuojamąją dalį). Galutiniame etape šis klausimas buvo persvarstytas ir reikėtų pastebėti, kad toms suinteresuotosioms šalims, kurios pateikė pretenziją dėl statuso, buvo atskleistas skundo pateikėjų gamybos kiekis išskaidžius duomenis pagal šalis. Todėl manoma, kad jų teisė į gynybą buvo atitinkamai išsaugota. Vėliau ši informacija buvo pateikta visoms suinteresuotosioms šalims patikrinti. |
| --- | --- |

(6)

Įvairios suinteresuotosios šalys pakartojo tvirtinimą, kad, neatskleidus skundo pateikėjų pavadinimų, nebuvo išsaugota jų teisė į gynybą. Šis klausimas jau buvo iškeltas anksčiau (žr. laikinojo reglamento 8 konstatuojamąją dalį). Galutiniame etape šis klausimas buvo persvarstytas ir reikėtų pastebėti, kad toms suinteresuotosioms šalims, kurios pateikė pretenziją dėl statuso, buvo atskleistas skundo pateikėjų gamybos kiekis išskaidžius duomenis pagal šalis. Todėl manoma, kad jų teisė į gynybą buvo atitinkamai išsaugota. Vėliau ši informacija buvo pateikta visoms suinteresuotosioms šalims patikrinti.

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   APTARIAMAS PRODUKTAS

| (7) | Primenama, kad, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 10 konstatuojamojoje dalyje, šios procedūros aptariamas produktas yra KLR ir Vietnamo kilmės avalynė su batviršiais iš odos arba kompozicinės odos, išskyrus:






  — | sportinę avalynę, kaip apibrėžta Kombinuotosios nomenklatūros 64 skirsnio 1 subpozicijos pastaboje, t. y.: i) avalynę, turinčią sportinę paskirtį, su pritvirtintais arba numatytais pritvirtinti vinimis (startukų), kapliukais, užkirtikliais, sąvaržomis, juostelėmis ir panašiomis detalėmis ir ii) čiuožimo batus, lygumų ir kalnų slidinėjimo avalynę, snieglenčių batus, imtynių batus, bokso batus ir dviračių sporto batelius, |
| --- | --- | --- |

(7)

Primenama, kad, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 10 konstatuojamojoje dalyje, šios procedūros aptariamas produktas yra KLR ir Vietnamo kilmės avalynė su batviršiais iš odos arba kompozicinės odos, išskyrus:

—

sportinę avalynę, kaip apibrėžta Kombinuotosios nomenklatūros 64 skirsnio 1 subpozicijos pastaboje, t. y.: i) avalynę, turinčią sportinę paskirtį, su pritvirtintais arba numatytais pritvirtinti vinimis (startukų), kapliukais, užkirtikliais, sąvaržomis, juostelėmis ir panašiomis detalėmis ir ii) čiuožimo batus, lygumų ir kalnų slidinėjimo avalynę, snieglenčių batus, imtynių batus, bokso batus ir dviračių sporto batelius,

| — | šlepetes ir kitą kambarinę avalynę (žymimą KN kodais 6403 59 50, 6403 99 50 ir ex 6405 10 00), |
| --- | --- |

—

šlepetes ir kitą kambarinę avalynę (žymimą KN kodais 6403 59 50, 6403 99 50 ir ex 6405 10 00),

| — | avalynę su apsauginėmis nosimis, t. y. avalynę su apsauginėmis nosimis, kurios atsparumas smūgiams yra ne mažesnis kaip 100 džaulių (3) (kurios KN kodai yra: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00). |
| --- | --- |

—

avalynę su apsauginėmis nosimis, t. y. avalynę su apsauginėmis nosimis, kurios atsparumas smūgiams yra ne mažesnis kaip 100 džaulių (3) (kurios KN kodai yra: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00).

| (8) | Be to, remiantis laikinojo reglamento 12–27 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais duomenimis, buvo padaryta preliminari išvada, kad tam tikra aukštųjų technologijų sportinė avalynė, t. y. specialios technologijos sportinė avalynė (toliau – STAF), neturėtų būti įtraukta į šį apibrėžimą. |
| --- | --- |

(8)

Be to, remiantis laikinojo reglamento 12–27 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais duomenimis, buvo padaryta preliminari išvada, kad tam tikra aukštųjų technologijų sportinė avalynė, t. y. specialios technologijos sportinė avalynė (toliau – STAF), neturėtų būti įtraukta į šį apibrėžimą.

| (9) | Be to, buvo nuspręsta vaikiškus batus laikinai laikyti aptariamu produktu, nors tai priklausė nuo tolesnio tyrimo ir svarstymų baigiamajame tyrimo etape. |
| --- | --- |

(9)

Be to, buvo nuspręsta vaikiškus batus laikinai laikyti aptariamu produktu, nors tai priklausė nuo tolesnio tyrimo ir svarstymų baigiamajame tyrimo etape.

| (10) | Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas šiais konkrečiais klausimais. Atsižvelgiant į jų pateiktas pastabas pirmiau išdėstytais klausimais ir paskesnius prašymus į apibrėžimą neįtraukti kitų konkrečių rūšių avalynės, tokie tvirtinimai išsamiai nagrinėjami ir pateikiami toliau. |
| --- | --- |

(10)

Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas šiais konkrečiais klausimais. Atsižvelgiant į jų pateiktas pastabas pirmiau išdėstytais klausimais ir paskesnius prašymus į apibrėžimą neįtraukti kitų konkrečių rūšių avalynės, tokie tvirtinimai išsamiai nagrinėjami ir pateikiami toliau.

1.1.   Specialios technologijos sportinė avalynė (toliau – STAF)

| (11) | Primenama, kad STAF, kaip apibrėžta laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimą. |
| --- | --- |

(11)

Primenama, kad STAF, kaip apibrėžta laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimą.

| (12) | Ji nebuvo įtraukta remiantis tuo, kad skiriasi tokios rūšies avalynės pagrindinės fizinės ir techninės savybės, ji yra parduodama skirtingais pardavimo kanalais, skiriasi jos galutinis vartotojas ir vartotojo suvokimas. |
| --- | --- |

(12)

Ji nebuvo įtraukta remiantis tuo, kad skiriasi tokios rūšies avalynės pagrindinės fizinės ir techninės savybės, ji yra parduodama skirtingais pardavimo kanalais, skiriasi jos galutinis vartotojas ir vartotojo suvokimas.

| (13) | Bendrijos avalynės pramonė protestavo dėl STAF neįtraukimo į apibrėžimą teigdama, kad STAF avalynės pardavimo kanalai ir vartotojo suvokimas yra tokie patys kaip ir aptariamo produkto. Be to, buvo pabrėžiama, kad jei STAF vis dėlto būtų neįtraukta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį, minimali 9 EUR STAF vertė dabartiniame TARIC apibrėžime turėtų būti padidinta atsižvelgiant į pastarųjų metų dolerio nuvertėjimą euro atžvilgiu. |
| --- | --- |

(13)

Bendrijos avalynės pramonė protestavo dėl STAF neįtraukimo į apibrėžimą teigdama, kad STAF avalynės pardavimo kanalai ir vartotojo suvokimas yra tokie patys kaip ir aptariamo produkto. Be to, buvo pabrėžiama, kad jei STAF vis dėlto būtų neįtraukta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį, minimali 9 EUR STAF vertė dabartiniame TARIC apibrėžime turėtų būti padidinta atsižvelgiant į pastarųjų metų dolerio nuvertėjimą euro atžvilgiu.

| (14) | Atsakant į šiuos pareiškimus, pirmiausia pažymima, kad Bendrijos pramonė neužginčijo, kad STAF pasižymi skirtingomis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Antra, kalbant apie pardavimo kanalus, naudojimą, vartotojų suvokimą ir importo tendencijas, Bendrijos avalynės pramonė nepateikė jokių pagrįstų argumentų, kurie galėtų pakeisti laikinojo reglamento 15–18 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas. Be to, tvirtinimas padidinti 9,00 EUR ribą nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. |
| --- | --- |

(14)

Atsakant į šiuos pareiškimus, pirmiausia pažymima, kad Bendrijos pramonė neužginčijo, kad STAF pasižymi skirtingomis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Antra, kalbant apie pardavimo kanalus, naudojimą, vartotojų suvokimą ir importo tendencijas, Bendrijos avalynės pramonė nepateikė jokių pagrįstų argumentų, kurie galėtų pakeisti laikinojo reglamento 15–18 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas. Be to, tvirtinimas padidinti 9,00 EUR ribą nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais.

| (15) | Keli importuotojai prašė sumažinti minimalią STAF vertę nuo 9,00 iki 7,50 EUR iš esmės dėl pasikeitusių aplinkybių, susijusių su gamybos procesais, kurie padeda mažinti sąnaudas. |
| --- | --- |

(15)

Keli importuotojai prašė sumažinti minimalią STAF vertę nuo 9,00 iki 7,50 EUR iš esmės dėl pasikeitusių aplinkybių, susijusių su gamybos procesais, kurie padeda mažinti sąnaudas.

| (16) | Šie pareiškimai taip pat buvo išsamiai išnagrinėti. Primenama, kad 9 EUR riba TARIC nomenklatūroje buvo nustatyta 1994 m., kai STAF buvo pristatyta nustatant Kinijos kilmės avalynės kvotas, t. y. prieš 12 metų. Be to, importuotojai pakankamais įrodymais pagrindė, kad dėl naujų gamybos technologijų itin sumažėjo vieno STAF vieneto sąnaudos, taip pat medžiagų bei energijos išeikvojimas. Kartu su padidėjusia konkurencija, atsiradusia dėl didesnės STAF produkcijos pasiūlos (o tai yra dar vienas kainų mažinimo veiksnys), tai iš tiesų padarė poveikį kainų lygiui, palyginti su padėtimi prieš 12 metų, o į tai negalima neatsižvelgti. Nedidelis STAF kainos ribos sumažinimas 1,5 EUR laikomas pagrįstu ir būtinu, norint atspindėti minėtus pokyčius. |
| --- | --- |

(16)

Šie pareiškimai taip pat buvo išsamiai išnagrinėti. Primenama, kad 9 EUR riba TARIC nomenklatūroje buvo nustatyta 1994 m., kai STAF buvo pristatyta nustatant Kinijos kilmės avalynės kvotas, t. y. prieš 12 metų. Be to, importuotojai pakankamais įrodymais pagrindė, kad dėl naujų gamybos technologijų itin sumažėjo vieno STAF vieneto sąnaudos, taip pat medžiagų bei energijos išeikvojimas. Kartu su padidėjusia konkurencija, atsiradusia dėl didesnės STAF produkcijos pasiūlos (o tai yra dar vienas kainų mažinimo veiksnys), tai iš tiesų padarė poveikį kainų lygiui, palyginti su padėtimi prieš 12 metų, o į tai negalima neatsižvelgti. Nedidelis STAF kainos ribos sumažinimas 1,5 EUR laikomas pagrįstu ir būtinu, norint atspindėti minėtus pokyčius.

| (17) | Be to, įvairūs eksportuotojai teigė, kad STAF apibrėžimą reikėtų išplėsti ir į jį įtraukti visą avalynę su batviršiais iš odos ir su padais iš etileno-vinilacetato kopolimero (EVK) ir (arba) tiesiogiai lietais padais. |
| --- | --- |

(17)

Be to, įvairūs eksportuotojai teigė, kad STAF apibrėžimą reikėtų išplėsti ir į jį įtraukti visą avalynę su batviršiais iš odos ir su padais iš etileno-vinilacetato kopolimero (EVK) ir (arba) tiesiogiai lietais padais.

| (18) | Tačiau atsakant į šiuos pareiškimus reikėtų pabrėžti, kad taikant EVK liejimo metodą neatsirado akivaizdaus skirtumo tarp galutinio produkto ir aptariamo produkto. Be to, buvo paaiškinta, kad liejimo metodas, taikomas EVK padams, gali taip pat būti naudojamas kitos avalynės, kuri akivaizdžiai nėra STAF, atveju. Taip pat nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad skirtumai, pagrįsti skirtingomis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, skirtingais pardavimo kanalais, naudojimu ir vartotojų suvokimu bei skirtingomis importo tendencijomis, būtų netinkami. Galiausiai, įvairių importuotojų pateikti EVK apibrėžimai buvo akivaizdžiai prieštaringi. Todėl šis pasiūlymas dėl STAF apibrėžimo buvo atmestas. |
| --- | --- |

(18)

Tačiau atsakant į šiuos pareiškimus reikėtų pabrėžti, kad taikant EVK liejimo metodą neatsirado akivaizdaus skirtumo tarp galutinio produkto ir aptariamo produkto. Be to, buvo paaiškinta, kad liejimo metodas, taikomas EVK padams, gali taip pat būti naudojamas kitos avalynės, kuri akivaizdžiai nėra STAF, atveju. Taip pat nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad skirtumai, pagrįsti skirtingomis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, skirtingais pardavimo kanalais, naudojimu ir vartotojų suvokimu bei skirtingomis importo tendencijomis, būtų netinkami. Galiausiai, įvairių importuotojų pateikti EVK apibrėžimai buvo akivaizdžiai prieštaringi. Todėl šis pasiūlymas dėl STAF apibrėžimo buvo atmestas.

| (19) | Taigi STAF neįtraukimas į aptariamo produkto apibrėžimą laikinajame reglamente yra patvirtinamas. Be to, minimali STAF vertė turėtų būti sumažinta nuo 9,00 iki 7,50 EUR. Kadangi kitų pastabų nepateikta, tvirtinamos laikinojo reglamento 13–19 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados dėl STAF. Todėl ne mažiau nei 7,5 EUR kainuojanti STAF yra galutinai neįtraukiama į procedūrą. |
| --- | --- |

(19)

Taigi STAF neįtraukimas į aptariamo produkto apibrėžimą laikinajame reglamente yra patvirtinamas. Be to, minimali STAF vertė turėtų būti sumažinta nuo 9,00 iki 7,50 EUR. Kadangi kitų pastabų nepateikta, tvirtinamos laikinojo reglamento 13–19 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados dėl STAF. Todėl ne mažiau nei 7,5 EUR kainuojanti STAF yra galutinai neįtraukiama į procedūrą.

1.2.   Vaikiška avalynė

| (20) | Vaikiškai avalynei, t. y. avalynei, kurios vidpadžių ilgis yra mažesnis nei 24 cm ir kurios padų ir kulnų bendras aukštis yra 3 cm arba mažesnis, žymimai KN kodais ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 ir ex 6405 10 00, nebuvo taikomos laikinosios antidempingo priemonės, nes pagal laikinąsias išvadas tokių priemonių negalima buvo pateisinti dėl Bendrijos interesų. |
| --- | --- |

(20)

Vaikiškai avalynei, t. y. avalynei, kurios vidpadžių ilgis yra mažesnis nei 24 cm ir kurios padų ir kulnų bendras aukštis yra 3 cm arba mažesnis, žymimai KN kodais ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 ir ex 6405 10 00, nebuvo taikomos laikinosios antidempingo priemonės, nes pagal laikinąsias išvadas tokių priemonių negalima buvo pateisinti dėl Bendrijos interesų.

| (21) | Laikinojo reglamento 28–31 konstatuojamosiose dalyse dar nebuvo padaryta jokios galutinės išvados, ar įtraukti vaikiškus batus į aptariamo produkto apibrėžimą. Nors remiantis kai kuriais argumentais buvo manoma, kad vaikiškos avalynės būtų galima neįtraukti į aptariamo produkto apibrėžimo sritį, šie argumentai neleido padaryti galutinės išvados tame tyrimo etape. Todėl tolesnio tyrimo ir svarstymo galutiniame etape buvo nuspręsta vaikiškus batus laikyti aptariamu produktu. |
| --- | --- |

(21)

Laikinojo reglamento 28–31 konstatuojamosiose dalyse dar nebuvo padaryta jokios galutinės išvados, ar įtraukti vaikiškus batus į aptariamo produkto apibrėžimą. Nors remiantis kai kuriais argumentais buvo manoma, kad vaikiškos avalynės būtų galima neįtraukti į aptariamo produkto apibrėžimo sritį, šie argumentai neleido padaryti galutinės išvados tame tyrimo etape. Todėl tolesnio tyrimo ir svarstymo galutiniame etape buvo nuspręsta vaikiškus batus laikyti aptariamu produktu.

| (22) | Atskleidus laikinąsias išvadas, kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad vaikiška avalynė neturėtų būti įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį. Šie tvirtinimai buvo pagrįsti prielaida, kad būtent dėl stiliaus, dizaino, pardavimo kanalų ir vartotojų aptarnavimo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse, vaikiški batai akivaizdžiai skyrėsi nuo kitų rūšių avalynės, patenkančios į vykdomo tyrimo apibrėžimo sritį. |
| --- | --- |

(22)

Atskleidus laikinąsias išvadas, kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad vaikiška avalynė neturėtų būti įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį. Šie tvirtinimai buvo pagrįsti prielaida, kad būtent dėl stiliaus, dizaino, pardavimo kanalų ir vartotojų aptarnavimo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse, vaikiški batai akivaizdžiai skyrėsi nuo kitų rūšių avalynės, patenkančios į vykdomo tyrimo apibrėžimo sritį.

| (23) | Tačiau minėtų tvirtinimų nepakako, kad vaikiška avalynė būtų neįtraukta į aptariamo produkto apibrėžimą, nes jie nebuvo pagrįsti pakankamais įrodymais, pagal kuriuos šiame tyrime būtų galima aiškiai atskirti vaikišką avalynę nuo kitų rūšių avalynės. Buvo nustatyta priešingai, kad vaikiškos avalynės pagrindinės fizinės ir techninės savybės, kurios atitiko aptariamo produkto savybes, t. y. batviršių iš odos kombinacija su skirtingų rūšių padais, skirtais apsaugoti pėdas, buvo daug svarbesnės nei bet kurie kiti skirtumai (t. y. iš esmės dydis). Be to, paaiškėjo, kad stilius, dizainas, pardavimo kanalai ir vartotojų aptarnavimas iš esmės nesiskyrė nuo kitų tiriamų rūšių avalynės. Vien tik pats faktas, kad vaikiška avalynė sudaro atskirą aptariamo produkto apibrėžimo srities grupę, nepateisina jos neįtraukimo į produkto apibrėžimo sritį. Iš tiesų buvo nustatyta, kad nėra aiškios skiriamosios ribos tarp vaikiškos avalynės ir aptariamo produkto, tačiau yra gana didelis nesutapimas aptariamo produkto apibrėžimo atžvilgiu, visų pirma, kad tai yra priemonė, iš esmės skirta dengti ir saugoti žmonių pėdas vaikščiojant. |
| --- | --- |

(23)

Tačiau minėtų tvirtinimų nepakako, kad vaikiška avalynė būtų neįtraukta į aptariamo produkto apibrėžimą, nes jie nebuvo pagrįsti pakankamais įrodymais, pagal kuriuos šiame tyrime būtų galima aiškiai atskirti vaikišką avalynę nuo kitų rūšių avalynės. Buvo nustatyta priešingai, kad vaikiškos avalynės pagrindinės fizinės ir techninės savybės, kurios atitiko aptariamo produkto savybes, t. y. batviršių iš odos kombinacija su skirtingų rūšių padais, skirtais apsaugoti pėdas, buvo daug svarbesnės nei bet kurie kiti skirtumai (t. y. iš esmės dydis). Be to, paaiškėjo, kad stilius, dizainas, pardavimo kanalai ir vartotojų aptarnavimas iš esmės nesiskyrė nuo kitų tiriamų rūšių avalynės. Vien tik pats faktas, kad vaikiška avalynė sudaro atskirą aptariamo produkto apibrėžimo srities grupę, nepateisina jos neįtraukimo į produkto apibrėžimo sritį. Iš tiesų buvo nustatyta, kad nėra aiškios skiriamosios ribos tarp vaikiškos avalynės ir aptariamo produkto, tačiau yra gana didelis nesutapimas aptariamo produkto apibrėžimo atžvilgiu, visų pirma, kad tai yra priemonė, iš esmės skirta dengti ir saugoti žmonių pėdas vaikščiojant.

| (24) | Reaguodama į laikinajame reglamente atskleistus faktus ir aplinkybes, Bendrijos pramonė teigė, kad vaikiška avalynė turėtų būti aptariamo produkto dalimi. Ypač buvo pateikta įrodymų, kad Bendrijoje vis dar buvo žymi vaikiškos avalynės gamyba. |
| --- | --- |

(24)

Reaguodama į laikinajame reglamente atskleistus faktus ir aplinkybes, Bendrijos pramonė teigė, kad vaikiška avalynė turėtų būti aptariamo produkto dalimi. Ypač buvo pateikta įrodymų, kad Bendrijoje vis dar buvo žymi vaikiškos avalynės gamyba.

| (25) | Bendrijos pramonės pareiškimas tik patvirtina galutines išvadas. Todėl daroma galutinė išvada, kad vaikiška avalynė turėtų būti įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį. |
| --- | --- |

(25)

Bendrijos pramonės pareiškimas tik patvirtina galutines išvadas. Todėl daroma galutinė išvada, kad vaikiška avalynė turėtų būti įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį.

1.3.   Kiti prašymai neįtraukti aptariamo produkto į apibrėžimo sritį

| (26) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad šiais KN kodais žymima tam tikrų kitų rūšių avalynė buvo per daug skirtinga, visų pirma naudojimo prasme, kad priklausytų tai pačiai produktų kategorijai. Šie tvirtinimai nagrinėjami toliau. |
| --- | --- |

(26)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad šiais KN kodais žymima tam tikrų kitų rūšių avalynė buvo per daug skirtinga, visų pirma naudojimo prasme, kad priklausytų tai pačiai produktų kategorijai. Šie tvirtinimai nagrinėjami toliau.

i)   „Vaikščiojimo“, „kopimo“ ir kiti lauko batai

| (27) | Kaip apibrėžta Kombinuotojoje nomenklatūroje, „vaikščiojimo“, „kopimo“ ir kiti lauko batai („vaikščiojimo batai“) nelaikomi sportinės paskirties avalyne ir todėl neįtraukiami į STAF avalynės apibrėžimą, kaip apibrėžta laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau kai kurios šalys paprašė šio produkto neįtraukti į apibrėžimo sritį, nes: i) reikalavimai tokiems vaikščiojimo batams yra tariamai labai panašūs į STAF specifikacijas, ii) vaikščiojimo batai gali būti tariamai aiškiai atskirti nuo kitų rūšių avalynės pagal pardavimo kanalus ir vartotojo suvokimą ir iii) didesnių muitų mokėjimas už vaikščiojimo avalynę tariamai darytų žalingą poveikį šiai konkrečiai rinkai. |
| --- | --- |

(27)

Kaip apibrėžta Kombinuotojoje nomenklatūroje, „vaikščiojimo“, „kopimo“ ir kiti lauko batai („vaikščiojimo batai“) nelaikomi sportinės paskirties avalyne ir todėl neįtraukiami į STAF avalynės apibrėžimą, kaip apibrėžta laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau kai kurios šalys paprašė šio produkto neįtraukti į apibrėžimo sritį, nes: i) reikalavimai tokiems vaikščiojimo batams yra tariamai labai panašūs į STAF specifikacijas, ii) vaikščiojimo batai gali būti tariamai aiškiai atskirti nuo kitų rūšių avalynės pagal pardavimo kanalus ir vartotojo suvokimą ir iii) didesnių muitų mokėjimas už vaikščiojimo avalynę tariamai darytų žalingą poveikį šiai konkrečiai rinkai.

| (28) | Nebuvo pateikta jokių papildomų įrodymų dėl konkrečių vaikščiojimo batų techninių aspektų ir savybių, kurie galėtų pakeisti laikinojo reglamento 34 konstatuojamosios dalies išvadas, kuriose teigiama, kad net jei įvairių rūšių avalynė, pvz., vaikščiojimo avalynė, gali iš tiesų pasižymėti papildomomis skirtingomis konkrečiomis savybėmis, pagrindinės šios rūšies avalynės savybės yra tokios pačios. Be to, buvo nustatyta, kad Bendrijoje gaminama daug „vaikščiojimo“ batų ir, kad neįmanoma nubrėžti aiškios skiriamosios ribos tarp importuojamų „vaikščiojimo batų“ ir Bendrijos produkcijos. Tai buvo patvirtinta ir sprendimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2155/97 (4) tos pačios rūšies avalynę įtraukti į produkto apibrėžimo sritį. Nors vaikščiojimo batai kartais gali turėti specifinių savybių, jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios kaip kitos, į produkto apibrėžimo sritį patenkančios, avalynės. Be to, kalbant apie jų naudojimą ir vartotojo suvokimą, buvo nustatyta, kad pagal produkto apibrėžimą yra didelis nesutapimas su kitų rūšių avalyne. Atitinkamai manoma, kad „vaikščiojimo batai“ turėtų likti tyrimo objektu. |
| --- | --- |

(28)

Nebuvo pateikta jokių papildomų įrodymų dėl konkrečių vaikščiojimo batų techninių aspektų ir savybių, kurie galėtų pakeisti laikinojo reglamento 34 konstatuojamosios dalies išvadas, kuriose teigiama, kad net jei įvairių rūšių avalynė, pvz., vaikščiojimo avalynė, gali iš tiesų pasižymėti papildomomis skirtingomis konkrečiomis savybėmis, pagrindinės šios rūšies avalynės savybės yra tokios pačios. Be to, buvo nustatyta, kad Bendrijoje gaminama daug „vaikščiojimo“ batų ir, kad neįmanoma nubrėžti aiškios skiriamosios ribos tarp importuojamų „vaikščiojimo batų“ ir Bendrijos produkcijos. Tai buvo patvirtinta ir sprendimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2155/97 (4) tos pačios rūšies avalynę įtraukti į produkto apibrėžimo sritį. Nors vaikščiojimo batai kartais gali turėti specifinių savybių, jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios kaip kitos, į produkto apibrėžimo sritį patenkančios, avalynės. Be to, kalbant apie jų naudojimą ir vartotojo suvokimą, buvo nustatyta, kad pagal produkto apibrėžimą yra didelis nesutapimas su kitų rūšių avalyne. Atitinkamai manoma, kad „vaikščiojimo batai“ turėtų likti tyrimo objektu.

ii)   Avalynė, kurios paskirtis yra mechaninė-gydomoji

| (29) | Vienas importuotojas paprašė į tyrimą neįtraukti tam tikros avalynės, kurios paskirtis yra mechaninė-gydomoji. Nors produktas šiuo metu žymimas KN kodais 6403 99 93, 6403 99 96 ir 6403 99 98, buvo teigiama, kad šios rūšies avalynė neturėtų būti įtraukta į tyrimo procedūros apibrėžimo sritį, nes jos fizinės ir cheminės savybės tariamai yra kitokios, ji parduodama skirtingais pardavimo kanalais, skiriasi vartotojo suvokimas, kad tai sertifikuotas medicininis produktas, kurį leidžiama parduoti kaip medicininę priemonę, kurios paskirtis yra mechaninė-gydomoji. |
| --- | --- |

(29)

Vienas importuotojas paprašė į tyrimą neįtraukti tam tikros avalynės, kurios paskirtis yra mechaninė-gydomoji. Nors produktas šiuo metu žymimas KN kodais 6403 99 93, 6403 99 96 ir 6403 99 98, buvo teigiama, kad šios rūšies avalynė neturėtų būti įtraukta į tyrimo procedūros apibrėžimo sritį, nes jos fizinės ir cheminės savybės tariamai yra kitokios, ji parduodama skirtingais pardavimo kanalais, skiriasi vartotojo suvokimas, kad tai sertifikuotas medicininis produktas, kurį leidžiama parduoti kaip medicininę priemonę, kurios paskirtis yra mechaninė-gydomoji.

| (30) | Buvo nustatyta, kad šios rūšies avalynę reikėtų laikyti aptariamu produktu. Nors šis produktas pasižymi skirtinga technologija ir pritaikymu, nes jis gali būti naudojamas medicinos tikslais, šios konkrečios savybės aiškiai ir struktūriškai nesiskiria nuo aptariamo produkto savybių. Tai pabrėžiama ir tuo, kad šios rūšies avalynę vartotojai perka savo patogumui, o ne dėl konkrečių medicininių priežasčių. Tai netgi buvo pripažinta importuotojo pateiktame tvirtinime. |
| --- | --- |

(30)

Buvo nustatyta, kad šios rūšies avalynę reikėtų laikyti aptariamu produktu. Nors šis produktas pasižymi skirtinga technologija ir pritaikymu, nes jis gali būti naudojamas medicinos tikslais, šios konkrečios savybės aiškiai ir struktūriškai nesiskiria nuo aptariamo produkto savybių. Tai pabrėžiama ir tuo, kad šios rūšies avalynę vartotojai perka savo patogumui, o ne dėl konkrečių medicininių priežasčių. Tai netgi buvo pripažinta importuotojo pateiktame tvirtinime.

| (31) | Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas priežastis manoma, kad prašymą į apibrėžimo sritį neįtraukti mechaninės-gydomosios paskirties avalynės, reikėtų atmesti. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas priežastis manoma, kad prašymą į apibrėžimo sritį neįtraukti mechaninės-gydomosios paskirties avalynės, reikėtų atmesti.

iii)   EVK paplūdimio basutės

| (32) | EVK paplūdimio basutės (toliau – EPB) – tai batai, kurių batviršį sudaro odinė juostelė, šis batviršis yra iš abiejų pusių pritvirtintas prie storo lengvo pado, pagaminto iš EVK ir kitų medžiagų. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad toks produktas neturėtų būti įtrauktas į šį tyrimą, nes jo pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra labai specifinės ir savitos, dėl kurių lengva nustatyti, kad šis produktas yra paplūdimio basutės, ir todėl jo galutinis vartotojas ir vartotojo supratimas skiriasi nuo kitų rūšių į produkto apibrėžimo sritį įtrauktos avalynės. Be to, buvo tvirtinama, kad EPB taikoma technologija Europoje visiškai nebenaudojama. |
| --- | --- |

(32)

EVK paplūdimio basutės (toliau – EPB) – tai batai, kurių batviršį sudaro odinė juostelė, šis batviršis yra iš abiejų pusių pritvirtintas prie storo lengvo pado, pagaminto iš EVK ir kitų medžiagų. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad toks produktas neturėtų būti įtrauktas į šį tyrimą, nes jo pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra labai specifinės ir savitos, dėl kurių lengva nustatyti, kad šis produktas yra paplūdimio basutės, ir todėl jo galutinis vartotojas ir vartotojo supratimas skiriasi nuo kitų rūšių į produkto apibrėžimo sritį įtrauktos avalynės. Be to, buvo tvirtinama, kad EPB taikoma technologija Europoje visiškai nebenaudojama.

| (33) | Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad, nors EPB iš tiesų pasižymi specifinėmis savybėmis, jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip kitos, į produkto apibrėžimo sritį patenkančios, avalynės. Be to, kalbant apie jų naudojimą ir vartotojo suvokimą, buvo nustatyta, kad jie labai sutampa su kitų rūšių avalyne, įtraukta į produkto apibrėžimo sritį, pvz., šlepetėmis su tarpupirščiais ir klumpėmis. Be to, buvo nustatyta, kad pardavimo kanalai, rinkodara, mada ir pan. nesiskyrė nuo kitų, į produkto apibrėžimo sritį įtrauktų, rūšių avalynės. Bendrijos pramonė taip pat pateikė įrodymų, kad EB gaminama dar daug EPB. Todėl manoma, kad šis tvirtinimas dėl neįtraukimo turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(33)

Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad, nors EPB iš tiesų pasižymi specifinėmis savybėmis, jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip kitos, į produkto apibrėžimo sritį patenkančios, avalynės. Be to, kalbant apie jų naudojimą ir vartotojo suvokimą, buvo nustatyta, kad jie labai sutampa su kitų rūšių avalyne, įtraukta į produkto apibrėžimo sritį, pvz., šlepetėmis su tarpupirščiais ir klumpėmis. Be to, buvo nustatyta, kad pardavimo kanalai, rinkodara, mada ir pan. nesiskyrė nuo kitų, į produkto apibrėžimo sritį įtrauktų, rūšių avalynės. Bendrijos pramonė taip pat pateikė įrodymų, kad EB gaminama dar daug EPB. Todėl manoma, kad šis tvirtinimas dėl neįtraukimo turėtų būti atmestas.

iv)   Kiaulės odos batai

| (34) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad avalynė su batviršiais iš kiaulės odos neturėtų būti įtraukta į tyrimą dėl tariamų kokybės ir kainų skirtumų ir tariamo EB gamybos su tokio tipo batviršiais trūkumo. |
| --- | --- |

(34)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad avalynė su batviršiais iš kiaulės odos neturėtų būti įtraukta į tyrimą dėl tariamų kokybės ir kainų skirtumų ir tariamo EB gamybos su tokio tipo batviršiais trūkumo.

| (35) | Tačiau nebuvo įmanoma aiškiai atskirti importuojamos kiaulės odos avalynės ir Bendrijos produkcijos, nes abu produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis bei naudojimu. Be to, pasirodė, kad iš esmės pardavimo kanalai yra tokie patys, o vartotojai kiaulės odos batus vertina taip pat. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(35)

Tačiau nebuvo įmanoma aiškiai atskirti importuojamos kiaulės odos avalynės ir Bendrijos produkcijos, nes abu produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis bei naudojimu. Be to, pasirodė, kad iš esmės pardavimo kanalai yra tokie patys, o vartotojai kiaulės odos batus vertina taip pat. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

v)   Patentuotos technologijos avalynė

| (36) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad tam tikros patentuotos technologijos avalynės, t. y. technologijos, kai naudojamas specialus smūgį sugeriantis kulnas, vidpadis su specialia apsauga ir speciali technologija, kuri padidina šios rūšies avalynės lankstumą, nereikėtų įtraukti į tyrimo apibrėžimo sritį. |
| --- | --- |

(36)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad tam tikros patentuotos technologijos avalynės, t. y. technologijos, kai naudojamas specialus smūgį sugeriantis kulnas, vidpadis su specialia apsauga ir speciali technologija, kuri padidina šios rūšies avalynės lankstumą, nereikėtų įtraukti į tyrimo apibrėžimo sritį.

| (37) | Tačiau palyginus šios rūšies avalynę su aptariamu produktu, nebuvo įmanoma jų aiškiai atskirti atsižvelgiant į šios rūšies avalynės ir aptariamo produkto pagrindines fizines ir technines savybes bei naudojimą. Nors pripažįstama, kad patentuota technologija gali pagerinti avalynės patogumą, tačiau ji pati žymiai nekeičia įprasto naudojimo avalynės savybių. Be to, faktas, kad tam tikra technologija yra patentuota, nėra pateisinama priežastis, kodėl tokios avalynės nereikėtų įtraukti į produkto apibrėžimo sritį. Taigi net jei pripažįstama, kad šis produktas gali pasižymėti specialiomis savybėmis, jis ir toliau konkuruoja su EB gaminamu aptariamu produktu. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(37)

Tačiau palyginus šios rūšies avalynę su aptariamu produktu, nebuvo įmanoma jų aiškiai atskirti atsižvelgiant į šios rūšies avalynės ir aptariamo produkto pagrindines fizines ir technines savybes bei naudojimą. Nors pripažįstama, kad patentuota technologija gali pagerinti avalynės patogumą, tačiau ji pati žymiai nekeičia įprasto naudojimo avalynės savybių. Be to, faktas, kad tam tikra technologija yra patentuota, nėra pateisinama priežastis, kodėl tokios avalynės nereikėtų įtraukti į produkto apibrėžimo sritį. Taigi net jei pripažįstama, kad šis produktas gali pasižymėti specialiomis savybėmis, jis ir toliau konkuruoja su EB gaminamu aptariamu produktu. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

vi)   Ne STAF sportinė avalynė

| (38) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad visų rūšių sportinė avalynė, taigi ne vien tik STAF ir sportinė avalynė, kaip apibrėžta Kombinuotosios nomenklatūros 64 skirsnio 1 subpozicijos pastaboje, neturėtų būti įtraukta į procedūrą. Šie pareiškimai yra pagrįsti tais pačiais tvirtinimais, kurie buvo pateikti, siekiant į tyrimą neįtraukti STAF, ir tariamu ne STAF avalynės trūkumu EB rinkoje, jei šių rūšių avalynė būtų įtraukta į tyrimą. Pastarasis tvirtinimas nebuvo pagrįstas konkrečiais įrodymais. Todėl nebuvo pateikta jokios įtikinamos informacijos, kuri padėtų pakeisti laikinojo reglamento 27 konstatuojamojoje dalyje padarytą išvadą dėl likusių ne STAF avalynės rūšių. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(38)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad visų rūšių sportinė avalynė, taigi ne vien tik STAF ir sportinė avalynė, kaip apibrėžta Kombinuotosios nomenklatūros 64 skirsnio 1 subpozicijos pastaboje, neturėtų būti įtraukta į procedūrą. Šie pareiškimai yra pagrįsti tais pačiais tvirtinimais, kurie buvo pateikti, siekiant į tyrimą neįtraukti STAF, ir tariamu ne STAF avalynės trūkumu EB rinkoje, jei šių rūšių avalynė būtų įtraukta į tyrimą. Pastarasis tvirtinimas nebuvo pagrįstas konkrečiais įrodymais. Todėl nebuvo pateikta jokios įtikinamos informacijos, kuri padėtų pakeisti laikinojo reglamento 27 konstatuojamojoje dalyje padarytą išvadą dėl likusių ne STAF avalynės rūšių. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

1.4.   Išvada

| (39) | Taigi B dalies 1.1 punkte išdėstytos pataisytos preliminarios išvados galutinai patvirtinamos. Šio tyrimo tikslais ir remiantis nuoseklia Bendrijos praktika manoma, kad visos aptariamo produkto rūšys turėtų būti laikomos vienu produktu. |
| --- | --- |

(39)

Taigi B dalies 1.1 punkte išdėstytos pataisytos preliminarios išvados galutinai patvirtinamos. Šio tyrimo tikslais ir remiantis nuoseklia Bendrijos praktika manoma, kad visos aptariamo produkto rūšys turėtų būti laikomos vienu produktu.

2.   PANAŠUS PRODUKTAS

| (40) | Kadangi nebuvo gauta pastabų dėl panašaus produkto, patvirtinamas turinys ir preliminarios išvados. |
| --- | --- |

(40)

Kadangi nebuvo gauta pastabų dėl panašaus produkto, patvirtinamas turinys ir preliminarios išvados.

| (41) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma galutinė išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį aptariamas produktas ir analogiškoje šalyje Brazilijoje gaminama ir parduodama bei Bendrijos pramonės gaminama ir Bendrijos rinkoje parduodama visų atitinkamų rūšių avalynė su batviršiais iš odos yra panašus produktas. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma galutinė išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį aptariamas produktas ir analogiškoje šalyje Brazilijoje gaminama ir parduodama bei Bendrijos pramonės gaminama ir Bendrijos rinkoje parduodama visų atitinkamų rūšių avalynė su batviršiais iš odos yra panašus produktas.

C.   ATRANKA

1.   KLR IR VIETNAMO EKSPORTUOJANČIŲ GAMINTOJŲ ATRANKA

| (42) | Kai kurios šalys teigė, kad atsižvelgiant į tai, jog STAF ir vaikiški batai nebuvo įtraukti į tyrimą, atrinktos bendrovės nebuvo tipiškos. |
| --- | --- |

(42)

Kai kurios šalys teigė, kad atsižvelgiant į tai, jog STAF ir vaikiški batai nebuvo įtraukti į tyrimą, atrinktos bendrovės nebuvo tipiškos.

| (43) | Kaip minėta laikinojo reglamento 61 konstatuojamojoje dalyje, neįtraukti STAF produktai nepadarė didelio poveikio atrinktų bendrovių tipiškumui. Vaikiškų batų atveju, atsižvelgiant į sprendimą šios rūšies batus įtraukti į tyrimo apibrėžimo sritį, argumentas yra nesvarbus. |
| --- | --- |

(43)

Kaip minėta laikinojo reglamento 61 konstatuojamojoje dalyje, neįtraukti STAF produktai nepadarė didelio poveikio atrinktų bendrovių tipiškumui. Vaikiškų batų atveju, atsižvelgiant į sprendimą šios rūšies batus įtraukti į tyrimo apibrėžimo sritį, argumentas yra nesvarbus.

| (44) | Buvo pateikta pastabų dėl atrinktų bendrovių procentinio dydžio, nustatyto nustatant laikinąsias priemones. Į šias pastabas buvo atsižvelgta. Įskaitant vaikiškus batus, buvo nustatyta, kad atrinktų bendrovių eksporto kiekis sudarė atitinkamai daugiau nei 12 % ir daugiau nei 15 % Kinijos ir Vietnamo bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų aptariamo produkto eksporto kiekio į Bendriją. Taigi atrinktos bendrovės yra akivaizdžiai tipiškos. Taip pat daroma nuoroda į 56 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus argumentus. |
| --- | --- |

(44)

Buvo pateikta pastabų dėl atrinktų bendrovių procentinio dydžio, nustatyto nustatant laikinąsias priemones. Į šias pastabas buvo atsižvelgta. Įskaitant vaikiškus batus, buvo nustatyta, kad atrinktų bendrovių eksporto kiekis sudarė atitinkamai daugiau nei 12 % ir daugiau nei 15 % Kinijos ir Vietnamo bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų aptariamo produkto eksporto kiekio į Bendriją. Taigi atrinktos bendrovės yra akivaizdžiai tipiškos. Taip pat daroma nuoroda į 56 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus argumentus.

| (45) | Taip pat buvo teigiama, kad bendrovių atranka neatitiko PPO antidempingo susitarimo (toliau – ADS), nes buvo pasirinkti tam tikri didesni eksportuotojai mažesnių arba EB neparduodančių, tačiau dideliu pardavimo kiekiu vidaus rinkoje pasižyminčių, bendrovių sąskaita. |
| --- | --- |

(45)

Taip pat buvo teigiama, kad bendrovių atranka neatitiko PPO antidempingo susitarimo (toliau – ADS), nes buvo pasirinkti tam tikri didesni eksportuotojai mažesnių arba EB neparduodančių, tačiau dideliu pardavimo kiekiu vidaus rinkoje pasižyminčių, bendrovių sąskaita.

| (46) | Kaip jau paaiškinta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje, taikomais metodais ketinta užtikrinti kuo didesnį atrinktų bendrovių tipiškumą ir į didžiausią tipišką eksporto kiekį, kurį pagrįstai būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį, įtraukti kai kurių bendrovių tipišką pardavimą vidaus rinkose. Tai leistų tokiu pagrindu apskaičiuoti normaliąją vertę tuo atveju, jei tam tikri atrinkti eksportuojantys gamintojai atitiktų reikalavimus rinkos ekonomikos režimui (RER) gauti. Bendrovės buvo atrenkamos neprieštaraujant PPO taisyklėms ar pagrindinio reglamento 17 straipsniui, pagal kurį atrinktų bendrovių skaičius turi būti statistiškai tinkamas arba pasižymėti didžiausiu tipišku gamybos, pardavimo ar eksporto, kuriuos būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, kiekiu. Todėl pagal pirmiau minėtas taisykles pardavimą vidaus rinkose ir (arba) eksportui galima taikyti kaip atrankos kriterijų. |
| --- | --- |

(46)

Kaip jau paaiškinta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje, taikomais metodais ketinta užtikrinti kuo didesnį atrinktų bendrovių tipiškumą ir į didžiausią tipišką eksporto kiekį, kurį pagrįstai būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį, įtraukti kai kurių bendrovių tipišką pardavimą vidaus rinkose. Tai leistų tokiu pagrindu apskaičiuoti normaliąją vertę tuo atveju, jei tam tikri atrinkti eksportuojantys gamintojai atitiktų reikalavimus rinkos ekonomikos režimui (RER) gauti. Bendrovės buvo atrenkamos neprieštaraujant PPO taisyklėms ar pagrindinio reglamento 17 straipsniui, pagal kurį atrinktų bendrovių skaičius turi būti statistiškai tinkamas arba pasižymėti didžiausiu tipišku gamybos, pardavimo ar eksporto, kuriuos būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, kiekiu. Todėl pagal pirmiau minėtas taisykles pardavimą vidaus rinkose ir (arba) eksportui galima taikyti kaip atrankos kriterijų.

| (47) | Be to, primenama, kad, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 57 ir 58 konstatuojamosiose dalyse, tiriamųjų šalių valdžios institucijos visiškai pritarė atrinktoms bendrovėms. |
| --- | --- |

(47)

Be to, primenama, kad, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 57 ir 58 konstatuojamosiose dalyse, tiriamųjų šalių valdžios institucijos visiškai pritarė atrinktoms bendrovėms.

| (48) | Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad pritarimą dėl KLR atrinktų bendrovių reikėjo gauti iš Honkongo ir Taivano valdžios institucijų atsižvelgiant į tai, kad šių šalių akcininkams priklauso daug Kinijos gamintojų. Todėl šalys Honkonge ir Taivane buvo tariamai susijusios su procedūra. |
| --- | --- |

(48)

Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad pritarimą dėl KLR atrinktų bendrovių reikėjo gauti iš Honkongo ir Taivano valdžios institucijų atsižvelgiant į tai, kad šių šalių akcininkams priklauso daug Kinijos gamintojų. Todėl šalys Honkonge ir Taivane buvo tariamai susijusios su procedūra.

| (49) | Šis argumentas turėjo būti atmestas. Bendrijos nuosekli praktika – pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį gauti eksportuojančios šalies valdžios institucijų ir (arba) antidempingo procedūroje dalyvaujančių gamintojų asociacijų pritarimą, jei vykdoma atranka. Be to, šiuo atveju tiriamųjų šalių valdžios institucijos palaikė glaudų ryšį su tų šalių gamintojų asociacijomis. Eksportuojančios šalys šioje procedūroje yra KLR ir Vietnamas. Todėl buvo siekiama gauti šių valdžios institucijų pritarimą dėl atrinktų bendrovių, ir toks pritarimas buvo gautas. |
| --- | --- |

(49)

Šis argumentas turėjo būti atmestas. Bendrijos nuosekli praktika – pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį gauti eksportuojančios šalies valdžios institucijų ir (arba) antidempingo procedūroje dalyvaujančių gamintojų asociacijų pritarimą, jei vykdoma atranka. Be to, šiuo atveju tiriamųjų šalių valdžios institucijos palaikė glaudų ryšį su tų šalių gamintojų asociacijomis. Eksportuojančios šalys šioje procedūroje yra KLR ir Vietnamas. Todėl buvo siekiama gauti šių valdžios institucijų pritarimą dėl atrinktų bendrovių, ir toks pritarimas buvo gautas.

| (50) | Vienas neatrinktas Vietnamo eksportuojantis gamintojas pakartojo savo pastabas, kad jis tinkamai atsakė į antidempingo klausimyno klausimus, ir todėl jam turėtų būti taikomas individualus nagrinėjimas. Tačiau faktas, kad neatrinkta šalis pateikia atsakymus į antidempingo klausimyno klausimus dar nereiškia, kad tai šaliai automatiškai bus taikomas individualus nagrinėjimas. Iš tikrųjų, kaip buvo išdėstyta laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgdama į neturintį precedento atrinktų bendrovių skaičių, Komisija padarė išvadą, kad negalima atlikti individualaus papildomų eksportuojančių gamintojų nagrinėjimo, nes tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku baigti. |
| --- | --- |

(50)

Vienas neatrinktas Vietnamo eksportuojantis gamintojas pakartojo savo pastabas, kad jis tinkamai atsakė į antidempingo klausimyno klausimus, ir todėl jam turėtų būti taikomas individualus nagrinėjimas. Tačiau faktas, kad neatrinkta šalis pateikia atsakymus į antidempingo klausimyno klausimus dar nereiškia, kad tai šaliai automatiškai bus taikomas individualus nagrinėjimas. Iš tikrųjų, kaip buvo išdėstyta laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgdama į neturintį precedento atrinktų bendrovių skaičių, Komisija padarė išvadą, kad negalima atlikti individualaus papildomų eksportuojančių gamintojų nagrinėjimo, nes tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku baigti.

| (51) | Galiausiai šalys teigė, kad atrinktos tipiško pardavimo vidaus rinkose bendrovės yra netinkamos, nes nė vienam eksportuotojų nebuvo suteiktas RER. Tačiau buvo laikoma, kad šis argumentas yra nesusijęs, nes sprendimas dėl RER yra priimamas jau atrinkus bendroves. |
| --- | --- |

(51)

Galiausiai šalys teigė, kad atrinktos tipiško pardavimo vidaus rinkose bendrovės yra netinkamos, nes nė vienam eksportuotojų nebuvo suteiktas RER. Tačiau buvo laikoma, kad šis argumentas yra nesusijęs, nes sprendimas dėl RER yra priimamas jau atrinkus bendroves.

| (52) | Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas, o kadangi šiuo klausimu nebuvo pateikta kitų pastabų, daroma išvada, kad atrinktos bendrovės buvo tipiškos. |
| --- | --- |

(52)

Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas, o kadangi šiuo klausimu nebuvo pateikta kitų pastabų, daroma išvada, kad atrinktos bendrovės buvo tipiškos.

2.   BENDRIJOS GAMINTOJŲ ATRANKA

| (53) | Įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad pažeistas pagrindinio reglamento 17 straipsnis, tvirtindamos, jog atrinkti Bendrijos gamintojai yra netipiški. Šis tvirtinimas pagrįstas tuo, kad buvo atrinkta tik 10 bendrovių, o jų gamyba sudaro vos 10 % viso skundų pateikėjų gamybos kiekio ir tik nedidelę visos Bendrijos gamybos dalį, t. y. mažiau nei 5 %, tuo tarpu skundo pateikėjų gamyba šiuo atveju sudaro šiek tiek daugiau nei 40 % visos Bendrijos gamybos. Be to, teigiama, kad pastebėtos kai kurios su atrinktais Bendrijos gamintojais susijusios tendencijos yra nepanašios į su visais skundo pateikėjais susijusiomis tendencijomis, ir dėl to atrinktos bendrovės būtų netipiškos. |
| --- | --- |

(53)

Įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad pažeistas pagrindinio reglamento 17 straipsnis, tvirtindamos, jog atrinkti Bendrijos gamintojai yra netipiški. Šis tvirtinimas pagrįstas tuo, kad buvo atrinkta tik 10 bendrovių, o jų gamyba sudaro vos 10 % viso skundų pateikėjų gamybos kiekio ir tik nedidelę visos Bendrijos gamybos dalį, t. y. mažiau nei 5 %, tuo tarpu skundo pateikėjų gamyba šiuo atveju sudaro šiek tiek daugiau nei 40 % visos Bendrijos gamybos. Be to, teigiama, kad pastebėtos kai kurios su atrinktais Bendrijos gamintojais susijusios tendencijos yra nepanašios į su visais skundo pateikėjais susijusiomis tendencijomis, ir dėl to atrinktos bendrovės būtų netipiškos.

| (54) | Importuotojų asociacija taip pat teigė, kad atrinktų Bendrijos gamintojų skaičius nėra statistiškai tinkamas ir kad dėl to buvo tikrinama tik nedidelė Bendrijos gamintojų dalis. |
| --- | --- |

(54)

Importuotojų asociacija taip pat teigė, kad atrinktų Bendrijos gamintojų skaičius nėra statistiškai tinkamas ir kad dėl to buvo tikrinama tik nedidelė Bendrijos gamintojų dalis.

| (55) | Šiuo atžvilgiu primenama, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nustatyta, kad gali būti tiriamos tik statistiškai tinkamai atrinktos bendrovės arba bendrovės, kurių gamybos, pardavimo arba eksporto tipiškas kiekis, kurį galima pagrįstai ištirti, yra didžiausias. |
| --- | --- |

(55)

Šiuo atžvilgiu primenama, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nustatyta, kad gali būti tiriamos tik statistiškai tinkamai atrinktos bendrovės arba bendrovės, kurių gamybos, pardavimo arba eksporto tipiškas kiekis, kurį galima pagrįstai ištirti, yra didžiausias.

| (56) | Iš šios nuostatos išdėstymo aišku, kad nėra kiekybinio požymio ar ribos, nurodančios tipiško kiekio lygį. Vienintelis požymis – tai, kad toks kiekis turi būti tokio dydžio, kad per turimą laikotarpį jį būtų galima pagrįstai ištirti. |
| --- | --- |

(56)

Iš šios nuostatos išdėstymo aišku, kad nėra kiekybinio požymio ar ribos, nurodančios tipiško kiekio lygį. Vienintelis požymis – tai, kad toks kiekis turi būti tokio dydžio, kad per turimą laikotarpį jį būtų galima pagrįstai ištirti.

| (57) | Atsižvelgiant į šio atvejo konkrečias aplinkybes, t. y. į tai, kad Bendrijos pramonė yra itin susiskaidžiusi, atrinktų bendrovių gamyba neišvengiamai sudaro palyginti mažą visos Bendrijos gamybos dalį. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 65 konstatuojamojoje dalyje, Komisija bendroves atrinko pirmiausiai pasiremdama gamybos kiekiu, bet taip pat atsižvelgė į geografinę gamintojų padėtį, kad užtikrintų, jog šiuo atžvilgiu atrinktos bendrovės būtų tipiškos. Tačiau atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti toks, kad jas būtų galima ištirti per turimą laikotarpį, t. y. šiuo atveju – dešimt bendrovių. Atsižvelgiant į itin didelį pramonės susiskaidymo lygį ir į tai, kad buvo atrinkti didesni gamintojai, bendrovių skaičiaus didinimas bet kokiu atveju nebūtų padaręs didelio poveikio atrinktų bendrovių užimamai daliai, palyginti su visa Bendrijos gamyba. Šiame kontekste toliau pažymima, kad priešingai, nei tvirtina kai kurios šalys, kaip apibrėžta susijusiuose EB teisės aktuose, nėra jokio teisinio įpareigojimo į atranką įtraukti mažas ir vidutines įmones, kaip suprantama iš pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalies išdėstymo. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgiant į šio atvejo konkrečias aplinkybes, t. y. į tai, kad Bendrijos pramonė yra itin susiskaidžiusi, atrinktų bendrovių gamyba neišvengiamai sudaro palyginti mažą visos Bendrijos gamybos dalį. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 65 konstatuojamojoje dalyje, Komisija bendroves atrinko pirmiausiai pasiremdama gamybos kiekiu, bet taip pat atsižvelgė į geografinę gamintojų padėtį, kad užtikrintų, jog šiuo atžvilgiu atrinktos bendrovės būtų tipiškos. Tačiau atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti toks, kad jas būtų galima ištirti per turimą laikotarpį, t. y. šiuo atveju – dešimt bendrovių. Atsižvelgiant į itin didelį pramonės susiskaidymo lygį ir į tai, kad buvo atrinkti didesni gamintojai, bendrovių skaičiaus didinimas bet kokiu atveju nebūtų padaręs didelio poveikio atrinktų bendrovių užimamai daliai, palyginti su visa Bendrijos gamyba. Šiame kontekste toliau pažymima, kad priešingai, nei tvirtina kai kurios šalys, kaip apibrėžta susijusiuose EB teisės aktuose, nėra jokio teisinio įpareigojimo į atranką įtraukti mažas ir vidutines įmones, kaip suprantama iš pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalies išdėstymo.

| (58) | Kaip paaiškinta pirmiau, tai turėtų būti statistiškai tinkamai atrinktos bendrovės arba jos turi būti atrinktos remiantis tipišku kiekiu. Kadangi šiuo atveju buvo pasirinktas antrasis metodas, tvirtinimas, kad atrinktos bendrovės yra statistiškai netinkamos, buvo atmestas. Panašiai faktas, kad tariamai pastebėtos kai kurios tendencijos, susijusios su Bendrijos gamintojais, buvo nepanašios į tendencijas, susijusias su visais skundo pateikėjais, ir kad buvo tikrinama nedidelė Bendrijos gamintojų dalis, nėra teisiškai galiojantys argumentai, kad būtų suabejota atrinktų bendrovių tinkamumu. |
| --- | --- |

(58)

Kaip paaiškinta pirmiau, tai turėtų būti statistiškai tinkamai atrinktos bendrovės arba jos turi būti atrinktos remiantis tipišku kiekiu. Kadangi šiuo atveju buvo pasirinktas antrasis metodas, tvirtinimas, kad atrinktos bendrovės yra statistiškai netinkamos, buvo atmestas. Panašiai faktas, kad tariamai pastebėtos kai kurios tendencijos, susijusios su Bendrijos gamintojais, buvo nepanašios į tendencijas, susijusias su visais skundo pateikėjais, ir kad buvo tikrinama nedidelė Bendrijos gamintojų dalis, nėra teisiškai galiojantys argumentai, kad būtų suabejota atrinktų bendrovių tinkamumu.

| (59) | Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių įvairių šalių pateikti tvirtinimai buvo atmesti ir patvirtinamas teisiškas atrinktų bendrovių tinkamumas, nes atrinktos bendrovės yra tipiškos, jos buvo atrinktos visiškai laikantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio. |
| --- | --- |

(59)

Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių įvairių šalių pateikti tvirtinimai buvo atmesti ir patvirtinamas teisiškas atrinktų bendrovių tinkamumas, nes atrinktos bendrovės yra tipiškos, jos buvo atrinktos visiškai laikantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio.

D.   DEMPINGAS

1.   RINKOS EKONOMIKOS REŽIMAS (RER)

1.1.   Bendra pastaba

| (60) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija kiekvienam neatrinktam Kinijos ir Vietnamo eksportuotojui neatskleidė pagrindinių faktų ir aplinkybių, kodėl nesuteikiamas RER. Pagal jų tvirtinimą, kurį jie pakartojo galutinai atskleidus faktus ir aplinkybes, Komisija privalo priimti atskirus sprendimus dėl pateiktų paraiškų RER gauti nepaisant to, ar eksportuotojas yra atrinktas, ar ne. Jie manė, kad dėl taikytų metodų neatrinktos bendrovės neteko teisės į individualų vertinimą, ir dėl to pažeidžiami pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b ir c punktai. |
| --- | --- |

(60)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija kiekvienam neatrinktam Kinijos ir Vietnamo eksportuotojui neatskleidė pagrindinių faktų ir aplinkybių, kodėl nesuteikiamas RER. Pagal jų tvirtinimą, kurį jie pakartojo galutinai atskleidus faktus ir aplinkybes, Komisija privalo priimti atskirus sprendimus dėl pateiktų paraiškų RER gauti nepaisant to, ar eksportuotojas yra atrinktas, ar ne. Jie manė, kad dėl taikytų metodų neatrinktos bendrovės neteko teisės į individualų vertinimą, ir dėl to pažeidžiami pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b ir c punktai.

| (61) | Tačiau manoma, kad galiojanti nuostata dėl bendrovių atrankos (pagrindinio reglamento 17 straipsnis) visiškai apima bendrovių, prašančių suteikti RER, padėtį. Iš tikrųjų, nepaisant to, ar eksportuotojai yra rinkos ekonomikos šalyje ar pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyje, pagal bendrovių atrankos metodą jie nevertinami individualiai, ir išvados dėl atrinktų bendrovių pradedamos taikyti ir jiems. Pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nustatomas bendras metodas, kaip elgtis tokiu atveju, kai negalima taikyti individualaus nagrinėjimo dėl labai didelio dalyvaujančių bendrovių skaičiaus, t. y. tipiškos atrankos atlikimas. Nėra jokios priežasties, kodėl atrankos metodas negalėtų būti taip pat taikomas tuo atveju, kai esant dideliam susijusių bendrovių skaičiui tarp jų yra daug bendrovių, prašančių suteikti RER ir (arba) IR. Kaip ir bet kokiu kitu atrankos atveju visų atrinktų bendrovių svertinis vidurkis nustatomas nepriklausomai nuo metodų, taikytų kiekvienai bendrovei apskaičiuojant dempingą, kai atliekamas vertinimas dėl RER ir (arba) IR suteikimo. Taigi RER ir (arba) IR neturėtų kliudyti taikyti įprastus atrankos metodus. Pagrindinė atrankos priežastis – administracinė būtinybė kiekvieną atvejį įvertinti laiku, per privalomą laikotarpį ir kuo išsamiau jį išnagrinėti. Galiausiai primenama, kad prašymų taikyti RER skaičius buvo toks didelis, kad administraciniu požiūriu buvo neįmanoma prašymus nagrinėti individualiai, kaip kartais daroma kitais atvejais. Todėl buvo manoma, kad būtų tikslinga visoms neatrinktoms bendrovėms taikyti vienodą svertinio vidurkio skirtumą, nustatytą pagal visas atrinktas bendroves, nepriklausomai nuo to, ar bendrovėms suteiktas RER ir (arba) IR, ar ne. Taip pat buvo tvirtinama, kad dempingo skaičiavimas buvo nevisiškai patikimas, nes buvo atlikta prašymų taikyti RER atranka. Šis tvirtinimas turi būti atmestas. Pirma, buvo atliekama eksportuojančių gamintojų, o ne prašymų taikyti RER atranka. Antra, atrankos nuostatos yra parengtos taip, kad didelio eksportuojančių gamintojų skaičiaus atveju užtikrintų pakankamai patikimą sprendimą dėl dempingo. Trečia, tais atvejais, kai eksportuojantys gamintojai taip pat pateikė prašymus jiems taikyti RER, nėra priežasties daryti išvadą, kad dėl įprastai taikomo atrankos metodo būtų priimtas nepakankamai patikimas sprendimas. Iš tikrųjų pačiai atrankos koncepcijai prieštarauja įrodinėjimas, kad dėl to, jog eksportuotojai (neatrinkti) turėtų būti klasifikuojami kaip gavę arba negavę RER, tokių bendrovių atranka būtų per se netipiška. Kaip ir bet kuriame kitame antidempingo tyrime individuali eksportuotojų padėtis niekada nebus tokia pati. Gamintojai gali itin skirtis, tačiau atranka vis tiek būtų atliekama. Ketvirta, bendrovės klasifikavimas kaip RER neturinčios bendrovės reiškia tik tai, kad normalioji vertė negali būti nustatyta remiantis pačios bendrovės duomenimis, ir turi būti naudojama kita alternatyva. Tačiau kitų alternatyvų turi būti ieškoma ir kitose svarbiose dempingo nustatymo srityse, žr., pvz., pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 ir 6 dalis. Penkta, atrinktų bendrovių tipiškumas pabrėžiamas ir tuo, kad didžiąją dalį atrinktų bendrovių pasiūlė pačios eksportuojančių šalių vyriausybės. Kitaip tariant, jos pačios manė, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos visų jų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(61)

Tačiau manoma, kad galiojanti nuostata dėl bendrovių atrankos (pagrindinio reglamento 17 straipsnis) visiškai apima bendrovių, prašančių suteikti RER, padėtį. Iš tikrųjų, nepaisant to, ar eksportuotojai yra rinkos ekonomikos šalyje ar pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyje, pagal bendrovių atrankos metodą jie nevertinami individualiai, ir išvados dėl atrinktų bendrovių pradedamos taikyti ir jiems. Pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nustatomas bendras metodas, kaip elgtis tokiu atveju, kai negalima taikyti individualaus nagrinėjimo dėl labai didelio dalyvaujančių bendrovių skaičiaus, t. y. tipiškos atrankos atlikimas. Nėra jokios priežasties, kodėl atrankos metodas negalėtų būti taip pat taikomas tuo atveju, kai esant dideliam susijusių bendrovių skaičiui tarp jų yra daug bendrovių, prašančių suteikti RER ir (arba) IR. Kaip ir bet kokiu kitu atrankos atveju visų atrinktų bendrovių svertinis vidurkis nustatomas nepriklausomai nuo metodų, taikytų kiekvienai bendrovei apskaičiuojant dempingą, kai atliekamas vertinimas dėl RER ir (arba) IR suteikimo. Taigi RER ir (arba) IR neturėtų kliudyti taikyti įprastus atrankos metodus. Pagrindinė atrankos priežastis – administracinė būtinybė kiekvieną atvejį įvertinti laiku, per privalomą laikotarpį ir kuo išsamiau jį išnagrinėti. Galiausiai primenama, kad prašymų taikyti RER skaičius buvo toks didelis, kad administraciniu požiūriu buvo neįmanoma prašymus nagrinėti individualiai, kaip kartais daroma kitais atvejais. Todėl buvo manoma, kad būtų tikslinga visoms neatrinktoms bendrovėms taikyti vienodą svertinio vidurkio skirtumą, nustatytą pagal visas atrinktas bendroves, nepriklausomai nuo to, ar bendrovėms suteiktas RER ir (arba) IR, ar ne. Taip pat buvo tvirtinama, kad dempingo skaičiavimas buvo nevisiškai patikimas, nes buvo atlikta prašymų taikyti RER atranka. Šis tvirtinimas turi būti atmestas. Pirma, buvo atliekama eksportuojančių gamintojų, o ne prašymų taikyti RER atranka. Antra, atrankos nuostatos yra parengtos taip, kad didelio eksportuojančių gamintojų skaičiaus atveju užtikrintų pakankamai patikimą sprendimą dėl dempingo. Trečia, tais atvejais, kai eksportuojantys gamintojai taip pat pateikė prašymus jiems taikyti RER, nėra priežasties daryti išvadą, kad dėl įprastai taikomo atrankos metodo būtų priimtas nepakankamai patikimas sprendimas. Iš tikrųjų pačiai atrankos koncepcijai prieštarauja įrodinėjimas, kad dėl to, jog eksportuotojai (neatrinkti) turėtų būti klasifikuojami kaip gavę arba negavę RER, tokių bendrovių atranka būtų per se netipiška. Kaip ir bet kuriame kitame antidempingo tyrime individuali eksportuotojų padėtis niekada nebus tokia pati. Gamintojai gali itin skirtis, tačiau atranka vis tiek būtų atliekama. Ketvirta, bendrovės klasifikavimas kaip RER neturinčios bendrovės reiškia tik tai, kad normalioji vertė negali būti nustatyta remiantis pačios bendrovės duomenimis, ir turi būti naudojama kita alternatyva. Tačiau kitų alternatyvų turi būti ieškoma ir kitose svarbiose dempingo nustatymo srityse, žr., pvz., pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 ir 6 dalis. Penkta, atrinktų bendrovių tipiškumas pabrėžiamas ir tuo, kad didžiąją dalį atrinktų bendrovių pasiūlė pačios eksportuojančių šalių vyriausybės. Kitaip tariant, jos pačios manė, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos visų jų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu.

| (62) | Kai kurie KLR ir Vietnamo eksportuojantys gamintojai vis tiek teigė, kad Komisija ankstesniais atvejais yra atlikusi individualius vertinimus dėl RER suteikimo, kai eksportuojančių gamintojų skaičius buvo labai didelis. Tokiais atvejais, pvz., dėl „drabužiams skirto audinio iš poliesterių siūlų (gijų)“ (2005 m. rugsėjo 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1487/2005 (5)), buvo atlikti individualūs vertinimai dėl RER suteikimo, nors pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, siekiant įvertinti dempingą, buvo taikomas atrankos metodas. |
| --- | --- |

(62)

Kai kurie KLR ir Vietnamo eksportuojantys gamintojai vis tiek teigė, kad Komisija ankstesniais atvejais yra atlikusi individualius vertinimus dėl RER suteikimo, kai eksportuojančių gamintojų skaičius buvo labai didelis. Tokiais atvejais, pvz., dėl „drabužiams skirto audinio iš poliesterių siūlų (gijų)“ (2005 m. rugsėjo 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1487/2005 (5)), buvo atlikti individualūs vertinimai dėl RER suteikimo, nors pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, siekiant įvertinti dempingą, buvo taikomas atrankos metodas.

| (63) | Tačiau šiuo atžvilgiu primenama, kad pirmiau minėtu atveju buvo nustatyta, jog individualus prašymų taikyti RER nagrinėjimas buvo įmanomas, tačiau šiame tyrime padėtis buvo kitokia. Be to, pažymima, kad pirmiau minėtu atveju pagal atrankos taisykles neatrinktoms, tačiau RER gavusioms bendrovėms buvo suteiktas svertinis vidutinis atrinktų bendrovių, kurioms suteiktas RER, skirtumas, t. y. joms nebuvo suteiktas joks individualus skirtumas, tačiau joms buvo suteiktas RER gavusioms bendrovėms nustatytas svertinis vidutinis skirtumas. |
| --- | --- |

(63)

Tačiau šiuo atžvilgiu primenama, kad pirmiau minėtu atveju buvo nustatyta, jog individualus prašymų taikyti RER nagrinėjimas buvo įmanomas, tačiau šiame tyrime padėtis buvo kitokia. Be to, pažymima, kad pirmiau minėtu atveju pagal atrankos taisykles neatrinktoms, tačiau RER gavusioms bendrovėms buvo suteiktas svertinis vidutinis atrinktų bendrovių, kurioms suteiktas RER, skirtumas, t. y. joms nebuvo suteiktas joks individualus skirtumas, tačiau joms buvo suteiktas RER gavusioms bendrovėms nustatytas svertinis vidutinis skirtumas.

| (64) | Pirmesniais atvejais, kai buvo atliekama atranka ir bendradarbiaujantys eksportuotojai prašė jiems suteikti RER, bendrovių skaičius leido individualiai išnagrinėti kiekvieną prašymą. Atsižvelgiant į precedento neturintį gautų prašymų taikyti RER skaičių, kiekvieną prašymą įvertinti individualiai buvo neįmanoma. Kiti į atranką įtraukti ir neįtraukti eksportuotojai pakartojo, kad jiems turėjo būti suteiktas RER. Pagrįsdami tvirtinimus kai kurie iš jų pateikė savo bendrovių įstatus, norėdami įrodyti, kad jų atvejis nesiskyrė nuo „Golden Step“, vienintelės bendrovės, kuriai buvo suteiktas RER. |
| --- | --- |

(64)

Pirmesniais atvejais, kai buvo atliekama atranka ir bendradarbiaujantys eksportuotojai prašė jiems suteikti RER, bendrovių skaičius leido individualiai išnagrinėti kiekvieną prašymą. Atsižvelgiant į precedento neturintį gautų prašymų taikyti RER skaičių, kiekvieną prašymą įvertinti individualiai buvo neįmanoma. Kiti į atranką įtraukti ir neįtraukti eksportuotojai pakartojo, kad jiems turėjo būti suteiktas RER. Pagrįsdami tvirtinimus kai kurie iš jų pateikė savo bendrovių įstatus, norėdami įrodyti, kad jų atvejis nesiskyrė nuo „Golden Step“, vienintelės bendrovės, kuriai buvo suteiktas RER.

| (65) | Šiuo atžvilgiu pažymima, kad šioje procedūroje buvo taikomos pagrindinio reglamento 17 straipsnio atrankos nuostatos. Paskesni neatrinktų eksportuojančių gamintojų pareiškimai nebuvo nagrinėjami, nes pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų užbaigti jį laiku. Kalbant apie paskesnius atrinktų bendrovių tvirtinimus, jie nagrinėjami tolesnėse dalyse, sprendžiant konkrečius klausimus, susijusius su kiekviena iš dviejų šalių, kurios yra susijusios su šia procedūra. |
| --- | --- |

(65)

Šiuo atžvilgiu pažymima, kad šioje procedūroje buvo taikomos pagrindinio reglamento 17 straipsnio atrankos nuostatos. Paskesni neatrinktų eksportuojančių gamintojų pareiškimai nebuvo nagrinėjami, nes pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų užbaigti jį laiku. Kalbant apie paskesnius atrinktų bendrovių tvirtinimus, jie nagrinėjami tolesnėse dalyse, sprendžiant konkrečius klausimus, susijusius su kiekviena iš dviejų šalių, kurios yra susijusios su šia procedūra.

| (66) | Kai kurie eksportuojantys gamintojai teigė, kad Komisija prašymų suteikti RER neįvertino per tris mėnesius nuo procedūros pradžios, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto paskutinėje pastraipoje. |
| --- | --- |

(66)

Kai kurie eksportuojantys gamintojai teigė, kad Komisija prašymų suteikti RER neįvertino per tris mėnesius nuo procedūros pradžios, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto paskutinėje pastraipoje.

| (67) | Nors pašymai suteikti RER buvo įvertinti vėliau kaip po trijų mėnesių nuo procedūros pradžios, eksportuojantiems gamintojams buvo atskirai atskleisti faktai ir aplinkybės, susijusios su jų RER padėtimi, ir jiems buvo suteiktos visos teisės į gynybą. Žinoma, joks sprendimas dėl RER, padarytas prieš nustatant laikinąsias priemones, šalims neigiamo poveikio nedaro. |
| --- | --- |

(67)

Nors pašymai suteikti RER buvo įvertinti vėliau kaip po trijų mėnesių nuo procedūros pradžios, eksportuojantiems gamintojams buvo atskirai atskleisti faktai ir aplinkybės, susijusios su jų RER padėtimi, ir jiems buvo suteiktos visos teisės į gynybą. Žinoma, joks sprendimas dėl RER, padarytas prieš nustatant laikinąsias priemones, šalims neigiamo poveikio nedaro.

| (68) | Kai kurie eksportuojantys gamintojai, kurie jau buvo prašę atlikti individualų nagrinėjimą, pakartojo savo prašymą. Tačiau dėl laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje paaiškintos priežasties KLR ir Vietnamo eksportuojantiems gamintojams joks individualus nagrinėjimas negalėjo būti taikomas. |
| --- | --- |

(68)

Kai kurie eksportuojantys gamintojai, kurie jau buvo prašę atlikti individualų nagrinėjimą, pakartojo savo prašymą. Tačiau dėl laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje paaiškintos priežasties KLR ir Vietnamo eksportuojantiems gamintojams joks individualus nagrinėjimas negalėjo būti taikomas.

| (69) | Taigi, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 53–63 konstatuojamosiose dalyse, atsižvelgiant į didelį bendradarbiavusių KLR ir Vietnamo eksportuojančių gamintojų skaičių, nustatant muitą, taikytiną bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuotojams, buvo pasinaudota tipiškomis atrinktomis bendrovėmis, kaip visais antidempingo atvejais. |
| --- | --- |

(69)

Taigi, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 53–63 konstatuojamosiose dalyse, atsižvelgiant į didelį bendradarbiavusių KLR ir Vietnamo eksportuojančių gamintojų skaičių, nustatant muitą, taikytiną bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuotojams, buvo pasinaudota tipiškomis atrinktomis bendrovėmis, kaip visais antidempingo atvejais.

1.2.   RER nustatymas KLR eksportuojantiems gamintojams

| (70) | Nustačius laikinąsias priemones, dvylika Kinijos eksportuojančių gamintojų, kurie buvo atrinkti ir kurių patalpose buvo atlikti patikrinimai, pareiškė, kad jiems turėjo būti suteiktas RER ir pakartojo anksčiau pateiktus argumentus. |
| --- | --- |

(70)

Nustačius laikinąsias priemones, dvylika Kinijos eksportuojančių gamintojų, kurie buvo atrinkti ir kurių patalpose buvo atlikti patikrinimai, pareiškė, kad jiems turėjo būti suteiktas RER ir pakartojo anksčiau pateiktus argumentus.

| (71) | Viena iš šių dvylikos bendrovių, būtent „Golden Step“ (toliau – GS), atskleidus preliminariąsias išvadas taip pat pareiškė apie svarbų pasikeitimą, įvykusį po jos prašymo suteikti RER nagrinėjimo, ir pateikė įrodymų. Primenama, kad GS prašymas suteikti RER buvo atmestas, nes ji neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijų. Visų pirma sprendimas nesuteikti RER buvo pagrįstas eksporto įsipareigojimu, dėl kurio GS negalėjo laisvai nustatyti pardavimo kiekio be ženklaus valstybės įsikišimo. Tačiau, atskleidus išvadas dėl RER, per nustatytą laikotarpį pastaboms dėl atskleidimo pateikti GS pateikė įrodymų, kad ji de facto ir de jure nėra susijusi su eksporto pardavimo įsipareigojimu. |
| --- | --- |

(71)

Viena iš šių dvylikos bendrovių, būtent „Golden Step“ (toliau – GS), atskleidus preliminariąsias išvadas taip pat pareiškė apie svarbų pasikeitimą, įvykusį po jos prašymo suteikti RER nagrinėjimo, ir pateikė įrodymų. Primenama, kad GS prašymas suteikti RER buvo atmestas, nes ji neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijų. Visų pirma sprendimas nesuteikti RER buvo pagrįstas eksporto įsipareigojimu, dėl kurio GS negalėjo laisvai nustatyti pardavimo kiekio be ženklaus valstybės įsikišimo. Tačiau, atskleidus išvadas dėl RER, per nustatytą laikotarpį pastaboms dėl atskleidimo pateikti GS pateikė įrodymų, kad ji de facto ir de jure nėra susijusi su eksporto pardavimo įsipareigojimu.

| (72) | Tinkamai atsižvelgus į pasikeitusias aplinkybes GS atveju ir į tai, kad atsisakymas suteikti RER buvo pagrįstas tik tuo, kad GS neatitinka 1 kriterijaus, buvo nuspręsta persvarstyti pirminį sprendimą ir suteikti GS RER. |
| --- | --- |

(72)

Tinkamai atsižvelgus į pasikeitusias aplinkybes GS atveju ir į tai, kad atsisakymas suteikti RER buvo pagrįstas tik tuo, kad GS neatitinka 1 kriterijaus, buvo nuspręsta persvarstyti pirminį sprendimą ir suteikti GS RER.

| (73) | Kai kurie su atsisakymu suteikti RER susiję gamintojai teigė, kad kitose antidempingo procedūrose dėl nuorodos į pardavimo apribojimus bendrovės įstatuose nebuvo atsisakyta suteikti RER. Pirmiausiai reikėtų pažymėti, kad RER nagrinėjamas kiekvienu atskiru atveju remiantis pateiktais faktais ir neegzistuoja jokio tariamo prieštaravimo kitiems neseniai atliktiems RER tyrimams, kai turimi panašūs faktai. Priešingai, nurodytu atveju eksportuojantis gamintojas laiku pateikė pakeistą bendrovės įstatų variantą, kuriame nebuvo pardavimo apribojimo, ir įrodė, kad jis de facto buvo nesusijęs su tokiais pardavimo apribojimais. |
| --- | --- |

(73)

Kai kurie su atsisakymu suteikti RER susiję gamintojai teigė, kad kitose antidempingo procedūrose dėl nuorodos į pardavimo apribojimus bendrovės įstatuose nebuvo atsisakyta suteikti RER. Pirmiausiai reikėtų pažymėti, kad RER nagrinėjamas kiekvienu atskiru atveju remiantis pateiktais faktais ir neegzistuoja jokio tariamo prieštaravimo kitiems neseniai atliktiems RER tyrimams, kai turimi panašūs faktai. Priešingai, nurodytu atveju eksportuojantis gamintojas laiku pateikė pakeistą bendrovės įstatų variantą, kuriame nebuvo pardavimo apribojimo, ir įrodė, kad jis de facto buvo nesusijęs su tokiais pardavimo apribojimais.

| (74) | Kitos šalys teigė, kad atsisakymas suteikti RER Kinijos batų eksportuotojams neatitiko PPO taisyklių visų pirma dėl to, kad eksportas iš Kinijos nebepriklauso valstybės monopolijai, kaip reikalaujama pagal 1994 m. GATT 1 priedo VI straipsnio 1 dalies antrą papildomą nuostatą kaip sąlyga susitariančiosioms šalims nukrypti nuo normaliosios vertės nustatymo remiantis normaliosios vertės duomenimis, gaunamais iš eksportuojančių šalių. |
| --- | --- |

(74)

Kitos šalys teigė, kad atsisakymas suteikti RER Kinijos batų eksportuotojams neatitiko PPO taisyklių visų pirma dėl to, kad eksportas iš Kinijos nebepriklauso valstybės monopolijai, kaip reikalaujama pagal 1994 m. GATT 1 priedo VI straipsnio 1 dalies antrą papildomą nuostatą kaip sąlyga susitariančiosioms šalims nukrypti nuo normaliosios vertės nustatymo remiantis normaliosios vertės duomenimis, gaunamais iš eksportuojančių šalių.

| (75) | Kai pirmiau minėta papildoma pastaba buvo pateikta, jog buvo laikoma, kad kaip ir tam tikrose kitose šalyse, KLR galioja valstybės monopolija eksportui. Nuo tada buvo svarstomos Kinijoje vykstančios ekonomikos reformos, ir prekybos apsaugos procedūrose Kinija imta traktuoti kitaip. Šiuo metu Kinijos stojimo į PPO protokolo 15 skirsnyje pateikiamos konkrečios nuostatos, kaip reikėtų vertinti Kinijos eksportą prekybos apsaugos procedūrose. Minėtos nuostatos iš tiesų leidžia PPO nariams naudoti „metodus, kurie nebūtų pagrįsti griežtu palyginimu su Kinijos vidaus rinkos kainomis ar sąnaudomis (...), jei tiriami gamintojai negali aiškiai įrodyti, kad panašų produktą gaminančios pramonės įmonės veikia rinkos ekonomikos sąlygomis to produkto gamybos, produkcijos ir pardavimo atžvilgiu“. |
| --- | --- |

(75)

Kai pirmiau minėta papildoma pastaba buvo pateikta, jog buvo laikoma, kad kaip ir tam tikrose kitose šalyse, KLR galioja valstybės monopolija eksportui. Nuo tada buvo svarstomos Kinijoje vykstančios ekonomikos reformos, ir prekybos apsaugos procedūrose Kinija imta traktuoti kitaip. Šiuo metu Kinijos stojimo į PPO protokolo 15 skirsnyje pateikiamos konkrečios nuostatos, kaip reikėtų vertinti Kinijos eksportą prekybos apsaugos procedūrose. Minėtos nuostatos iš tiesų leidžia PPO nariams naudoti „metodus, kurie nebūtų pagrįsti griežtu palyginimu su Kinijos vidaus rinkos kainomis ar sąnaudomis (...), jei tiriami gamintojai negali aiškiai įrodyti, kad panašų produktą gaminančios pramonės įmonės veikia rinkos ekonomikos sąlygomis to produkto gamybos, produkcijos ir pardavimo atžvilgiu“.

| (76) | Kitų vienuolikos atrinktų bendrovių atveju pažymima, kad laiku nebuvo pateikta jokių naujų priežasčių, dėl kurių būtų galima pakeisti sprendimą dėl RER nesuteikimo. |
| --- | --- |

(76)

Kitų vienuolikos atrinktų bendrovių atveju pažymima, kad laiku nebuvo pateikta jokių naujų priežasčių, dėl kurių būtų galima pakeisti sprendimą dėl RER nesuteikimo.

| (77) | Šiame kontekste visų pirma pažymima, kad du atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai pakeistus bendrovės įstatus, kuriuose nebebuvo pardavimo apribojimų, pateikė tik atskleidus galutines išvadas, ir tai buvo padaryta per vėlai, kad pateiktą informaciją būtų galima persvarstyti, nes tuo metu pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 1 dalį nebuvo likę pakankamai laiko patikrinimui. Tačiau bet kokiu atveju minėtos bendrovės neatitiko RER normų ne tik dėl pardavimo apribojimų (1 kriterijus). |
| --- | --- |

(77)

Šiame kontekste visų pirma pažymima, kad du atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai pakeistus bendrovės įstatus, kuriuose nebebuvo pardavimo apribojimų, pateikė tik atskleidus galutines išvadas, ir tai buvo padaryta per vėlai, kad pateiktą informaciją būtų galima persvarstyti, nes tuo metu pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 1 dalį nebuvo likę pakankamai laiko patikrinimui. Tačiau bet kokiu atveju minėtos bendrovės neatitiko RER normų ne tik dėl pardavimo apribojimų (1 kriterijus).

| (78) | Į kitas šių bendrovių pastabas jau buvo atsakyta laikinojo reglamento 69–77 konstatuojamosiose dalyse. Taigi jose pateiktos išvados patvirtinamos, ir sprendimas vienuolikai bendrovių nesuteikti RER lieka galioti. |
| --- | --- |

(78)

Į kitas šių bendrovių pastabas jau buvo atsakyta laikinojo reglamento 69–77 konstatuojamosiose dalyse. Taigi jose pateiktos išvados patvirtinamos, ir sprendimas vienuolikai bendrovių nesuteikti RER lieka galioti.

1.3.   RER nustatymas Vietnamo eksportuojantiems gamintojams

| (79) | Nustačius laikinąsias priemones, septyni atrinkti Vietnamo eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jiems turėjo būti suteiktas RER, ir pakartojo anksčiau pateiktus argumentus nepateikdami pakankamų naujų įrodymų. Į šias pastabas jau buvo atsakyta laikinojo reglamento 78–90 konstatuojamosiose dalyse. Taigi pirmiau minėtose laikinojo reglamento konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos, ir sprendimas aštuonioms bendrovėms nesuteikti RER lieka galioti. |
| --- | --- |

(79)

Nustačius laikinąsias priemones, septyni atrinkti Vietnamo eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jiems turėjo būti suteiktas RER, ir pakartojo anksčiau pateiktus argumentus nepateikdami pakankamų naujų įrodymų. Į šias pastabas jau buvo atsakyta laikinojo reglamento 78–90 konstatuojamosiose dalyse. Taigi pirmiau minėtose laikinojo reglamento konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos, ir sprendimas aštuonioms bendrovėms nesuteikti RER lieka galioti.

| (80) | Du atrinkti Vietnamo eksportuojantys gamintojai teigė, kad jiems turėjo būti suteiktas RER, nes priežastys, kuriomis vadovaujantis GS buvo suteiktas RER, tinka ir jiems. Jų supratimu jiems RER nebuvo suteiktas: i) dėl pardavimo apribojimų verslo licencijoje (VL) ir bendrovės įstatuose bei ii) dėl to, kad yra susijusios bendrovės ir 100 % valstybei priklausančios bendrovės sutartis. Bendrovės teigė, kad tokios aplinkybės buvo susijusios ir su Kinijos eksportuojančiu gamintoju GS ir dėl to jų atžvilgiu turėjo būti priimtas toks pat sprendimas, kaip ir sprendimas dėl GS. |
| --- | --- |

(80)

Du atrinkti Vietnamo eksportuojantys gamintojai teigė, kad jiems turėjo būti suteiktas RER, nes priežastys, kuriomis vadovaujantis GS buvo suteiktas RER, tinka ir jiems. Jų supratimu jiems RER nebuvo suteiktas: i) dėl pardavimo apribojimų verslo licencijoje (VL) ir bendrovės įstatuose bei ii) dėl to, kad yra susijusios bendrovės ir 100 % valstybei priklausančios bendrovės sutartis. Bendrovės teigė, kad tokios aplinkybės buvo susijusios ir su Kinijos eksportuojančiu gamintoju GS ir dėl to jų atžvilgiu turėjo būti priimtas toks pat sprendimas, kaip ir sprendimas dėl GS.

| (81) | Reikėtų pažymėti, kad pagal laikinojo reglamento 78–90 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus paaiškinimus dviems minėtoms Vietnamo bendrovėms RER nebuvo suteiktas dėl to, kad jos neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1, 2 ir 3 kriterijų. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad minėtos dvi bendrovės turi investicijų licencijas, pagal kurias nustatomi kiekybiniai pardavimo apribojimai. Šie apribojimai nebuvo panaikinti nei TL, nei vėliau. Be to, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 89 konstatuojamojoje dalyje, šios dvi bendrovės nepateikė paraiškos suteikti RER vienam su jomis susijusiam gamintojui Vietname. Todėl buvo neįmanoma nuspręsti, kad visa grupė atitiktų visas RER keliamas sąlygas. Faktu, kad ši susijusi bendrovė turi gaminių perdirbimo sutartį su valstybei priklausančia bendrove, nebuvo remiamasi priimant sprendimą dėl RER, nes Komisija negalėjo priimti sprendimo dėl paraiškos gauti RER, kuri nebuvo pateikta. Todėl daroma išvada, kad tikroji padėtis, susijusi su minėtais dviem Vietnamo eksportuojančiais gamintojais, yra nepanaši į GS. Taigi pateikti argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(81)

Reikėtų pažymėti, kad pagal laikinojo reglamento 78–90 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus paaiškinimus dviems minėtoms Vietnamo bendrovėms RER nebuvo suteiktas dėl to, kad jos neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1, 2 ir 3 kriterijų. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad minėtos dvi bendrovės turi investicijų licencijas, pagal kurias nustatomi kiekybiniai pardavimo apribojimai. Šie apribojimai nebuvo panaikinti nei TL, nei vėliau. Be to, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 89 konstatuojamojoje dalyje, šios dvi bendrovės nepateikė paraiškos suteikti RER vienam su jomis susijusiam gamintojui Vietname. Todėl buvo neįmanoma nuspręsti, kad visa grupė atitiktų visas RER keliamas sąlygas. Faktu, kad ši susijusi bendrovė turi gaminių perdirbimo sutartį su valstybei priklausančia bendrove, nebuvo remiamasi priimant sprendimą dėl RER, nes Komisija negalėjo priimti sprendimo dėl paraiškos gauti RER, kuri nebuvo pateikta. Todėl daroma išvada, kad tikroji padėtis, susijusi su minėtais dviem Vietnamo eksportuojančiais gamintojais, yra nepanaši į GS. Taigi pateikti argumentai turėjo būti atmesti.

2.   INDIVIDUALUS REŽIMAS (IR)

2.1.   IR nustatymas KLR eksportuojantiems gamintojams

| (82) | Nustačius laikinąsias priemones kai kurie Kinijos atrinkti eksportuojantys gamintojai teigė, kad jiems turėjo būti suteiktas IR, ir pakartojo anksčiau pateiktus argumentus laiku nepateikdami jokių naujų įrodymų. Šiame kontekste visų pirma pažymima, kad du atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai pakeistus bendrovės įstatus, kuriuose nebebuvo pardavimo apribojimų, pateikė tik atskleidus galutines išvadas. Tai buvo per vėlu, kad pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 1 dalį pateiktą informaciją būtų galima tinkamai patikrinti. |
| --- | --- |

(82)

Nustačius laikinąsias priemones kai kurie Kinijos atrinkti eksportuojantys gamintojai teigė, kad jiems turėjo būti suteiktas IR, ir pakartojo anksčiau pateiktus argumentus laiku nepateikdami jokių naujų įrodymų. Šiame kontekste visų pirma pažymima, kad du atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai pakeistus bendrovės įstatus, kuriuose nebebuvo pardavimo apribojimų, pateikė tik atskleidus galutines išvadas. Tai buvo per vėlu, kad pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 1 dalį pateiktą informaciją būtų galima tinkamai patikrinti.

| (83) | Taigi dėl laikinojo reglamento 94 konstatuojamojoje dalyje pateiktų priežasčių šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(83)

Taigi dėl laikinojo reglamento 94 konstatuojamojoje dalyje pateiktų priežasčių šie tvirtinimai turėjo būti atmesti.

| (84) | Kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad atsisakant Kinijos eksportuojantiems gamintojams suteikti IR, buvo pažeistas Kinijos stojimo į PPO protokolo 15 skirsnis ir atitinkamai ADS 6 straipsnio 10 dalis. |
| --- | --- |

(84)

Kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad atsisakant Kinijos eksportuojantiems gamintojams suteikti IR, buvo pažeistas Kinijos stojimo į PPO protokolo 15 skirsnis ir atitinkamai ADS 6 straipsnio 10 dalis.

| (85) | Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Visų pirma ADS nėra tiesiogiai taikomas Bendrijoje. Antra, ADS 6 straipsnio 10 dalyje nustatyta tik bendroji taisyklė dėl eksportuotojų, kuriems nustatyti individualūs skirtumai. Tačiau ne rinkos ekonomikos sąlygomis nuo bendrosios taisyklės leidžiančios nukrypti nuostatos taip pat numatomos PPO teisės aktuose, pvz., pagal 1994 m. GATT 1 priedo VI straipsnio 1 dalies antrą papildomą nuostatą. Iš tikrųjų Kinijos eksportuotojų padėtis yra labiau susijusi su Kinijos stojimo į PPO protokolu. Tačiau minėto protokolo 15 skirsnyje negalima įžvelgti jokio įpareigojimo skirti individualius skirtumus eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(85)

Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Visų pirma ADS nėra tiesiogiai taikomas Bendrijoje. Antra, ADS 6 straipsnio 10 dalyje nustatyta tik bendroji taisyklė dėl eksportuotojų, kuriems nustatyti individualūs skirtumai. Tačiau ne rinkos ekonomikos sąlygomis nuo bendrosios taisyklės leidžiančios nukrypti nuostatos taip pat numatomos PPO teisės aktuose, pvz., pagal 1994 m. GATT 1 priedo VI straipsnio 1 dalies antrą papildomą nuostatą. Iš tikrųjų Kinijos eksportuotojų padėtis yra labiau susijusi su Kinijos stojimo į PPO protokolu. Tačiau minėto protokolo 15 skirsnyje negalima įžvelgti jokio įpareigojimo skirti individualius skirtumus eksportuojantiems gamintojams.

| (86) | Be to, šalys teigė, kad pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalis, kurioje nustatytos taisyklės dėl individualaus režimo, neatitinka PPO teisės aktų. |
| --- | --- |

(86)

Be to, šalys teigė, kad pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalis, kurioje nustatytos taisyklės dėl individualaus režimo, neatitinka PPO teisės aktų.

| (87) | Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas ne tik dėl to, kad PPO taisyklės nėra tiesiogiai taikomos Bendrijoje, bet ir dėl to, kad jos nekliudo taikyti: i) RER ir ii) IR dviejų etapų metodų. |
| --- | --- |

(87)

Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas ne tik dėl to, kad PPO taisyklės nėra tiesiogiai taikomos Bendrijoje, bet ir dėl to, kad jos nekliudo taikyti: i) RER ir ii) IR dviejų etapų metodų.

| (88) | Keturi Kinijos eksportuotojai pakartojo tvirtinimus dėl individualaus nagrinėjimo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 7 konstatuojamojoje dalyje. Buvo teigiama, kad jei buvo tiriamos dvylika Kinijos atrinktų bendrovių, būtų buvę praktiška tirti dar keturias. |
| --- | --- |

(88)

Keturi Kinijos eksportuotojai pakartojo tvirtinimus dėl individualaus nagrinėjimo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 7 konstatuojamojoje dalyje. Buvo teigiama, kad jei buvo tiriamos dvylika Kinijos atrinktų bendrovių, būtų buvę praktiška tirti dar keturias.

| (89) | Tačiau dėl laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje jau pateiktų priežasčių šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(89)

Tačiau dėl laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje jau pateiktų priežasčių šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (90) | Kitas eksportuojantis gamintojas paprašė taikyti IR jau nustačius laikinąsias priemones. Šis gamintojas pradėjo veiklą pasibaigus pirminiam TL. Dėl tos pačios pirmiau minėtos priežasties individualaus šios bendrovės privalumų vertinimo nebuvo galima atlikti. Be to, buvo nustatyta, kad bendrovės įstatuose buvo nustatytas eksporto įsipareigojimas. Taip pat ši bendrovė naudojosi mokesčių paskatomis priklausomai nuo eksporto, viršijančio tam tikrą bendrovės bendro pardavimo dalį. Šiomis aplinkybėmis bet kokiu atveju šiai bendrovei nebūtų įmanoma suteikti IR. |
| --- | --- |

(90)

Kitas eksportuojantis gamintojas paprašė taikyti IR jau nustačius laikinąsias priemones. Šis gamintojas pradėjo veiklą pasibaigus pirminiam TL. Dėl tos pačios pirmiau minėtos priežasties individualaus šios bendrovės privalumų vertinimo nebuvo galima atlikti. Be to, buvo nustatyta, kad bendrovės įstatuose buvo nustatytas eksporto įsipareigojimas. Taip pat ši bendrovė naudojosi mokesčių paskatomis priklausomai nuo eksporto, viršijančio tam tikrą bendrovės bendro pardavimo dalį. Šiomis aplinkybėmis bet kokiu atveju šiai bendrovei nebūtų įmanoma suteikti IR.

2.2.   IR nustatymas Vietnamo eksportuojantiems gamintojams

| (91) | Nustačius laikinąsias priemones šeši atrinkti Vietnamo eksportuojantys gamintojai teigė, kad jiems turėjo būti suteiktas IR. |
| --- | --- |

(91)

Nustačius laikinąsias priemones šeši atrinkti Vietnamo eksportuojantys gamintojai teigė, kad jiems turėjo būti suteiktas IR.

| (92) | Bendrovės, kurioms IR buvo nesuteiktas, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies a punktu, tik pakartojo savo tvirtinimą, kad jų eksporto kiekis yra nustatomas laisvai. Primenama, kad jų pardavimo eksportui kiekis buvo nustatytas bendrovių investicijų licencijose ir dėl to buvo laikoma, kad bendrovės negali pačios laisvai nustatyti kiekio, nes dėl bet kokio nukrypimo nuo jų investicijų licencijoje nustatyto santykio reikėtų iš anksto keisti licenciją, o keitimą turėtų patvirtinti valdžios institucijos. Nors šie eksportuotojai teigė, kad bendrovė, remdamasi ekonominėmis aplinkybėmis, laisvai nustato santykį, manoma, kad nėra priežasties eksporto santykį nustatyti investicijų licencijoje, tokiu būdu aiškiai uždraudžiant bendrovei parduoti dalį jos produkcijos vidaus rinkoje. Tokiomis aplinkybėmis minėta bendrovė jau negali laisvai nuspręsti, ar bet kuriuo metu ji norėtų vidaus rinkoje parduoti daugiau, nei leidžiama pagal licenciją, nes tai priklauso nuo išankstinio valdžios institucijų sutikimo. |
| --- | --- |

(92)

Bendrovės, kurioms IR buvo nesuteiktas, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies a punktu, tik pakartojo savo tvirtinimą, kad jų eksporto kiekis yra nustatomas laisvai. Primenama, kad jų pardavimo eksportui kiekis buvo nustatytas bendrovių investicijų licencijose ir dėl to buvo laikoma, kad bendrovės negali pačios laisvai nustatyti kiekio, nes dėl bet kokio nukrypimo nuo jų investicijų licencijoje nustatyto santykio reikėtų iš anksto keisti licenciją, o keitimą turėtų patvirtinti valdžios institucijos. Nors šie eksportuotojai teigė, kad bendrovė, remdamasi ekonominėmis aplinkybėmis, laisvai nustato santykį, manoma, kad nėra priežasties eksporto santykį nustatyti investicijų licencijoje, tokiu būdu aiškiai uždraudžiant bendrovei parduoti dalį jos produkcijos vidaus rinkoje. Tokiomis aplinkybėmis minėta bendrovė jau negali laisvai nuspręsti, ar bet kuriuo metu ji norėtų vidaus rinkoje parduoti daugiau, nei leidžiama pagal licenciją, nes tai priklauso nuo išankstinio valdžios institucijų sutikimo.

| (93) | Viena iš bendrovių, kuriai IR buvo nesuteiktas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies c punktu, teigė, kad Komisijos sprendimas nesuteikti IR buvo nepakankamai pagrįstas. Tačiau ši bendrovė yra 100 % valstybės valdoma bendrovė, ir dėl to didžioji dalis akcijų priklauso valstybei, kuri taip pat skiria vadovybę, o ne privatiems asmenims. Be to, buvo nustatyta, kad ši bendrovė yra susijusi su bendrove, kuri neatitiko reikalavimų RER ar IR gauti. Atsižvelgiant į tai, kad jei šioms dviems susijusioms bendrovėms būtų taikomos skirtingos muitų normos, iškiltų pavojus pažeisti priemones, o atsižvelgiant į nuoseklią praktiką nagrinėti, ar susijusių bendrovių grupė atitinka sąlygas RER arba IR gauti, nebuvo galima nustatyti, kad visa grupė atitiktų visas sąlygas IR gauti. |
| --- | --- |

(93)

Viena iš bendrovių, kuriai IR buvo nesuteiktas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies c punktu, teigė, kad Komisijos sprendimas nesuteikti IR buvo nepakankamai pagrįstas. Tačiau ši bendrovė yra 100 % valstybės valdoma bendrovė, ir dėl to didžioji dalis akcijų priklauso valstybei, kuri taip pat skiria vadovybę, o ne privatiems asmenims. Be to, buvo nustatyta, kad ši bendrovė yra susijusi su bendrove, kuri neatitiko reikalavimų RER ar IR gauti. Atsižvelgiant į tai, kad jei šioms dviems susijusioms bendrovėms būtų taikomos skirtingos muitų normos, iškiltų pavojus pažeisti priemones, o atsižvelgiant į nuoseklią praktiką nagrinėti, ar susijusių bendrovių grupė atitinka sąlygas RER arba IR gauti, nebuvo galima nustatyti, kad visa grupė atitiktų visas sąlygas IR gauti.

| (94) | Tokiomis aplinkybėmis patvirtinamos laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje padarytos išvados. |
| --- | --- |

(94)

Tokiomis aplinkybėmis patvirtinamos laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje padarytos išvados.

| (95) | Dvi pastarosios bendrovės nepateikė jokių naujų įrodymų. |
| --- | --- |

(95)

Dvi pastarosios bendrovės nepateikė jokių naujų įrodymų.

| (96) | Todėl dėl tos pačios, kaip laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje paaiškintos, priežasties buvo manoma, kad sprendimas nesuteikti IR aštuonioms Vietnamo bendrovėms turėtų likti galioti. |
| --- | --- |

(96)

Todėl dėl tos pačios, kaip laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje paaiškintos, priežasties buvo manoma, kad sprendimas nesuteikti IR aštuonioms Vietnamo bendrovėms turėtų likti galioti.

| (97) | Neatrinktų eksportuojančių gamintojų tvirtinimai dėl IR suteikimo aptarti pirmiau atitinkamoje dalyje. |
| --- | --- |

(97)

Neatrinktų eksportuojančių gamintojų tvirtinimai dėl IR suteikimo aptarti pirmiau atitinkamoje dalyje.

3.   NORMALIOJI VERTĖ

3.1.   Normaliosios vertės nustatymas eksportuojančiam gamintojui, kuriam suteiktas RER

| (98) | Normaliosios vertės vieninteliam eksportuojančiam gamintojui, kuriam suteiktas RER, nustatymas turėtų būti pagrįstas jo pateiktais duomenimis apie pardavimą vidaus rinkoje ir gamybos sąnaudas. Šie duomenys buvo patikrinti tiriamosios bendrovės patalpose. |
| --- | --- |

(98)

Normaliosios vertės vieninteliam eksportuojančiam gamintojui, kuriam suteiktas RER, nustatymas turėtų būti pagrįstas jo pateiktais duomenimis apie pardavimą vidaus rinkoje ir gamybos sąnaudas. Šie duomenys buvo patikrinti tiriamosios bendrovės patalpose.

| (99) | Kalbant apie normaliosios vertės nustatymą, Komisija pirmiausiai nustatė, kad tiriamasis eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu nevykdė pardavimo vidaus rinkoje. Todėl normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti remiantis atitinkamomis eksportuojančio gamintojo vidaus kainomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje. Atitinkamai turėjo būti taikomas kitas metodas. |
| --- | --- |

(99)

Kalbant apie normaliosios vertės nustatymą, Komisija pirmiausiai nustatė, kad tiriamasis eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu nevykdė pardavimo vidaus rinkoje. Todėl normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti remiantis atitinkamomis eksportuojančio gamintojo vidaus kainomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje. Atitinkamai turėjo būti taikomas kitas metodas.

| (100) | Todėl buvo tikrinama, ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą būtų galima naudoti kitų KLR pardavėjų ar gamintojų kainas. Tačiau jokiam kitam KLR eksportuojančiam gamintojui nebuvo suteiktas RER. Todėl buvo neįmanoma naudotis tokių eksportuojančių gamintojų vidaus kainomis. |
| --- | --- |

(100)

Todėl buvo tikrinama, ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą būtų galima naudoti kitų KLR pardavėjų ar gamintojų kainas. Tačiau jokiam kitam KLR eksportuojančiam gamintojui nebuvo suteiktas RER. Todėl buvo neįmanoma naudotis tokių eksportuojančių gamintojų vidaus kainomis.

| (101) | Atsižvelgiant į tai, kad nustatant normaliąją vertę buvo negalima naudotis vidaus kainomis, apskaičiuotą normaliąją vertę reikėjo nustatyti remiantis tiriamojo gamintojo sąnaudomis. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų batų modelio gamybos sąnaudų, prireikus patikslintų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) išlaidų sumą bei pagrįstą pelno skirtumą. |
| --- | --- |

(101)

Atsižvelgiant į tai, kad nustatant normaliąją vertę buvo negalima naudotis vidaus kainomis, apskaičiuotą normaliąją vertę reikėjo nustatyti remiantis tiriamojo gamintojo sąnaudomis. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų batų modelio gamybos sąnaudų, prireikus patikslintų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) išlaidų sumą bei pagrįstą pelno skirtumą.

| (102) | Kadangi eksportuojantis gamintojas, kuriam buvo suteiktas RER, nevykdė pardavimo vidaus rinkoje ir jokiam kitam Kinijos eksportuojančiam gamintojui nebuvo suteiktas RER, PBA ir pelnas turėjo būti nustatyti remiantis bet kuriuo kitu pagrįstu metodu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(102)

Kadangi eksportuojantis gamintojas, kuriam buvo suteiktas RER, nevykdė pardavimo vidaus rinkoje ir jokiam kitam Kinijos eksportuojančiam gamintojui nebuvo suteiktas RER, PBA ir pelnas turėjo būti nustatyti remiantis bet kuriuo kitu pagrįstu metodu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą.

| (103) | Todėl Komisija naudojosi Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo neseniai suteiktas RER vykdant kitus tyrimus ir kurie vykdė pardavimą vidaus rinkoje įprastinėmis prekybos sąlygomis, PBA ir pelno normomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(103)

Todėl Komisija naudojosi Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo neseniai suteiktas RER vykdant kitus tyrimus ir kurie vykdė pardavimą vidaus rinkoje įprastinėmis prekybos sąlygomis, PBA ir pelno normomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje.

| (104) | Minėtuose tyrimuose nustatytas PBA ir pelno vidurkio normas sudarė tiriamojo eksportuojančio gamintojo patirtos gamybos sąnaudos, susijusios su eksportuojamais modeliais. |
| --- | --- |

(104)

Minėtuose tyrimuose nustatytas PBA ir pelno vidurkio normas sudarė tiriamojo eksportuojančio gamintojo patirtos gamybos sąnaudos, susijusios su eksportuojamais modeliais.

3.2.   Normaliosios vertės nustatymas analogiškoje šalyje

| (105) | Kai kurios šalys tvirtino, kad Brazilijos pasirinkimas analogiška šalimi tik dėl vienos arba pagrindinės priežasties, būtent, tipiško vidaus pardavimo, buvo netinkamas, palyginti su kitomis siūlytomis analogiškomis šalimis. |
| --- | --- |

(105)

Kai kurios šalys tvirtino, kad Brazilijos pasirinkimas analogiška šalimi tik dėl vienos arba pagrindinės priežasties, būtent, tipiško vidaus pardavimo, buvo netinkamas, palyginti su kitomis siūlytomis analogiškomis šalimis.

| (106) | Pirma, reikėtų pabrėžti, kad tipiškas vidaus pardavimas nebuvo vienintelė priežastis pasirenkant Braziliją. Primenama, kad laikinojo reglamento 109–123 konstatuojamosiose dalyse buvo nagrinėjami kiti veiksniai, kaip antai konkurencija Brazilijos rinkoje, gamybos struktūrų sąnaudų skirtumas, įskaitant galimybes gauti žaliavas, ir Brazilijos gamintojų žinios bei patirtis, ir buvo priimta ta pati išvada. Beje, buvo nustatyta, kad Brazilijos pasirinkimas buvo netgi tinkamesnis, atsižvelgiant į sprendimą į aptariamo produkto apibrėžimo sritį neįtraukti STAF, nes, priešingai nei kitos pirmiau minėtų šalių siūlomos analogiškos šalys, Brazilijos bendrovės beveik negamina STAF. Kalbant apie kitus veiksnius, kuriais remiasi suinteresuotosios šalys, kaip antai socialinė ir ekonominė bei kultūrinė raida arba darbo sąnaudos, jie nebuvo laikomi tinkamais nustatyti, ar Brazilija yra tinkama analogiška šalis. Be to, ekonominės raidos prasme Brazilija nelabai skiriasi nuo kitų siūlytų analogiškų šalių, pvz., Tailando ar Indonezijos. Todėl buvo laikoma, kad Brazilija buvo pasirinkta pagrįstai. |
| --- | --- |

(106)

Pirma, reikėtų pabrėžti, kad tipiškas vidaus pardavimas nebuvo vienintelė priežastis pasirenkant Braziliją. Primenama, kad laikinojo reglamento 109–123 konstatuojamosiose dalyse buvo nagrinėjami kiti veiksniai, kaip antai konkurencija Brazilijos rinkoje, gamybos struktūrų sąnaudų skirtumas, įskaitant galimybes gauti žaliavas, ir Brazilijos gamintojų žinios bei patirtis, ir buvo priimta ta pati išvada. Beje, buvo nustatyta, kad Brazilijos pasirinkimas buvo netgi tinkamesnis, atsižvelgiant į sprendimą į aptariamo produkto apibrėžimo sritį neįtraukti STAF, nes, priešingai nei kitos pirmiau minėtų šalių siūlomos analogiškos šalys, Brazilijos bendrovės beveik negamina STAF. Kalbant apie kitus veiksnius, kuriais remiasi suinteresuotosios šalys, kaip antai socialinė ir ekonominė bei kultūrinė raida arba darbo sąnaudos, jie nebuvo laikomi tinkamais nustatyti, ar Brazilija yra tinkama analogiška šalis. Be to, ekonominės raidos prasme Brazilija nelabai skiriasi nuo kitų siūlytų analogiškų šalių, pvz., Tailando ar Indonezijos. Todėl buvo laikoma, kad Brazilija buvo pasirinkta pagrįstai.

| (107) | Be to, vien tik tai, kad analogiškos šalies vidaus pardavimas buvo mažesnis, nei minimalus 5 % lygis, nebūtinai reiškia, kad ta šalis būtų netinkama, o vidaus pardavimo procentas kai kurių šalių pasiūlytame Tailande ir Indonezijoje, sudarantis mažiau nei 2 %, bet kokiu atveju rodo, kad tos rinkos yra mažiau tipiškos nei Brazilijos. |
| --- | --- |

(107)

Be to, vien tik tai, kad analogiškos šalies vidaus pardavimas buvo mažesnis, nei minimalus 5 % lygis, nebūtinai reiškia, kad ta šalis būtų netinkama, o vidaus pardavimo procentas kai kurių šalių pasiūlytame Tailande ir Indonezijoje, sudarantis mažiau nei 2 %, bet kokiu atveju rodo, kad tos rinkos yra mažiau tipiškos nei Brazilijos.

| (108) | Be to, vidaus pardavimo lygis, nors tai ir nebuvo vienintele Brazilijos pasirinkimo priežastimi, buvo itin susijęs su šiuo konkrečiu atveju, atsižvelgiant į didelį skaičių įvairių rūšių batų, kurie yra gaminami tiriamosiose šalyse ir kuriuos reikia palyginti su analogiškoje šalyje gaminama avalyne, kuri būtų panašiausia į tiriamosiose šalyse gaminamą avalynę. |
| --- | --- |

(108)

Be to, vidaus pardavimo lygis, nors tai ir nebuvo vienintele Brazilijos pasirinkimo priežastimi, buvo itin susijęs su šiuo konkrečiu atveju, atsižvelgiant į didelį skaičių įvairių rūšių batų, kurie yra gaminami tiriamosiose šalyse ir kuriuos reikia palyginti su analogiškoje šalyje gaminama avalyne, kuri būtų panašiausia į tiriamosiose šalyse gaminamą avalynę.

| (109) | Kai kurios šalys teigė, kad artimai palyginamų produktų kontrolės numerių (PKN), kuriuos naudojo Komisija priimdama laikinąjį sprendimą, naudojimas neleistų atlikti tikslaus ir teisingo eksporto kainų ir normaliosios vertės palyginimo. Pažymima, kad, be abejonės, ne visiems eksportuojančių šalių parduodamiems PKN buvo galima rasti atitikmenį Brazilijoje. Šiomis aplinkybėmis tinkamiausiu metodu buvo laikomas labiausiai panašių PKN pasirinkimas, kad būtų atliktas teisingas palyginimas. Be to, patikslinimai (pvz., vaikiški batai, odos kokybė) buvo padaryti atkreipiant dėmesį į didelius eksportuojančių šalių eksportuojamų batų ir labai panašių Brazilijoje parduodamų rūšių batų savybių skirtumus. Šios savybės buvo arba nenumatytos PKN plane jo parengimo pradžioje, arba buvo neišsamiai nurodytos suinteresuotųjų šalių pateiktuose duomenyse. |
| --- | --- |

(109)

Kai kurios šalys teigė, kad artimai palyginamų produktų kontrolės numerių (PKN), kuriuos naudojo Komisija priimdama laikinąjį sprendimą, naudojimas neleistų atlikti tikslaus ir teisingo eksporto kainų ir normaliosios vertės palyginimo. Pažymima, kad, be abejonės, ne visiems eksportuojančių šalių parduodamiems PKN buvo galima rasti atitikmenį Brazilijoje. Šiomis aplinkybėmis tinkamiausiu metodu buvo laikomas labiausiai panašių PKN pasirinkimas, kad būtų atliktas teisingas palyginimas. Be to, patikslinimai (pvz., vaikiški batai, odos kokybė) buvo padaryti atkreipiant dėmesį į didelius eksportuojančių šalių eksportuojamų batų ir labai panašių Brazilijoje parduodamų rūšių batų savybių skirtumus. Šios savybės buvo arba nenumatytos PKN plane jo parengimo pradžioje, arba buvo neišsamiai nurodytos suinteresuotųjų šalių pateiktuose duomenyse.

| (110) | Dar primenama, kad bendras Brazilijos bendradarbiaujančių gamintojų odinės avalynės pardavimas yra didesnis nei bendras norinčių bendradarbiauti gamintojų iš kitų siūlomų Indonezijos, Indijos ir Tailando analogiškų šalių pardavimas. Todėl buvo manoma, kad Brazilijos bendrovių gaminamų produktų asortimentas tikriausiai turėjo būti didesnis, nei kitose tiriamosiose šalyse gaminamų produktų asortimentas. Todėl buvo laikoma, kad Brazilijos batų rūšių palyginamumas su Kinijos ir (arba) Vietnamo batų rūšimis būtų labiau tikėtinas. |
| --- | --- |

(110)

Dar primenama, kad bendras Brazilijos bendradarbiaujančių gamintojų odinės avalynės pardavimas yra didesnis nei bendras norinčių bendradarbiauti gamintojų iš kitų siūlomų Indonezijos, Indijos ir Tailando analogiškų šalių pardavimas. Todėl buvo manoma, kad Brazilijos bendrovių gaminamų produktų asortimentas tikriausiai turėjo būti didesnis, nei kitose tiriamosiose šalyse gaminamų produktų asortimentas. Todėl buvo laikoma, kad Brazilijos batų rūšių palyginamumas su Kinijos ir (arba) Vietnamo batų rūšimis būtų labiau tikėtinas.

| (111) | Iš tikrųjų šešios Tailando bendrovės, dvi Indonezijos bendrovės ir viena Indijos bendrovė atitinkamai pranešė, kad bendras pardavimas (t. y. vidaus rinkoje ir eksportui) sudarė mažiau nei 8 milijonus batų porų (t. y. mažiau nei 5 % tiriamojo eksporto), o aštuonios bendradarbiavusios Brazilijos bendrovės pranešė, kad iš viso parduoda daugiau nei 40 milijonų batų porų, iš kurių daugiau nei 18 milijonų porų parduoda tos trys bendrovės, kurių duomenys buvo naudojami. Tokiomis aplinkybėmis akivaizdu, kad tikimybė, jog Brazilijos gaminami modeliai būtų panašūs į tiriamųjų šalių parduodamus modelius, yra didesnė nei Tailando, Indijos ar Indonezijos bendrovių atveju. |
| --- | --- |

(111)

Iš tikrųjų šešios Tailando bendrovės, dvi Indonezijos bendrovės ir viena Indijos bendrovė atitinkamai pranešė, kad bendras pardavimas (t. y. vidaus rinkoje ir eksportui) sudarė mažiau nei 8 milijonus batų porų (t. y. mažiau nei 5 % tiriamojo eksporto), o aštuonios bendradarbiavusios Brazilijos bendrovės pranešė, kad iš viso parduoda daugiau nei 40 milijonų batų porų, iš kurių daugiau nei 18 milijonų porų parduoda tos trys bendrovės, kurių duomenys buvo naudojami. Tokiomis aplinkybėmis akivaizdu, kad tikimybė, jog Brazilijos gaminami modeliai būtų panašūs į tiriamųjų šalių parduodamus modelius, yra didesnė nei Tailando, Indijos ar Indonezijos bendrovių atveju.

| (112) | Viena šalis teigė, kad Brazilijos produkcijos asortimentas nėra toks platus ir įvairus kaip tiriamųjų šalių produkcijos. Tačiau atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galima pagrįstai manyti, kad Brazilijos bendrovių, kurios pateikė būtiną informaciją ir kurių pardavimas (vidaus rinkoje ir eksportui), kaip nustatyta, buvo 6–13 kartų didesnis nei apie savo pardavimą pranešusių Indijos, Indonezijos ar Tailando bendrovių, produktų asortimentas yra platus ir įvairus. |
| --- | --- |

(112)

Viena šalis teigė, kad Brazilijos produkcijos asortimentas nėra toks platus ir įvairus kaip tiriamųjų šalių produkcijos. Tačiau atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galima pagrįstai manyti, kad Brazilijos bendrovių, kurios pateikė būtiną informaciją ir kurių pardavimas (vidaus rinkoje ir eksportui), kaip nustatyta, buvo 6–13 kartų didesnis nei apie savo pardavimą pranešusių Indijos, Indonezijos ar Tailando bendrovių, produktų asortimentas yra platus ir įvairus.

| (113) | Suinteresuotosios šalys taip pat nurodė tariamą prieštaravimą tarp laikinojo reglamento 108 konstatuojamosios dalies, kurioje buvo teigiama, kad „Brazilija yra tinkamiausias pasirinkimas, atsižvelgiant į jos vidaus pardavimo reprezentatyvumą, kuris leido išvengti normaliosios vertės skaičiavimo ir galimų įvairių koregavimų“, ir laikinojo reglamento 123 konstatuojamosios dalies, kurioje padaryta išvada, kad odos, kurią naudojo atrinktos bendrovės ir Brazilijos gamintojai, kokybės skirtumas „nėra priežastis Brazilijos nesirinkti tinkama analogiška šalimi, nes fizinių savybių skirtumas gali būti koreguojamas siekiant atsižvelgti į visus odos kokybės skirtumus“. |
| --- | --- |

(113)

Suinteresuotosios šalys taip pat nurodė tariamą prieštaravimą tarp laikinojo reglamento 108 konstatuojamosios dalies, kurioje buvo teigiama, kad „Brazilija yra tinkamiausias pasirinkimas, atsižvelgiant į jos vidaus pardavimo reprezentatyvumą, kuris leido išvengti normaliosios vertės skaičiavimo ir galimų įvairių koregavimų“, ir laikinojo reglamento 123 konstatuojamosios dalies, kurioje padaryta išvada, kad odos, kurią naudojo atrinktos bendrovės ir Brazilijos gamintojai, kokybės skirtumas „nėra priežastis Brazilijos nesirinkti tinkama analogiška šalimi, nes fizinių savybių skirtumas gali būti koreguojamas siekiant atsižvelgti į visus odos kokybės skirtumus“.

| (114) | Tačiau prieštaravimo nėra, nes laikinojo reglamento 108 konstatuojamojoje dalyje tik teigiama, kad Brazilijos pasirinkimas yra tinkamesnis, nes reikėtų atlikti mažiau patikslinimų nei kitų potencialių analogiškų šalių atveju. Be to, akivaizdžiai neįmanoma tyrimo pradiniame etape tiksliai žinoti, kokių patikslinimų vėliau prireiks, kad būtų atliktas tinkamas palyginimas. Tikriausiai tokių patikslinimų taip pat būtų prireikę, jei analogiška šalimi būtų pasirinkta kita šalis. Tačiau atsižvelgiant į nepakankamą kitų siūlomų šalių tipišką vidaus pardavimą ir tikriausiai mažą jų produkcijos asortimentą, galima pagrįstai manyti, kad jų normaliąją vertę būtų reikėję apskaičiuoti ir kad daugiau patikslinimų būtų reikėję atlikti siekiant Tailando, Indonezijos ar Indijos modelius palyginti su tiriamosiose šalyse gaminamais modeliais, nei buvo Brazilijos vidaus pardavimo kainų atveju. |
| --- | --- |

(114)

Tačiau prieštaravimo nėra, nes laikinojo reglamento 108 konstatuojamojoje dalyje tik teigiama, kad Brazilijos pasirinkimas yra tinkamesnis, nes reikėtų atlikti mažiau patikslinimų nei kitų potencialių analogiškų šalių atveju. Be to, akivaizdžiai neįmanoma tyrimo pradiniame etape tiksliai žinoti, kokių patikslinimų vėliau prireiks, kad būtų atliktas tinkamas palyginimas. Tikriausiai tokių patikslinimų taip pat būtų prireikę, jei analogiška šalimi būtų pasirinkta kita šalis. Tačiau atsižvelgiant į nepakankamą kitų siūlomų šalių tipišką vidaus pardavimą ir tikriausiai mažą jų produkcijos asortimentą, galima pagrįstai manyti, kad jų normaliąją vertę būtų reikėję apskaičiuoti ir kad daugiau patikslinimų būtų reikėję atlikti siekiant Tailando, Indonezijos ar Indijos modelius palyginti su tiriamosiose šalyse gaminamais modeliais, nei buvo Brazilijos vidaus pardavimo kainų atveju.

| (115) | Kalbant apie ekonominę raidą ir pajamas vienam gyventojui, nors tai ir laikoma nesusijusiais veiksniais, primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 115 konstatuojamojoje dalyje, remiantis Pasaulio banko pagrindiniais ekonomikos klasifikavimo kriterijais (t. y. bendromis nacionalinėmis pajamomis vienam gyventojui), Brazilija priskiriama tai pačiai kategorijai kaip KLR, Tailandas ir Indonezija. Be to, darbo sąnaudos, susijusios su atrinktais KLR ir Vietnamo eksportuojančiais gamintojais, nebuvo tokios, palyginti su atrinktų gamintojų sąlygomis Brazilijoje, kad dėl jų reikėtų atlikti patikslinimus. Taip pat pažymima, kad minimalūs sąnaudų skirtumai tarp analogiškos šalies ir tiriamosios eksportuojančios šalies nėra labai svarbūs. Iš tikrųjų, kadangi vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi sąnaudos ir kainos apskritai nelaikomos tinkamu pagrindu normaliajai vertei šalyse nustatyti, toks palyginimas prieštarauja tikslui taikyti metodus, nustatytus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(115)

Kalbant apie ekonominę raidą ir pajamas vienam gyventojui, nors tai ir laikoma nesusijusiais veiksniais, primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 115 konstatuojamojoje dalyje, remiantis Pasaulio banko pagrindiniais ekonomikos klasifikavimo kriterijais (t. y. bendromis nacionalinėmis pajamomis vienam gyventojui), Brazilija priskiriama tai pačiai kategorijai kaip KLR, Tailandas ir Indonezija. Be to, darbo sąnaudos, susijusios su atrinktais KLR ir Vietnamo eksportuojančiais gamintojais, nebuvo tokios, palyginti su atrinktų gamintojų sąlygomis Brazilijoje, kad dėl jų reikėtų atlikti patikslinimus. Taip pat pažymima, kad minimalūs sąnaudų skirtumai tarp analogiškos šalies ir tiriamosios eksportuojančios šalies nėra labai svarbūs. Iš tikrųjų, kadangi vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi sąnaudos ir kainos apskritai nelaikomos tinkamu pagrindu normaliajai vertei šalyse nustatyti, toks palyginimas prieštarauja tikslui taikyti metodus, nustatytus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

| (116) | Kai kurios šalys teigė, kad Brazilija nėra tinkama analogiška šalis dėl tariamai šiaurinėje šalies teritorijoje avalynės gamintojams teikiamų subsidijų. Pagal šias šalis tokių subsidijų tikslas – pritraukti avalynės gamybą į šiaurinę Brazilijos dalį, tokiu būdu darant poveikį rinkos konkurencingumui. |
| --- | --- |

(116)

Kai kurios šalys teigė, kad Brazilija nėra tinkama analogiška šalis dėl tariamai šiaurinėje šalies teritorijoje avalynės gamintojams teikiamų subsidijų. Pagal šias šalis tokių subsidijų tikslas – pritraukti avalynės gamybą į šiaurinę Brazilijos dalį, tokiu būdu darant poveikį rinkos konkurencingumui.

| (117) | Pirma, reikėtų pabrėžti, kad šis įtarimas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. |
| --- | --- |

(117)

Pirma, reikėtų pabrėžti, kad šis įtarimas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais.

| (118) | Be to, nustatant normaliąją vertę buvo naudojami bendrovių, kurios yra šalies pietinėje, o ne šiaurinėje dalyje, duomenys, ir dėl to tariamos subsidijos įtakos padaryti negalėjo. |
| --- | --- |

(118)

Be to, nustatant normaliąją vertę buvo naudojami bendrovių, kurios yra šalies pietinėje, o ne šiaurinėje dalyje, duomenys, ir dėl to tariamos subsidijos įtakos padaryti negalėjo.

| (119) | Galiausiai, jei tokios eksportuotojų apibūdintos valstybės intervencijos priemonės egzistuotų, mechanizmas tik neleistų kitoms bendrovėms įkurti gamyklą toje pačioje vietovėje, bet nekliudytų parduoti jų produktą tam tikrose Brazilijos rinkos dalyse. Batų rinka yra šalies ar netgi pasaulinė, o tikrai ne vietos ar regiono rinka. Todėl faktas, kad bendrovė gali gauti subsidijų gamyklai atokioje vietovėje įkurti, netrukdo konkurencijai rinkoje, kurioje yra net 7 000 gamintojų. Nors valstybės tariamos subsidijos vėliau gali padaryti poveikį sąnaudoms, tačiau tikriausiai tai būtų pardavimo kainų mažinimo poveikis, o tai sumažintų normaliąją vertę ir tokiu būdu dempingo skirtumus. |
| --- | --- |

(119)

Galiausiai, jei tokios eksportuotojų apibūdintos valstybės intervencijos priemonės egzistuotų, mechanizmas tik neleistų kitoms bendrovėms įkurti gamyklą toje pačioje vietovėje, bet nekliudytų parduoti jų produktą tam tikrose Brazilijos rinkos dalyse. Batų rinka yra šalies ar netgi pasaulinė, o tikrai ne vietos ar regiono rinka. Todėl faktas, kad bendrovė gali gauti subsidijų gamyklai atokioje vietovėje įkurti, netrukdo konkurencijai rinkoje, kurioje yra net 7 000 gamintojų. Nors valstybės tariamos subsidijos vėliau gali padaryti poveikį sąnaudoms, tačiau tikriausiai tai būtų pardavimo kainų mažinimo poveikis, o tai sumažintų normaliąją vertę ir tokiu būdu dempingo skirtumus.

| (120) | Be to, atsižvelgiant į laikinojo reglamento 109 konstatuojamojoje dalyje numatytas priežastis, ir visų pirma į tai, kad Brazilijoje yra daugiau nei 7 000 gamintojų, konkurencija Brazilijos rinkoje nebuvo laikoma tinkama priežastimi Brazilijos nelaikyti analogiška šalimi. |
| --- | --- |

(120)

Be to, atsižvelgiant į laikinojo reglamento 109 konstatuojamojoje dalyje numatytas priežastis, ir visų pirma į tai, kad Brazilijoje yra daugiau nei 7 000 gamintojų, konkurencija Brazilijos rinkoje nebuvo laikoma tinkama priežastimi Brazilijos nelaikyti analogiška šalimi.

| (121) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, ir tuo, kad tvirtinimas vėliau nebuvo pagrįstas, tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(121)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, ir tuo, kad tvirtinimas vėliau nebuvo pagrįstas, tvirtinimas buvo atmestas.

| (122) | Todėl buvo padaryta išvada, kad Brazilija yra tinkama analogiška šalis normaliajai vertei nustatyti, kaip jau buvo nuspręsta laikinojo reglamento 124 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(122)

Todėl buvo padaryta išvada, kad Brazilija yra tinkama analogiška šalis normaliajai vertei nustatyti, kaip jau buvo nuspręsta laikinojo reglamento 124 konstatuojamojoje dalyje.

3.3.   Eksporto kaina

| (123) | Iš suinteresuotųjų šalių negavus pastabų, tvirtinami laikinojo reglamento 128–130 konstatuojamosiose dalyse nustatyti metodai. |
| --- | --- |

(123)

Iš suinteresuotųjų šalių negavus pastabų, tvirtinami laikinojo reglamento 128–130 konstatuojamosiose dalyse nustatyti metodai.

| (124) | Kai kurios šalys teigė, kad skaičiuojant šalies mastu taikomo dempingo skirtumą išvados neturėjo būti pagrįstos atrinktų bendrovių eksporto kainomis. Išvadas reikėjo pagrįsti šalies eksporto kiekiu (pvz., Eurostato duomenys). |
| --- | --- |

(124)

Kai kurios šalys teigė, kad skaičiuojant šalies mastu taikomo dempingo skirtumą išvados neturėjo būti pagrįstos atrinktų bendrovių eksporto kainomis. Išvadas reikėjo pagrįsti šalies eksporto kiekiu (pvz., Eurostato duomenys).

| (125) | Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Primenama, kad šioje konkrečioje procedūroje buvo taikomos pagrindinio reglamento 17 straipsnyje išdėstytos atrankos nuostatos. Todėl buvo naudojamos tik atrinktų bendrovių eksporto kainos. Atrinktoms bendrovėms, kurios neatitiko kriterijų RER ir (arba) IR gauti, buvo apskaičiuotas vienas svertinis vidutinis dempingo skirtumas. Be to, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 135 konstatuojamojoje dalyje, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį šis svertinis vidutinis dempingo skirtumas taikomas bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms. Kadangi bendrovės aktyviai bendradarbiavo, tas pats dempingo skirtumas buvo taikomas ir visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(125)

Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Primenama, kad šioje konkrečioje procedūroje buvo taikomos pagrindinio reglamento 17 straipsnyje išdėstytos atrankos nuostatos. Todėl buvo naudojamos tik atrinktų bendrovių eksporto kainos. Atrinktoms bendrovėms, kurios neatitiko kriterijų RER ir (arba) IR gauti, buvo apskaičiuotas vienas svertinis vidutinis dempingo skirtumas. Be to, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 135 konstatuojamojoje dalyje, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį šis svertinis vidutinis dempingo skirtumas taikomas bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms. Kadangi bendrovės aktyviai bendradarbiavo, tas pats dempingo skirtumas buvo taikomas ir visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams.

3.4.   Palyginimas

| (126) | Kai kurios šalys teigė, kad buvo atskleista ne visa eksporto kainų palyginimui svarbi informacija. Visų pirma minėtų šalių teigimu, normaliųjų verčių, nustatytų remiantis Brazilijos duomenimis, patikslinimai nebuvo išreikšti skaičiais. |
| --- | --- |

(126)

Kai kurios šalys teigė, kad buvo atskleista ne visa eksporto kainų palyginimui svarbi informacija. Visų pirma minėtų šalių teigimu, normaliųjų verčių, nustatytų remiantis Brazilijos duomenimis, patikslinimai nebuvo išreikšti skaičiais.

| (127) | Tinkamai išnagrinėjus visas suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir tinkamai peržiūrėjus bylas, buvo nustatyta, kad tikslinga pataisyti odos sąnaudų patikslinimus, kaip nurodyta laikinojo reglamento 132 konstatuojamojoje dalyje. Buvo nustatyta, kad eksportuojančių šalių, visų pirma Kinijos, gamintojai pardavinėjo aukštesnės kokybės odinę avalynę nei Brazilijos gamintojai savo vidaus rinkoje. Batų kokybės skirtumas iš esmės susidarė dėl geresnės kokybės odos. Kokybės skirtumas taip pat atsispindėjo odos pirkimo kainoje: iš Kinijos ir Vietnamo eksportuotos avalynės oda buvo brangesnė nei oda, kuri buvo naudojama Brazilijoje gaminant batus, skirtus parduoti vidaus rinkoje. Šiuo tikslu analogiškos šalies gamintojų odos sąnaudų vertė buvo palyginta su atrinktų Kinijos ir Vietnamo gamintojų odos sąnaudų atitinkamomis vertėmis. Buvo nustatyta, kad didžioji dalis odos, kurią naudojo Kinijos ir Vietnamo gamintojai, buvo importuota iš rinkos ekonomikos šalių. Todėl nustatant patikslinimo dydį buvo naudojamas vidurkis, įskaitant pasaulio rinkos kainas. Šioms dviems eksportuojančioms šalims skaičiavimas buvo atliktas atskirai. Odos sąnaudų vertės skirtumas buvo padaugintas iš bendrų gamybos sąnaudų dalies, susijusios su oda. Vėlesni normaliosios vertės patikslinimai buvo padidinti 21,6 % (KLR) ir 16,4 % (Vietnamas). |
| --- | --- |

(127)

Tinkamai išnagrinėjus visas suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir tinkamai peržiūrėjus bylas, buvo nustatyta, kad tikslinga pataisyti odos sąnaudų patikslinimus, kaip nurodyta laikinojo reglamento 132 konstatuojamojoje dalyje. Buvo nustatyta, kad eksportuojančių šalių, visų pirma Kinijos, gamintojai pardavinėjo aukštesnės kokybės odinę avalynę nei Brazilijos gamintojai savo vidaus rinkoje. Batų kokybės skirtumas iš esmės susidarė dėl geresnės kokybės odos. Kokybės skirtumas taip pat atsispindėjo odos pirkimo kainoje: iš Kinijos ir Vietnamo eksportuotos avalynės oda buvo brangesnė nei oda, kuri buvo naudojama Brazilijoje gaminant batus, skirtus parduoti vidaus rinkoje. Šiuo tikslu analogiškos šalies gamintojų odos sąnaudų vertė buvo palyginta su atrinktų Kinijos ir Vietnamo gamintojų odos sąnaudų atitinkamomis vertėmis. Buvo nustatyta, kad didžioji dalis odos, kurią naudojo Kinijos ir Vietnamo gamintojai, buvo importuota iš rinkos ekonomikos šalių. Todėl nustatant patikslinimo dydį buvo naudojamas vidurkis, įskaitant pasaulio rinkos kainas. Šioms dviems eksportuojančioms šalims skaičiavimas buvo atliktas atskirai. Odos sąnaudų vertės skirtumas buvo padaugintas iš bendrų gamybos sąnaudų dalies, susijusios su oda. Vėlesni normaliosios vertės patikslinimai buvo padidinti 21,6 % (KLR) ir 16,4 % (Vietnamas).

| (128) | Kai kurios šalys teigė, kad nustačius, jog eksportuojančių šalių gamybos sąnaudos buvo iškraipytos dėl to, kad visiems eksportuotojams tose šalyse, išskyrus vieną bendrovę, nebuvo suteiktas RER, nereikėjo daryti patikslinimų dėl odos kokybės. |
| --- | --- |

(128)

Kai kurios šalys teigė, kad nustačius, jog eksportuojančių šalių gamybos sąnaudos buvo iškraipytos dėl to, kad visiems eksportuotojams tose šalyse, išskyrus vieną bendrovę, nebuvo suteiktas RER, nereikėjo daryti patikslinimų dėl odos kokybės.

| (129) | Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Teisybė, kad RER nebuvo suteiktas taip pat ir dėl to, kad buvo nustatyta, jog valstybė darė poveikį sąnaudoms ir (arba) kainoms. Tačiau, kaip pažymėta pirmiau, buvo nustatyta, kad oda buvo importuojama iš rinkos ekonomikos šalių. |
| --- | --- |

(129)

Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Teisybė, kad RER nebuvo suteiktas taip pat ir dėl to, kad buvo nustatyta, jog valstybė darė poveikį sąnaudoms ir (arba) kainoms. Tačiau, kaip pažymėta pirmiau, buvo nustatyta, kad oda buvo importuojama iš rinkos ekonomikos šalių.

| (130) | Kai kurios šalys teigė, kad Komisija neatskleidė tikslių skaičių, kuriais remiantis buvo apskaičiuotas patikslinimas, ir kodėl patikslinimas dėl odos turėjo būti peržiūrėtas po laikinojo sprendimo priėmimo. |
| --- | --- |

(130)

Kai kurios šalys teigė, kad Komisija neatskleidė tikslių skaičių, kuriais remiantis buvo apskaičiuotas patikslinimas, ir kodėl patikslinimas dėl odos turėjo būti peržiūrėtas po laikinojo sprendimo priėmimo.

| (131) | Tačiau patikslinimo dėl odos persvarstymas jau buvo išaiškintas pirmiau. Be to, Komisija visoms su šia procedūra susijusioms bendrovėms atskleidė būtiną informaciją, kuria pagrindžiami pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kurių pagrindu ketinama rekomenduoti nustatyti galutines priemones. |
| --- | --- |

(131)

Tačiau patikslinimo dėl odos persvarstymas jau buvo išaiškintas pirmiau. Be to, Komisija visoms su šia procedūra susijusioms bendrovėms atskleidė būtiną informaciją, kuria pagrindžiami pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kurių pagrindu ketinama rekomenduoti nustatyti galutines priemones.

| (132) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad normaliosios vertės nereikėjo tikslinti dėl mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos (MTTV), nes Kinijos ir Vietnamo gamintojai MTTV išleido vienodas sumas. |
| --- | --- |

(132)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad normaliosios vertės nereikėjo tikslinti dėl mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos (MTTV), nes Kinijos ir Vietnamo gamintojai MTTV išleido vienodas sumas.

| (133) | Tačiau buvo nustatyta, kad MTTV sąnaudos, kurias patyrė tiriamųjų šalių atrinkti gamintojai, buvo susijusios tik su gamybos MTTV, o Brazilijos MTTV apėmė naujų avalynės modelių dizainą ir pavyzdžius, t. y. kitokios rūšies MTTV, ir todėl manoma, kad šį patikslinimą reikia palikti. |
| --- | --- |

(133)

Tačiau buvo nustatyta, kad MTTV sąnaudos, kurias patyrė tiriamųjų šalių atrinkti gamintojai, buvo susijusios tik su gamybos MTTV, o Brazilijos MTTV apėmė naujų avalynės modelių dizainą ir pavyzdžius, t. y. kitokios rūšies MTTV, ir todėl manoma, kad šį patikslinimą reikia palikti.

| (134) | Dar viena šalis taip pat teigė, kad patikslinimas turėtų būti daromas atsižvelgiant į tai, kad pelnas, gautas parduodant pirminiams įrangos gamintojams (PĮG), yra mažesnis nei kito pardavimo atveju. |
| --- | --- |

(134)

Dar viena šalis taip pat teigė, kad patikslinimas turėtų būti daromas atsižvelgiant į tai, kad pelnas, gautas parduodant pirminiams įrangos gamintojams (PĮG), yra mažesnis nei kito pardavimo atveju.

| (135) | Tačiau šio įtarimo nepatvirtino Brazilijos bendrovių, kuriose tokio skirtumo nebuvo, tyrimo išvados. Be to, atliekant patikslinimą dėl MTTV sąnaudų skirtumo buvo atsižvelgta į visus pardavimo PĮG ir savo prekės ženklo pardavimo skirtumus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(135)

Tačiau šio įtarimo nepatvirtino Brazilijos bendrovių, kuriose tokio skirtumo nebuvo, tyrimo išvados. Be to, atliekant patikslinimą dėl MTTV sąnaudų skirtumo buvo atsižvelgta į visus pardavimo PĮG ir savo prekės ženklo pardavimo skirtumus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (136) | Toliau pažymima, kad patikslinimas dėl vaikiškų batų buvo būtinas. Nė vienas Brazilijos gamintojų negamino vaikiškų batų. Galima pastebėti, pvz., iš Eurostato importo duomenų, kad iš esmės vaikiški batai yra pigesni nei batai suaugusiems. Taip gali būti dėl mažesnio vaikiškų batų dydžio ir atitinkamai mažesnio tokių batų gamybai reikalingos žaliavos kiekio. Todėl patikslinimas buvo atliktas remiantis proporcingu Bendrijos pramonės parduotų vaikiškų batų ir batų suaugusiems kainų skirtumu. Patikslinimas sudaro 33,2 % normaliosios vertės. |
| --- | --- |

(136)

Toliau pažymima, kad patikslinimas dėl vaikiškų batų buvo būtinas. Nė vienas Brazilijos gamintojų negamino vaikiškų batų. Galima pastebėti, pvz., iš Eurostato importo duomenų, kad iš esmės vaikiški batai yra pigesni nei batai suaugusiems. Taip gali būti dėl mažesnio vaikiškų batų dydžio ir atitinkamai mažesnio tokių batų gamybai reikalingos žaliavos kiekio. Todėl patikslinimas buvo atliktas remiantis proporcingu Bendrijos pramonės parduotų vaikiškų batų ir batų suaugusiems kainų skirtumu. Patikslinimas sudaro 33,2 % normaliosios vertės.

| (137) | Kai kurios šalys tvirtino, kad šis patikslinimas nebuvo tinkamai paaiškintas. Be to, buvo teigiama, kad vienintelis kainų skirtumą pateisinantis veiksnys yra dydžių ir dėl jų susidarantis naudotos žaliavos skirtumas. Tos šalys teigė, kad tokia prielaida buvo klaidinga. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad atliktas patikslinimas dėl vaikiškų batų buvo visiškai atskleistas šalims, kaip yra nustatyta pirmiau. Be to, šalys, kurios šį patikslinimą laikė klaidingu, nepateikė jokio geresnio alternatyvaus metodo, kurį būtų galima naudoti ir užtikrinti teisingą eksporto kainų ir normaliosios vertės palyginimą. |
| --- | --- |

(137)

Kai kurios šalys tvirtino, kad šis patikslinimas nebuvo tinkamai paaiškintas. Be to, buvo teigiama, kad vienintelis kainų skirtumą pateisinantis veiksnys yra dydžių ir dėl jų susidarantis naudotos žaliavos skirtumas. Tos šalys teigė, kad tokia prielaida buvo klaidinga. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad atliktas patikslinimas dėl vaikiškų batų buvo visiškai atskleistas šalims, kaip yra nustatyta pirmiau. Be to, šalys, kurios šį patikslinimą laikė klaidingu, nepateikė jokio geresnio alternatyvaus metodo, kurį būtų galima naudoti ir užtikrinti teisingą eksporto kainų ir normaliosios vertės palyginimą.

| (138) | Kadangi nebuvo pateikta daugiau pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 131–133 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(138)

Kadangi nebuvo pateikta daugiau pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 131–133 konstatuojamųjų dalių išvados.

| (139) | Kai kurios šalys teigė, kad PKN planas neleido atlikti teisingo palyginimo. Visų pirma šalys tvirtino, kad buvo naudotas per platus PKN planas, jis nebuvo pagrįstas konkrečiomis produkto fizinėmis savybėmis. Šių šalių nuomone, dėl to buvo tariamai pažeista ADS 2 straipsnio 4 dalis. Toliau buvo tvirtinama, kad šis tariamas trūkumas nebuvo pakankamai kompensuotas bendrais patikslinimais (dėl odos kokybės). |
| --- | --- |

(139)

Kai kurios šalys teigė, kad PKN planas neleido atlikti teisingo palyginimo. Visų pirma šalys tvirtino, kad buvo naudotas per platus PKN planas, jis nebuvo pagrįstas konkrečiomis produkto fizinėmis savybėmis. Šių šalių nuomone, dėl to buvo tariamai pažeista ADS 2 straipsnio 4 dalis. Toliau buvo tvirtinama, kad šis tariamas trūkumas nebuvo pakankamai kompensuotas bendrais patikslinimais (dėl odos kokybės).

| (140) | Šiuos argumentus reikėjo atmesti. Iš tiesų ADS 2 straipsnio 4 dalis, kaip ir pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalis, įpareigoja atlikti teisingą palyginimą. Tačiau šiose nuostatose nepateikiama jokios išsamesnės informacijos dėl PKN rengimo. Primenama, kad pagal EB ilgalaikę praktiką aptariamo produkto ir panašaus produkto palyginimas supaprastinamas naudojant PKN, pagal kurį produktas suskirstomas į rūšis ir (arba) modelius remiantis tam tikromis savybėmis arba techninėmis specifikacijomis. Šiuo atveju buvo atsižvelgta į penkis tokius elementus, t. y. avalynės stilių, vartotojo tipą, avalynės rūšį, išorinio pado medžiagą ir pamušalą. Šie elementai pakankamai atspindi pagrindines aptariamo produkto savybes. Be to, pažymima, kad nei pagrindiniame reglamente, nei ADS nėra teisinio įpareigojimo naudotis PKN antidempingo tyrimuose. Šiuo atveju laikantis teisingo palyginimo principo klasifikuojant gamintojų pagamintus ir Bendrijoje, eksportuojančiose šalyse ir analogiškoje šalyje parduodamus aptariamo produkto modelius buvo nuosekliai naudojamas vienintelis ir tas pats PKN planas, siekiant teisingai palyginti Bendrijos kainas, eksporto kainas ir normaliąsias vertes. |
| --- | --- |

(140)

Šiuos argumentus reikėjo atmesti. Iš tiesų ADS 2 straipsnio 4 dalis, kaip ir pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalis, įpareigoja atlikti teisingą palyginimą. Tačiau šiose nuostatose nepateikiama jokios išsamesnės informacijos dėl PKN rengimo. Primenama, kad pagal EB ilgalaikę praktiką aptariamo produkto ir panašaus produkto palyginimas supaprastinamas naudojant PKN, pagal kurį produktas suskirstomas į rūšis ir (arba) modelius remiantis tam tikromis savybėmis arba techninėmis specifikacijomis. Šiuo atveju buvo atsižvelgta į penkis tokius elementus, t. y. avalynės stilių, vartotojo tipą, avalynės rūšį, išorinio pado medžiagą ir pamušalą. Šie elementai pakankamai atspindi pagrindines aptariamo produkto savybes. Be to, pažymima, kad nei pagrindiniame reglamente, nei ADS nėra teisinio įpareigojimo naudotis PKN antidempingo tyrimuose. Šiuo atveju laikantis teisingo palyginimo principo klasifikuojant gamintojų pagamintus ir Bendrijoje, eksportuojančiose šalyse ir analogiškoje šalyje parduodamus aptariamo produkto modelius buvo nuosekliai naudojamas vienintelis ir tas pats PKN planas, siekiant teisingai palyginti Bendrijos kainas, eksporto kainas ir normaliąsias vertes.

| (141) | Be to, buvo nustatyta, kad iš tiesų odos kokybės klausimas, kuris nebuvo įtrauktas į PKN planą, darė poveikį aptariamo produkto kainoms ir kainų palyginamumui. Oda paprastai sudaro iki 50 % arba daugiau bendrų odinių batų gamybos sąnaudų. Priklausomai nuo naudotos odos rūšies, kokybės ir kiekio, odos sąnaudos gali itin skirtis, tačiau buvo nustatyta, kad sąnaudų skirtumai atitinkamai atsispindi pardavimo kainose. Lyginant normaliąją vertę ir eksporto kainas bei apskaičiuojant kainų sumažinimą ir (arba) pardavimą mažesnėmis kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą buvo padarytas atitinkamas patikslinimas dėl fizinių savybių skirtumo. |
| --- | --- |

(141)

Be to, buvo nustatyta, kad iš tiesų odos kokybės klausimas, kuris nebuvo įtrauktas į PKN planą, darė poveikį aptariamo produkto kainoms ir kainų palyginamumui. Oda paprastai sudaro iki 50 % arba daugiau bendrų odinių batų gamybos sąnaudų. Priklausomai nuo naudotos odos rūšies, kokybės ir kiekio, odos sąnaudos gali itin skirtis, tačiau buvo nustatyta, kad sąnaudų skirtumai atitinkamai atsispindi pardavimo kainose. Lyginant normaliąją vertę ir eksporto kainas bei apskaičiuojant kainų sumažinimą ir (arba) pardavimą mažesnėmis kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą buvo padarytas atitinkamas patikslinimas dėl fizinių savybių skirtumo.

| (142) | Kitos šalys pastebėjo didelius tam tikrų PKN kainų skirtumus, kurie, jų nuomone, reiškė PKN plano trūkumus. |
| --- | --- |

(142)

Kitos šalys pastebėjo didelius tam tikrų PKN kainų skirtumus, kurie, jų nuomone, reiškė PKN plano trūkumus.

| (143) | Kainų skirtumai galėjo atsirasti dėl įvairių aplinkybių, kaip antai rinkos svyravimai, konkretus kainų spaudimas perteklinės pasiūlos atveju, noras importuoti dempingo kaina ir pan. Bet kokiu atveju, taikant PKN planą svarbu, kad planas būtų nuosekliai taikomas visoms su konkrečiu atveju susijusioms šalims. Kainų skirtumai gali susidaryti dėl įvairių veiksnių, pvz., mados tendencijų ir rinkos psichologijos, tačiau dėl tokių skirtumų nebūtinai suabejojama produktų palyginamumu pagal tą patį PKN. Svarbiau, kad šalims nepavyko pasiūlyti jokio geresnio ir tuo pačiu praktiško metodo, kuris palengvintų palyginimo atlikimą. Kaip jau pažymėta, atliekant atitinkamus patikslinimus, buvo atsižvelgta į kainų skirtumus dėl skirtingos odos kokybės. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(143)

Kainų skirtumai galėjo atsirasti dėl įvairių aplinkybių, kaip antai rinkos svyravimai, konkretus kainų spaudimas perteklinės pasiūlos atveju, noras importuoti dempingo kaina ir pan. Bet kokiu atveju, taikant PKN planą svarbu, kad planas būtų nuosekliai taikomas visoms su konkrečiu atveju susijusioms šalims. Kainų skirtumai gali susidaryti dėl įvairių veiksnių, pvz., mados tendencijų ir rinkos psichologijos, tačiau dėl tokių skirtumų nebūtinai suabejojama produktų palyginamumu pagal tą patį PKN. Svarbiau, kad šalims nepavyko pasiūlyti jokio geresnio ir tuo pačiu praktiško metodo, kuris palengvintų palyginimo atlikimą. Kaip jau pažymėta, atliekant atitinkamus patikslinimus, buvo atsižvelgta į kainų skirtumus dėl skirtingos odos kokybės. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

| (144) | Kitos šalys teigė, kad kadangi buvo nuspręsta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį neįtraukti STAF, šios rūšies avalynė pagal PKN planą turėjo būti išskirta. |
| --- | --- |

(144)

Kitos šalys teigė, kad kadangi buvo nuspręsta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį neįtraukti STAF, šios rūšies avalynė pagal PKN planą turėjo būti išskirta.

| (145) | Kai šiuo atveju prireikė iš aptariamo produkto apibrėžimo srities išbraukti STAF, visų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu buvo taikomi pagrįsti ir nuoseklūs metodai išbraukiant atitinkamą jų STAF pardavimą iš tyrimo apibrėžimo srities. Apie ketinimą STAF išbraukti iš aptariamo produkto apibrėžimo srities buvo praneša visoms šalims pakankamai anksti iki preliminarių išvadų atskleidimo. Nei po tokio pranešimo, nei atskleidus preliminariąsias išvadas joks eksportuojantis gamintojas nepateikė patikslintų duomenų, kurie būtų padėję nustatyti STAF pardavimą jo sandorių sąrašuose. Tokiomis aplinkybėmis išbraukiant STAF pardavimo duomenis naudoti PKN metodai laikomi pagrįstais ir tinkamais. |
| --- | --- |

(145)

Kai šiuo atveju prireikė iš aptariamo produkto apibrėžimo srities išbraukti STAF, visų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu buvo taikomi pagrįsti ir nuoseklūs metodai išbraukiant atitinkamą jų STAF pardavimą iš tyrimo apibrėžimo srities. Apie ketinimą STAF išbraukti iš aptariamo produkto apibrėžimo srities buvo praneša visoms šalims pakankamai anksti iki preliminarių išvadų atskleidimo. Nei po tokio pranešimo, nei atskleidus preliminariąsias išvadas joks eksportuojantis gamintojas nepateikė patikslintų duomenų, kurie būtų padėję nustatyti STAF pardavimą jo sandorių sąrašuose. Tokiomis aplinkybėmis išbraukiant STAF pardavimo duomenis naudoti PKN metodai laikomi pagrįstais ir tinkamais.

3.5.   Dempingo skirtumas

3.5.1.   Bendrieji metodai

| (146) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad neskirstant į bendradarbiavusias ir nebendradarbiavusias bendroves privalumų įgauna nebendradarbiavimas. Tačiau, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 139 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiavo daug bendrovių, ir todėl, laikantis nuoseklios praktikos, buvo nuspręsta, kad visiems nebendradarbiavusiems gamintojams tikslinga nustatyti tokio dydžio dempingo skirtumą, kaip svertinis vidutinis dempingo skirtumas, nustatytas bendradarbiaujantiems atrinktiems tiriamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams. Negavus pastabų, tvirtinami bendrieji metodai, kurie buvo naudoti nustatant dempingo skirtumus, kaip apibrėžta laikinojo reglamento 134–143 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(146)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad neskirstant į bendradarbiavusias ir nebendradarbiavusias bendroves privalumų įgauna nebendradarbiavimas. Tačiau, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 139 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiavo daug bendrovių, ir todėl, laikantis nuoseklios praktikos, buvo nuspręsta, kad visiems nebendradarbiavusiems gamintojams tikslinga nustatyti tokio dydžio dempingo skirtumą, kaip svertinis vidutinis dempingo skirtumas, nustatytas bendradarbiaujantiems atrinktiems tiriamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams. Negavus pastabų, tvirtinami bendrieji metodai, kurie buvo naudoti nustatant dempingo skirtumus, kaip apibrėžta laikinojo reglamento 134–143 konstatuojamosiose dalyse.

3.5.2.   Dempingo skirtumai

a)   Kinijos Liaudies Respublika

| — | GS nustatomas 9,7 % dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine išraiška. |
| --- | --- |

—

GS nustatomas 9,7 % dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine išraiška.

| — | Galutinis šalies mastu taikomas dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine išraiška, yra 28,9 %. |
| --- | --- |

—

Galutinis šalies mastu taikomas dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine išraiška, yra 28,9 %.

b)   Vietnamas

| — | Galutinis šalies mastu taikomas dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine išraiška, yra 70,1 %. |
| --- | --- |

—

Galutinis šalies mastu taikomas dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine išraiška, yra 70,1 %.

E.   ŽALA

1.   BENDROSIOS PASTABOS

| (147) | Kaip ir laikinajame etape ir atsižvelgiant į pirmiau nurodytas galutines išvadas dėl produkto apibrėžimo srities, į toliau analizuojamus duomenis neįtraukiami duomenys, susiję su STAF. Gavus tam tikrų eksportuojančių gamintojų prašymą patvirtinama, kad neįtraukiami tiek importo iš tiriamųjų šalių ir kitų trečiųjų šalių, tiek su Bendrijos pramone susiję duomenys. |
| --- | --- |

(147)

Kaip ir laikinajame etape ir atsižvelgiant į pirmiau nurodytas galutines išvadas dėl produkto apibrėžimo srities, į toliau analizuojamus duomenis neįtraukiami duomenys, susiję su STAF. Gavus tam tikrų eksportuojančių gamintojų prašymą patvirtinama, kad neįtraukiami tiek importo iš tiriamųjų šalių ir kitų trečiųjų šalių, tiek su Bendrijos pramone susiję duomenys.

| (148) | Tačiau atsižvelgiant į pirmiau pateiktą galutinę išvadą, kad vaikiška avalynė turėtų būti įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį, galutinis žalos tyrimas buvo atliktas nagrinėjant visą aptariamą produktą, t. y. įskaitant vaikiškus batus. |
| --- | --- |

(148)

Tačiau atsižvelgiant į pirmiau pateiktą galutinę išvadą, kad vaikiška avalynė turėtų būti įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimo sritį, galutinis žalos tyrimas buvo atliktas nagrinėjant visą aptariamą produktą, t. y. įskaitant vaikiškus batus.

2.   BENDRIJOS GAMYBA

| (149) | Importuotojų asociacija pakartojo tvirtinimą, kad jei skundo pateikėjai, kurie tariamai Bendrijoje tik surenka avalynės dalis iš ne Bendrijoje esančių šaltinių, yra laikomi Bendrijos gamintojais, tuomet importuotojai, kurie vykdė dizaino, prekinio ženklo, MTTV, valdymo ir mažmeninės prekybos veiklą Bendrijoje taip pat turėtų būti laikomi Bendrijos gamintojais. |
| --- | --- |

(149)

Importuotojų asociacija pakartojo tvirtinimą, kad jei skundo pateikėjai, kurie tariamai Bendrijoje tik surenka avalynės dalis iš ne Bendrijoje esančių šaltinių, yra laikomi Bendrijos gamintojais, tuomet importuotojai, kurie vykdė dizaino, prekinio ženklo, MTTV, valdymo ir mažmeninės prekybos veiklą Bendrijoje taip pat turėtų būti laikomi Bendrijos gamintojais.

| (150) | Šis tvirtinimas jau buvo nagrinėjamas laikinojo reglamento 148 konstatuojamojoje dalyje, kurioje buvo padaryta išvada, kad tik Bendrijoje gaminančios bendrovės yra laikomos Bendrijos gamintojais. Produktai, kuriais prekiauja importuotojai yra, be kita ko, pagaminti Kinijoje ir Vietname ir neatitinka reikalavimų dėl EB kilmės, todėl jiems taikomi importo muitai, ir tokie subjektai Bendrijoje negali būti laikomi Bendrijos gamintojais. |
| --- | --- |

(150)

Šis tvirtinimas jau buvo nagrinėjamas laikinojo reglamento 148 konstatuojamojoje dalyje, kurioje buvo padaryta išvada, kad tik Bendrijoje gaminančios bendrovės yra laikomos Bendrijos gamintojais. Produktai, kuriais prekiauja importuotojai yra, be kita ko, pagaminti Kinijoje ir Vietname ir neatitinka reikalavimų dėl EB kilmės, todėl jiems taikomi importo muitai, ir tokie subjektai Bendrijoje negali būti laikomi Bendrijos gamintojais.

| (151) | Neturint naujos informacijos patvirtinamos šios išvados, ir daroma galutinė išvada, kad laikinojo reglamento 146 konstatuojamojoje dalyje minėtų gamintojų gamyba pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį sudaro visą Bendrijos gamybą. |
| --- | --- |

(151)

Neturint naujos informacijos patvirtinamos šios išvados, ir daroma galutinė išvada, kad laikinojo reglamento 146 konstatuojamojoje dalyje minėtų gamintojų gamyba pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį sudaro visą Bendrijos gamybą.

3.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS

| (152) | Įvairūs eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir importuotojų asociacija suabejojo Bendrijos pramonės apibrėžimu remdamiesi tuo, kad neatrinktos bendrovės nebendradarbiavo vykdant tyrimą, pvz., pateikdamos atsakymus į atrankos klausimyną, ir kad todėl teisinis reikalavimas dėl skundo pateikėjo statuso vykdant tyrimą nebuvo įvykdytas. Dėl šių priežasčių jie tvirtino, kad 814 skundo pateikėjų negalėjo teisiškai sudaryti Bendrijos pramonės. |
| --- | --- |

(152)

Įvairūs eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir importuotojų asociacija suabejojo Bendrijos pramonės apibrėžimu remdamiesi tuo, kad neatrinktos bendrovės nebendradarbiavo vykdant tyrimą, pvz., pateikdamos atsakymus į atrankos klausimyną, ir kad todėl teisinis reikalavimas dėl skundo pateikėjo statuso vykdant tyrimą nebuvo įvykdytas. Dėl šių priežasčių jie tvirtino, kad 814 skundo pateikėjų negalėjo teisiškai sudaryti Bendrijos pramonės.

| (153) | Buvo daroma nuoroda į įvairius Tarybos reglamentus, pagal kuriuos skundą pateikę gamintojai, kurie nesugebėjo tinkamai bendradarbiauti, buvo išbraukti iš Bendrijos pramonės apibrėžimo. |
| --- | --- |

(153)

Buvo daroma nuoroda į įvairius Tarybos reglamentus, pagal kuriuos skundą pateikę gamintojai, kurie nesugebėjo tinkamai bendradarbiauti, buvo išbraukti iš Bendrijos pramonės apibrėžimo.

| (154) | Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį Bendrijos pramonės sąvoka aiškinama kaip nuoroda į Bendrijos gamintojus, kurių bendra panašių produktų gamyba sudaro didžiąją dalį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. 5 straipsnio 4 dalyje toliau pateikiamas šios didžiosios dalies apibrėžimas, t. y., kad skundui aiškiai pritariančių Bendrijos gamintojų gamybos apimtis turėtų sudaryti nemažiau kaip 25 % visos Bendrijos gamybos apimties ir daugiau kaip 50 % visų tyrimui pritariančių ar nepritariančių tos dalies Bendrijos gamintojų, gaminančių panašų produktą, visos gamybos apimties. |
| --- | --- |

(154)

Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį Bendrijos pramonės sąvoka aiškinama kaip nuoroda į Bendrijos gamintojus, kurių bendra panašių produktų gamyba sudaro didžiąją dalį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. 5 straipsnio 4 dalyje toliau pateikiamas šios didžiosios dalies apibrėžimas, t. y., kad skundui aiškiai pritariančių Bendrijos gamintojų gamybos apimtis turėtų sudaryti nemažiau kaip 25 % visos Bendrijos gamybos apimties ir daugiau kaip 50 % visų tyrimui pritariančių ar nepritariančių tos dalies Bendrijos gamintojų, gaminančių panašų produktą, visos gamybos apimties.

| (155) | Šiuo konkrečiu atveju skundą pateikusių Bendrijos gamintojų gamybos apimtis sudarė daugiau kaip 40 % Bendrijos gamybos apimties, ir pagal pirmiau nurodytus teisinius reikalavimus laikoma, kad jie sudaro Bendrijos pramonę. Be to, nė vienas gamintojas skundui neprieštaravo. |
| --- | --- |

(155)

Šiuo konkrečiu atveju skundą pateikusių Bendrijos gamintojų gamybos apimtis sudarė daugiau kaip 40 % Bendrijos gamybos apimties, ir pagal pirmiau nurodytus teisinius reikalavimus laikoma, kad jie sudaro Bendrijos pramonę. Be to, nė vienas gamintojas skundui neprieštaravo.

| (156) | Teisinga, kad pagal įprastą institucijų praktiką tie skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kurie patenkinamai nebendradarbiavo vykdant tyrimą, paprastai būna išbraukiami iš Bendrijos pramonės apibrėžimo ir kad priimant priemones turi būti laikomasi pirmiau nurodytų ribų. |
| --- | --- |

(156)

Teisinga, kad pagal įprastą institucijų praktiką tie skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kurie patenkinamai nebendradarbiavo vykdant tyrimą, paprastai būna išbraukiami iš Bendrijos pramonės apibrėžimo ir kad priimant priemones turi būti laikomasi pirmiau nurodytų ribų.

| (157) | Tačiau šiuo atveju buvo nustatyta, kad visi 814 Bendrijos gamintojų patenkinamai bendradarbiavo vykdant tyrimą. Iš tiesų ir kaip aiškiai nurodyta pranešime apie procedūros inicijavimą klausimynai buvo išsiųsti tik atrinktiems Bendrijos gamintojams, ir jie visi pateikė atsakymus. Todėl jei neatrinkti skundą pateikę gamintojai nepateikė jokių atsakymų į klausimyno atrinktiems gamintojams klausimus, tai paaiškinama tuo, kad jų nebuvo prašoma atsakyti į klausimyną. |
| --- | --- |

(157)

Tačiau šiuo atveju buvo nustatyta, kad visi 814 Bendrijos gamintojų patenkinamai bendradarbiavo vykdant tyrimą. Iš tiesų ir kaip aiškiai nurodyta pranešime apie procedūros inicijavimą klausimynai buvo išsiųsti tik atrinktiems Bendrijos gamintojams, ir jie visi pateikė atsakymus. Todėl jei neatrinkti skundą pateikę gamintojai nepateikė jokių atsakymų į klausimyno atrinktiems gamintojams klausimus, tai paaiškinama tuo, kad jų nebuvo prašoma atsakyti į klausimyną.

| (158) | Iš atrankos pobūdžio akivaizdu, kad išsamūs žalos klausimynai siunčiami tik atrinktiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams ir pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 2 dalį atsakymus turėtų pateikti tik klausimyną gavusios šalys. Įvairių suinteresuotųjų šalių pateikti tvirtinimai buvo atmesti remiantis pirmiau išdėstytomis priežastimis, ir patvirtinamos laikinojo reglamento 152 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados: laikoma, kad Bendrijos pramonę sudaro 814 skundą pateikusių Bendrijos gamintojų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, toliau jie vadinami „Bendrijos pramone“. |
| --- | --- |

(158)

Iš atrankos pobūdžio akivaizdu, kad išsamūs žalos klausimynai siunčiami tik atrinktiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams ir pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 2 dalį atsakymus turėtų pateikti tik klausimyną gavusios šalys. Įvairių suinteresuotųjų šalių pateikti tvirtinimai buvo atmesti remiantis pirmiau išdėstytomis priežastimis, ir patvirtinamos laikinojo reglamento 152 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados: laikoma, kad Bendrijos pramonę sudaro 814 skundą pateikusių Bendrijos gamintojų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, toliau jie vadinami „Bendrijos pramone“.

4.   BENDRIJOS VARTOJIMAS

| (159) | Vienas eksportuotojas suabejojo Bendrijos suvartojimo lygiu remdamasis tuo, kad šis lygis Europoje yra žemesnis nei besivystančiose šalyse. Tačiau šis tvirtinimas nebuvo išsamiau pagrįstas ir todėl buvo atmestas. Negavus kitų tvirtinimų patvirtinami Bendrijos vartojimui apskaičiuoti taikyti metodai. |
| --- | --- |

(159)

Vienas eksportuotojas suabejojo Bendrijos suvartojimo lygiu remdamasis tuo, kad šis lygis Europoje yra žemesnis nei besivystančiose šalyse. Tačiau šis tvirtinimas nebuvo išsamiau pagrįstas ir todėl buvo atmestas. Negavus kitų tvirtinimų patvirtinami Bendrijos vartojimui apskaičiuoti taikyti metodai.

| (160) | Tikrasis Bendrijos vartojimas, įskaitant vaikišką avalynę, keitėsi taip: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vartojimas (tūkst. porų) | 718 186 | 646 843 | 669 686 | 699 604 | 714 158 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 90 | 93 | 97 | 99 |
| Šaltinis: Eurostatas, skunde nurodyta informacija. |

(160)

Tikrasis Bendrijos vartojimas, įskaitant vaikišką avalynę, keitėsi taip:

2001

2002

2003

2004

TL

Vartojimas (tūkst. porų)

718 186

646 843

669 686

699 604

714 158

Indeksas: 2001 = 100

100

90

93

97

99

Šaltinis: Eurostatas, skunde nurodyta informacija.

| (161) | Šie pokyčiai yra panašūs į laikinajame etape nustatytus vartojimo pokyčius, t. y. kai nebuvo įtraukta vaikiška avalynė. |
| --- | --- |

(161)

Šie pokyčiai yra panašūs į laikinajame etape nustatytus vartojimo pokyčius, t. y. kai nebuvo įtraukta vaikiška avalynė.

5.   IMPORTAS IŠ TIRIAMŲJŲ ŠALIŲ

5.1.   Aptariamojo importo dempingo kaina poveikio suvestinis vertinimas

| (162) | Toliau pateikiamoje lentelėje parodomas tiriamųjų šalių importo kiekis, rinkos dalys ir vidutinė vieneto kaina atskirai, įskaitant vaikišką avalynę: |
| --- | --- |

(162)

Toliau pateikiamoje lentelėje parodomas tiriamųjų šalių importo kiekis, rinkos dalys ir vidutinė vieneto kaina atskirai, įskaitant vaikišką avalynę:

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR (tūkst. porų) | 15 571 | 14 616 | 25 810 | 30 662 | 63 044 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 94 | 166 | 197 | 405 |
| Rinkos dalys | 2,2 % | 2,3 % | 3,9 % | 4,4 % | 8,8 % |
| Vietnamas (tūkst. porų) | 51 414 | 59 898 | 83 334 | 103 177 | 102 604 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 117 | 162 | 201 | 200 |
| Rinkos dalys | 7,2 % | 9,3 % | 12,4 % | 14,7 % | 14,4 % |

2001

2002

2003

2004

TL

KLR (tūkst. porų)

15 571

14 616

25 810

30 662

63 044

Indeksas: 2001 = 100

100

94

166

197

405

Rinkos dalys

2,2 %

2,3 %

3,9 %

4,4 %

8,8 %

Vietnamas (tūkst. porų)

51 414

59 898

83 334

103 177

102 604

Indeksas: 2001 = 100

100

117

162

201

200

Rinkos dalys

7,2 %

9,3 %

12,4 %

14,7 %

14,4 %

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR (EUR už porą) | 11,6 | 11,3 | 8,6 | 7,3 | 7,2 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 97 | 74 | 63 | 62 |
| Vietnamas (EUR už porą) | 11,9 | 11,2 | 9,9 | 9,3 | 9,2 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 94 | 83 | 78 | 78 |

2001

2002

2003

2004

TL

KLR (EUR už porą)

11,6

11,3

8,6

7,3

7,2

Indeksas: 2001 = 100

100

97

74

63

62

Vietnamas (EUR už porą)

11,9

11,2

9,9

9,3

9,2

Indeksas: 2001 = 100

100

94

83

78

78

| (163) | Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad neužtikrinamas suvestinis vertinimas. Šis tvirtinimas yra pagrįstas tuo, kad Kinijoje ir Vietname importo kiekio ir kainų tendencijos skiriasi. Be to, buvo teigiama, kad Vietnamas yra viena iš skurdžiausių pasaulio šalių, kuri naudojasi Bendrąja preferencijų sistema (BPS), ir kad jos nereikėtų svarstyti kartu su Kinija vertinant žalą. |
| --- | --- |

(163)

Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad neužtikrinamas suvestinis vertinimas. Šis tvirtinimas yra pagrįstas tuo, kad Kinijoje ir Vietname importo kiekio ir kainų tendencijos skiriasi. Be to, buvo teigiama, kad Vietnamas yra viena iš skurdžiausių pasaulio šalių, kuri naudojasi Bendrąja preferencijų sistema (BPS), ir kad jos nereikėtų svarstyti kartu su Kinija vertinant žalą.

| (164) | Pirmasis tvirtinimas buvo jau anksčiau pateiktas ir į jį buvo atsakyta laikinajame reglamente. Tiksliau, kalbant apie importo tendencijas kiekio ir kainų prasme, laikinojo reglamento 160 konstatuojamojoje dalyje aiškiai nurodyta, kad tendencijos kito vienodai. Taip pat pažymima, kad įtraukus vaikišką avalynę tendencijos nepasikeitė. Bet kokiu atveju, ir be šių importo tendencijų laikinajame reglamente išsamiai išdėstytos įvairios priežastys, kodėl suvestinis vertinimas yra tinkamas atsižvelgiant į importuojamo ir panašaus Bendrijos produkto konkurencijos sąlygas. Taip yra, pavyzdžiui, dėl to, kad importuoti produktai yra panašūs pagal jų pagrindines savybes, vartotojo požiūriu tokią avalynę galima sukeisti, be to, ji platinama tais pačiais platinimo kanalais. |
| --- | --- |

(164)

Pirmasis tvirtinimas buvo jau anksčiau pateiktas ir į jį buvo atsakyta laikinajame reglamente. Tiksliau, kalbant apie importo tendencijas kiekio ir kainų prasme, laikinojo reglamento 160 konstatuojamojoje dalyje aiškiai nurodyta, kad tendencijos kito vienodai. Taip pat pažymima, kad įtraukus vaikišką avalynę tendencijos nepasikeitė. Bet kokiu atveju, ir be šių importo tendencijų laikinajame reglamente išsamiai išdėstytos įvairios priežastys, kodėl suvestinis vertinimas yra tinkamas atsižvelgiant į importuojamo ir panašaus Bendrijos produkto konkurencijos sąlygas. Taip yra, pavyzdžiui, dėl to, kad importuoti produktai yra panašūs pagal jų pagrindines savybes, vartotojo požiūriu tokią avalynę galima sukeisti, be to, ji platinama tais pačiais platinimo kanalais.

| (165) | Kalbant apie Vietnamą, pagrindiniame reglamente nėra nuostatos, kad viena iš šalių, kuri tuo pat metu yra nagrinėjama antidempingo tyrime, neturėtų būti vertinama dėl jos bendros ekonominės padėties. Tiksliau, toks aiškinimas neatitiktų ir nuostatų dėl kumuliacijos, pagal kurias tiriama, ar iš įvairių šaltinių importuojami produktai konkuruoja tarpusavyje ir su panašiais Bendrijos produktais, turinio ir tikslų. Kitaip tariant, svarbu parduodamų produktų savybės, o ne importo kilmės šalies padėtis. Eksportuojančios šalies padėtis turi būti nagrinėjama laikantis ADS 15 straipsnio nuostatų ir pagrindinio reglamento, bet ne kumuliacijos kontekste. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(165)

Kalbant apie Vietnamą, pagrindiniame reglamente nėra nuostatos, kad viena iš šalių, kuri tuo pat metu yra nagrinėjama antidempingo tyrime, neturėtų būti vertinama dėl jos bendros ekonominės padėties. Tiksliau, toks aiškinimas neatitiktų ir nuostatų dėl kumuliacijos, pagal kurias tiriama, ar iš įvairių šaltinių importuojami produktai konkuruoja tarpusavyje ir su panašiais Bendrijos produktais, turinio ir tikslų. Kitaip tariant, svarbu parduodamų produktų savybės, o ne importo kilmės šalies padėtis. Eksportuojančios šalies padėtis turi būti nagrinėjama laikantis ADS 15 straipsnio nuostatų ir pagrindinio reglamento, bet ne kumuliacijos kontekste. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (166) | Importuotojų asociacija taip pat teigė, kad kumuliacija neužtikrinama remiantis tuo, kad dviejų tiriamųjų šalių produktų asortimentas yra skirtingas. Šiuo atžvilgiu manoma, kad net jei tam tikri produktų asortimento skirtumai gali susidaryti tarp abiejų šalių, visgi jis labai sutampa, ir todėl manoma, kad apskritai Kinijos ir Vietnamo kilmės aptariamas produktas konkuruoja tarpusavyje. Taip pat daroma nuoroda į pirmiau pateiktas išvadas, kad šioje procedūroje visos aptariamo produkto rūšys turėtų būti laikomos vienu produktu ir kad visų rūšių Bendrijos pramonės gaminama ir parduodama odinė avalynė yra panaši į avalynę, eksportuojamą iš tiriamųjų šalių į Bendriją. Todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(166)

Importuotojų asociacija taip pat teigė, kad kumuliacija neužtikrinama remiantis tuo, kad dviejų tiriamųjų šalių produktų asortimentas yra skirtingas. Šiuo atžvilgiu manoma, kad net jei tam tikri produktų asortimento skirtumai gali susidaryti tarp abiejų šalių, visgi jis labai sutampa, ir todėl manoma, kad apskritai Kinijos ir Vietnamo kilmės aptariamas produktas konkuruoja tarpusavyje. Taip pat daroma nuoroda į pirmiau pateiktas išvadas, kad šioje procedūroje visos aptariamo produkto rūšys turėtų būti laikomos vienu produktu ir kad visų rūšių Bendrijos pramonės gaminama ir parduodama odinė avalynė yra panaši į avalynę, eksportuojamą iš tiriamųjų šalių į Bendriją. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

| (167) | Remiantis laikinojo reglamento 156–162 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis preliminariomis išvadomis ir tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma galutinė išvada, kad laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kumuliacijos sąlygų ir todėl analizuojant žalą tiriamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina poveikis turėtų būti vertinamas bendrai. |
| --- | --- |

(167)

Remiantis laikinojo reglamento 156–162 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis preliminariomis išvadomis ir tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma galutinė išvada, kad laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kumuliacijos sąlygų ir todėl analizuojant žalą tiriamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina poveikis turėtų būti vertinamas bendrai.

5.2.   Aptariamojo importo dempingo kaina kiekis, rinkos dalis ir kainų raida

a)   Kiekis ir kainos

| (168) | Toliau pateikiamoje lentelėje parodoma, kaip keitėsi tiriamųjų šalių kilmės aptariamo produkto importo kiekis ir rinkos dalys, įskaitant vaikišką avalynę. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas (tūkst. porų) | 66 986 | 74 514 | 109 144 | 133 840 | 165 648 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 111 | 163 | 200 | 247 |
| Rinkos dalis | 9,3 % | 11,5 % | 16,3 % | 19,1 % | 23,2 % |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(168)

Toliau pateikiamoje lentelėje parodoma, kaip keitėsi tiriamųjų šalių kilmės aptariamo produkto importo kiekis ir rinkos dalys, įskaitant vaikišką avalynę.

2001

2002

2003

2004

TL

Importas (tūkst. porų)

66 986

74 514

109 144

133 840

165 648

Indeksas: 2001 = 100

100

111

163

200

247

Rinkos dalis

9,3 %

11,5 %

16,3 %

19,1 %

23,2 %

Šaltinis: Eurostatas.

| (169) | Tendencijos ir absoliutūs skaičiai yra panašūs į analizuotuosius laikinajame etape: importo kiekis padidėjo daugiau nei dvigubai, o rinkos dalis smarkiai padidėjo nuo 9,3 % 2001 m. iki 23,2 % per TL. Reikėtų pažymėti, kad yra didelis sutapimas tarp 2004 m. ir TL (2004 m. balandžio mėn.–2005 m. kovo mėn.) ir todėl pirmiau pateiktoje lentelėje parodyta, kad per pirmąjį 2005 m. ketvirtį importas sparčiai didėjo. Kaip galima matyti pirmiau pateiktoje lentelėje, taip atsitiko visų pirma dėl Kinijos importo pokyčių. |
| --- | --- |

(169)

Tendencijos ir absoliutūs skaičiai yra panašūs į analizuotuosius laikinajame etape: importo kiekis padidėjo daugiau nei dvigubai, o rinkos dalis smarkiai padidėjo nuo 9,3 % 2001 m. iki 23,2 % per TL. Reikėtų pažymėti, kad yra didelis sutapimas tarp 2004 m. ir TL (2004 m. balandžio mėn.–2005 m. kovo mėn.) ir todėl pirmiau pateiktoje lentelėje parodyta, kad per pirmąjį 2005 m. ketvirtį importas sparčiai didėjo. Kaip galima matyti pirmiau pateiktoje lentelėje, taip atsitiko visų pirma dėl Kinijos importo pokyčių.

| (170) | Importo kainos, įskaitant vaikišką avalynę, per aptariamąjį laikotarpį sumažėjo beveik 30 %, panašiai kaip ir buvo nustatyta laikinajame etape. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR už porą | 11,8 | 11,2 | 9,6 | 8,8 | 8,5 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 95 | 81 | 74 | 72 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(170)

Importo kainos, įskaitant vaikišką avalynę, per aptariamąjį laikotarpį sumažėjo beveik 30 %, panašiai kaip ir buvo nustatyta laikinajame etape.

2001

2002

2003

2004

TL

EUR už porą

11,8

11,2

9,6

8,8

8,5

Indeksas: 2001 = 100

100

95

81

74

72

Šaltinis: Eurostatas.

| (171) | Tam tikri importuotojai teigė, kad importo kainų sumažėjimas aiškinamas produkto asortimento pasikeitimais. Tačiau vykdant tyrimą tai nebuvo pagrįsta ir patvirtinta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(171)

Tam tikri importuotojai teigė, kad importo kainų sumažėjimas aiškinamas produkto asortimento pasikeitimais. Tačiau vykdant tyrimą tai nebuvo pagrįsta ir patvirtinta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

b)   Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (172) | Kai kurios suinteresuotosios šalys, remdamosi tuo, kad Komisija neatliko objektyvaus importo dempingo kaina kiekio ir kainų nagrinėjimo, teigė, kad pažeista pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalis. Savo tvirtinimą jos pagrindė tuo, kad nagrinėjant importo tendencijas nebuvo atsižvelgta į išorės veiksnius, kaip antai importo kvotos panaikinimą, valiutos keitimo kurso pasikeitimus, tariamus produkto asortimento pasikeitimus ir mados pokyčius. |
| --- | --- |

(172)

Kai kurios suinteresuotosios šalys, remdamosi tuo, kad Komisija neatliko objektyvaus importo dempingo kaina kiekio ir kainų nagrinėjimo, teigė, kad pažeista pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalis. Savo tvirtinimą jos pagrindė tuo, kad nagrinėjant importo tendencijas nebuvo atsižvelgta į išorės veiksnius, kaip antai importo kvotos panaikinimą, valiutos keitimo kurso pasikeitimus, tariamus produkto asortimento pasikeitimus ir mados pokyčius.

| (173) | Tiksliau, kalbant apie kvotos panaikinimą, šis tvirtinimas jau buvo nagrinėjamas laikinojo reglamento 165 konstatuojamojoje dalyje. Pripažįstama, kad kvotos panaikinimas tam tikra dalimi pablogino importo tendencijas. Tačiau tai reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad tik viena iš dviejų tiriamųjų šalių buvo tiesiogiai susijusi su šiuo kiekybiniu apribojimu ir kad importo iš Vietnamo tendencijos taip pat didėjo, kad ne visoms šiame tyrime nagrinėjamoms produkto rūšims buvo taikoma kvota ir, galiausiai, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. importas buvo visiškai liberalizuotas, ir todėl TL (2004 m. balandžio mėn.–2005 m. kovo mėn.) buvo padarytas tik dalinis poveikis. |
| --- | --- |

(173)

Tiksliau, kalbant apie kvotos panaikinimą, šis tvirtinimas jau buvo nagrinėjamas laikinojo reglamento 165 konstatuojamojoje dalyje. Pripažįstama, kad kvotos panaikinimas tam tikra dalimi pablogino importo tendencijas. Tačiau tai reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad tik viena iš dviejų tiriamųjų šalių buvo tiesiogiai susijusi su šiuo kiekybiniu apribojimu ir kad importo iš Vietnamo tendencijos taip pat didėjo, kad ne visoms šiame tyrime nagrinėjamoms produkto rūšims buvo taikoma kvota ir, galiausiai, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. importas buvo visiškai liberalizuotas, ir todėl TL (2004 m. balandžio mėn.–2005 m. kovo mėn.) buvo padarytas tik dalinis poveikis.

| (174) | Apskritai pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad analizuojant žalą visų pirma nagrinėjamas klausimas, ar žymiai padidėjo importas dempingo kaina ir ar labai sumažėjo kainos, arba ar importo dempingo kaina poveikis kitu būdu gali itin sumažinti kainas arba kliudyti kainų padidėjimui, kuris kitu atveju būtų įvykęs. |
| --- | --- |

(174)

Apskritai pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad analizuojant žalą visų pirma nagrinėjamas klausimas, ar žymiai padidėjo importas dempingo kaina ir ar labai sumažėjo kainos, arba ar importo dempingo kaina poveikis kitu būdu gali itin sumažinti kainas arba kliudyti kainų padidėjimui, kuris kitu atveju būtų įvykęs.

| (175) | Remiantis tuo, atrodytų, kad pirmiau minėtų tvirtinimų sedes materiae yra susijęs su priežastiniu ryšiu. Be to, pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje nėra aiškaus teisinio reikalavimo, kad reikėtų pateikti teigiamus įrodymus, kodėl padidėjo importo dempingo kaina kiekis ir sumažėjo atitinkamos kainos. Todėl tvirtinimas, kad nagrinėjant importą dempingo kaina reikėtų atsižvelgti į išorės veiksnius, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(175)

Remiantis tuo, atrodytų, kad pirmiau minėtų tvirtinimų sedes materiae yra susijęs su priežastiniu ryšiu. Be to, pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje nėra aiškaus teisinio reikalavimo, kad reikėtų pateikti teigiamus įrodymus, kodėl padidėjo importo dempingo kaina kiekis ir sumažėjo atitinkamos kainos. Todėl tvirtinimas, kad nagrinėjant importą dempingo kaina reikėtų atsižvelgti į išorės veiksnius, buvo atmestas.

5.3.   Kainų numušimas

| (176) | Buvo gauta įvairių pastabų dėl kainų numušimo. Šie tvirtinimai buvo išsamiai išanalizuoti ir prireikus bei pagrindus faktiniais įrodymais buvo pritaikyti būtini skaičiavimų pakeitimai. |
| --- | --- |

(176)

Buvo gauta įvairių pastabų dėl kainų numušimo. Šie tvirtinimai buvo išsamiai išanalizuoti ir prireikus bei pagrindus faktiniais įrodymais buvo pritaikyti būtini skaičiavimų pakeitimai.

| (177) | Primenama, kad laikinajame etape buvo atlikti importo kainų patikslinimai, kurie atspindėjo numatytas sąnaudas, kurias importuotojai patiria Bendrijoje, kaip antai dizaino, žaliavos pasirinkimo ir pan., ir kurios kitu atveju importo kainoje neatsispindėtų. Šio patikslinimo prašė įvairūs importuotojai. Laikinajame etape buvo pritaikytas apytikris 15 % patikslinimas. |
| --- | --- |

(177)

Primenama, kad laikinajame etape buvo atlikti importo kainų patikslinimai, kurie atspindėjo numatytas sąnaudas, kurias importuotojai patiria Bendrijoje, kaip antai dizaino, žaliavos pasirinkimo ir pan., ir kurios kitu atveju importo kainoje neatsispindėtų. Šio patikslinimo prašė įvairūs importuotojai. Laikinajame etape buvo pritaikytas apytikris 15 % patikslinimas.

| (178) | Tačiau Bendrijos pramonę atstovaujanti asociacija nesutiko su tokiu patikslinimu, tiksliau, su taikyto patikslinimo dydžiu. Nors jie pripažino, kad importuotojų lygiu iš tiesų patiriamos tam tikros sąnaudos, asociacija nesutiko su tuo, kad visi importuotojai patiria tokias sąnaudas. Be to, jie teigė, kad patikslinimo dydį būtų galima pateisinti STAF importuotojų (patiriančių dideles MTTV išlaidas) atveju, tačiau atsižvelgiant į tai, kad ši avalynė buvo neįtraukta į procedūrą, patikslinimo dydis turėtų būti persvarstytas ir sumažintas. |
| --- | --- |

(178)

Tačiau Bendrijos pramonę atstovaujanti asociacija nesutiko su tokiu patikslinimu, tiksliau, su taikyto patikslinimo dydžiu. Nors jie pripažino, kad importuotojų lygiu iš tiesų patiriamos tam tikros sąnaudos, asociacija nesutiko su tuo, kad visi importuotojai patiria tokias sąnaudas. Be to, jie teigė, kad patikslinimo dydį būtų galima pateisinti STAF importuotojų (patiriančių dideles MTTV išlaidas) atveju, tačiau atsižvelgiant į tai, kad ši avalynė buvo neįtraukta į procedūrą, patikslinimo dydis turėtų būti persvarstytas ir sumažintas.

| (179) | Šis tvirtinimas buvo atidžiai išnagrinėtas, ir buvo padarytos šios išvados. Pirma, šio patikslinimo prašė daugelis importuotojų, ir iš esmės Bendrijos pramonė tam neprieštaravo. |
| --- | --- |

(179)

Šis tvirtinimas buvo atidžiai išnagrinėtas, ir buvo padarytos šios išvados. Pirma, šio patikslinimo prašė daugelis importuotojų, ir iš esmės Bendrijos pramonė tam neprieštaravo.

| (180) | Kalbant apie patikslinimo dydį, reikėtų pažymėti, kad nors daug importuotojų iš tiesų prašė tokio patikslinimo, tik vienas importuotojas, kurio patalpose tai pat buvo atliktas patikrinimas, pateikė išsamią informaciją šiuo klausimu. Kiti aptariamo produkto importuotojai negalėjo pagrįsti tvirtinimo, kad jų MTTV sąnaudos pasiekė laikinajame etape pritaikyto patikslinimo dydį. Reikėtų pažymėti, kad kai kurie importuotojai, kurių patalpose turėjo būti atlikti patikrinimai, didžiąja dalimi prekiavo STAF. Kadangi STAF dabar yra galutinai išbraukta iš produkto apibrėžimo srities, jų duomenys nustatant patikslinimo dydį galiausiai tapo nebesvarbūs. |
| --- | --- |

(180)

Kalbant apie patikslinimo dydį, reikėtų pažymėti, kad nors daug importuotojų iš tiesų prašė tokio patikslinimo, tik vienas importuotojas, kurio patalpose tai pat buvo atliktas patikrinimas, pateikė išsamią informaciją šiuo klausimu. Kiti aptariamo produkto importuotojai negalėjo pagrįsti tvirtinimo, kad jų MTTV sąnaudos pasiekė laikinajame etape pritaikyto patikslinimo dydį. Reikėtų pažymėti, kad kai kurie importuotojai, kurių patalpose turėjo būti atlikti patikrinimai, didžiąja dalimi prekiavo STAF. Kadangi STAF dabar yra galutinai išbraukta iš produkto apibrėžimo srities, jų duomenys nustatant patikslinimo dydį galiausiai tapo nebesvarbūs.

| (181) | Galutiniame etape ir negavus pagrįstų didžiosios daugumos importuotojų tvirtinimų (nepaisant to, ar jų patalpose turi būti atlikti patikrinimai) patikslinimo dydžio sumažinimas buvo persvarstytas ir įvertintas remiantis vieninteliais pagrįstais duomenimis, kurie buvo pateikti vykdant tyrimą. |
| --- | --- |

(181)

Galutiniame etape ir negavus pagrįstų didžiosios daugumos importuotojų tvirtinimų (nepaisant to, ar jų patalpose turi būti atlikti patikrinimai) patikslinimo dydžio sumažinimas buvo persvarstytas ir įvertintas remiantis vieninteliais pagrįstais duomenimis, kurie buvo pateikti vykdant tyrimą.

| (182) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, pateikiami atskirtoms šalims nustatyti ir Bendrijos pramonės kainų procentais išreikšti persvarstyti kainų numušimo skirtumai:






  Šalis | Kainų numušimas |
| --- | --- | --- |
| KLR | Svertinis vidurkis 13,5 % |
| Vietnamas | Svertinis vidurkis 15,9 % |

(182)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, pateikiami atskirtoms šalims nustatyti ir Bendrijos pramonės kainų procentais išreikšti persvarstyti kainų numušimo skirtumai:

Šalis

Kainų numušimas

KLR

Svertinis vidurkis 13,5 %

Vietnamas

Svertinis vidurkis 15,9 %

6.   BENDRIJOS AVALYNĖS SEKTORIAUS YPATUMAI

| (183) | Laikinajame reglamente buvo pateikta tam tikra informacija apie Bendrijos avalynės sektoriaus ypatumus. Įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad į tokius duomenis nereikėtų atsižvelgti, nes jie yra nepatikimi arba nėra išimtinai susiję su Bendrijos pramonės padėtimi ir todėl neturi teisinio pagrindo. |
| --- | --- |

(183)

Laikinajame reglamente buvo pateikta tam tikra informacija apie Bendrijos avalynės sektoriaus ypatumus. Įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad į tokius duomenis nereikėtų atsižvelgti, nes jie yra nepatikimi arba nėra išimtinai susiję su Bendrijos pramonės padėtimi ir todėl neturi teisinio pagrindo.

| (184) | Šiuo atžvilgiu reikėtų paaiškinti, kad, siekiant padėti susidaryti geresnį supratimą apie Bendrijos avalynės sektorių, laikinojo reglamento 169–173 konstatuojamosiose dalyse buvo pateikta aiškinamoji informacija. Tačiau reikėtų pažymėti, kad išvados dėl žalos yra padarytos pirmiau apibrėžtos Bendrijos pramonės atžvilgiu ir kad tiriant žalą ši informacija daugiau nebus nagrinėjama. |
| --- | --- |

(184)

Šiuo atžvilgiu reikėtų paaiškinti, kad, siekiant padėti susidaryti geresnį supratimą apie Bendrijos avalynės sektorių, laikinojo reglamento 169–173 konstatuojamosiose dalyse buvo pateikta aiškinamoji informacija. Tačiau reikėtų pažymėti, kad išvados dėl žalos yra padarytos pirmiau apibrėžtos Bendrijos pramonės atžvilgiu ir kad tiriant žalą ši informacija daugiau nebus nagrinėjama.

7.   BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIS

7.1.   Pirminės pastabos

| (185) | Kaip minėta pirmiau, galutiniame etape analizuojant žalą įtraukiami su vaikiška avalyne susiję duomenys. |
| --- | --- |

(185)

Kaip minėta pirmiau, galutiniame etape analizuojant žalą įtraukiami su vaikiška avalyne susiję duomenys.

| (186) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 175 konstatuojamojoje dalyje, ir atsižvelgiant į įprastinę praktiką žalos rodikliai buvo nustatyti makroekonominiu (remiantis visos Bendrijos pramonės duomenimis) arba mikroekonominiu (remiantis atrinktų bendrovių duomenimis) lygiu. Siekiant darnumo žalos veiksniai nustatomi tik vienu iš minėtų, o ne abiem lygiais. |
| --- | --- |

(186)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 175 konstatuojamojoje dalyje, ir atsižvelgiant į įprastinę praktiką žalos rodikliai buvo nustatyti makroekonominiu (remiantis visos Bendrijos pramonės duomenimis) arba mikroekonominiu (remiantis atrinktų bendrovių duomenimis) lygiu. Siekiant darnumo žalos veiksniai nustatomi tik vienu iš minėtų, o ne abiem lygiais.

7.2.   Makroekonominiai rodikliai

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tūkst. porų) | 266 931 | 218 498 | 206 246 | 189 341 | 175 764 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 82 | 77 | 71 | 66 |
| Šaltinis: tyrimo metu surinkta informacija. |

2001

2002

2003

2004

TL

Gamyba (tūkst. porų)

266 931

218 498

206 246

189 341

175 764

Indeksas: 2001 = 100

100

82

77

71

66

Šaltinis: tyrimo metu surinkta informacija.

| (187) | Visos Bendrijos pramonės gamybos apimtis sumažėjo nuo 267 milijonų porų 2001 m. iki 176 milijonų porų tiriamuoju laikotarpiu. Tai rodo, kad gamybos apimtis sumažėjo daugiau nei 30 %. |
| --- | --- |

(187)

Visos Bendrijos pramonės gamybos apimtis sumažėjo nuo 267 milijonų porų 2001 m. iki 176 milijonų porų tiriamuoju laikotarpiu. Tai rodo, kad gamybos apimtis sumažėjo daugiau nei 30 %.

| (188) | Nors teoriškai gamyklos tikslas yra pasiekti tam tikrą gamybos lygį, tačiau šis lygis itin priklausys nuo tokios gamyklos pasamdytų darbuotojų skaičiaus. Iš tikrųjų, kaip paaiškinta pirmiau, avalynės gamybos procesas reikalauja daug darbo jėgos. Tokiomis aplinkybėmis pastoviam bendrovių skaičiui geriausias būdas įvertinti pajėgumus yra nagrinėti šių bendrovių užimtumo lygį. Todėl daroma nuoroda į tolesnę lentelę, kurioje parodyta, kaip vystėsi užimtumas. |
| --- | --- |

(188)

Nors teoriškai gamyklos tikslas yra pasiekti tam tikrą gamybos lygį, tačiau šis lygis itin priklausys nuo tokios gamyklos pasamdytų darbuotojų skaičiaus. Iš tikrųjų, kaip paaiškinta pirmiau, avalynės gamybos procesas reikalauja daug darbo jėgos. Tokiomis aplinkybėmis pastoviam bendrovių skaičiui geriausias būdas įvertinti pajėgumus yra nagrinėti šių bendrovių užimtumo lygį. Todėl daroma nuoroda į tolesnę lentelę, kurioje parodyta, kaip vystėsi užimtumas.

| (189) | Per visą laikotarpį užimtumas (ir todėl pajėgumai), kaip ir gamyba, mažėjo, o pajėgumų panaudojimas beveik nekito. |
| --- | --- |

(189)

Per visą laikotarpį užimtumas (ir todėl pajėgumai), kaip ir gamyba, mažėjo, o pajėgumų panaudojimas beveik nekito.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimas (tūkst. porų) | 190 134 | 150 389 | 145 087 | 133 127 | 126 555 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 79 | 76 | 70 | 67 |
| Rinkos dalys | 26,5 % | 23,2 % | 21,7 % | 19,0 % | 17,7 % |
| Šaltinis: tyrimo metu surinkta informacija. |

2001

2002

2003

2004

TL

Pardavimas (tūkst. porų)

190 134

150 389

145 087

133 127

126 555

Indeksas: 2001 = 100

100

79

76

70

67

Rinkos dalys

26,5 %

23,2 %

21,7 %

19,0 %

17,7 %

Šaltinis: tyrimo metu surinkta informacija.

| (190) | Gamyba vyksta pagal užsakymą, todėl Bendrijos pramonės pardavimo kiekis, kaip ir gamyba, mažėjo. 2001 m.–TL Bendrijos rinkoje parduotų porų skaičius sumažėjo daugiau nei 60 milijonų, t. y. 33 %. |
| --- | --- |

(190)

Gamyba vyksta pagal užsakymą, todėl Bendrijos pramonės pardavimo kiekis, kaip ir gamyba, mažėjo. 2001 m.–TL Bendrijos rinkoje parduotų porų skaičius sumažėjo daugiau nei 60 milijonų, t. y. 33 %.

| (191) | Rinkos dalių atžvilgiu tai reiškia beveiki 9 procentinių punktų nuostolius. Bendrijos pramonės rinkos dalys per TL sumažėjo nuo 26,5 % 2001 m. iki 17,7 % per TL. |
| --- | --- |

(191)

Rinkos dalių atžvilgiu tai reiškia beveiki 9 procentinių punktų nuostolius. Bendrijos pramonės rinkos dalys per TL sumažėjo nuo 26,5 % 2001 m. iki 17,7 % per TL.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras darbuotojų skaičius | 84 736 | 69 361 | 66 425 | 61 640 | 57 047 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 82 | 78 | 73 | 67 |
| Šaltinis: tyrimo metu surinkta informacija. |

2001

2002

2003

2004

TL

Bendras darbuotojų skaičius

84 736

69 361

66 425

61 640

57 047

Indeksas: 2001 = 100

100

82

78

73

67

Šaltinis: tyrimo metu surinkta informacija.

| (192) | Per visą aptariamąjį laikotarpį ypač sumažėjo užimtumas. Bendrijos pramonės įmonėse buvo prarasta daugiau nei 27 000 darbo vietų, t. y. per TL užimtumas sumažėjo 33 %, palyginti su 2001 m. |
| --- | --- |

(192)

Per visą aptariamąjį laikotarpį ypač sumažėjo užimtumas. Bendrijos pramonės įmonėse buvo prarasta daugiau nei 27 000 darbo vietų, t. y. per TL užimtumas sumažėjo 33 %, palyginti su 2001 m.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktyvumas | 3 150 | 3 150 | 3 105 | 3 072 | 3 081 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Šaltinis: tyrimo metu surinkta informacija. |

2001

2002

2003

2004

TL

Produktyvumas

3 150

3 150

3 105

3 072

3 081

Indeksas: 2001 = 100

100

100

99

98

98

Šaltinis: tyrimo metu surinkta informacija.

| (193) | Kaip nurodyta pirmiau pateiktose lentelėse, produktyvumas buvo apskaičiuotas gamybos kiekį padalinus iš Bendrijos pramonės darbuotojų skaičiaus. Šiuo atžvilgiu Bendrijos pramonės produktyvumas aptariamuoju laikotarpiu liko pakankamai stabilus. |
| --- | --- |

(193)

Kaip nurodyta pirmiau pateiktose lentelėse, produktyvumas buvo apskaičiuotas gamybos kiekį padalinus iš Bendrijos pramonės darbuotojų skaičiaus. Šiuo atžvilgiu Bendrijos pramonės produktyvumas aptariamuoju laikotarpiu liko pakankamai stabilus.

| (194) | Nesant jokios naujos pagrįstos informacijos ar argumentų šiuo atžvilgiu, patvirtinamos laikinojo reglamento 183 ir 184 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(194)

Nesant jokios naujos pagrįstos informacijos ar argumentų šiuo atžvilgiu, patvirtinamos laikinojo reglamento 183 ir 184 konstatuojamosios dalys.

| (195) | Primenama, kad 1998 m. vasario mėn. tam tikros KLR, Indonezijos ir Tailando kilmės avalynės su batviršiais iš odos arba plastikų importui buvo nustatytos antidempingo priemonės. Šių priemonių taikymo sritis iš dalies sutapo su produktais, susijusiais su šiuo tyrimu. Paskelbus pranešimą apie artėjančią šių priemonių galiojimo pabaigą, nebuvo gautas nė vienas persvarstymo prašymas, todėl 2003 m. kovo mėn. priemonės nustojo galioti. Laikinajame reglamente buvo manoma, kad nesant persvarstymo prašymo Bendrijos pramonė tuo metu atsigavo nuo buvusio dempingo poveikio. |
| --- | --- |

(195)

Primenama, kad 1998 m. vasario mėn. tam tikros KLR, Indonezijos ir Tailando kilmės avalynės su batviršiais iš odos arba plastikų importui buvo nustatytos antidempingo priemonės. Šių priemonių taikymo sritis iš dalies sutapo su produktais, susijusiais su šiuo tyrimu. Paskelbus pranešimą apie artėjančią šių priemonių galiojimo pabaigą, nebuvo gautas nė vienas persvarstymo prašymas, todėl 2003 m. kovo mėn. priemonės nustojo galioti. Laikinajame reglamente buvo manoma, kad nesant persvarstymo prašymo Bendrijos pramonė tuo metu atsigavo nuo buvusio dempingo poveikio.

| (196) | Tačiau Bendrijos pramonė tai paneigė, remdamasi tuo, kad persvarstymo prašymas buvo nepateiktas ne dėl to, kad buvo atsigauta nuo neigiamo dempingo poveikio, o dėl to, kad taikomos priemonės buvo nepakankamai veiksmingos. Ji teigė, kad priešingai nei nustatyta laikinajame reglamente, Bendrijos pramonės ekonominė situacija negalėjo patenkinamai pagerėti, nes tuo metu taikytos priemonės nebuvo pakankamai veiksmingos, kad būtų ištaisyta padaryta žala. Be to, importas iš šioje procedūroje tiriamų šalių 2001–2003 m. buvo itin didelis. |
| --- | --- |

(196)

Tačiau Bendrijos pramonė tai paneigė, remdamasi tuo, kad persvarstymo prašymas buvo nepateiktas ne dėl to, kad buvo atsigauta nuo neigiamo dempingo poveikio, o dėl to, kad taikomos priemonės buvo nepakankamai veiksmingos. Ji teigė, kad priešingai nei nustatyta laikinajame reglamente, Bendrijos pramonės ekonominė situacija negalėjo patenkinamai pagerėti, nes tuo metu taikytos priemonės nebuvo pakankamai veiksmingos, kad būtų ištaisyta padaryta žala. Be to, importas iš šioje procedūroje tiriamų šalių 2001–2003 m. buvo itin didelis.

| (197) | Tačiau Bendrijos pramonė nepateikė pakankamai įrodymų, kad 2001–2003 m. ji patyrė materialinę žalą ir kad tariamas anksčiau taikytų priemonių neveiksmingumas galėjo būti persvarstytas atliekant tarpinę peržiūrą, kurios nebuvo paprašyta atlikti. |
| --- | --- |

(197)

Tačiau Bendrijos pramonė nepateikė pakankamai įrodymų, kad 2001–2003 m. ji patyrė materialinę žalą ir kad tariamas anksčiau taikytų priemonių neveiksmingumas galėjo būti persvarstytas atliekant tarpinę peržiūrą, kurios nebuvo paprašyta atlikti.

| (198) | Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas, ir patvirtinama preliminari išvada, kad pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo poveikio šiame galutiniame etape, t. y. iki 2003 m. Bendrijos pramonė dar nepatyrė materialinės žalos. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė materialinę žalą patyrė nuo 2004 m. |
| --- | --- |

(198)

Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas, ir patvirtinama preliminari išvada, kad pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo poveikio šiame galutiniame etape, t. y. iki 2003 m. Bendrijos pramonė dar nepatyrė materialinės žalos. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė materialinę žalą patyrė nuo 2004 m.

7.3.   Mikroekonominiai rodikliai

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tūkst. porų | 2 188 | 2 488 | 2 603 | 2 784 | 2 503 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 114 | 119 | 127 | 114 |
| Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus. |

2001

2002

2003

2004

TL

Tūkst. porų

2 188

2 488

2 603

2 784

2 503

Indeksas: 2001 = 100

100

114

119

127

114

Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus.

| (199) | Kaip pirmiau minėta, laikoma, kad atsargos buvo beveik nesusijusios su Bendrijos avalynės pramonės būkle nustatant žalą, nes gamyba vyksta pagal užsakymą. Teoriškai atsargos nelaikomos, jos susidaro įvykdžius užsakymus, bet produktų dar nepristačius arba nepateikus sąskaitos. Tokiu būdu atsargų lygis pirmiausiai 2001–2004 m. padidėjo, t. y. 27 %, o po to TL pabaigoje sumažėjo. Šį sumažėjimą per TL reikėtų vertinti taip pat atsižvelgiant į sektoriaus sezoniškumą. Iš tikrųjų tikimasi, kad atsargų lygis gruodžio mėn. būna didesnis nei metų pirmojo ketvirčio pabaigoje, t. y. šiuo atveju – TL pabaigoje. |
| --- | --- |

(199)

Kaip pirmiau minėta, laikoma, kad atsargos buvo beveik nesusijusios su Bendrijos avalynės pramonės būkle nustatant žalą, nes gamyba vyksta pagal užsakymą. Teoriškai atsargos nelaikomos, jos susidaro įvykdžius užsakymus, bet produktų dar nepristačius arba nepateikus sąskaitos. Tokiu būdu atsargų lygis pirmiausiai 2001–2004 m. padidėjo, t. y. 27 %, o po to TL pabaigoje sumažėjo. Šį sumažėjimą per TL reikėtų vertinti taip pat atsižvelgiant į sektoriaus sezoniškumą. Iš tikrųjų tikimasi, kad atsargų lygis gruodžio mėn. būna didesnis nei metų pirmojo ketvirčio pabaigoje, t. y. šiuo atveju – TL pabaigoje.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR už porą | 19,7 | 19,3 | 18,5 | 18,6 | 18,2 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 98 | 94 | 95 | 92,5 |
| Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus. |

2001

2002

2003

2004

TL

EUR už porą

19,7

19,3

18,5

18,6

18,2

Indeksas: 2001 = 100

100

98

94

95

92,5

Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus.

| (200) | Vidutinės vieneto pardavimo kainos aptariamuoju laikotarpiu pastoviai mažėjo. Iš viso jos nukrito 7,5 %. Gali atrodyti, kad Bendrijos pramonės kainų mažėjimas yra ribotas, ypač lyginant su aptariamuoju laikotarpiu 30 % sumažėjusiomis importo dempingo kainomis. Tačiau šiomis aplinkybėmis reikėtų atsižvelgti į tai, kad avalynė yra gaminama pagal užsakymą, ir todėl nauji užsakymai paprastai yra priimami tik tada, jei dėl atitinkamo kainų lygio bent jau nepatiriami nuostoliai. Šiuo atžvilgiu daroma nuoroda į toliau pateiktą lentelę, kurioje nurodoma, kad per TL Bendrijos pramonė negalėjo daugiau mažinti kainų, nepatirdama nuostolių. |
| --- | --- |

(200)

Vidutinės vieneto pardavimo kainos aptariamuoju laikotarpiu pastoviai mažėjo. Iš viso jos nukrito 7,5 %. Gali atrodyti, kad Bendrijos pramonės kainų mažėjimas yra ribotas, ypač lyginant su aptariamuoju laikotarpiu 30 % sumažėjusiomis importo dempingo kainomis. Tačiau šiomis aplinkybėmis reikėtų atsižvelgti į tai, kad avalynė yra gaminama pagal užsakymą, ir todėl nauji užsakymai paprastai yra priimami tik tada, jei dėl atitinkamo kainų lygio bent jau nepatiriami nuostoliai. Šiuo atžvilgiu daroma nuoroda į toliau pateiktą lentelę, kurioje nurodoma, kad per TL Bendrijos pramonė negalėjo daugiau mažinti kainų, nepatirdama nuostolių.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | 13 943 | 10 756 | 8 575 | 10 038 | 4 722 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 77 | 61 | 72 | 34 |
| Grynosios apyvartos pelnas (%) | 1,6 % | 1,8 % | 0,2 % | 1,8 % | 0,5 % |
| Investicijų grąža | 6,1 % | 7,3 % | 1,0 % | 8,2 % | 2,3 % |
| Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus. |

2001

2002

2003

2004

TL

Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

13 943

10 756

8 575

10 038

4 722

Indeksas: 2001 = 100

100

77

61

72

34

Grynosios apyvartos pelnas (%)

1,6 %

1,8 %

0,2 %

1,8 %

0,5 %

Investicijų grąža

6,1 %

7,3 %

1,0 %

8,2 %

2,3 %

Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus.

| (201) | Pirmiau pateikti investicijų grąžos rodikliai patvirtina laikinojo reglamento 190 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtą padėtį ir rodo, kad aptariamuoju laikotarpiu bendrovių finansinė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Primenama, kad bendra padėtis itin blogėjo per TL ir pasižymėjo dideliu neigiamu poveikiu per paskutinįjį 2005 m. ketvirtį, t. y. paskutinįjį TL ketvirtį. Iš tiesų ir taip žemas pelno lygis aptariamojo laikotarpio pradžioje ir toliau smarkiai mažėjo. |
| --- | --- |

(201)

Pirmiau pateikti investicijų grąžos rodikliai patvirtina laikinojo reglamento 190 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtą padėtį ir rodo, kad aptariamuoju laikotarpiu bendrovių finansinė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Primenama, kad bendra padėtis itin blogėjo per TL ir pasižymėjo dideliu neigiamu poveikiu per paskutinįjį 2005 m. ketvirtį, t. y. paskutinįjį TL ketvirtį. Iš tiesų ir taip žemas pelno lygis aptariamojo laikotarpio pradžioje ir toliau smarkiai mažėjo.

| (202) | Nesant jokios naujos pagrįstos informacijos ar argumentų šiuo atžvilgiu, patvirtinamos laikinojo reglamento 191–193 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(202)

Nesant jokios naujos pagrįstos informacijos ar argumentų šiuo atžvilgiu, patvirtinamos laikinojo reglamento 191–193 konstatuojamosios dalys.

| (203) | Visą aptariamąjį laikotarpį bendras pelno lygis buvo žemas, ir tai rodo, kad tos MVĮ yra finansiškai pažeidžiamos. Kaip išsamiai išdėstyta toliau, per aptariamąjį laikotarpį ir ypač per tiriamąjį laikotarpį pasiektas pelno lygis yra kur kas mažesnis už normalų pelno lygį, kurį pramonė galėtų pasiekti įprastinėmis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(203)

Visą aptariamąjį laikotarpį bendras pelno lygis buvo žemas, ir tai rodo, kad tos MVĮ yra finansiškai pažeidžiamos. Kaip išsamiai išdėstyta toliau, per aptariamąjį laikotarpį ir ypač per tiriamąjį laikotarpį pasiektas pelno lygis yra kur kas mažesnis už normalų pelno lygį, kurį pramonė galėtų pasiekti įprastinėmis aplinkybėmis.

| (204) | Tyrimo metu paaiškėjo, kad kelių Bendrijos gamintojų sunki finansinė padėtis neigiamai paveikė privalomąjį kapitalą. Tą pabrėžia jų individualaus pelno raida ir ypač grynųjų pinigų srauto sumažėjimas. Kaip nurodyta pirmiau, pakankamai mažos ir vidutinės įmonės ne visada gali pateikti pakankamų banko garantijų ir gali susidurti su sunkumais, patirdamos dideles finansines išlaidas, kurios gali susidaryti dėl pavojingos finansinės padėties. |
| --- | --- |

(204)

Tyrimo metu paaiškėjo, kad kelių Bendrijos gamintojų sunki finansinė padėtis neigiamai paveikė privalomąjį kapitalą. Tą pabrėžia jų individualaus pelno raida ir ypač grynųjų pinigų srauto sumažėjimas. Kaip nurodyta pirmiau, pakankamai mažos ir vidutinės įmonės ne visada gali pateikti pakankamų banko garantijų ir gali susidurti su sunkumais, patirdamos dideles finansines išlaidas, kurios gali susidaryti dėl pavojingos finansinės padėties.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tūkst. EUR | 8 836 | 11 184 | 6 522 | 4 403 | 4 028 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 127 | 74 | 50 | 46 |
| Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus. |

2001

2002

2003

2004

TL

Tūkst. EUR

8 836

11 184

6 522

4 403

4 028

Indeksas: 2001 = 100

100

127

74

50

46

Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus.

| (205) | Laikinojo reglamento 194 konstatuojamojoje dalyje nustatytas investicijų tendencijas patvirtina pirmiau lentelėje pavaizduotos tendencijos. Investicijos, kurioms bendrovės pritaria, 2001 m.–TL sumažėjo daugiau nei 50 %. Investicijų mažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į atrinktų Bendrijos gamintojų finansinės padėties blogėjimą. |
| --- | --- |

(205)

Laikinojo reglamento 194 konstatuojamojoje dalyje nustatytas investicijų tendencijas patvirtina pirmiau lentelėje pavaizduotos tendencijos. Investicijos, kurioms bendrovės pritaria, 2001 m.–TL sumažėjo daugiau nei 50 %. Investicijų mažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į atrinktų Bendrijos gamintojų finansinės padėties blogėjimą.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinis atlyginimas ir darbo užmokestis asmeniui (EUR) | 14 602 | 15 933 | 18 021 | 17 610 | 17 822 |
| Indeksas: 2001 = 100 | 100 | 109 | 123 | 121 | 122 |
| Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus. |

2001

2002

2003

2004

TL

Vidutinis atlyginimas ir darbo užmokestis asmeniui (EUR)

14 602

15 933

18 021

17 610

17 822

Indeksas: 2001 = 100

100

109

123

121

122

Šaltinis: patikrinti atsakymai į klausimyno klausimus.

| (206) | Laikinojo reglamento 196 konstatuojamojoje dalyje pateiktas tendencijas patvirtina pirmiau pateiktos lentelės duomenys. Neturint naujos informacijos šios tendencijos patvirtinamos. |
| --- | --- |

(206)

Laikinojo reglamento 196 konstatuojamojoje dalyje pateiktas tendencijas patvirtina pirmiau pateiktos lentelės duomenys. Neturint naujos informacijos šios tendencijos patvirtinamos.

7.4.   Suinteresuotųjų šalių tvirtinimai

| (207) | Keli eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad Bendrijos pramonės pelno skirtumas buvo itin svarbus Bendrijos pramonės patirtos žalos rodiklis. Visų pirma buvo tvirtinama, kad kadangi pelno skirtumas, kuris buvo naudojamas laikinajame etape nustatant žalos pašalinimo lygį (t. y. 2 %; žr. laikinojo reglamento 284 konstatuojamąją dalį), atitiko kai kurių atskirų atrinktų bendrovių pelno skirtumą, tai rodo, kad pagal šį rodiklį jos žalos nepatyrė. |
| --- | --- |

(207)

Keli eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad Bendrijos pramonės pelno skirtumas buvo itin svarbus Bendrijos pramonės patirtos žalos rodiklis. Visų pirma buvo tvirtinama, kad kadangi pelno skirtumas, kuris buvo naudojamas laikinajame etape nustatant žalos pašalinimo lygį (t. y. 2 %; žr. laikinojo reglamento 284 konstatuojamąją dalį), atitiko kai kurių atskirų atrinktų bendrovių pelno skirtumą, tai rodo, kad pagal šį rodiklį jos žalos nepatyrė.

| (208) | Tai jau nebėra svarbu, kadangi po tolesnės analizės, kaip nurodyta 292 konstatuojamojoje dalyje, pelno skirtumas buvo pataisytas iki 6 %, tokiu būdu geriau atspindint Bendrijos avalynės gamintojų pelno skirtumą, kurį jie galėtų pasiekti nesant žalingo dempingo. Tokiu būdu Bendrijos pramonės pelningumas akivaizdžiai sumažėjo per aptariamąjį laikotarpį ir bet kokiu atveju per TL pelningumas nukrito iki 0,5 %. Be to, žalos analizė atliekama Bendrijos pramonės lygiu arba atrinktų bendrovių lygiu, taigi ne atskirai į Bendrijos pramonės apibrėžimą patenkančių bendrovių lygiu. |
| --- | --- |

(208)

Tai jau nebėra svarbu, kadangi po tolesnės analizės, kaip nurodyta 292 konstatuojamojoje dalyje, pelno skirtumas buvo pataisytas iki 6 %, tokiu būdu geriau atspindint Bendrijos avalynės gamintojų pelno skirtumą, kurį jie galėtų pasiekti nesant žalingo dempingo. Tokiu būdu Bendrijos pramonės pelningumas akivaizdžiai sumažėjo per aptariamąjį laikotarpį ir bet kokiu atveju per TL pelningumas nukrito iki 0,5 %. Be to, žalos analizė atliekama Bendrijos pramonės lygiu arba atrinktų bendrovių lygiu, taigi ne atskirai į Bendrijos pramonės apibrėžimą patenkančių bendrovių lygiu.

| (209) | Įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad analizuojant žalą naudoti rodikliai buvo nepatikimi arba netinkami. Jos tvirtino, kad ekonominiai rodikliai buvo nepatikrinti ir nepatikimi, nes (tariamai nevykstant bendradarbiavimui) jie neatspindėtų tikrosios Bendrijos pramonės. Kalbant apie mikroekonominius rodiklius ir atsižvelgiant į ribotą atrinktų bendrovių skaičių, buvo teigiama, kad tokie rodikliai yra netipiški. Galiausiai, buvo daroma nuoroda į pastebėtas skirtingas žalos rodiklių, nustatytų makroekonominiu ir mikroekonominiu lygiu, tendencijas. |
| --- | --- |

(209)

Įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad analizuojant žalą naudoti rodikliai buvo nepatikimi arba netinkami. Jos tvirtino, kad ekonominiai rodikliai buvo nepatikrinti ir nepatikimi, nes (tariamai nevykstant bendradarbiavimui) jie neatspindėtų tikrosios Bendrijos pramonės. Kalbant apie mikroekonominius rodiklius ir atsižvelgiant į ribotą atrinktų bendrovių skaičių, buvo teigiama, kad tokie rodikliai yra netipiški. Galiausiai, buvo daroma nuoroda į pastebėtas skirtingas žalos rodiklių, nustatytų makroekonominiu ir mikroekonominiu lygiu, tendencijas.

| (210) | Pirma, kalbant apie tai, kad makroekonominiai rodikliai nebuvo patikrinti, primenama, kad pagal pagrindinį reglamentą patikrinimų vykdymas patikimas Komisijai ir todėl nėra teisinio įpareigojimo visada atlikti patikrinimus bendrovių patalpose. Iš tikrųjų pagrindinio reglamento 16 straipsnyje tik nustatyta, kad Komisija, jei reikia, rengia patikrinimus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. Be to, prireikus šie veiksniai kryžminiu būdu buvo sutikrinti su bendra informacija, kurią pateikė susijusios nacionalinės Bendrijos avalynės asociacijos. |
| --- | --- |

(210)

Pirma, kalbant apie tai, kad makroekonominiai rodikliai nebuvo patikrinti, primenama, kad pagal pagrindinį reglamentą patikrinimų vykdymas patikimas Komisijai ir todėl nėra teisinio įpareigojimo visada atlikti patikrinimus bendrovių patalpose. Iš tikrųjų pagrindinio reglamento 16 straipsnyje tik nustatyta, kad Komisija, jei reikia, rengia patikrinimus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. Be to, prireikus šie veiksniai kryžminiu būdu buvo sutikrinti su bendra informacija, kurią pateikė susijusios nacionalinės Bendrijos avalynės asociacijos.

| (211) | Antra, atsižvelgiant į pirmiau padarytą išvadą dėl Bendrijos pramonės apibrėžimo ir atrinktų bendrovių tipiškumą, su šiais elementais susiję tvirtinimai buvo taip pat atmesti. Be to, kaip jau išdėstyta pirmiau, siekiant darnumo pasirenkamas tik vienas žalos rodiklių rinkinys priimant galutines išvadas, t. y. makroekonominiai rodikliai arba mikroekonominiai rodikliai. Galiausiai pažymima, kad net jei laikinajame etape nustatytos tendencijos tiek mikroekonominiu, tiek makroekonominiu lygiu ne visada tiksliai atspindi tokius pačius pokyčius, jos nerodo, kad būtų itin skirtingų tendencijų. |
| --- | --- |

(211)

Antra, atsižvelgiant į pirmiau padarytą išvadą dėl Bendrijos pramonės apibrėžimo ir atrinktų bendrovių tipiškumą, su šiais elementais susiję tvirtinimai buvo taip pat atmesti. Be to, kaip jau išdėstyta pirmiau, siekiant darnumo pasirenkamas tik vienas žalos rodiklių rinkinys priimant galutines išvadas, t. y. makroekonominiai rodikliai arba mikroekonominiai rodikliai. Galiausiai pažymima, kad net jei laikinajame etape nustatytos tendencijos tiek mikroekonominiu, tiek makroekonominiu lygiu ne visada tiksliai atspindi tokius pačius pokyčius, jos nerodo, kad būtų itin skirtingų tendencijų.

| (212) | Galiausiai, suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad ne visi žalos rodikliai rodo, kad padaryta žala, o tiksliau, kad individualiu lygmeniu negalima nustatyti jokios atrinktų bendrovių patirtos žalos. Pirmieji tvirtinimai turi būti atmesti remiantis tuo, kad pagal pagrindinį reglamentą nė vienas žalos rodiklis gali nebūti lemiamu. Kalbant apie tai, kad tam tikrų gamintojų individuali padėtis nerodo, kad būtų padaryta žala, pabrėžiama, jog tai nėra svarbu, nes pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalį žala analizuojama Bendrijos pramonės lygiu arba atrinktų bendrovių lygiu, o ne atskirų į Bendrijos pramonės apibrėžimą įtrauktų bendrovių lygiu. |
| --- | --- |

(212)

Galiausiai, suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad ne visi žalos rodikliai rodo, kad padaryta žala, o tiksliau, kad individualiu lygmeniu negalima nustatyti jokios atrinktų bendrovių patirtos žalos. Pirmieji tvirtinimai turi būti atmesti remiantis tuo, kad pagal pagrindinį reglamentą nė vienas žalos rodiklis gali nebūti lemiamu. Kalbant apie tai, kad tam tikrų gamintojų individuali padėtis nerodo, kad būtų padaryta žala, pabrėžiama, jog tai nėra svarbu, nes pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalį žala analizuojama Bendrijos pramonės lygiu arba atrinktų bendrovių lygiu, o ne atskirų į Bendrijos pramonės apibrėžimą įtrauktų bendrovių lygiu.

8.   IŠVADA DĖL ŽALOS

| (213) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama preliminari išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(213)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama preliminari išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

| (214) | Tiksliau patvirtinama, kad makroekonominių rodiklių, t. y. bendrai visos Bendrijos pramonės, lygiu žala dažniausiai buvo daroma pardavimo kiekio ir rinkos dalių mažėjimo atžvilgiu. Kadangi avalynė yra gaminama pagal užsakymą, tai padarė neigiamą poveikį ir gamybos lygiui bei užimtumui Bendrijoje. |
| --- | --- |

(214)

Tiksliau patvirtinama, kad makroekonominių rodiklių, t. y. bendrai visos Bendrijos pramonės, lygiu žala dažniausiai buvo daroma pardavimo kiekio ir rinkos dalių mažėjimo atžvilgiu. Kadangi avalynė yra gaminama pagal užsakymą, tai padarė neigiamą poveikį ir gamybos lygiui bei užimtumui Bendrijoje.

| (215) | Be to, patvirtinama, kad mikroekonominių rodiklių lygiu padėtis yra labai pažeidžiama. Pavyzdžiui, atrinktos bendrovės 2003 m. pasiekė žemiausią įmanomą pelno lygį, kurį vis dėlto galima būtų iš dalies paaiškinti jų palyginti didelėmis ankstesnėmis investicijomis (pelno nuvertėjimo poveikis). Tačiau jų pelno lygis vėliau mažėjo net ir nepaisant ženklaus investicijų padidėjimo bei per TL iš tiesų pasiekė patį žemiausią lygį per visą aptariamąjį laikotarpį, išskyrus 2003 m., t. y. lygis buvo visiškai nepriimtinas ir nesant kitų aiškinamųjų rodiklių, kaip didelės ankstesnės investicijos, akivaizdu, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą. Be to, grynųjų pinigų srautai taip pat pavojingai mažėjo ir per TL pasiekė žemiausią lygį, t. y. tokį lygį, pagal kurį gali būti laikoma, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą. Per TL atrinktos bendrovės nebegalėjo nepatirdamos nuostolių dar mažinti kainų lygio. Jei pakankamai mažos ir vidutinės įmonės ilgesnį laikotarpį yra priverstos dirbti nuostolingai, jos yra priverstos užsidaryti. Apskritai jei iki 2004 m. Bendrijos pramonės padėtis galėjo būti vertinama tik kaip žalinga, tai po 2004 m. Bendrijos pramonė akivaizdžiai patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(215)

Be to, patvirtinama, kad mikroekonominių rodiklių lygiu padėtis yra labai pažeidžiama. Pavyzdžiui, atrinktos bendrovės 2003 m. pasiekė žemiausią įmanomą pelno lygį, kurį vis dėlto galima būtų iš dalies paaiškinti jų palyginti didelėmis ankstesnėmis investicijomis (pelno nuvertėjimo poveikis). Tačiau jų pelno lygis vėliau mažėjo net ir nepaisant ženklaus investicijų padidėjimo bei per TL iš tiesų pasiekė patį žemiausią lygį per visą aptariamąjį laikotarpį, išskyrus 2003 m., t. y. lygis buvo visiškai nepriimtinas ir nesant kitų aiškinamųjų rodiklių, kaip didelės ankstesnės investicijos, akivaizdu, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą. Be to, grynųjų pinigų srautai taip pat pavojingai mažėjo ir per TL pasiekė žemiausią lygį, t. y. tokį lygį, pagal kurį gali būti laikoma, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą. Per TL atrinktos bendrovės nebegalėjo nepatirdamos nuostolių dar mažinti kainų lygio. Jei pakankamai mažos ir vidutinės įmonės ilgesnį laikotarpį yra priverstos dirbti nuostolingai, jos yra priverstos užsidaryti. Apskritai jei iki 2004 m. Bendrijos pramonės padėtis galėjo būti vertinama tik kaip žalinga, tai po 2004 m. Bendrijos pramonė akivaizdžiai patyrė materialinę žalą.

F.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   IMPORTO DEMPINGO KAINA POVEIKIS

| (216) | Bendrijos pramonės ir tiriamųjų šalių rinkos dalis, įskaitant vaikišką avalynę, keitėsi taip: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tiriamosios šalys | 9,3 % | 11,5 % | 16,3 % | 19,1 % | 23,2 % |
| Bendrijos pramonė | 26,5 % | 23,2 % | 21,7 % | 19,0 % | 17,7 % |

(216)

Bendrijos pramonės ir tiriamųjų šalių rinkos dalis, įskaitant vaikišką avalynę, keitėsi taip:

2001

2002

2003

2004

TL

Tiriamosios šalys

9,3 %

11,5 %

16,3 %

19,1 %

23,2 %

Bendrijos pramonė

26,5 %

23,2 %

21,7 %

19,0 %

17,7 %

| (217) | Tam tikros suinteresuotosios šalys suabejojo Komisijos išvada, kad importo dempingo kaina rinkos dalies padidėjimas ir Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimas iš esmės sutapo laiko atžvilgiu. Jos pažymėjo, kad kai itin padidėjo Kinijos ir Vietnamo importo rinkos dalys, Bendrijos pramonės rinkos dalis ne taip daug sumažėjo, ir atvirkščiai. Taip pat teigiama, kad, visų pirma stebint kitų trečiųjų šalių rinkos dalių vystymosi pokyčius, tiriamosios šalys neperėmė skundo pateikėjų rinkos dalies. |
| --- | --- |

(217)

Tam tikros suinteresuotosios šalys suabejojo Komisijos išvada, kad importo dempingo kaina rinkos dalies padidėjimas ir Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimas iš esmės sutapo laiko atžvilgiu. Jos pažymėjo, kad kai itin padidėjo Kinijos ir Vietnamo importo rinkos dalys, Bendrijos pramonės rinkos dalis ne taip daug sumažėjo, ir atvirkščiai. Taip pat teigiama, kad, visų pirma stebint kitų trečiųjų šalių rinkos dalių vystymosi pokyčius, tiriamosios šalys neperėmė skundo pateikėjų rinkos dalies.

| (218) | Importuotojų asociacija teigė, kad, atsižvelgiant į tai, jog importuojama avalynė nekonkuruoja su Bendrijoje pagaminta avalyne, importas dempingo kaina iš tiriamųjų šalių nepadarė jokios žalos Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(218)

Importuotojų asociacija teigė, kad, atsižvelgiant į tai, jog importuojama avalynė nekonkuruoja su Bendrijoje pagaminta avalyne, importas dempingo kaina iš tiriamųjų šalių nepadarė jokios žalos Bendrijos pramonei.

| (219) | Atsižvelgiant į laiko sutapimą, manoma, kad analizuojant priežastinį ryšį nebūtinas idealus importo dempingo kaina pokyčių ir Bendrijos pramonės padėties santykis. Iš tikrųjų pagal nustatytą ir teisiškai pripažintą praktiką paprastas importo dideliais kiekiais dempingo kaina didėjimo ir Bendrijos pramonės kainų mažinimo bei blogėjančios Bendrijos pramonės padėties sutapimas, kaip yra šiuo atveju, yra akivaizdus priežastinio ryšio rodiklis. Šiuo atveju ir kaip aiškiai nustatyta laikinojo reglamento 203–209 konstatuojamosiose dalyse toks laiko sutapimas neabejotinai įvyko. Be to, su rinkos dalių pasikeitimu 2003–2004 m. susijęs sutapimas yra beveik toks pat. Be to, faktas, kad importo dempingo kaina rinkos dalies padidėjimas aptariamuoju laikotarpiu kartais buvo didesnis nei Bendrijos pramonės rinkos dalies mažėjimas, paprasčiausiai rodo, kad importas dempingo kaina didėjo ne tik Bendrijos pramonės, bet ir kitų Bendrijos rinkos veikėjų sąskaita. |
| --- | --- |

(219)

Atsižvelgiant į laiko sutapimą, manoma, kad analizuojant priežastinį ryšį nebūtinas idealus importo dempingo kaina pokyčių ir Bendrijos pramonės padėties santykis. Iš tikrųjų pagal nustatytą ir teisiškai pripažintą praktiką paprastas importo dideliais kiekiais dempingo kaina didėjimo ir Bendrijos pramonės kainų mažinimo bei blogėjančios Bendrijos pramonės padėties sutapimas, kaip yra šiuo atveju, yra akivaizdus priežastinio ryšio rodiklis. Šiuo atveju ir kaip aiškiai nustatyta laikinojo reglamento 203–209 konstatuojamosiose dalyse toks laiko sutapimas neabejotinai įvyko. Be to, su rinkos dalių pasikeitimu 2003–2004 m. susijęs sutapimas yra beveik toks pat. Be to, faktas, kad importo dempingo kaina rinkos dalies padidėjimas aptariamuoju laikotarpiu kartais buvo didesnis nei Bendrijos pramonės rinkos dalies mažėjimas, paprasčiausiai rodo, kad importas dempingo kaina didėjo ne tik Bendrijos pramonės, bet ir kitų Bendrijos rinkos veikėjų sąskaita.

| (220) | Tvirtinimas, kad importuojama avalynė nekonkuravo su Bendrijoje pagaminta avalyne, taip pat buvo atmestas remiantis pirmiau pateikta išvada dėl aptariamo produkto ir panašaus produkto apibrėžimo, t. y. kad iš tiriamųjų šalių importuojama avalynė, t. y. visas asortimentas ir visos rūšys, konkuruoja visais lygiais su Bendrijos pramonės gaminama ir parduodama avalyne ir kad jų pardavimo kanalai yra tie patys. Be to, tyrimas akivaizdžiai parodė, kad Bendrijos gamintojai ir eksportuotojai konkuruoja dėl pardavimo Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(220)

Tvirtinimas, kad importuojama avalynė nekonkuravo su Bendrijoje pagaminta avalyne, taip pat buvo atmestas remiantis pirmiau pateikta išvada dėl aptariamo produkto ir panašaus produkto apibrėžimo, t. y. kad iš tiriamųjų šalių importuojama avalynė, t. y. visas asortimentas ir visos rūšys, konkuruoja visais lygiais su Bendrijos pramonės gaminama ir parduodama avalyne ir kad jų pardavimo kanalai yra tie patys. Be to, tyrimas akivaizdžiai parodė, kad Bendrijos gamintojai ir eksportuotojai konkuruoja dėl pardavimo Bendrijos rinkoje.

| (221) | Kadangi nebuvo pateikta daugiau pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 209 konstatuojamosios dalies išvados: importas dempingo kaina vaidino lemiamą vaidmenį darant materialinę žalą Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(221)

Kadangi nebuvo pateikta daugiau pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 209 konstatuojamosios dalies išvados: importas dempingo kaina vaidino lemiamą vaidmenį darant materialinę žalą Bendrijos pramonei.

2.   KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS

2.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (222) | Nustačius laikinąsias priemones įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad materialinę žalą sukėlė kiti veiksniai. Šios šalys nurodė tvirtinimus, kurie jau buvo pateikti ankstesniame etape ir tinkamai išnagrinėti laikinajame reglamente. Tiksliau, tie tvirtinimai buvo susiję su Bendrijos pramonės eksporto veikla, importu iš kitų trečiųjų šalių, Kinijos eksporto kvotos panaikinimu, valiutos kurso svyravimų poveikiu, Bendrijos gamintojų perkėlimu ir tariamu struktūriniu Bendrijos pramonės konkurencingumo trūkumu. Tačiau nebuvo pateikta naujos informacijos, ir todėl pagrindinės laikinajame reglamente nustatytos išvados prireikus toliau paaiškinamos ir (arba) išplečiamos. |
| --- | --- |

(222)

Nustačius laikinąsias priemones įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad materialinę žalą sukėlė kiti veiksniai. Šios šalys nurodė tvirtinimus, kurie jau buvo pateikti ankstesniame etape ir tinkamai išnagrinėti laikinajame reglamente. Tiksliau, tie tvirtinimai buvo susiję su Bendrijos pramonės eksporto veikla, importu iš kitų trečiųjų šalių, Kinijos eksporto kvotos panaikinimu, valiutos kurso svyravimų poveikiu, Bendrijos gamintojų perkėlimu ir tariamu struktūriniu Bendrijos pramonės konkurencingumo trūkumu. Tačiau nebuvo pateikta naujos informacijos, ir todėl pagrindinės laikinajame reglamente nustatytos išvados prireikus toliau paaiškinamos ir (arba) išplečiamos.

2.2.   Bendrijos pramonės eksporto rodikliai

| (223) | Kai kurios suinteresuotosios šalys pakartojo tvirtinimą, kad Bendrijos avalynės pramonės ekonominė padėtis buvo bloga dėl to, kad pablogėjo jos eksporto rodikliai. |
| --- | --- |

(223)

Kai kurios suinteresuotosios šalys pakartojo tvirtinimą, kad Bendrijos avalynės pramonės ekonominė padėtis buvo bloga dėl to, kad pablogėjo jos eksporto rodikliai.

| (224) | Šiuo atžvilgiu pažymima, kad bet koks tariamas eksporto veiklos pablogėjimas, jei toks yra, nedaro jokio poveikio daugeliui pirmiau analizuotų rodiklių, kaip antai pardavimo kiekis, rinkos dalys ir kainų mažėjimas, nes šie veiksniai buvo nustatyti Bendrijos pardavimo lygiu. Buvo pateikti bendri gamybos duomenys, nes neįmanoma atskirti Bendrijos rinkai ir ne Bendrijos rinkai skirtų produktų. Kadangi avalynė yra gaminama pagal užsakymą, sumažėjus pardavimui neišvengiamai mažės gamyba, o atsižvelgiant į tai, kad didžioji dalis produkcijos yra numatyta parduoti Bendrijos rinkoje, patvirtinama preliminari išvada, kad gamybos mažėjimas yra iš esmės susijęs su Bendrijos rinkos patirta žala. |
| --- | --- |

(224)

Šiuo atžvilgiu pažymima, kad bet koks tariamas eksporto veiklos pablogėjimas, jei toks yra, nedaro jokio poveikio daugeliui pirmiau analizuotų rodiklių, kaip antai pardavimo kiekis, rinkos dalys ir kainų mažėjimas, nes šie veiksniai buvo nustatyti Bendrijos pardavimo lygiu. Buvo pateikti bendri gamybos duomenys, nes neįmanoma atskirti Bendrijos rinkai ir ne Bendrijos rinkai skirtų produktų. Kadangi avalynė yra gaminama pagal užsakymą, sumažėjus pardavimui neišvengiamai mažės gamyba, o atsižvelgiant į tai, kad didžioji dalis produkcijos yra numatyta parduoti Bendrijos rinkoje, patvirtinama preliminari išvada, kad gamybos mažėjimas yra iš esmės susijęs su Bendrijos rinkos patirta žala.

| (225) | Iš tiesų pardavimo kiekio Bendrijos rinkoje sumažėjimas aptariamuoju laikotarpiu (– 34 %) atitinka gamybos sumažėjimą per tą patį laikotarpį (– 33 %). |
| --- | --- |

(225)

Iš tiesų pardavimo kiekio Bendrijos rinkoje sumažėjimas aptariamuoju laikotarpiu (– 34 %) atitinka gamybos sumažėjimą per tą patį laikotarpį (– 33 %).

| (226) | Todėl tvirtinimas buvo atmestas, ir daroma galutinė išvada, kad Bendrijos pramonės eksporto veikla nepadarė jokios materialinės žalos. |
| --- | --- |

(226)

Todėl tvirtinimas buvo atmestas, ir daroma galutinė išvada, kad Bendrijos pramonės eksporto veikla nepadarė jokios materialinės žalos.

2.3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (227) | Importas iš trečiųjų šalių, įskaitant vaikišką avalynę, keitėsi taip:











  Rinkos dalys | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL | Neatitikimas 01/TL (% punktai) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumunija | 5,7 % | 7,1 % | 7,5 % | 7,0 % | 6,9 % | +1,2 |
| Indija | 3,6 % | 4,5 % | 4,9 % | 5,9 % | 5,7 % | +2,1 |
| Indonezija | 2,7 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | –0,7 |
| Brazilija | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | +1,3 |
| Makao | 1,2 % | 1,7 % | 2,2 % | 3,2 % | 2,4 % | +1,2 |
| Tailandas | 1,0 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | +0,3 |
| Kitos šalys | 9,0 % | 10,7 % | 10,9 % | 12,5 % | 11,5 % | +2,5 |

(227)

Importas iš trečiųjų šalių, įskaitant vaikišką avalynę, keitėsi taip:

Rinkos dalys

2001

2002

2003

2004

TL

Neatitikimas 01/TL (% punktai)

Rumunija

5,7 %

7,1 %

7,5 %

7,0 %

6,9 %

+1,2

Indija

3,6 %

4,5 %

4,9 %

5,9 %

5,7 %

+2,1

Indonezija

2,7 %

2,4 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

–0,7

Brazilija

1,2 %

1,4 %

1,7 %

2,2 %

2,5 %

+1,3

Makao

1,2 %

1,7 %

2,2 %

3,2 %

2,4 %

+1,2

Tailandas

1,0 %

1,0 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

+0,3

Kitos šalys

9,0 %

10,7 %

10,9 %

12,5 %

11,5 %

+2,5

| Vidutinės kainos (EUR už porą) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL | Neatitikimas 2001/TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumunija | 13,8 | 14,6 | 14,8 | 15,0 | 14,9 | +8 % |
| Indija | 11,3 | 11,3 | 10,3 | 10,2 | 10,2 | –10 % |
| Indonezija | 11,2 | 10,4 | 9,8 | 8,6 | 8,7 | –23 % |
| Brazilija | 16,8 | 15,7 | 13,5 | 13,0 | 12,6 | –25 % |
| Makao | 12,9 | 11,5 | 10,6 | 10,2 | 10,5 | –18 % |
| Tailandas | 14,4 | 12,9 | 11,8 | 11,4 | 11,2 | –22 % |
| Kitos šalys | 14,8 | 14,3 | 13,6 | 12,4 | 12,7 | –14 % |

Vidutinės kainos (EUR už porą)

2001

2002

2003

2004

TL

Neatitikimas 2001/TL

Rumunija

13,8

14,6

14,8

15,0

14,9

+8 %

Indija

11,3

11,3

10,3

10,2

10,2

–10 %

Indonezija

11,2

10,4

9,8

8,6

8,7

–23 %

Brazilija

16,8

15,7

13,5

13,0

12,6

–25 %

Makao

12,9

11,5

10,6

10,2

10,5

–18 %

Tailandas

14,4

12,9

11,8

11,4

11,2

–22 %

Kitos šalys

14,8

14,3

13,6

12,4

12,7

–14 %

| (228) | Reikėtų pažymėti, kad nė vienos iš šalių, įtrauktų į pirmiau pateiktos lentelės eilutę, susijusią su kitomis šalimis (iš viso daugiau nei 150 įvairių šalių), importas nesudarė daugiau nei 2 % viso Bendrijos importo per TL. |
| --- | --- |

(228)

Reikėtų pažymėti, kad nė vienos iš šalių, įtrauktų į pirmiau pateiktos lentelės eilutę, susijusią su kitomis šalimis (iš viso daugiau nei 150 įvairių šalių), importas nesudarė daugiau nei 2 % viso Bendrijos importo per TL.

| (229) | Todėl gali būti patvirtinta, kad aptariamuoju laikotarpiu atskirai nė vienos iš pirmiau išvardytų šalių rinkos dalis itin nepadidėjo, kad absoliutus jų rinkos dalies lygis buvo kur kas mažesnis už tiriamųjų šalių ir kad jos vystėsi skirtingai. Kainas reikėtų vertinti atsižvelgiant į pirmiau nurodytą importo kiekio kaitą ir į tai, kad jos sumažėjo ne tiek, kiek tiriamųjų šalių kainos, bet jų absoliutus kainų lygis (išskyrus vieną šalį) per visą aptariamąjį laikotarpį buvo vidutiniškai daug didesnis nei importo dempingo pagrindais kainų lygis. |
| --- | --- |

(229)

Todėl gali būti patvirtinta, kad aptariamuoju laikotarpiu atskirai nė vienos iš pirmiau išvardytų šalių rinkos dalis itin nepadidėjo, kad absoliutus jų rinkos dalies lygis buvo kur kas mažesnis už tiriamųjų šalių ir kad jos vystėsi skirtingai. Kainas reikėtų vertinti atsižvelgiant į pirmiau nurodytą importo kiekio kaitą ir į tai, kad jos sumažėjo ne tiek, kiek tiriamųjų šalių kainos, bet jų absoliutus kainų lygis (išskyrus vieną šalį) per visą aptariamąjį laikotarpį buvo vidutiniškai daug didesnis nei importo dempingo pagrindais kainų lygis.

| (230) | Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas priežastis, daroma galutinė išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių nepadarė materialinio poveikio Bendrijos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(230)

Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas priežastis, daroma galutinė išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių nepadarė materialinio poveikio Bendrijos pramonės padėčiai.

2.4.   Valiutos keitimo kursų svyravimai

| (231) | Įvairūs eksportuojantys gamintojai ir importuotojai pakartojo tvirtinimus, kad žalą Bendrijos pramonei padarė EUR vertės padidėjimas, palyginti su JAV doleriu, ir dėl to labai sumažėjo importo kaina. |
| --- | --- |

(231)

Įvairūs eksportuojantys gamintojai ir importuotojai pakartojo tvirtinimus, kad žalą Bendrijos pramonei padarė EUR vertės padidėjimas, palyginti su JAV doleriu, ir dėl to labai sumažėjo importo kaina.

| (232) | Nebuvo pateikta naujos informacijos, todėl daroma nuoroda į laikinojo reglamento 220–225 konstatuojamąsias dalis. Taip pat pažymima, kad net tuo atveju, jei būtų pripažinta, kad valiutos keitimo kurso svyravimai padarė poveikį importo kainoms, vien tik tiriamojo importo kiekis buvo tokio dydžio, kad padarytų materialinę žalą Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(232)

Nebuvo pateikta naujos informacijos, todėl daroma nuoroda į laikinojo reglamento 220–225 konstatuojamąsias dalis. Taip pat pažymima, kad net tuo atveju, jei būtų pripažinta, kad valiutos keitimo kurso svyravimai padarė poveikį importo kainoms, vien tik tiriamojo importo kiekis buvo tokio dydžio, kad padarytų materialinę žalą Bendrijos pramonei.

2.5.   Kvotos panaikinimas

| (233) | Šiuo klausimu nebuvo pateikta jokios naujos informacijos. Tačiau reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į importo didėjimą per paskutinį TL ketvirtį, tai iš tiesų galėjo pabloginti tokio importo dempingo kaina daromą žalingą poveikį. |
| --- | --- |

(233)

Šiuo klausimu nebuvo pateikta jokios naujos informacijos. Tačiau reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į importo didėjimą per paskutinį TL ketvirtį, tai iš tiesų galėjo pabloginti tokio importo dempingo kaina daromą žalingą poveikį.

2.6.   Skundo pateikėjams nepavyko modernizuoti gamybos, jie yra ypač susiskaidę ir jų darbo jėgos sąnaudos yra labai didelės

| (234) | Šiuo klausimu nebuvo pateikta jokios naujos informacijos. Be to, reikėtų pažymėti, kad dempingo skirtumai yra palyginti dideli (t. y. netgi didesni už kainų mažinimo skirtumus). Kitaip tariant, tiriamasis eksportas dempingo kaina konkuruoja su Bendrijos pramone ne tik būdingų privalumų lygiu, bet ir remiantis tokia praktika, kuri yra baustina pagal tarptautines prekybos taisykles. Nesant dempingo importo kaina, tiriamojo importo kainos būtų buvę daug didesnės, o Bendrijos pramonė galėtų kur kas geriau konkuruoti su šiuo importu. |
| --- | --- |

(234)

Šiuo klausimu nebuvo pateikta jokios naujos informacijos. Be to, reikėtų pažymėti, kad dempingo skirtumai yra palyginti dideli (t. y. netgi didesni už kainų mažinimo skirtumus). Kitaip tariant, tiriamasis eksportas dempingo kaina konkuruoja su Bendrijos pramone ne tik būdingų privalumų lygiu, bet ir remiantis tokia praktika, kuri yra baustina pagal tarptautines prekybos taisykles. Nesant dempingo importo kaina, tiriamojo importo kainos būtų buvę daug didesnės, o Bendrijos pramonė galėtų kur kas geriau konkuruoti su šiuo importu.

2.7.   EB avalynės pramonės gamybos perkėlimas

| (235) | Įvairūs eksportuojantys gamintojai ir importuotojų asociacija teigė, kad laikinajame reglamente nebuvo pakankamai išnagrinėtas EB gamintojų perkėlimo poveikis Bendrijos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(235)

Įvairūs eksportuojantys gamintojai ir importuotojų asociacija teigė, kad laikinajame reglamente nebuvo pakankamai išnagrinėtas EB gamintojų perkėlimo poveikis Bendrijos pramonės padėčiai.

| (236) | Visų pirma jie kritikavo laikinojo reglamento 171 konstatuojamojoje dalyje pateiktus, su visu Bendrijos avalynės sektoriumi susijusius, skaičius remdamiesi tuo, kad į šiuos skaičius įtraukti duomenys, susiję su gamybą perkėlusiais Bendrijos gamintojais. Šiuo atžvilgiu daroma nuoroda į pirmesnę dalį, kurioje patvirtinama, kad laikinojo reglamento 169–173 konstatuojamosios dalys yra pateiktos tik dėl informacijos ir todėl nėra teisiškai svarbios galutinėms išvadoms dėl žalos. Todėl taip pat patvirtinama, kad tie gamintojai, kurie visiškai iškėlė gamybą iš Bendrijos, nėra įtraukti į Bendrijos pramonės apibrėžimą, ir todėl žalos, kurią šios bendrovės galėjo taip pat padaryti Bendrijos pramonei, dydis yra analizuojamas kartu su importo iš kitų trečiųjų šalių poveikiu. |
| --- | --- |

(236)

Visų pirma jie kritikavo laikinojo reglamento 171 konstatuojamojoje dalyje pateiktus, su visu Bendrijos avalynės sektoriumi susijusius, skaičius remdamiesi tuo, kad į šiuos skaičius įtraukti duomenys, susiję su gamybą perkėlusiais Bendrijos gamintojais. Šiuo atžvilgiu daroma nuoroda į pirmesnę dalį, kurioje patvirtinama, kad laikinojo reglamento 169–173 konstatuojamosios dalys yra pateiktos tik dėl informacijos ir todėl nėra teisiškai svarbios galutinėms išvadoms dėl žalos. Todėl taip pat patvirtinama, kad tie gamintojai, kurie visiškai iškėlė gamybą iš Bendrijos, nėra įtraukti į Bendrijos pramonės apibrėžimą, ir todėl žalos, kurią šios bendrovės galėjo taip pat padaryti Bendrijos pramonei, dydis yra analizuojamas kartu su importo iš kitų trečiųjų šalių poveikiu.

| (237) | Tų bendrovių, kurios iš dalies perkėlė savo gamybą, t. y. taip pat pirko avalynę iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, atveju primenama, kad analizuojant žalą buvo nagrinėjami tik su jų gamyba Bendrijoje susiję duomenys. Todėl žalos, kurią toks pirkimas taip pat galėjo joms sukelti, dydis turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į importo iš kitų trečiųjų šalių analizę. |
| --- | --- |

(237)

Tų bendrovių, kurios iš dalies perkėlė savo gamybą, t. y. taip pat pirko avalynę iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, atveju primenama, kad analizuojant žalą buvo nagrinėjami tik su jų gamyba Bendrijoje susiję duomenys. Todėl žalos, kurią toks pirkimas taip pat galėjo joms sukelti, dydis turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į importo iš kitų trečiųjų šalių analizę.

| (238) | Galiausiai tų bendrovių, kurios padidino importą arba pradėjo importuoti avalynės dalis (pvz., batviršius) į Bendriją, atveju negalima laikyti, kad dėl pirmiau išdėstytų priežasčių toks importas padarytų neigiamą poveikį daugeliui žalos rodiklių, pvz., gamybai, pardavimui, pelningumui ir pan. Teisybė, kad, kaip nurodė kai kurios suinteresuotosios šalys, dėl to galėjo sumažėti užimtumas Bendrijoje, bet tai reikėtų vertinti taip pat kaip bendrovių, kurios susiduria su itin didėjančiu importu dempingo kaina į Bendrijos rinką, savigynos veiksmą, taigi tokia padėtis yra susijusi su dempingo egzistavimu, o ne sau daroma žala. |
| --- | --- |

(238)

Galiausiai tų bendrovių, kurios padidino importą arba pradėjo importuoti avalynės dalis (pvz., batviršius) į Bendriją, atveju negalima laikyti, kad dėl pirmiau išdėstytų priežasčių toks importas padarytų neigiamą poveikį daugeliui žalos rodiklių, pvz., gamybai, pardavimui, pelningumui ir pan. Teisybė, kad, kaip nurodė kai kurios suinteresuotosios šalys, dėl to galėjo sumažėti užimtumas Bendrijoje, bet tai reikėtų vertinti taip pat kaip bendrovių, kurios susiduria su itin didėjančiu importu dempingo kaina į Bendrijos rinką, savigynos veiksmą, taigi tokia padėtis yra susijusi su dempingo egzistavimu, o ne sau daroma žala.

3.   IŠVADA DĖL PRIEŽASTINIO RYŠIO

| (239) | Taigi suinteresuotųjų šalių tvirtinimai buvo atmesti, ir patvirtintos laikinojo reglamento išvados. |
| --- | --- |

(239)

Taigi suinteresuotųjų šalių tvirtinimai buvo atmesti, ir patvirtintos laikinojo reglamento išvados.

| (240) | Todėl daroma galutinė išvada, kad tiriamųjų šalių kilmės importas dempingo kaina padarė materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, ir kad atsižvelgiant į tai, jog atliekant analizę buvo aiškiai atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, šie veiksniai patys nepanaikina fakto, kad įvertintą materialinę žalą padarė importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(240)

Todėl daroma galutinė išvada, kad tiriamųjų šalių kilmės importas dempingo kaina padarė materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, ir kad atsižvelgiant į tai, jog atliekant analizę buvo aiškiai atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, šie veiksniai patys nepanaikina fakto, kad įvertintą materialinę žalą padarė importas dempingo kaina.

G.   BENDRIJOS INTERESAI

| (241) | Buvo analizuojama, ar atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių pastabas ir (arba) papildomą informaciją, pateiktą priėmus laikinąjį reglamentą, reikėtų pakeisti preliminarią išvadą, kad dėl Bendrijos interesų reikia taikyti priemones, kad būtų apsisaugota nuo žalingo dempingo. |
| --- | --- |

(241)

Buvo analizuojama, ar atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių pastabas ir (arba) papildomą informaciją, pateiktą priėmus laikinąjį reglamentą, reikėtų pakeisti preliminarią išvadą, kad dėl Bendrijos interesų reikia taikyti priemones, kad būtų apsisaugota nuo žalingo dempingo.

1.   BENDRIJOS PRAMONĖS INTERESAI

| (242) | Tam tikri importuotojai ir eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad priemonių nustatytmas pakenktų Bendrijos pramonės interesams. Tai iš esmės pagrįsta tvirtinimais, kad skundo pateikėjų gamyba papildo importą iš tiriamųjų šalių, kad nustačius antidempingo priemones didžioji importo iš tiriamųjų šalių dalis būtų perkelta į kitas trečiąsias šalis ir kad galiausiai Bendrijos pramonės patirtą žalą sukėlė ne dempingas, ir kad skundo pateikėjai per daugelį metų neteko rinkos dalies tariamai dėl kitų veiksnių, o ne dėl dempingo. |
| --- | --- |

(242)

Tam tikri importuotojai ir eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad priemonių nustatytmas pakenktų Bendrijos pramonės interesams. Tai iš esmės pagrįsta tvirtinimais, kad skundo pateikėjų gamyba papildo importą iš tiriamųjų šalių, kad nustačius antidempingo priemones didžioji importo iš tiriamųjų šalių dalis būtų perkelta į kitas trečiąsias šalis ir kad galiausiai Bendrijos pramonės patirtą žalą sukėlė ne dempingas, ir kad skundo pateikėjai per daugelį metų neteko rinkos dalies tariamai dėl kitų veiksnių, o ne dėl dempingo.

| (243) | Pirmiausia reikėtų pastebėti, kad laikinajame reglamente ir pirmiau pateiktoje analizėje aiškiai nustatyta, kad vykdomas dempingas Bendrijos pramonei darė žalą, kuri nuo 2004 m. vertinama kaip materialinė žala, daroma dėl importo dempingo kaina iš tiriamųjų šalių. Todėl iš principo tikimasi, kad importo dempingo kaina daroma materialinė žala turėtų būti panaikinta dėl Bendrijos pramonės interesų. |
| --- | --- |

(243)

Pirmiausia reikėtų pastebėti, kad laikinajame reglamente ir pirmiau pateiktoje analizėje aiškiai nustatyta, kad vykdomas dempingas Bendrijos pramonei darė žalą, kuri nuo 2004 m. vertinama kaip materialinė žala, daroma dėl importo dempingo kaina iš tiriamųjų šalių. Todėl iš principo tikimasi, kad importo dempingo kaina daroma materialinė žala turėtų būti panaikinta dėl Bendrijos pramonės interesų.

| (244) | Tvirtinimas, kad skundo pateikėjų gamyba tik papildo importą, buvo atmestas atsižvelgiant į pirmiau pateiktas išvadas, kad aptariamas produktas konkuruoja su panašiu Bendrijoje gaminamu ir parduodamu produktu. Faktas, kad Bendrijos pramonė pateikė skundą dėl aptariamo produkto importo taip pat rodo, kad Bendrijoje pagaminami produktai ir iš tiriamųjų šalių importuojami produktai konkuruoja. |
| --- | --- |

(244)

Tvirtinimas, kad skundo pateikėjų gamyba tik papildo importą, buvo atmestas atsižvelgiant į pirmiau pateiktas išvadas, kad aptariamas produktas konkuruoja su panašiu Bendrijoje gaminamu ir parduodamu produktu. Faktas, kad Bendrijos pramonė pateikė skundą dėl aptariamo produkto importo taip pat rodo, kad Bendrijoje pagaminami produktai ir iš tiriamųjų šalių importuojami produktai konkuruoja.

| (245) | Tvirtinimas dėl importo perkėlimo jau buvo pateiktas anksčiau, ir daroma nuoroda į laikinojo reglamento 241 konstatuojamąją dalį, kurioje buvo padaryta išvada, kad tai, jog importuotojai gali pasirinkti kitas šalis tiekėjas, nėra svari priežastis nesiimti veiksmų kovojant su materialinę žalą darančiu dempingu ir kad bet kokiu atveju neįmanoma iš anksto numatyti, kokiu mastu importuotojai pakeistų šalis tiekėjas, nei tokio importo sąlygų, t. y. ar importas vykdomas dempingo kainomis, ar ne. |
| --- | --- |

(245)

Tvirtinimas dėl importo perkėlimo jau buvo pateiktas anksčiau, ir daroma nuoroda į laikinojo reglamento 241 konstatuojamąją dalį, kurioje buvo padaryta išvada, kad tai, jog importuotojai gali pasirinkti kitas šalis tiekėjas, nėra svari priežastis nesiimti veiksmų kovojant su materialinę žalą darančiu dempingu ir kad bet kokiu atveju neįmanoma iš anksto numatyti, kokiu mastu importuotojai pakeistų šalis tiekėjas, nei tokio importo sąlygų, t. y. ar importas vykdomas dempingo kainomis, ar ne.

| (246) | Kalbant apie paskutinį tvirtinimą, nuoroda daroma į pirmiau atliktą priežastinio ryšio analizę, kurią atliekant buvo išnagrinėtas kitų veiksnių, o ne tik dempingo, poveikis. Bet kokiu atveju, aišku, kad Bendrijos avalynės pramonės gamybos apimtis ir kartu rinkos dalis mažėjo greičiau dėl to, kad buvo pradėtas vykdyti importas dempingo kainomis. Neabejotinai taip turi būti tuo atveju, kai Bendrijos vartojimas yra pastovus. |
| --- | --- |

(246)

Kalbant apie paskutinį tvirtinimą, nuoroda daroma į pirmiau atliktą priežastinio ryšio analizę, kurią atliekant buvo išnagrinėtas kitų veiksnių, o ne tik dempingo, poveikis. Bet kokiu atveju, aišku, kad Bendrijos avalynės pramonės gamybos apimtis ir kartu rinkos dalis mažėjo greičiau dėl to, kad buvo pradėtas vykdyti importas dempingo kainomis. Neabejotinai taip turi būti tuo atveju, kai Bendrijos vartojimas yra pastovus.

| (247) | Neturint kitų pagrįstų pastabų patvirtinamos preliminarios išvados, ir daroma galutinė išvada, kad, nustačius antidempingo priemones, Bendrijos pramonės gamyba atsigautų nuo materialinę žalą darančio dempingo poveikio. |
| --- | --- |

(247)

Neturint kitų pagrįstų pastabų patvirtinamos preliminarios išvados, ir daroma galutinė išvada, kad, nustačius antidempingo priemones, Bendrijos pramonės gamyba atsigautų nuo materialinę žalą darančio dempingo poveikio.

2.   KITŲ EKONOMINIŲ ŪKIO SUBJEKTŲ INTERESAI

2.1.   Vartotojų interesai

| (248) | Kaip ir laikinajame etape, paskelbus apie preliminarių priemonių nustatymą nebuvo gauta jokių vartotojų organizacijų pareiškimų. Taigi preliminariai išvadai, kad nustačius galutines priemones odinės avalynės vartotojų kainoms būtų padarytas tik nežymus poveikis, neprieštaravo nė viena vartotojų interesus atstovaujanti asociacija. |
| --- | --- |

(248)

Kaip ir laikinajame etape, paskelbus apie preliminarių priemonių nustatymą nebuvo gauta jokių vartotojų organizacijų pareiškimų. Taigi preliminariai išvadai, kad nustačius galutines priemones odinės avalynės vartotojų kainoms būtų padarytas tik nežymus poveikis, neprieštaravo nė viena vartotojų interesus atstovaujanti asociacija.

| (249) | Tam tikri eksportuojantys gamintojai teigė, kad jie nesutinka su išvadomis dėl riboto priemonių poveikio vartotojams ir kad dėl tų priemonių itin padidėtų namų ūkio sąnaudos. |
| --- | --- |

(249)

Tam tikri eksportuojantys gamintojai teigė, kad jie nesutinka su išvadomis dėl riboto priemonių poveikio vartotojams ir kad dėl tų priemonių itin padidėtų namų ūkio sąnaudos.

| (250) | Importuotojai taip pat tvirtino, kad nustačius galutines priemones vartotojų kainos padidėtų ir kad šis kainų padidėjimas gali pasiekti net bet kurio ad valorem muito dydį. Šis tvirtinimas yra pagrįstas teigimu, kad importuotojai iškrautų produktų importo kainai paprastai taiko savo antkainį, įskaitant visus muitus, ir todėl jie be kitų dalykų taikytų ir antidempingo muitų skirtumą. Tačiau, kita vertus, tam tikri importuotojai teigė, kad jie negalėtų perduoti vartotojams jokių muitų, remdamiesi tuo, kad kainų lygį nustato būtent vartotojai ir kad dėl to vartotojai nepirktų tam tikros avalynės, jei ji viršytų minėtą kainą. |
| --- | --- |

(250)

Importuotojai taip pat tvirtino, kad nustačius galutines priemones vartotojų kainos padidėtų ir kad šis kainų padidėjimas gali pasiekti net bet kurio ad valorem muito dydį. Šis tvirtinimas yra pagrįstas teigimu, kad importuotojai iškrautų produktų importo kainai paprastai taiko savo antkainį, įskaitant visus muitus, ir todėl jie be kitų dalykų taikytų ir antidempingo muitų skirtumą. Tačiau, kita vertus, tam tikri importuotojai teigė, kad jie negalėtų perduoti vartotojams jokių muitų, remdamiesi tuo, kad kainų lygį nustato būtent vartotojai ir kad dėl to vartotojai nepirktų tam tikros avalynės, jei ji viršytų minėtą kainą.

| (251) | Pirmiausia pagal galiojančias taisykles į eksportuojančių gamintojų poziciją dėl Bendrijos interesų neatsižvelgiama. Tačiau jų pastabos buvo išnagrinėtos, kad būtų išklausyti visi argumentai. Reikėtų pabrėžti, kad tos šalys, kurios nesutiko su Komisijos išvadomis dėl priemonių poveikio vartotojams, visgi nepateikė jokių konkrečių duomenų ar informacijos, kuri paremtų jų tvirtinimus. Kaip teigiama pirmiau, vietoj to jie netgi pateikė prieštaringus pareiškimus, kuriuose tvirtinama, kad muitai būtų visiškai perduoti vartotojams (ir netgi daugiau, nes antkainis būtų taikomas ir muitui) arba kad būtų neįmanoma perduoti jokio muitų poveikio. Todėl buvo laikoma, kad jų tvirtinimai yra nepakankami, kad būtų pakeistos preliminarios išvados. |
| --- | --- |

(251)

Pirmiausia pagal galiojančias taisykles į eksportuojančių gamintojų poziciją dėl Bendrijos interesų neatsižvelgiama. Tačiau jų pastabos buvo išnagrinėtos, kad būtų išklausyti visi argumentai. Reikėtų pabrėžti, kad tos šalys, kurios nesutiko su Komisijos išvadomis dėl priemonių poveikio vartotojams, visgi nepateikė jokių konkrečių duomenų ar informacijos, kuri paremtų jų tvirtinimus. Kaip teigiama pirmiau, vietoj to jie netgi pateikė prieštaringus pareiškimus, kuriuose tvirtinama, kad muitai būtų visiškai perduoti vartotojams (ir netgi daugiau, nes antkainis būtų taikomas ir muitui) arba kad būtų neįmanoma perduoti jokio muitų poveikio. Todėl buvo laikoma, kad jų tvirtinimai yra nepakankami, kad būtų pakeistos preliminarios išvados.

| (252) | Be to, tam tikri eksportuojantys gamintojai teigė, kad priemonių nustatymas žymiai sumažintų vartotojų galimybes rinktis. Tai pagrįsta tvirtinimu, kad tam tikrų rūšių avalynė su batviršiais iš odos yra gaminama tik Kinijoje ir Vietname, kad dėl antidempingo muitų tariamai būtų priimtas sprendimas negaminti tam tikrų rūšių avalynės ir kad Bendrijos gamintojai neturėtų pajėgumų Bendrijos rinkai tiekti minėtų rūšių. |
| --- | --- |

(252)

Be to, tam tikri eksportuojantys gamintojai teigė, kad priemonių nustatymas žymiai sumažintų vartotojų galimybes rinktis. Tai pagrįsta tvirtinimu, kad tam tikrų rūšių avalynė su batviršiais iš odos yra gaminama tik Kinijoje ir Vietname, kad dėl antidempingo muitų tariamai būtų priimtas sprendimas negaminti tam tikrų rūšių avalynės ir kad Bendrijos gamintojai neturėtų pajėgumų Bendrijos rinkai tiekti minėtų rūšių.

| (253) | Šie tvirtinimai dėl sumažėjusio avalynės pasirinkimo jau buvo pateikti anksčiau ir išnagrinėti laikinojo reglamento 246 konstatuojamojoje dalyje. Be to, tvirtinimas, kad tam tikrų rūšių avalynė būtų nebegaminama ir kad Bendrijos gamintojai neturėtų pakankamai pajėgumų patenkinti tariamą trūkumą yra tik tvirtinimas, kuris nebuvo pagrįstas jokiais objektyviais faktais ar įrodymais, ir todėl buvo atmestas. |
| --- | --- |

(253)

Šie tvirtinimai dėl sumažėjusio avalynės pasirinkimo jau buvo pateikti anksčiau ir išnagrinėti laikinojo reglamento 246 konstatuojamojoje dalyje. Be to, tvirtinimas, kad tam tikrų rūšių avalynė būtų nebegaminama ir kad Bendrijos gamintojai neturėtų pakankamai pajėgumų patenkinti tariamą trūkumą yra tik tvirtinimas, kuris nebuvo pagrįstas jokiais objektyviais faktais ar įrodymais, ir todėl buvo atmestas.

| (254) | Galiausiai, atsižvelgiant į Bendrijos pramonės pateiktus argumentus, buvo persvarstytas vaikiškos avalynės išbraukimas. |
| --- | --- |

(254)

Galiausiai, atsižvelgiant į Bendrijos pramonės pateiktus argumentus, buvo persvarstytas vaikiškos avalynės išbraukimas.

| (255) | Nors apskritai eksportuojantys gamintojai ir importuotojai šiam išbraukimui pritarė, neturint jokios vartotojų organizacijos nuomonės nebuvo gauta jokių kitų įrodymų ar patvirtinimų, rodančių, kad priemonių vaikiškai avalynei nustatymo poveikis skirtųsi nuo priemonių suaugusiųjų batams nustatymo poveikio. |
| --- | --- |

(255)

Nors apskritai eksportuojantys gamintojai ir importuotojai šiam išbraukimui pritarė, neturint jokios vartotojų organizacijos nuomonės nebuvo gauta jokių kitų įrodymų ar patvirtinimų, rodančių, kad priemonių vaikiškai avalynei nustatymo poveikis skirtųsi nuo priemonių suaugusiųjų batams nustatymo poveikio.

| (256) | Kita vertus, Bendrijos pramonė suabejojo vaikiškų batų išbraukimu iš laikinųjų antidempingo priemonių apibrėžimo srities ir nurodė faktą, kad vaikiški batai buvo gaminami Bendrijoje ir buvo nustatytas žalingas vaikiškos avalynės importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(256)

Kita vertus, Bendrijos pramonė suabejojo vaikiškų batų išbraukimu iš laikinųjų antidempingo priemonių apibrėžimo srities ir nurodė faktą, kad vaikiški batai buvo gaminami Bendrijoje ir buvo nustatytas žalingas vaikiškos avalynės importas dempingo kainomis.

| (257) | Atsižvelgiant į galutines išvadas dėl vaikiškų batų statuso šioje procedūroje daroma tokia išvada. Pirma, tolesnė analizė, po kurios buvo padarytos galutinės išvados, parodė, kad vaikiška avalynė turėtų būti įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimą, t. y. kad visos aptariamo produkto rūšys turėtų būti laikomos vienu produktu ir kad todėl iš esmės antidempingo priemonės turėtų būti taikomos visam aptariamam produktui. Antra, buvo dar kartą įvertinti argumentai laikinai išbraukti vaikiškus batus iš priemonių apibrėžimo srities remiantis Bendrijos interesais, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 250–252 konstatuojamosiose dalyse, t. y. visų pirma dėl to, kad vaikiški batai dažniau keičiami ir todėl vidutinės Europos šeimos finansinei situacijai daromas didesnis finansinis antidempingo priemonių poveikis. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad vidutiniškai vaikiškų batų importo kainos pagal Eurostato statistiką yra apskritai daug mažesnės nei batų suaugusiems importo kainos (daugiau nei 33 %). Todėl ad valorem antidempingo muito poveikis vaikiškiems batams būtų proporcingai mažesnis. Be to, apskritai galutinėse išvadose buvo nustatytas žemesnis galutinio muito lygis nei laikinojo etapo priemonių lygis. Dėl to, vėlgi, finansinis priemonių poveikis yra mažesnis. Be to, kaip jau nurodyta laikinojo reglamento 249 konstatuojamojoje dalyje, neatrodo, kad vartotojams turėtų tekti visa bet kurių priemonių našta. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė jokių pagrįstų įrodymų, kurie paremtų kitokį požiūrį. Tokiomis aplinkybėmis pažymima, kad vartotojų organizacijos nepateikė jokių pastabų, o tai rodo, kad priemonių poveikis (nepaisant to, ar priemonės yra susijusios su vaikiška ar suaugusiųjų avalyne) iš tikrųjų nėra organizacijų atstovaujamų vartotojų tikrasis rūpestis. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, akivaizdu, kad nėra pagrindo iš priemonių apibrėžimo srities galutinai išbraukti vaikiškus batus. Taigi sprendžiant galutinių priemonių, kurios pašalina importo dempingo kaina padarytą materialinę žalą, nustatymo klausimą nėra įtikinamų įrodymų, kad vartotojų interesai būtų svarbesni nei Bendrijos pramonės interesai. |
| --- | --- |

(257)

Atsižvelgiant į galutines išvadas dėl vaikiškų batų statuso šioje procedūroje daroma tokia išvada. Pirma, tolesnė analizė, po kurios buvo padarytos galutinės išvados, parodė, kad vaikiška avalynė turėtų būti įtraukta į aptariamo produkto apibrėžimą, t. y. kad visos aptariamo produkto rūšys turėtų būti laikomos vienu produktu ir kad todėl iš esmės antidempingo priemonės turėtų būti taikomos visam aptariamam produktui. Antra, buvo dar kartą įvertinti argumentai laikinai išbraukti vaikiškus batus iš priemonių apibrėžimo srities remiantis Bendrijos interesais, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 250–252 konstatuojamosiose dalyse, t. y. visų pirma dėl to, kad vaikiški batai dažniau keičiami ir todėl vidutinės Europos šeimos finansinei situacijai daromas didesnis finansinis antidempingo priemonių poveikis. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad vidutiniškai vaikiškų batų importo kainos pagal Eurostato statistiką yra apskritai daug mažesnės nei batų suaugusiems importo kainos (daugiau nei 33 %). Todėl ad valorem antidempingo muito poveikis vaikiškiems batams būtų proporcingai mažesnis. Be to, apskritai galutinėse išvadose buvo nustatytas žemesnis galutinio muito lygis nei laikinojo etapo priemonių lygis. Dėl to, vėlgi, finansinis priemonių poveikis yra mažesnis. Be to, kaip jau nurodyta laikinojo reglamento 249 konstatuojamojoje dalyje, neatrodo, kad vartotojams turėtų tekti visa bet kurių priemonių našta. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė jokių pagrįstų įrodymų, kurie paremtų kitokį požiūrį. Tokiomis aplinkybėmis pažymima, kad vartotojų organizacijos nepateikė jokių pastabų, o tai rodo, kad priemonių poveikis (nepaisant to, ar priemonės yra susijusios su vaikiška ar suaugusiųjų avalyne) iš tikrųjų nėra organizacijų atstovaujamų vartotojų tikrasis rūpestis. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, akivaizdu, kad nėra pagrindo iš priemonių apibrėžimo srities galutinai išbraukti vaikiškus batus. Taigi sprendžiant galutinių priemonių, kurios pašalina importo dempingo kaina padarytą materialinę žalą, nustatymo klausimą nėra įtikinamų įrodymų, kad vartotojų interesai būtų svarbesni nei Bendrijos pramonės interesai.

| (258) | Dėl šių priežasčių teiginys buvo priimtas, ir patvirtinama, kad atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galutinių priemonių nustatymas aptariamam produktui, įskaitant vaikišką avalynę, neprieštarautų bendriems vartotojų interesams. |
| --- | --- |

(258)

Dėl šių priežasčių teiginys buvo priimtas, ir patvirtinama, kad atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galutinių priemonių nustatymas aptariamam produktui, įskaitant vaikišką avalynę, neprieštarautų bendriems vartotojų interesams.

2.2.   Platintojų ir (arba) mažmenininkų interesai

| (259) | Primenama, kad laikinajame etape iš platintojų ir (arba) mažmenininkų arba platintojų ir (arba) mažmenininkų organizacijų buvo gauta nedaug pareiškimų: buvo gautas vienas mažmenininkų konsorciumo iš vienos valstybės narės pareiškimas, o atsakymus į klausimyną pateikė trys importuotojai, kurie taip pat turi savo platinimo tinklą, įskaitant dvi prekybos centrų grandines. Tik viena iš šių keturių šalių pateikė pastabas po laikinųjų priemonių nustatymo, ir daugiau nė vienas individualus platintojas arba mažmenininkas nepateikė jokių pastabų. |
| --- | --- |

(259)

Primenama, kad laikinajame etape iš platintojų ir (arba) mažmenininkų arba platintojų ir (arba) mažmenininkų organizacijų buvo gauta nedaug pareiškimų: buvo gautas vienas mažmenininkų konsorciumo iš vienos valstybės narės pareiškimas, o atsakymus į klausimyną pateikė trys importuotojai, kurie taip pat turi savo platinimo tinklą, įskaitant dvi prekybos centrų grandines. Tik viena iš šių keturių šalių pateikė pastabas po laikinųjų priemonių nustatymo, ir daugiau nė vienas individualus platintojas arba mažmenininkas nepateikė jokių pastabų.

| (260) | Importuotojų asociacija, kuri bendradarbiavo tyrime nuo procedūros pradžios, prieštaravo išvadai, kad buvo gautas tik ribotas skaičius pareiškimų, remdamasi tuo, kad ši asociacija atstovauja bendrovėms, kurios be importuotojų taip pat atlieka platintojų ir mažmenininkų funkcijas. Taip pat teigė, kad bent du jos nariai dviejose skirtingose valstybėse narėse Komisijai pateikė išsamią informaciją. |
| --- | --- |

(260)

Importuotojų asociacija, kuri bendradarbiavo tyrime nuo procedūros pradžios, prieštaravo išvadai, kad buvo gautas tik ribotas skaičius pareiškimų, remdamasi tuo, kad ši asociacija atstovauja bendrovėms, kurios be importuotojų taip pat atlieka platintojų ir mažmenininkų funkcijas. Taip pat teigė, kad bent du jos nariai dviejose skirtingose valstybėse narėse Komisijai pateikė išsamią informaciją.

| (261) | Komisija pripažįsta, kad ši asociacija atstovauja bendrovėms, kurios kartais taip pat turi savo platinimo tinklą, ir išvada dėl pareiškimų skaičiaus turėtų būti parengta atsižvelgiant į šiuos duomenis. Tačiau pirminė šių bendrovių funkcija yra avalynės importas. Tačiau iš esmės platintojai ir mažmenininkai nepateikė Komisijai jokių tikslių ir įrodomų duomenų, išskyrus trijų pirmiau minėtų bendrovių duomenis, kad būtų galima įvertinti jų ekonominę padėtį ir kokiu mastu bet kurios priemonės jiems padarytų finansinį poveikį. Remdamasi būtent tokia informacija, Komisija galėtų atlikti išsamią analizę. |
| --- | --- |

(261)

Komisija pripažįsta, kad ši asociacija atstovauja bendrovėms, kurios kartais taip pat turi savo platinimo tinklą, ir išvada dėl pareiškimų skaičiaus turėtų būti parengta atsižvelgiant į šiuos duomenis. Tačiau pirminė šių bendrovių funkcija yra avalynės importas. Tačiau iš esmės platintojai ir mažmenininkai nepateikė Komisijai jokių tikslių ir įrodomų duomenų, išskyrus trijų pirmiau minėtų bendrovių duomenis, kad būtų galima įvertinti jų ekonominę padėtį ir kokiu mastu bet kurios priemonės jiems padarytų finansinį poveikį. Remdamasi būtent tokia informacija, Komisija galėtų atlikti išsamią analizę.

| (262) | Kalbant apie tariamą jos dviejų narių bendradarbiavimą, reikėtų paaiškinti, kad vienas iš jų atsakymų į klausimyną nepateikė per nurodytą laikotarpį, ir todėl jo atsakymų nebuvo galima naudoti. |
| --- | --- |

(262)

Kalbant apie tariamą jos dviejų narių bendradarbiavimą, reikėtų paaiškinti, kad vienas iš jų atsakymų į klausimyną nepateikė per nurodytą laikotarpį, ir todėl jo atsakymų nebuvo galima naudoti.

| (263) | Savo pareiškime asociacija pateikė duomenis ir pavyzdžius, rodančius, koks būtų priemonių poveikis importuotojams, kurie taip pat užsiima mažmeninės prekybos veikla. Šie duomenys buvo pateikti daug vėliau nei per nustatytą laikotarpį tokiems duomenims pateikti, ir panašu, kad yra susiję tik su viena bendrove, kurios pavadinimas neminimas ir kuri, akivaizdu, vykdant tyrimą nebendradarbiavo. Todėl į šiuos duomenis, kurie dėl minėtos priežasties negalėjo būti pripažinti, nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(263)

Savo pareiškime asociacija pateikė duomenis ir pavyzdžius, rodančius, koks būtų priemonių poveikis importuotojams, kurie taip pat užsiima mažmeninės prekybos veikla. Šie duomenys buvo pateikti daug vėliau nei per nustatytą laikotarpį tokiems duomenims pateikti, ir panašu, kad yra susiję tik su viena bendrove, kurios pavadinimas neminimas ir kuri, akivaizdu, vykdant tyrimą nebendradarbiavo. Todėl į šiuos duomenis, kurie dėl minėtos priežasties negalėjo būti pripažinti, nebuvo atsižvelgta.

| (264) | Be to, asociacija taip pat teigė, kad dėl finansinės padėties importuotojai, užsiimantys mažmeninės prekybos veikla, negalės net iš dalies perduoti vartotojams jokio kainos padidėjimo ir kad kai kurie mažmenininkai, ypač tie, kurie produktus gauna tik iš tiriamųjų šalių, nustačius priemones neišliktų. |
| --- | --- |

(264)

Be to, asociacija taip pat teigė, kad dėl finansinės padėties importuotojai, užsiimantys mažmeninės prekybos veikla, negalės net iš dalies perduoti vartotojams jokio kainos padidėjimo ir kad kai kurie mažmenininkai, ypač tie, kurie produktus gauna tik iš tiriamųjų šalių, nustačius priemones neišliktų.

| (265) | Argumentas, kad bendrovės negalėtų bent iš dalies vartotojams perduoti jokio sąnaudų padidėjimo, akivaizdžiai prieštarauja įvairių šalių pateiktiems tvirtinimams, įskaitant importuotojų asociacijos pateiktam pareiškimui, kad nustačius antidempingo priemones padidės vartotojų kainos. Remiantis per tyrimą surinkta informacija ir atsižvelgiant į minėtus prieštaringus pareiškimus, panašu, kad apskritai joks priemonių poveikis importo kainai nebūtų bent iš dalies perduotas vartotojams. Žinoma, negalima atmesti galimybės, kad tam tikriems tiesiogiai ir išskirtinai iš tiriamųjų šalių importuojantiems mažmenininkams bet kokios priemonės iš tikrųjų padarytų neigiamą poveikį. Tačiau reikėtų priminti, kad Bendrijos interesai buvo analizuojami bendrai, t. y. remiantis vidutiniška su procedūra susijusių Bendrijos šalių padėtimi, ir todėl niekada negalima atmesti galimybės, kad kai kurioms atskiroms šalims iš tiesų bus padarytas kitoks poveikis, nei daugumai šalių. Šiuo atžvilgiu daroma nuoroda į laikinojo reglamento 275 konstatuojamąją dalį, kurioje buvo pripažinta, kad priemonės gali iš esmės padaryti galimą neigiamą poveikį tam tikrų importuotojų finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(265)

Argumentas, kad bendrovės negalėtų bent iš dalies vartotojams perduoti jokio sąnaudų padidėjimo, akivaizdžiai prieštarauja įvairių šalių pateiktiems tvirtinimams, įskaitant importuotojų asociacijos pateiktam pareiškimui, kad nustačius antidempingo priemones padidės vartotojų kainos. Remiantis per tyrimą surinkta informacija ir atsižvelgiant į minėtus prieštaringus pareiškimus, panašu, kad apskritai joks priemonių poveikis importo kainai nebūtų bent iš dalies perduotas vartotojams. Žinoma, negalima atmesti galimybės, kad tam tikriems tiesiogiai ir išskirtinai iš tiriamųjų šalių importuojantiems mažmenininkams bet kokios priemonės iš tikrųjų padarytų neigiamą poveikį. Tačiau reikėtų priminti, kad Bendrijos interesai buvo analizuojami bendrai, t. y. remiantis vidutiniška su procedūra susijusių Bendrijos šalių padėtimi, ir todėl niekada negalima atmesti galimybės, kad kai kurioms atskiroms šalims iš tiesų bus padarytas kitoks poveikis, nei daugumai šalių. Šiuo atžvilgiu daroma nuoroda į laikinojo reglamento 275 konstatuojamąją dalį, kurioje buvo pripažinta, kad priemonės gali iš esmės padaryti galimą neigiamą poveikį tam tikrų importuotojų finansinei padėčiai.

| (266) | Galiausiai asociacija teigė, kad Komisija klaidingai supranta mažmeninės prekybos kanalų skirtumus. Šiuo atžvilgiu ji teigė, kad nepriklausomiems mažmenininkams ne tik tiekia Bendrijos didmenininkai, bet kartais jie importuoja patys. Ji teigė, kad tarp Komisijos atrinktų mažmeninės prekybos bendrovių buvo tik prekinio ženklo produktais prekiaujantys mažmenininkai ir todėl Komisijos analizė buvo netinkama. |
| --- | --- |

(266)

Galiausiai asociacija teigė, kad Komisija klaidingai supranta mažmeninės prekybos kanalų skirtumus. Šiuo atžvilgiu ji teigė, kad nepriklausomiems mažmenininkams ne tik tiekia Bendrijos didmenininkai, bet kartais jie importuoja patys. Ji teigė, kad tarp Komisijos atrinktų mažmeninės prekybos bendrovių buvo tik prekinio ženklo produktais prekiaujantys mažmenininkai ir todėl Komisijos analizė buvo netinkama.

| (267) | Neturėdama išsamios informacijos apie finansinę mažmenininkų ir platintojų padėtį, Komisija atliko bendrą sektoriaus analizę. Šios analizės tikslas buvo tik nustatyti pagrindinius platinimo kanalus ir šių platintojų bei mažmenininkų struktūrą, kad būtų galima ištirti, kokį poveikį jiems padarytų priemonės. Negalima atmesti galimybės, kad šioje bendroje analizėje yra netiksliai atskleista konkreti individualių platintojų padėtis. Dėl informacijos taip pat pažymima, kad šiame tyrime pateiktas apibrėžimas ir išvados taip pat atitinka Komisijos anksčiau atlikto antidempingo tyrimo dėl avalynės (6) išvadas, ir nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad padėtis avalynės platinimo sektoriuje nuo to laiko būtų pasikeitusi. |
| --- | --- |

(267)

Neturėdama išsamios informacijos apie finansinę mažmenininkų ir platintojų padėtį, Komisija atliko bendrą sektoriaus analizę. Šios analizės tikslas buvo tik nustatyti pagrindinius platinimo kanalus ir šių platintojų bei mažmenininkų struktūrą, kad būtų galima ištirti, kokį poveikį jiems padarytų priemonės. Negalima atmesti galimybės, kad šioje bendroje analizėje yra netiksliai atskleista konkreti individualių platintojų padėtis. Dėl informacijos taip pat pažymima, kad šiame tyrime pateiktas apibrėžimas ir išvados taip pat atitinka Komisijos anksčiau atlikto antidempingo tyrimo dėl avalynės (6) išvadas, ir nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad padėtis avalynės platinimo sektoriuje nuo to laiko būtų pasikeitusi.

| (268) | Tiksliau, laikinojo reglamento 260 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad nepriklausomus mažmenininkus paprastai aprūpina Bendrijos didmenininkai. Todėl tuo remiantis nebuvo atmesta galimybė, kad tokie mažmenininkai taip pat turi kitus tiekimo šaltinius. Kalbant apie tvirtinimą dėl prekinio ženklo produktais prekiaujančių mažmenininkų, Komisija nepasinaudojo jokių atrinktų bendrovių duomenimis, o analizavo visą informaciją, kurią jai pateikė bendradarbiaujančios šalys. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad laikinajame reglamente buvo daroma nuoroda į tai, kad joks prekinio ženklo produktais prekiaujantis mažmeninės prekybos tinklas nebendradarbiavo, t. y. mažmeninės prekybos tinklai, turintys skirtingą prekinį ženklą nei mažmenininkai, prekiaujantys prekinio ženklo avalyne, iš kurių vienas iš tikrųjų bendradarbiavo. |
| --- | --- |

(268)

Tiksliau, laikinojo reglamento 260 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad nepriklausomus mažmenininkus paprastai aprūpina Bendrijos didmenininkai. Todėl tuo remiantis nebuvo atmesta galimybė, kad tokie mažmenininkai taip pat turi kitus tiekimo šaltinius. Kalbant apie tvirtinimą dėl prekinio ženklo produktais prekiaujančių mažmenininkų, Komisija nepasinaudojo jokių atrinktų bendrovių duomenimis, o analizavo visą informaciją, kurią jai pateikė bendradarbiaujančios šalys. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad laikinajame reglamente buvo daroma nuoroda į tai, kad joks prekinio ženklo produktais prekiaujantis mažmeninės prekybos tinklas nebendradarbiavo, t. y. mažmeninės prekybos tinklai, turintys skirtingą prekinį ženklą nei mažmenininkai, prekiaujantys prekinio ženklo avalyne, iš kurių vienas iš tikrųjų bendradarbiavo.

| (269) | Nebuvo pateikta kitų tvirtinimų, dėl kurių būtų pakeistos laikinojo reglamento išvados. Todėl patvirtinama išvada, kad, kaip nustatyta laikinojo reglamento 264 konstatuojamojoje dalyje, galutinių priemonių poveikis importuotojams ir platintojams turėtų būtų nedidelis. |
| --- | --- |

(269)

Nebuvo pateikta kitų tvirtinimų, dėl kurių būtų pakeistos laikinojo reglamento išvados. Todėl patvirtinama išvada, kad, kaip nustatyta laikinojo reglamento 264 konstatuojamojoje dalyje, galutinių priemonių poveikis importuotojams ir platintojams turėtų būtų nedidelis.

2.3.   Nesusijusių importuotojų interesai Bendrijoje

| (270) | Įvairių suinteresuotųjų šalių pateiktos pagrįstos pastabos buvo išsamiai išanalizuotos ir pateikiamos toliau. |
| --- | --- |

(270)

Įvairių suinteresuotųjų šalių pateiktos pagrįstos pastabos buvo išsamiai išanalizuotos ir pateikiamos toliau.

| (271) | Tam tikri importuotojai teigė, kad atsižvelgiant į jų pelno skirtumą, kuris yra mažesnis nei antidempingo muito lygis, jie nesugebėtų mokėti antidempingo muitų, nebent jie galėtų šią papildomą naštą pasidalinti su didmenininkais ir mažmenininkais. Toliau teigiama, kad tai būtų neįmanoma, nes didmenininkai ir mažmenininkai nesutiktų su jokiu kainos padidėjimu ir pasirinktų tokius tiekėjus, kurie galėtų tiekti be antidempingo muitų. |
| --- | --- |

(271)

Tam tikri importuotojai teigė, kad atsižvelgiant į jų pelno skirtumą, kuris yra mažesnis nei antidempingo muito lygis, jie nesugebėtų mokėti antidempingo muitų, nebent jie galėtų šią papildomą naštą pasidalinti su didmenininkais ir mažmenininkais. Toliau teigiama, kad tai būtų neįmanoma, nes didmenininkai ir mažmenininkai nesutiktų su jokiu kainos padidėjimu ir pasirinktų tokius tiekėjus, kurie galėtų tiekti be antidempingo muitų.

| (272) | Faktas, kad pelno skirtumas yra mažesnis už antidempingo muitų lygį, yra nesvarbus. Iš tiesų antidempingo priemonių lygis yra išreikštas importo kainos procentu, o pelno skirtumas – apyvartos, t. y. pardavimo kainos, procentu. Atsižvelgiant į didelius pirkimo ir perpardavimo skirtumus akivaizdu, kad šių dviejų procentais išreikštų duomenų paprasčiausiai negalima palyginti. Kalbant apie tvirtinimą, kad didmenininkai ir mažmenininkai nesutiktų su jokiu kainos padidėjimu, dar kartą pabrėžiama, kad tai prieštarauja daugelio importuotojų tvirtinimui, kad kainos padidėjimas bus visiškai perduotas vartotojams, taigi kartu platintojams, ir todėl negali būti priimtas. Bet kokiu atveju, teisinga, kad didmenininkai ir mažmenininkai iš tiesų gali pasirinkti tiekėjus, kurie gali tiekti be antidempingo muitų, įskaitant Bendrijos pramonę, kuri tokiu būdu pasinaudotų taikomomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(272)

Faktas, kad pelno skirtumas yra mažesnis už antidempingo muitų lygį, yra nesvarbus. Iš tiesų antidempingo priemonių lygis yra išreikštas importo kainos procentu, o pelno skirtumas – apyvartos, t. y. pardavimo kainos, procentu. Atsižvelgiant į didelius pirkimo ir perpardavimo skirtumus akivaizdu, kad šių dviejų procentais išreikštų duomenų paprasčiausiai negalima palyginti. Kalbant apie tvirtinimą, kad didmenininkai ir mažmenininkai nesutiktų su jokiu kainos padidėjimu, dar kartą pabrėžiama, kad tai prieštarauja daugelio importuotojų tvirtinimui, kad kainos padidėjimas bus visiškai perduotas vartotojams, taigi kartu platintojams, ir todėl negali būti priimtas. Bet kokiu atveju, teisinga, kad didmenininkai ir mažmenininkai iš tiesų gali pasirinkti tiekėjus, kurie gali tiekti be antidempingo muitų, įskaitant Bendrijos pramonę, kuri tokiu būdu pasinaudotų taikomomis priemonėmis.

| (273) | Importuotojų asociacija prieštaravo Komisijos pateiktam dviejų importuotojų kategorijų apibrėžimui teigdama, kad jis neatspindi rinkos tikrovės ir kad siekiant suskirstyti importuotojus visų pirma svarbu produkto asortimentas ir pardavimo kanalai. Toliau buvo teigiama, kad vertinant priemonių poveikį svarbu grynasis skirtumas, o ne antkainis. |
| --- | --- |

(273)

Importuotojų asociacija prieštaravo Komisijos pateiktam dviejų importuotojų kategorijų apibrėžimui teigdama, kad jis neatspindi rinkos tikrovės ir kad siekiant suskirstyti importuotojus visų pirma svarbu produkto asortimentas ir pardavimo kanalai. Toliau buvo teigiama, kad vertinant priemonių poveikį svarbu grynasis skirtumas, o ne antkainis.

| (274) | Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad nebuvo vykdoma atranka, bendradarbiavo daug importuotojų ir dėl to Komisija išvadas galėjo padaryti remdamasi itin išsamiais faktais. |
| --- | --- |

(274)

Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad nebuvo vykdoma atranka, bendradarbiavo daug importuotojų ir dėl to Komisija išvadas galėjo padaryti remdamasi itin išsamiais faktais.

| (275) | Pripažįstama, kad produkto asortimentas ir pardavimo kanalai yra iš tiesų susiję su importuotojų skirstymu į kategorijas. Šiuo atžvilgiu atliekant analizę taip pat buvo tinkamai atsižvelgta į minėtus veiksnius. Iš tiesų Komisija bendroves suskirstė į veikiančias aukščiausios klasės avalynės rinkoje ir importuotojus, veikiančius paprastos avalynės rinkoje, ir iš tiesų manė, kad minėtos dvi importuotojų kategorijos skyrėsi produkto asortimentu ir pardavimo kanalais. |
| --- | --- |

(275)

Pripažįstama, kad produkto asortimentas ir pardavimo kanalai yra iš tiesų susiję su importuotojų skirstymu į kategorijas. Šiuo atžvilgiu atliekant analizę taip pat buvo tinkamai atsižvelgta į minėtus veiksnius. Iš tiesų Komisija bendroves suskirstė į veikiančias aukščiausios klasės avalynės rinkoje ir importuotojus, veikiančius paprastos avalynės rinkoje, ir iš tiesų manė, kad minėtos dvi importuotojų kategorijos skyrėsi produkto asortimentu ir pardavimo kanalais.

| (276) | Be to, nė viena importuotojų asociacijos pateikta pastaba nebuvo tokia pagrįsta, kad turėtų būti pakeista išvada, jog aukščiausios klasės avalynės rinkoje veikiančių importuotojų atveju bet koks ad valorem muitas darytų nedidelį poveikį, palyginti su kur kas didesne pardavimo kaina (taigi kartu ir pelnu), o paprastos avalynės rinkoje veikiančių importuotojų atveju dėl ad valorem muito absoliuti kaina padidėtų nežymiai ir kad atsižvelgiant į jų vidutinio pelno skirtumo lygį priemonės jiems nepadarytų didelio poveikio. |
| --- | --- |

(276)

Be to, nė viena importuotojų asociacijos pateikta pastaba nebuvo tokia pagrįsta, kad turėtų būti pakeista išvada, jog aukščiausios klasės avalynės rinkoje veikiančių importuotojų atveju bet koks ad valorem muitas darytų nedidelį poveikį, palyginti su kur kas didesne pardavimo kaina (taigi kartu ir pelnu), o paprastos avalynės rinkoje veikiančių importuotojų atveju dėl ad valorem muito absoliuti kaina padidėtų nežymiai ir kad atsižvelgiant į jų vidutinio pelno skirtumo lygį priemonės jiems nepadarytų didelio poveikio.

| (277) | Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 265–275 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados. Todėl galutinai patvirtinama, kad apskritai priemonių nustatymas neturėtų didelio neigiamo poveikio Bendrijos importuotojų padėčiai, tačiau priemonių nustatymas vis dėlto padarytų neigiamą poveikį tam tikrų atskirų importuotojų finansinei padėčiai. Tačiau vidutiniškai tikimasi, kad šis neigiamas poveikis nepadarys didelės įtakos bendrai importuotojų finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(277)

Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 265–275 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados. Todėl galutinai patvirtinama, kad apskritai priemonių nustatymas neturėtų didelio neigiamo poveikio Bendrijos importuotojų padėčiai, tačiau priemonių nustatymas vis dėlto padarytų neigiamą poveikį tam tikrų atskirų importuotojų finansinei padėčiai. Tačiau vidutiniškai tikimasi, kad šis neigiamas poveikis nepadarys didelės įtakos bendrai importuotojų finansinei padėčiai.

2.4.   Kiti argumentai

| (278) | Taip pat buvo tvirtinama, kad priemonės neatitinka Bendrijos interesų, kadangi Vietnamas yra besivystanti šalis, kuri turi eksportuoti batus, muitai KLR kilmės importui gali pakenkti geriems ekonominiams santykiams su šia šalimi, turinčia potencialiai didelę rinką, ir darbuotojai Vietname bei KLR nukentėtų nuo tokių priemonių taikymo. |
| --- | --- |

(278)

Taip pat buvo tvirtinama, kad priemonės neatitinka Bendrijos interesų, kadangi Vietnamas yra besivystanti šalis, kuri turi eksportuoti batus, muitai KLR kilmės importui gali pakenkti geriems ekonominiams santykiams su šia šalimi, turinčia potencialiai didelę rinką, ir darbuotojai Vietname bei KLR nukentėtų nuo tokių priemonių taikymo.

| (279) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį ir nuo pagrindinio reglamento įsigaliojimo laikantis nuoseklios institucijų praktikos šie argumentai nėra Bendrijos interesų analizės dalis. Bendrijos interesų analizė – tai ekonominė analizė, dėmesį skiriant ekonominiam antidempingo priemonių taikymo ir (arba) netaikymo poveikiui Bendrijos ūkio subjektams. Tai nėra priemonė, pagal kurią antidempingo tyrimai galėtų tapti politinių svarstymų, susijusių su užsienio politika, vystymosi politika ir pan., priemone. Tai patvirtina ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį reikalavimus atitinkančių šalių sąrašas. Nors šis sąrašas nėra išsamus (kai kuriuose tyrimuose aptariamo produkto žaliavų tiekėjai taip pat pateikė pastabas, ir į jas buvo atsižvelgta), iš minėtų šalių rūšių akivaizdu, kad šiame tikrinime svarbu tik ekonominis poveikis Bendrijos šalims. Be to, Bendrijos interesų tikrinimas nėra ekonominės naudos analizė griežtąja šio žodžio prasme. Lyginant įvairius interesus jie nėra vertinami pagal matematinę lygybę iš dalies dėl akivaizdžių metodinių sunkumų per turimą laikotarpį skaičiais įvertinti kiekvieną veiksnį taikant pagrįstą patikimumo skirtumą ir dėl to, kad nėra vieno bendrai priimtino ekonominės naudos analizės metodo. Būtent dėl to pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad ypatingas dėmenys teikiamas būtinybei atstatyti veiksmingą konkurenciją ir kad priemonės gali būti netaikomos, jei pagal visą pateiktą informaciją galima aiškiai nuspręsti, kad dėl Bendrijos interesų tokių priemonių taikyti nereikia. Kitaip tariant, teisiškai sutinkama, kad antidempingo priemonės daro tam tikrą neigiamą poveikį toms šalims, kurios paprastai tokioms priemonėms nepritaria. Būtų laikoma, kad priemonės neatitinka Bendrijos interesų, jei pirmiau minėtoms šalims darytų neproporcingą poveikį. |
| --- | --- |

(279)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį ir nuo pagrindinio reglamento įsigaliojimo laikantis nuoseklios institucijų praktikos šie argumentai nėra Bendrijos interesų analizės dalis. Bendrijos interesų analizė – tai ekonominė analizė, dėmesį skiriant ekonominiam antidempingo priemonių taikymo ir (arba) netaikymo poveikiui Bendrijos ūkio subjektams. Tai nėra priemonė, pagal kurią antidempingo tyrimai galėtų tapti politinių svarstymų, susijusių su užsienio politika, vystymosi politika ir pan., priemone. Tai patvirtina ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį reikalavimus atitinkančių šalių sąrašas. Nors šis sąrašas nėra išsamus (kai kuriuose tyrimuose aptariamo produkto žaliavų tiekėjai taip pat pateikė pastabas, ir į jas buvo atsižvelgta), iš minėtų šalių rūšių akivaizdu, kad šiame tikrinime svarbu tik ekonominis poveikis Bendrijos šalims. Be to, Bendrijos interesų tikrinimas nėra ekonominės naudos analizė griežtąja šio žodžio prasme. Lyginant įvairius interesus jie nėra vertinami pagal matematinę lygybę iš dalies dėl akivaizdžių metodinių sunkumų per turimą laikotarpį skaičiais įvertinti kiekvieną veiksnį taikant pagrįstą patikimumo skirtumą ir dėl to, kad nėra vieno bendrai priimtino ekonominės naudos analizės metodo. Būtent dėl to pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad ypatingas dėmenys teikiamas būtinybei atstatyti veiksmingą konkurenciją ir kad priemonės gali būti netaikomos, jei pagal visą pateiktą informaciją galima aiškiai nuspręsti, kad dėl Bendrijos interesų tokių priemonių taikyti nereikia. Kitaip tariant, teisiškai sutinkama, kad antidempingo priemonės daro tam tikrą neigiamą poveikį toms šalims, kurios paprastai tokioms priemonėms nepritaria. Būtų laikoma, kad priemonės neatitinka Bendrijos interesų, jei pirmiau minėtoms šalims darytų neproporcingą poveikį.

| (280) | Tyrimo pradžioje ir laikinajame etape Komisija kvietė visas šalis pateikti informaciją dėl galimo poveikio, jei joms būtų taikomos ir (arba) netaikomos priemonės. Kaip išsamiai paaiškinta laikinajame etape ir šiame reglamente, nebuvo gauta jokios informacijos dėl tokio neproporcingo poveikio. Nėra jokios informacijos, kuri bent nežymiai patvirtintų pateiktą argumentą, kad ekonominis muitų poveikis yra toks, kad dėl kiekvieno euro, kurį Europos gamintojai gali gauti, jei taikomi muitai, vartotojas ir vartotojų pramonė taip pat neteks 8 EUR, kaip teigia viena valstybė narė. |
| --- | --- |

(280)

Tyrimo pradžioje ir laikinajame etape Komisija kvietė visas šalis pateikti informaciją dėl galimo poveikio, jei joms būtų taikomos ir (arba) netaikomos priemonės. Kaip išsamiai paaiškinta laikinajame etape ir šiame reglamente, nebuvo gauta jokios informacijos dėl tokio neproporcingo poveikio. Nėra jokios informacijos, kuri bent nežymiai patvirtintų pateiktą argumentą, kad ekonominis muitų poveikis yra toks, kad dėl kiekvieno euro, kurį Europos gamintojai gali gauti, jei taikomi muitai, vartotojas ir vartotojų pramonė taip pat neteks 8 EUR, kaip teigia viena valstybė narė.

| (281) | Kalbant apie priemonių taikymą besivystančioms šalims, pagal Bendrijos nuoseklią praktiką tokių veiksmų imamasi nepaisant to, ar tai būtų besivystančios, ar išsivysčiusios šalys, kai tik jie pasiteisina. Argumento, kad antidempingo priemonės gali sukelti pavojų geriems ekonominiams santykiams su KLR, atžvilgiu reikėtų manyti, kad laikantis tokios logikos Bendrijos antidempingo veiksmai priklausytų nuo to, ar tiriamoji trečioji šalis grasina neigiamomis pasekmėmis tuo atveju, jei bus taikomos priemonės, ar ne. Be to, toks požiūris taptų kvietimu trečiajai šaliai svarstyti kai kurias neigiamas pasekmes. Galiausiai abu svarstymai neatitinka taisyklėmis pagrįstos priemonės sąvokos ir administracinio tyrimo. |
| --- | --- |

(281)

Kalbant apie priemonių taikymą besivystančioms šalims, pagal Bendrijos nuoseklią praktiką tokių veiksmų imamasi nepaisant to, ar tai būtų besivystančios, ar išsivysčiusios šalys, kai tik jie pasiteisina. Argumento, kad antidempingo priemonės gali sukelti pavojų geriems ekonominiams santykiams su KLR, atžvilgiu reikėtų manyti, kad laikantis tokios logikos Bendrijos antidempingo veiksmai priklausytų nuo to, ar tiriamoji trečioji šalis grasina neigiamomis pasekmėmis tuo atveju, jei bus taikomos priemonės, ar ne. Be to, toks požiūris taptų kvietimu trečiajai šaliai svarstyti kai kurias neigiamas pasekmes. Galiausiai abu svarstymai neatitinka taisyklėmis pagrįstos priemonės sąvokos ir administracinio tyrimo.

| (282) | Taip pat buvo teigiama, kad viena valstybė narė buvo priklausoma nuo avalynės importo. Tačiau nėra jokios informacijos, kad šio importo šaltiniu gali būti tik dvi tiriamosios šalys. Yra daugybė tiekimo šaltinių Bendrijoje ir trečiosiose nesusijusiose šalyse. Galima ir toliau importuoti iš KLR ir Vietnamo, o muitų poveikis nėra toks, kad uždarytų tų šalių rinką. |
| --- | --- |

(282)

Taip pat buvo teigiama, kad viena valstybė narė buvo priklausoma nuo avalynės importo. Tačiau nėra jokios informacijos, kad šio importo šaltiniu gali būti tik dvi tiriamosios šalys. Yra daugybė tiekimo šaltinių Bendrijoje ir trečiosiose nesusijusiose šalyse. Galima ir toliau importuoti iš KLR ir Vietnamo, o muitų poveikis nėra toks, kad uždarytų tų šalių rinką.

| (283) | Apibendrinant, nei galiojantys teisės aktai, nei tyrimo rezultatai nepateisina galimybės nesiimti antidempingo veiksmų dėl bet kurios šio skirsnio pradžioje nurodytos priežasties. |
| --- | --- |

(283)

Apibendrinant, nei galiojantys teisės aktai, nei tyrimo rezultatai nepateisina galimybės nesiimti antidempingo veiksmų dėl bet kurios šio skirsnio pradžioje nurodytos priežasties.

3.   IŠVADA DĖL BENDRIJOS INTERESŲ

| (284) | Atliekant pirmiau nurodytą analizę buvo atsižvelgta į įvairių suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, ir prireikus jos buvo nagrinėjamos. Tačiau dėl jų laikinajame etape padarytos išvados nebuvo pakeistos. |
| --- | --- |

(284)

Atliekant pirmiau nurodytą analizę buvo atsižvelgta į įvairių suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, ir prireikus jos buvo nagrinėjamos. Tačiau dėl jų laikinajame etape padarytos išvados nebuvo pakeistos.

| (285) | Todėl galutinai patvirtinama, kad:






  — | Bendrijos pramonei naudinga nustatyti priemones, nes tikimasi, kad priemonės bent jau apribotų didelį importo dempingo kaina kiekį, kuris, kaip pasitvirtino, darė didelį neigiamą poveikį finansinei Bendrijos pramonės padėčiai, |
| --- | --- | --- |

(285)

Todėl galutinai patvirtinama, kad:

—

Bendrijos pramonei naudinga nustatyti priemones, nes tikimasi, kad priemonės bent jau apribotų didelį importo dempingo kaina kiekį, kuris, kaip pasitvirtino, darė didelį neigiamą poveikį finansinei Bendrijos pramonės padėčiai,

| — | vartotojams antidempingo priemonių nustatymas poveikio nepadarytų arba poveikis (jei toks būtų) būtų nedidelis, |
| --- | --- |

—

vartotojams antidempingo priemonių nustatymas poveikio nepadarytų arba poveikis (jei toks būtų) būtų nedidelis,

| — | platintojų ir mažmenininkų pirkimo kainos gali padidėti, tačiau, palyginti su jų bendromis sąnaudomis ir padėtimi, priemonės didelio poveikio jiems tikriausiai nepadarytų, |
| --- | --- |

—

platintojų ir mažmenininkų pirkimo kainos gali padidėti, tačiau, palyginti su jų bendromis sąnaudomis ir padėtimi, priemonės didelio poveikio jiems tikriausiai nepadarytų,

| — | apskritai importuotojai galėtų prisitaikyti prie priemonių nustatymo, tačiau, atsižvelgiant į konkrečią situaciją, kai kurie importuotojai, ypač tie, kuriems avalynė išskirtinai tiekiama iš trečiųjų šalių, iš tiesų gali susidurti su tam tikru neigiamu poveikiu, |
| --- | --- |

—

apskritai importuotojai galėtų prisitaikyti prie priemonių nustatymo, tačiau, atsižvelgiant į konkrečią situaciją, kai kurie importuotojai, ypač tie, kuriems avalynė išskirtinai tiekiama iš trečiųjų šalių, iš tiesų gali susidurti su tam tikru neigiamu poveikiu,

| — | kiti interesai, net jei į juos reikėjo atsižvelgti, nėra tokie, kad būtų svarbesni už antidempingo priemonių taikymo interesus. |
| --- | --- |

—

kiti interesai, net jei į juos reikėjo atsižvelgti, nėra tokie, kad būtų svarbesni už antidempingo priemonių taikymo interesus.

| (286) | Todėl ir atsižvelgus į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad nustačius priemones, t. y. pašalinus materialinę žalą darantį dempingą, Bendrijos pramonė galėtų toliau dirbti, nebeuždaryti gamyklų ir neprarasti darbo vietų, su kuo ji buvo susidūrusi pastaraisiais metais, ir kad neigiamas poveikis, kurį priemonės gali padaryti tam tikriems kitiems ekonominiams ūkio subjektams Bendrijoje, nebūtų neproporcingas, palyginti su Bendrijos pramonei teikiama nauda. |
| --- | --- |

(286)

Todėl ir atsižvelgus į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad nustačius priemones, t. y. pašalinus materialinę žalą darantį dempingą, Bendrijos pramonė galėtų toliau dirbti, nebeuždaryti gamyklų ir neprarasti darbo vietų, su kuo ji buvo susidūrusi pastaraisiais metais, ir kad neigiamas poveikis, kurį priemonės gali padaryti tam tikriems kitiems ekonominiams ūkio subjektams Bendrijoje, nebūtų neproporcingas, palyginti su Bendrijos pramonei teikiama nauda.

H.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (287) | Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, patirtos žalos ir Bendrijos interesų, KLR ir Vietnamo kilmės aptariamo produkto importui turėtų būti nustatytos galutinės priemonės. |
| --- | --- |

(287)

Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, patirtos žalos ir Bendrijos interesų, KLR ir Vietnamo kilmės aptariamo produkto importui turėtų būti nustatytos galutinės priemonės.

1.   ŽALOS PAŠALINIMO LYGIS

| (288) | Galutinių antidempingo priemonių lygis turėtų būti toks, kad pašalintų materialinę žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau neviršytų nustatytų dempingo skirtumų. Apskaičiuojant muito, kurio reikia pašalinti materialinę žalą darančio dempingo poveikiui, dydį atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų sudaryti sąlygas Bendrijos pramonei padengti sąnaudas ir gauti pelną prieš mokesčius, o tai galima pasiekti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina, atsižvelgiant į tai, kad iki 2004 m. pabaigos buvo taikomas importo iš KLR kvotų režimas. |
| --- | --- |

(288)

Galutinių antidempingo priemonių lygis turėtų būti toks, kad pašalintų materialinę žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau neviršytų nustatytų dempingo skirtumų. Apskaičiuojant muito, kurio reikia pašalinti materialinę žalą darančio dempingo poveikiui, dydį atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų sudaryti sąlygas Bendrijos pramonei padengti sąnaudas ir gauti pelną prieš mokesčius, o tai galima pasiekti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina, atsižvelgiant į tai, kad iki 2004 m. pabaigos buvo taikomas importo iš KLR kvotų režimas.

1.1.   Pardavimas mažesnėmis kainomis

| (289) | Laikinajame etape buvo manoma, kad 2 % apyvartos pelno skirtumas galėtų būti laikomas tinkamu lygiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų pasiekti, jei nebūtų materialinę žalą darančio dempingo, remiantis tuo, jog tai atitinka aukščiausią Bendrijos pramonės per nagrinėjamą laikotarpį pasiektą pelno lygį. Tačiau tam griežtai prieštaravo Bendrijos pramonė, remdamasi tuo, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis per visą aptariamąjį laikotarpį neatspindėjo pelno lygio, kurį ji būtų galėjusi pasiekti, jei nebūtų materialinę žalą darančio dempingo, nes, kai pramonė pasiekė minėtą pelno lygį, kainos jau buvo sumažintos, ir su tokiu pelno lygiu pramonė negalėjo padaryti būtinų investicijų, kad išliktų konkurencinga. Galiausiai Bendrijos pramonė teigė, kad naudotas 2 % skirtumas buvo daug mažesnis, nei importuotojų pasiektas pelno skirtumas, ir kad absoliučiu minimumu turėtų būti 10 % pelno skirtumas. |
| --- | --- |

(289)

Laikinajame etape buvo manoma, kad 2 % apyvartos pelno skirtumas galėtų būti laikomas tinkamu lygiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų pasiekti, jei nebūtų materialinę žalą darančio dempingo, remiantis tuo, jog tai atitinka aukščiausią Bendrijos pramonės per nagrinėjamą laikotarpį pasiektą pelno lygį. Tačiau tam griežtai prieštaravo Bendrijos pramonė, remdamasi tuo, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis per visą aptariamąjį laikotarpį neatspindėjo pelno lygio, kurį ji būtų galėjusi pasiekti, jei nebūtų materialinę žalą darančio dempingo, nes, kai pramonė pasiekė minėtą pelno lygį, kainos jau buvo sumažintos, ir su tokiu pelno lygiu pramonė negalėjo padaryti būtinų investicijų, kad išliktų konkurencinga. Galiausiai Bendrijos pramonė teigė, kad naudotas 2 % skirtumas buvo daug mažesnis, nei importuotojų pasiektas pelno skirtumas, ir kad absoliučiu minimumu turėtų būti 10 % pelno skirtumas.

| (290) | Šis tvirtinimas buvo atidžiai išanalizuotas, ir dar kartą buvo nagrinėjamas žalai apskaičiuoti naudotino pelno lygio nustatymo klausimas. |
| --- | --- |

(290)

Šis tvirtinimas buvo atidžiai išanalizuotas, ir dar kartą buvo nagrinėjamas žalai apskaičiuoti naudotino pelno lygio nustatymo klausimas.

| (291) | Pirma, reikėtų pažymėti, kad importuotojų pasiektas pelno lygis dėl skirtingo šių ūkio subjektų pobūdžio nėra tinkamas etalonas, ir dėl to juo negali būti remiamasi. |
| --- | --- |

(291)

Pirma, reikėtų pažymėti, kad importuotojų pasiektas pelno lygis dėl skirtingo šių ūkio subjektų pobūdžio nėra tinkamas etalonas, ir dėl to juo negali būti remiamasi.

| (292) | Antra, kalbant apie pagrįstai pasiekiamą pelno skirtumą, atskleidus faktus ir aplinkybes, Bendrijos pramonė pateikė pagrįstas pastabas, kad ne 2 %, o 6 % apyvartos pelno skirtumas turėtų būti laikomas tinkamu lygiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų pasiekti, jei nebūtų materialinę žalą darančio dempingo. Šiuo atžvilgiu Bendrijos pramonė pateikė įrodymų, kad avalynės, kuri nėra importuojama materialinę žalą darančio dempingo kainomis, atveju ji iš tiesų pasiekė aukštesnius skirtumus. Taigi taikytinas pelno skirtumas buvo persvarstytas ir padidintas iki 6 % apyvartos lygio. |
| --- | --- |

(292)

Antra, kalbant apie pagrįstai pasiekiamą pelno skirtumą, atskleidus faktus ir aplinkybes, Bendrijos pramonė pateikė pagrįstas pastabas, kad ne 2 %, o 6 % apyvartos pelno skirtumas turėtų būti laikomas tinkamu lygiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų pasiekti, jei nebūtų materialinę žalą darančio dempingo. Šiuo atžvilgiu Bendrijos pramonė pateikė įrodymų, kad avalynės, kuri nėra importuojama materialinę žalą darančio dempingo kainomis, atveju ji iš tiesų pasiekė aukštesnius skirtumus. Taigi taikytinas pelno skirtumas buvo persvarstytas ir padidintas iki 6 % apyvartos lygio.

| (293) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad pagal Komisijos nuoseklią praktiką žalos skirtumas skaičiuojamas tik tada, kai Bendrijos pramonė patiria nuostolių, o kitais atvejais žalos lygis turėtų būti apribotas kainų sumažinimu. Tačiau šis tvirtinimas buvo atmestas, nes žalos skirtumas, siekiant taikyti mažesnio muito taisyklę, yra nuolatos nustatomas, o kainų sumažinimo skirtumas yra nustatomas pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalį. Šiomis aplinkybėmis žalos skirtumas yra svarbus, jei importas dempingo kaina sumažino kainas, be to, jis gali būti svarbus, net jei pramonė yra vis dar pelninga. |
| --- | --- |

(293)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad pagal Komisijos nuoseklią praktiką žalos skirtumas skaičiuojamas tik tada, kai Bendrijos pramonė patiria nuostolių, o kitais atvejais žalos lygis turėtų būti apribotas kainų sumažinimu. Tačiau šis tvirtinimas buvo atmestas, nes žalos skirtumas, siekiant taikyti mažesnio muito taisyklę, yra nuolatos nustatomas, o kainų sumažinimo skirtumas yra nustatomas pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalį. Šiomis aplinkybėmis žalos skirtumas yra svarbus, jei importas dempingo kaina sumažino kainas, be to, jis gali būti svarbus, net jei pramonė yra vis dar pelninga.

| (294) | Galiausiai, kaip ir kainų sumažinimo skirtumo atveju, buvo gauta įvairių pastabų dėl žalos skirtumo skaičiavimo. Šie tvirtinimai buvo išsamiai išanalizuoti, ir nustačius kanceliarines klaidas ar pagrindus tam tikrus patikslinimus faktiniais įrodymais buvo pritaikyti būtini skaičiavimų pakeitimai. |
| --- | --- |

(294)

Galiausiai, kaip ir kainų sumažinimo skirtumo atveju, buvo gauta įvairių pastabų dėl žalos skirtumo skaičiavimo. Šie tvirtinimai buvo išsamiai išanalizuoti, ir nustačius kanceliarines klaidas ar pagrindus tam tikrus patikslinimus faktiniais įrodymais buvo pritaikyti būtini skaičiavimų pakeitimai.

| (295) | Tada būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas tame pačiame prekybos lygyje lyginant importo kainos svertinį vidurkį, nustatytą apskaičiuojant kainų sumažinimą, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų produktų nenuostolinga kaina. Nenuostolinga kaina buvo gauta patikslinant kiekvienos Bendrijos pramonę sudarančios bendrovės pardavimo kainą pagal rentabilumo slenkstį ir pridedant pirmiau minėtą pelno skirtumą. Bet kuris šiuo palyginimu nustatytas skirtumas po to buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentu. Tad atitinkamai KLR ir Vietnamui buvo nustatytas 23 % ir 29,5 % pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas. |
| --- | --- |

(295)

Tada būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas tame pačiame prekybos lygyje lyginant importo kainos svertinį vidurkį, nustatytą apskaičiuojant kainų sumažinimą, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų produktų nenuostolinga kaina. Nenuostolinga kaina buvo gauta patikslinant kiekvienos Bendrijos pramonę sudarančios bendrovės pardavimo kainą pagal rentabilumo slenkstį ir pridedant pirmiau minėtą pelno skirtumą. Bet kuris šiuo palyginimu nustatytas skirtumas po to buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentu. Tad atitinkamai KLR ir Vietnamui buvo nustatytas 23 % ir 29,5 % pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas.

1.2.   Šios procedūros ypatybės

| (296) | Tačiau, kaip minėta pirmiau, šiai procedūrai būdingos individualios ir išskirtinės savybės, kurios turi tinkamai atsispindėti antidempingo priemonėse. Šiuo atžvilgiu visų pirma svarbu priminti, kad iki 2005 m. sausio mėn. didelei daliai aptariamo produkto importo buvo taikomi kiekybiniai apribojimai. |
| --- | --- |

(296)

Tačiau, kaip minėta pirmiau, šiai procedūrai būdingos individualios ir išskirtinės savybės, kurios turi tinkamai atsispindėti antidempingo priemonėse. Šiuo atžvilgiu visų pirma svarbu priminti, kad iki 2005 m. sausio mėn. didelei daliai aptariamo produkto importo buvo taikomi kiekybiniai apribojimai.

| (297) | Dėl šių aplinkybių reikėtų atidžiau svarstyti tinkamą galutinių antidempingo priemonių lygį, kad būtų atsižvelgta į šio atvejo ypatumus. Todėl, visų pirma atsižvelgiant į visu aptariamuoju laikotarpiu importuotų produktų kiekio poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, reikėjo surasti geresnius galutinių priemonių nustatymo metodus. |
| --- | --- |

(297)

Dėl šių aplinkybių reikėtų atidžiau svarstyti tinkamą galutinių antidempingo priemonių lygį, kad būtų atsižvelgta į šio atvejo ypatumus. Todėl, visų pirma atsižvelgiant į visu aptariamuoju laikotarpiu importuotų produktų kiekio poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, reikėjo surasti geresnius galutinių priemonių nustatymo metodus.

| (298) | Šiuo atžvilgiu KLR importui taikoma kvota turėjo švelninantį poveikį ir tokiu būdu Bendrijos pramonę apsaugojo nuo materialinės žalos, palyginti su padėtimi per TL. Tai akivaizdžiai parodyta žalos ir priežastinio ryšio analizėje, atitinkamai 187 ir 216 konstatuojamosiose dalyse. Iš tiesų šiuo atveju galima pastebėti, kad importo dempingo kaina kiekio padidėjimas nustojus taikyti kvotą Bendrijos pramonei padarė itin aiškų žalingą poveikį. Iš tikrųjų ekonominiai Bendrijos pramonės rodikliai labai pablogėjo 2005 m. pirmajame ketvirtyje, nors akivaizdūs materialinės žalos požymiai galėjo būti nustatyti jau per likusią TL dalį sudarančius paskutinius tris 2004 m. ketvirčius. |
| --- | --- |

(298)

Šiuo atžvilgiu KLR importui taikoma kvota turėjo švelninantį poveikį ir tokiu būdu Bendrijos pramonę apsaugojo nuo materialinės žalos, palyginti su padėtimi per TL. Tai akivaizdžiai parodyta žalos ir priežastinio ryšio analizėje, atitinkamai 187 ir 216 konstatuojamosiose dalyse. Iš tiesų šiuo atveju galima pastebėti, kad importo dempingo kaina kiekio padidėjimas nustojus taikyti kvotą Bendrijos pramonei padarė itin aiškų žalingą poveikį. Iš tikrųjų ekonominiai Bendrijos pramonės rodikliai labai pablogėjo 2005 m. pirmajame ketvirtyje, nors akivaizdūs materialinės žalos požymiai galėjo būti nustatyti jau per likusią TL dalį sudarančius paskutinius tris 2004 m. ketvirčius.

| (299) | Laikantis mažesnio muito taisyklės, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalyje, ir dėl šio atvejo ypatumų, t. y. dėl kvotos taikymo iki 2004 m. pabaigos, ypatingas dėmesys buvo skiriamas žalingo dempingo įvertinimui skaičiais. Manoma, kad iki kol nustojo galioti kvotos, tik tam tikrą kiekį viršijantis importas galėjo padaryti materialinę žalą, taigi remiantis TL rezultatais, nustatyta žalos riba turi atspindėti tai, kad tam tikras importo kiekis nedarė tokios materialinės žalos. |
| --- | --- |

(299)

Laikantis mažesnio muito taisyklės, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalyje, ir dėl šio atvejo ypatumų, t. y. dėl kvotos taikymo iki 2004 m. pabaigos, ypatingas dėmesys buvo skiriamas žalingo dempingo įvertinimui skaičiais. Manoma, kad iki kol nustojo galioti kvotos, tik tam tikrą kiekį viršijantis importas galėjo padaryti materialinę žalą, taigi remiantis TL rezultatais, nustatyta žalos riba turi atspindėti tai, kad tam tikras importo kiekis nedarė tokios materialinės žalos.

| (300) | Todėl nustatant žalos pašalinimo lygius turėjo būti atitinkamai atsižvelgta į materialinės žalos nepadariusio importo kiekį. |
| --- | --- |

(300)

Todėl nustatant žalos pašalinimo lygius turėjo būti atitinkamai atsižvelgta į materialinės žalos nepadariusio importo kiekį.

| (301) | Šiuo atžvilgiu, remiantis Eurostato duomenimis, buvo laikoma, kad bendras importo kiekis iš tiriamųjų šalių 2003 m. dar nedarė materialinės žalos ir sudarė pagrindą proporcingam pirmiau nustatytų žalos pašalinimo lygių pritaikymui. Antrame etape, remiantis lyginamuoju aptariamo produkto importo iš tiriamųjų šalių per TL santykiu, šis bendras materialinės žalos nedariusios vertės (MŽNV) kiekis buvo priskirtas KLR ir Vietnamui. Sekančiame etape buvo nustatytas šių dviejų materialinės žalos nedariusios vertės kiekių santykis atsižvelgiant į 2005 m. importą pagal atitinkamą tiriamąją šalį, nes tie metai buvo pirmieji ir anksčiausi, kai aptariamam produktui nebuvo taikomi kiekybiniai apribojimai, ir buvo galima gauti tų metų duomenis. Galiausiai šiame kiekių santykyje buvo sumažinti TL nustatyti muito lygiai. Tad atitinkamai KLR ir Vietnamui buvo nustatytos 16,5 % ir 10 % žalos ribos. |
| --- | --- |

(301)

Šiuo atžvilgiu, remiantis Eurostato duomenimis, buvo laikoma, kad bendras importo kiekis iš tiriamųjų šalių 2003 m. dar nedarė materialinės žalos ir sudarė pagrindą proporcingam pirmiau nustatytų žalos pašalinimo lygių pritaikymui. Antrame etape, remiantis lyginamuoju aptariamo produkto importo iš tiriamųjų šalių per TL santykiu, šis bendras materialinės žalos nedariusios vertės (MŽNV) kiekis buvo priskirtas KLR ir Vietnamui. Sekančiame etape buvo nustatytas šių dviejų materialinės žalos nedariusios vertės kiekių santykis atsižvelgiant į 2005 m. importą pagal atitinkamą tiriamąją šalį, nes tie metai buvo pirmieji ir anksčiausi, kai aptariamam produktui nebuvo taikomi kiekybiniai apribojimai, ir buvo galima gauti tų metų duomenis. Galiausiai šiame kiekių santykyje buvo sumažinti TL nustatyti muito lygiai. Tad atitinkamai KLR ir Vietnamui buvo nustatytos 16,5 % ir 10 % žalos ribos.

| (302) | Remiantis tais pačiais metodais, „Golden Step“ žalos riba liko gerokai didesnė už šiai konkrečiai bendrovei nustatytą 9,7 % dempingo skirtumą, taigi šiuo atveju pagal mažesnio muito taisyklę, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalyje, dempingo skirtumas nustatomas pagal muito lygį. |
| --- | --- |

(302)

Remiantis tais pačiais metodais, „Golden Step“ žalos riba liko gerokai didesnė už šiai konkrečiai bendrovei nustatytą 9,7 % dempingo skirtumą, taigi šiuo atveju pagal mažesnio muito taisyklę, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalyje, dempingo skirtumas nustatomas pagal muito lygį.

| (303) | Papildomai atskleidus galutines išvadas, kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl pirmiau išdėstytų veiksmų eigos. Kai kurios suinteresuotosios šalys išreiškė pritarimą atidėto muito sistemai (AMS), pagal kurią priemonės nebūtų taikomos tam tikram metiniam importo kiekiui. |
| --- | --- |

(303)

Papildomai atskleidus galutines išvadas, kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl pirmiau išdėstytų veiksmų eigos. Kai kurios suinteresuotosios šalys išreiškė pritarimą atidėto muito sistemai (AMS), pagal kurią priemonės nebūtų taikomos tam tikram metiniam importo kiekiui.

| (304) | Tačiau reikėtų pažymėti, kad dėl administracinių ir teisinių priežasčių tokios AMS įgyvendinimas buvo laikomas netinkamu. |
| --- | --- |

(304)

Tačiau reikėtų pažymėti, kad dėl administracinių ir teisinių priežasčių tokios AMS įgyvendinimas buvo laikomas netinkamu.

| (305) | Kiti pareiškė nuomonę, kad dabartinis atvejis nepateisina nukrypimo nuo įprastinio ad valorem požiūrio, pagrįsto tik dempingo ir pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumais. |
| --- | --- |

(305)

Kiti pareiškė nuomonę, kad dabartinis atvejis nepateisina nukrypimo nuo įprastinio ad valorem požiūrio, pagrįsto tik dempingo ir pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumais.

| (306) | Primenama, kad, kaip išdėstyta pirmiau, visų pirma dėl to, kad KLR kilmės aptariamam produktui iki 2004 m. buvo taikoma kvota, buvo reikalingi specialūs metodai šiuo konkrečiu atveju, kad būtų tinkamai atsižvelgta į materialinės žalos nedariusį importą. Todėl šį pareiškimą taip pat reikėjo atmesti. |
| --- | --- |

(306)

Primenama, kad, kaip išdėstyta pirmiau, visų pirma dėl to, kad KLR kilmės aptariamam produktui iki 2004 m. buvo taikoma kvota, buvo reikalingi specialūs metodai šiuo konkrečiu atveju, kad būtų tinkamai atsižvelgta į materialinės žalos nedariusį importą. Todėl šį pareiškimą taip pat reikėjo atmesti.

| (307) | Kitos suinteresuotosios šalys, ypač iš KLR ir Vietnamo, suabejojo MŽNV nustatymo ir priskyrimo metodais. Pirma, buvo tvirtinama, kad pagrindiniame reglamente toks požiūris nenumatytas. Antra, buvo teigiama, kad MŽNV pagrįstų pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumų patikslinimas būtų netinkamas, nes MŽNV yra tariamai kiekiu pagrįsti duomenys, o pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas yra kainų palyginimo rezultatas, t. y. pagrįstas tik verte. Trečia, buvo teigiama, kad MŽNV ekonominis poveikis turėtų būti vertinamas remiantis ne 2005 m. importu, o importu per TL. |
| --- | --- |

(307)

Kitos suinteresuotosios šalys, ypač iš KLR ir Vietnamo, suabejojo MŽNV nustatymo ir priskyrimo metodais. Pirma, buvo tvirtinama, kad pagrindiniame reglamente toks požiūris nenumatytas. Antra, buvo teigiama, kad MŽNV pagrįstų pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumų patikslinimas būtų netinkamas, nes MŽNV yra tariamai kiekiu pagrįsti duomenys, o pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas yra kainų palyginimo rezultatas, t. y. pagrįstas tik verte. Trečia, buvo teigiama, kad MŽNV ekonominis poveikis turėtų būti vertinamas remiantis ne 2005 m. importu, o importu per TL.

| (308) | Atsakant į šiuos pareiškimus primenama, kad pagrindiniame reglamente nenustatyti jokie konkretūs metodai žalos pašalinimo lygiui nustatyti. Todėl jokia teisinė nuostata nedraudžia atlikti analizės norint nustatyti tik pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus. Tačiau teisinėje sistemoje numatyta veiksmų laisvė pasirinkti žalos pašalinimo skaičiavimo metodą remiantis konkretaus atvejo ypatybėmis, jei aplinkybės tai pateisina. |
| --- | --- |

(308)

Atsakant į šiuos pareiškimus primenama, kad pagrindiniame reglamente nenustatyti jokie konkretūs metodai žalos pašalinimo lygiui nustatyti. Todėl jokia teisinė nuostata nedraudžia atlikti analizės norint nustatyti tik pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus. Tačiau teisinėje sistemoje numatyta veiksmų laisvė pasirinkti žalos pašalinimo skaičiavimo metodą remiantis konkretaus atvejo ypatybėmis, jei aplinkybės tai pateisina.

| (309) | Antra, primenama, kad MŽNV duomenys yra pagrįsti verte ir nustatyti pagal 2003 m. importo vertės kiekį. Taigi tokie duomenys tikrai gali būti naudojami tikslinant pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus. Su kiekiu susijęs elementas, naudojant atitinkamą kiekio santykį per TL, buvo taikomas tik KLR ir Vietnamui skiriant MŽNV. Pagrindinė tokio skyrimo priežastis buvo: i) tinkamai atspindėti padėtį per TL ir ii) išlyginti iškraipymus, susidariusius dėl Kinijos ir Vietnamo importuojamų produktų vieneto vertės vidurkio skirtumų. Galiausiai atsižvelgiant į skirtos MŽNV poveikio vertinimą buvo manoma, kad reikia remtis paskutiniu išsamiu metinio importo, kuriam netaikomas kvotų režimas, laikotarpiu, t. y. 2005 m., nes priežastis, kodėl taikomas MŽNV patikslinimas – atsižvelgti į kvotos ypatumus per aptariamąjį laikotarpį. Nors pripažįstama, kad paprastai į informaciją, pateiktą po TL, neturėtų būti atsižvelgiama, tačiau pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje numatomos išimtys, tinkančios ir šiam atvejui. |
| --- | --- |

(309)

Antra, primenama, kad MŽNV duomenys yra pagrįsti verte ir nustatyti pagal 2003 m. importo vertės kiekį. Taigi tokie duomenys tikrai gali būti naudojami tikslinant pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus. Su kiekiu susijęs elementas, naudojant atitinkamą kiekio santykį per TL, buvo taikomas tik KLR ir Vietnamui skiriant MŽNV. Pagrindinė tokio skyrimo priežastis buvo: i) tinkamai atspindėti padėtį per TL ir ii) išlyginti iškraipymus, susidariusius dėl Kinijos ir Vietnamo importuojamų produktų vieneto vertės vidurkio skirtumų. Galiausiai atsižvelgiant į skirtos MŽNV poveikio vertinimą buvo manoma, kad reikia remtis paskutiniu išsamiu metinio importo, kuriam netaikomas kvotų režimas, laikotarpiu, t. y. 2005 m., nes priežastis, kodėl taikomas MŽNV patikslinimas – atsižvelgti į kvotos ypatumus per aptariamąjį laikotarpį. Nors pripažįstama, kad paprastai į informaciją, pateiktą po TL, neturėtų būti atsižvelgiama, tačiau pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje numatomos išimtys, tinkančios ir šiam atvejui.

| (310) | Reikėtų taip pat pažymėti, kad atliekant patikslinimus buvo negalima nepaisyti Vietnamo, nes Kinijai taikomas kvotų režimas taip pat turėjo netiesioginio poveikio Vietnamo kilmės importui, ir dėl to buvo laikoma, kad iki 2003 m. importas iš tiriamųjų šalių nedarė materialinės žalos. |
| --- | --- |

(310)

Reikėtų taip pat pažymėti, kad atliekant patikslinimus buvo negalima nepaisyti Vietnamo, nes Kinijai taikomas kvotų režimas taip pat turėjo netiesioginio poveikio Vietnamo kilmės importui, ir dėl to buvo laikoma, kad iki 2003 m. importas iš tiriamųjų šalių nedarė materialinės žalos.

| (311) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad šis požiūris būtų diskriminacinis Kinijos eksportuotojų atžvilgiu. Šiomis aplinkybėmis buvo išreikštas susirūpinimas dėl taikomų metodų rezultatų, t. y., kad nepaisant didesnio Vietnamo pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo (29,5 %), palyginti su KLR (23 %), dėl šio požiūrio bendras žalos pašalinimo lygis Vietnamui yra mažesnis (10 %), palyginti su KLR (16,5 %). |
| --- | --- |

(311)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad šis požiūris būtų diskriminacinis Kinijos eksportuotojų atžvilgiu. Šiomis aplinkybėmis buvo išreikštas susirūpinimas dėl taikomų metodų rezultatų, t. y., kad nepaisant didesnio Vietnamo pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo (29,5 %), palyginti su KLR (23 %), dėl šio požiūrio bendras žalos pašalinimo lygis Vietnamui yra mažesnis (10 %), palyginti su KLR (16,5 %).

| (312) | Tačiau pagal metodus atsižvelgiama tik į skirtingas importo iš KLR ir Vietnamo į EB tendencijas. Atitinkama Vietnamo aptariamo produkto importo dalis per aptariamąjį laikotarpį buvo didesnė. Todėl Vietnamo materialinės žalos nedarančio importo dalis taip pat buvo didesnė. Tačiau dėl to neišvengiamai tokie patikslinimo metodai daro didesnį poveikį Vietnamo pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui. Kadangi metodai tik tinkamai atspindi faktinius skirtumus, jie nėra nepateisinamai diskriminaciniai. |
| --- | --- |

(312)

Tačiau pagal metodus atsižvelgiama tik į skirtingas importo iš KLR ir Vietnamo į EB tendencijas. Atitinkama Vietnamo aptariamo produkto importo dalis per aptariamąjį laikotarpį buvo didesnė. Todėl Vietnamo materialinės žalos nedarančio importo dalis taip pat buvo didesnė. Tačiau dėl to neišvengiamai tokie patikslinimo metodai daro didesnį poveikį Vietnamo pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui. Kadangi metodai tik tinkamai atspindi faktinius skirtumus, jie nėra nepateisinamai diskriminaciniai.

| (313) | Pagaliau kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad laikotarpis pastaboms dėl papildomo galutinio informacijos atskleidimo pateikti buvo per trumpas ir neatitiko pagrindinio reglamento 20 straipsnio 5 dalies. |
| --- | --- |

(313)

Pagaliau kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad laikotarpis pastaboms dėl papildomo galutinio informacijos atskleidimo pateikti buvo per trumpas ir neatitiko pagrindinio reglamento 20 straipsnio 5 dalies.

| (314) | Šiuo atžvilgiu pažymima, kad: i) dėl klausimo skubos ir ii) atsižvelgiant į tai, kad atskleista papildoma galutinė informacija buvo susijusi tik su vienu konkrečiu ir ribotu šio atvejo aspektu, buvo nuspręsta, laikantis pagrindinio reglamento nuostatų, nustatyti penkių dienų laikotarpį, o ne įprastai taikomą dešimties dienų atskleidimo laikotarpį. Tačiau šiomis aplinkybėmis taip pat reikėtų pažymėti, kad šaliai pateikus pagrįstą prašymą pratęsti šį laikotarpį, prašymas buvo patenkintas. |
| --- | --- |

(314)

Šiuo atžvilgiu pažymima, kad: i) dėl klausimo skubos ir ii) atsižvelgiant į tai, kad atskleista papildoma galutinė informacija buvo susijusi tik su vienu konkrečiu ir ribotu šio atvejo aspektu, buvo nuspręsta, laikantis pagrindinio reglamento nuostatų, nustatyti penkių dienų laikotarpį, o ne įprastai taikomą dešimties dienų atskleidimo laikotarpį. Tačiau šiomis aplinkybėmis taip pat reikėtų pažymėti, kad šaliai pateikus pagrįstą prašymą pratęsti šį laikotarpį, prašymas buvo patenkintas.

2.   ĮSIPAREIGOJIMAS

| (315) | Kai kurios šalys, eksportuojantys gamintojai ir importuotojai kreipėsi su įsipareigojimo dėl kainos prašymais. Tokiais atvejais priimdami įsipareigojimą atitinkami eksportuotojai negalėtų parduoti produkto pigiau nei kaina, kuri pašalintų žalingą dempingą. |
| --- | --- |

(315)

Kai kurios šalys, eksportuojantys gamintojai ir importuotojai kreipėsi su įsipareigojimo dėl kainos prašymais. Tokiais atvejais priimdami įsipareigojimą atitinkami eksportuotojai negalėtų parduoti produkto pigiau nei kaina, kuri pašalintų žalingą dempingą.

| (316) | Importuotojų atveju šie prašymai laikomi nesusijusiais, nes dempingą sukelia eksportuotojai, dėl to jie yra atsakingi ir gali pašalinti tokį dempingą, taikydami atitinkamas kainas. |
| --- | --- |

(316)

Importuotojų atveju šie prašymai laikomi nesusijusiais, nes dempingą sukelia eksportuotojai, dėl to jie yra atsakingi ir gali pašalinti tokį dempingą, taikydami atitinkamas kainas.

| (317) | Eksportuojančių gamintojų atveju prašymai turėjo būti atmesti, nes juos pateikė šalys, kurioms nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas. Be to, tokiam produktui kaip batai dėl didelės įvairovės visiškai skirtingų modelių, kurie nuolatos keičiasi dėl mados, praktiškai būtų neįmanoma nustatyti nediskriminacinio, kainų lygio, kuris vienodai pašalintų žalingą dempingą. |
| --- | --- |

(317)

Eksportuojančių gamintojų atveju prašymai turėjo būti atmesti, nes juos pateikė šalys, kurioms nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas. Be to, tokiam produktui kaip batai dėl didelės įvairovės visiškai skirtingų modelių, kurie nuolatos keičiasi dėl mados, praktiškai būtų neįmanoma nustatyti nediskriminacinio, kainų lygio, kuris vienodai pašalintų žalingą dempingą.

| (318) | Pateikus galutinį atskleidimo dokumentą vienas atrinktas Vietnamo eksportuojantis gamintojas pateikė įsipareigojimo dėl kainos prašymą. Tačiau dėl pirmiau išvardytų priežasčių šis prašymas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(318)

Pateikus galutinį atskleidimo dokumentą vienas atrinktas Vietnamo eksportuojantis gamintojas pateikė įsipareigojimo dėl kainos prašymą. Tačiau dėl pirmiau išvardytų priežasčių šis prašymas turėjo būti atmestas.

| (319) | Kitos šalys pirmenybę teikė bendrai minimaliai kainai – minimalios kainos ir ad valorem muito kombinacijai, t. y. muitai turėtų būti taikomi tik importuojamiems produktams, kurių kaina yra mažesnė už tam tikrą minimalią kainą. Po papildomo galutinio priemonių formos atskleidimo Kinijos valdžios institucijos ir kelios kitos suinteresuotosios šalys patvirtino pirmiau minėtą pirmenybę. |
| --- | --- |

(319)

Kitos šalys pirmenybę teikė bendrai minimaliai kainai – minimalios kainos ir ad valorem muito kombinacijai, t. y. muitai turėtų būti taikomi tik importuojamiems produktams, kurių kaina yra mažesnė už tam tikrą minimalią kainą. Po papildomo galutinio priemonių formos atskleidimo Kinijos valdžios institucijos ir kelios kitos suinteresuotosios šalys patvirtino pirmiau minėtą pirmenybę.

| (320) | Šie pasiūlymai turėjo būti atmesti, nes dėl bendro muito susidarytų nepateisinama našta pigių batų atveju ir atsirastų privalumai brangesnių batų atveju. Praktiškai būtų neįmanoma nustatyti tinkamų tokio nuolat kintančio produkto, kuris yra nagrinėjamas šiame tyrime, kainų kategorijų, siekiant išvengti tokios nepateisinamos naštos. Be to, patirtis parodė, kad minimalios kainos muitą sunku stebėti, ir šio muito taikymas gali būti nesunkiai pažeistas. Todėl sprendimas dėl minimalios kainos buvo laikomas nepraktišku ir netinkamu. |
| --- | --- |

(320)

Šie pasiūlymai turėjo būti atmesti, nes dėl bendro muito susidarytų nepateisinama našta pigių batų atveju ir atsirastų privalumai brangesnių batų atveju. Praktiškai būtų neįmanoma nustatyti tinkamų tokio nuolat kintančio produkto, kuris yra nagrinėjamas šiame tyrime, kainų kategorijų, siekiant išvengti tokios nepateisinamos naštos. Be to, patirtis parodė, kad minimalios kainos muitą sunku stebėti, ir šio muito taikymas gali būti nesunkiai pažeistas. Todėl sprendimas dėl minimalios kainos buvo laikomas nepraktišku ir netinkamu.

| (321) | Kai kurie importuotojai ir neatrinkti Vietnamo eksportuojantys gamintojai teigė, kad siūlant veiksmų eigą neatsižvelgiama į Vietnamo, kaip besivystančios šalies, statusą. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad priemonių tikslas yra objektyviai išspręsti neteisingos dempingo praktikos, kuri sukelia žalą, klausimą. Pagal pagrindinio reglamento 2 ir 3 straipsnius nustatant dempingą ir žalą į jokios su tam tikra procedūra susijusios šalies ekonominį ar vystymosi statusą neatsižvelgiama kaip į susijusį elementą. Patikslinimai dėl kitų pagrindiniame reglamente nenurodytų veiksnių gali būti atliekami, tik jei įrodoma, kad tie veiksniai daro poveikį kainų palyginamumui. Kadangi pastarojo argumento suinteresuotosios šalys nepagrindė, pirmiau minėtas argumentas dėl Vietnamo, kaip besivystančios šalies, statuso turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(321)

Kai kurie importuotojai ir neatrinkti Vietnamo eksportuojantys gamintojai teigė, kad siūlant veiksmų eigą neatsižvelgiama į Vietnamo, kaip besivystančios šalies, statusą. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad priemonių tikslas yra objektyviai išspręsti neteisingos dempingo praktikos, kuri sukelia žalą, klausimą. Pagal pagrindinio reglamento 2 ir 3 straipsnius nustatant dempingą ir žalą į jokios su tam tikra procedūra susijusios šalies ekonominį ar vystymosi statusą neatsižvelgiama kaip į susijusį elementą. Patikslinimai dėl kitų pagrindiniame reglamente nenurodytų veiksnių gali būti atliekami, tik jei įrodoma, kad tie veiksniai daro poveikį kainų palyginamumui. Kadangi pastarojo argumento suinteresuotosios šalys nepagrindė, pirmiau minėtas argumentas dėl Vietnamo, kaip besivystančios šalies, statuso turėjo būti atmestas.

3.   GALUTINIAI MUITAI

| (322) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle, kaip patikslinta pagal pirmiau nustatytus metodus, manoma, kad KLR ir Vietnamo kilmės importui galutinės antidempingo priemonės turėtų būti nustatytos pagal mažiausius dempingo ir žalos skirtumus. Šiuo atžvilgiu šalies mastu taikomo muito atveju žalos pašalinimo lygis tampa aukščiausia antidempingo muito riba. |
| --- | --- |

(322)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle, kaip patikslinta pagal pirmiau nustatytus metodus, manoma, kad KLR ir Vietnamo kilmės importui galutinės antidempingo priemonės turėtų būti nustatytos pagal mažiausius dempingo ir žalos skirtumus. Šiuo atžvilgiu šalies mastu taikomo muito atveju žalos pašalinimo lygis tampa aukščiausia antidempingo muito riba.

| (323) | Tačiau „Golden Step“ atžvilgiu muito lygis buvo nustatytas remiantis šios bendrovės dempingo skirtumu, kuris buvo mažesnis už žalos pašalinimo lygį. |
| --- | --- |

(323)

Tačiau „Golden Step“ atžvilgiu muito lygis buvo nustatytas remiantis šios bendrovės dempingo skirtumu, kuris buvo mažesnis už žalos pašalinimo lygį.

| (324) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, siūlomi galutiniai muitai yra tokie:







  Šalis | Bendrovė | Antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- |
| KLR | „Golden Step“ | 9,7 % |
| Visoms likusioms bendrovėms | 16,5 % |
| Vietnamas | Visoms bendrovėms | 10 % |

(324)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, siūlomi galutiniai muitai yra tokie:

Šalis

Bendrovė

Antidempingo muitas

KLR

„Golden Step“

9,7 %

Visoms likusioms bendrovėms

16,5 %

Vietnamas

Visoms bendrovėms

10 %

| (325) | Siekiant užtikrinti, kad būtų sumažinta bet kokia neteisingo deklaravimo arba priemonių pažeidimo rizika, remiantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (7) 308 straipsnio d punktu, taikoma sustiprinta administracinė importo priežiūros sistema leis kuo anksčiau gauti informaciją apie atitinkamas importo tendencijas. Jei būtų rasta informacijos, įrodančios, kad šios importo tendencijos žymiai pasikeitė, Komisija nedelsdama ją išnagrinėtų. Šiame kontekste reikėtų paaiškinti, kad STAF priežiūra bus taikoma avalynei, kurios kaina yra didesnė arba mažesnė už 7,5 EUR vertės ribą, palyginti su pradine 9 EUR riba. |
| --- | --- |

(325)

Siekiant užtikrinti, kad būtų sumažinta bet kokia neteisingo deklaravimo arba priemonių pažeidimo rizika, remiantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (7) 308 straipsnio d punktu, taikoma sustiprinta administracinė importo priežiūros sistema leis kuo anksčiau gauti informaciją apie atitinkamas importo tendencijas. Jei būtų rasta informacijos, įrodančios, kad šios importo tendencijos žymiai pasikeitė, Komisija nedelsdama ją išnagrinėtų. Šiame kontekste reikėtų paaiškinti, kad STAF priežiūra bus taikoma avalynei, kurios kaina yra didesnė arba mažesnė už 7,5 EUR vertės ribą, palyginti su pradine 9 EUR riba.

| (326) | Atkreipiant dėmesį į tai, kad buvo nustatytas žalingas dempingas ir kad dėl Bendrijos interesų reikia nustatyti priemones, aptariamai procedūrai būdingos atskiros ir išskirtinės savybės, kaip nurodyta 296 ir 297 konstatuojamosiose dalyse, turėtų būti atspindėtos nustatant antidempingo priemonių taikymo trukmę. Atsižvelgiant į vienintelę neseniai panaikintą importo kvotą, taikytą didelei KLR kilmės avalynės daliai, tyrimas parodė, kad avalynės su batviršiais iš odos rinka vis dar yra perorientavimo etape, kaip išsamiau išnagrinėta 296 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, todėl Taryba mano, kad tokiomis išskirtinėmis rinkos aplinkybėmis būtų naudinga, jog priemonių taikymo trukmė būtų ribota. Todėl Taryba mano, kad priemonių taikymo trukmę reikėtų sutrumpinti iki 2 metų, vietoje penkerių metų, kaip nustatyta pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Taigi priemonės nustotų galioti po 2 metų nuo jų įsigaliojimo. Reikėtų pažymėti, kad pagrindinio reglamento 11 straipsnis bus taikomas mutatis mutandis, |
| --- | --- |

(326)

Atkreipiant dėmesį į tai, kad buvo nustatytas žalingas dempingas ir kad dėl Bendrijos interesų reikia nustatyti priemones, aptariamai procedūrai būdingos atskiros ir išskirtinės savybės, kaip nurodyta 296 ir 297 konstatuojamosiose dalyse, turėtų būti atspindėtos nustatant antidempingo priemonių taikymo trukmę. Atsižvelgiant į vienintelę neseniai panaikintą importo kvotą, taikytą didelei KLR kilmės avalynės daliai, tyrimas parodė, kad avalynės su batviršiais iš odos rinka vis dar yra perorientavimo etape, kaip išsamiau išnagrinėta 296 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, todėl Taryba mano, kad tokiomis išskirtinėmis rinkos aplinkybėmis būtų naudinga, jog priemonių taikymo trukmė būtų ribota. Todėl Taryba mano, kad priemonių taikymo trukmę reikėtų sutrumpinti iki 2 metų, vietoje penkerių metų, kaip nustatyta pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Taigi priemonės nustotų galioti po 2 metų nuo jų įsigaliojimo. Reikėtų pažymėti, kad pagrindinio reglamento 11 straipsnis bus taikomas mutatis mutandis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nustatomas galutinis antidempingo muitas Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo kilmės tam tikros avalynės su batviršiais iš odos arba kompozicinės odos, išskyrus sportinę avalynę, specialiosios technologijos avalynę, šlepetes ir kitą kambarinę avalynę bei avalynę su apsauginėmis nosimis, kuri yra klasifikuojama KN kodais 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00 (8) (TARIC kodai 6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 ir 6405100080), importui.

2.   Šiame reglamente taikomi šie sąvokų apibrėžimai:

| — | „sportinė avalynė“ reiškia avalynę, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1719/2005 I priedo 64 skirsnio 1 subpozicijos pastaboje (9), |
| --- | --- |

—

„sportinė avalynė“ reiškia avalynę, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1719/2005 I priedo 64 skirsnio 1 subpozicijos pastaboje (9),

| — | „specialiosios technologijos avalynė“ reiškia avalynę, kurios poros CIF kaina yra ne mažesnė kaip 7,5 EUR, skirta avėti sportuojant, su vieno ar kelių sluoksnių lietu padu, išskyrus injekcinį, pagamintu iš sintetinių medžiagų, specialiai skirtu amortizuoti vertikalių arba šoninių judesių smūgius ir turinčiu techninių įtaisų, tokių kaip hermetiškų ertmių pripildytų dujų ar skysčio, mechaninių komponentų, kurie amortizuoja arba neutralizuoja smūgį, arba medžiagų, tokių kaip mažo tankio polimerų, ir kurios KN kodai yra ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98, |
| --- | --- |

—

„specialiosios technologijos avalynė“ reiškia avalynę, kurios poros CIF kaina yra ne mažesnė kaip 7,5 EUR, skirta avėti sportuojant, su vieno ar kelių sluoksnių lietu padu, išskyrus injekcinį, pagamintu iš sintetinių medžiagų, specialiai skirtu amortizuoti vertikalių arba šoninių judesių smūgius ir turinčiu techninių įtaisų, tokių kaip hermetiškų ertmių pripildytų dujų ar skysčio, mechaninių komponentų, kurie amortizuoja arba neutralizuoja smūgį, arba medžiagų, tokių kaip mažo tankio polimerų, ir kurios KN kodai yra ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98,

| — | „avalynė su apsauginėmis nosimis“ reiškia avalynę su apsauginėmis nosimis ne mažiau kaip 100 džaulių atsparumo smūgiui lygio (10), kurios KN kodai yra: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00, |
| --- | --- |

—

„avalynė su apsauginėmis nosimis“ reiškia avalynę su apsauginėmis nosimis ne mažiau kaip 100 džaulių atsparumo smūgiui lygio (10), kurios KN kodai yra: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00,

| — | „šlepetės ir kita kambarinė avalynė“ reiškia tokią avalynę, kurios KN kodas yra ex 6405 10 10. |
| --- | --- |

—

„šlepetės ir kita kambarinė avalynė“ reiškia tokią avalynę, kurios KN kodas yra ex 6405 10 10.

3.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai, prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Šalis | Bendrovė | Antidempingo muitas | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| KLR | „Golden Step“ | 9,7 % | A775 |
| Visoms likusioms bendrovėms | 16,5 % | A999 |
| Vietnamas | Visoms bendrovėms | 10 % | — |

Šalis

Bendrovė

Antidempingo muitas

TARIC papildomas kodas

KLR

„Golden Step“

9,7 %

A775

Visoms likusioms bendrovėms

16,5 %

A999

Vietnamas

Visoms bendrovėms

10 %

—

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.

2 straipsnis

Garantijomis užtikrintos laikinojo muito nustatytos sumos, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 553/2006, galutinai surenkamos taikant šiuo reglamentu galutinai nustatytą muito normą. Sumos, gautos viršijant galutinę antidempingo muitų normą, grąžinamos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis galioja 2 metus.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge, 2006 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. RAJAMÄKI

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 98, 2006 4 6, p. 3.

2

(3)  Atsparumas matuojamas pagal Europos normas EN345 arba EN346.

3

(4)  OL L 298, 1997 11 1, p. 1.

4

(5)  OL L 240, 2005 9 16, p. 1.

5

(6)  OL L 60, 1998 2 28, 124–134 konstatuojamosios dalys.

6

(7)  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 402/2006 (OL L 70, 2006 3 9, p. 35).

7

(8)  Kaip apibrėžta 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1719/2005, iš dalies keičiančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą (OL L 286, 2005 10 28, p. 1). Prekės aprėptis nustatoma sujungiant 1 straipsnio 1 dalyje pateikiamą prekės apibrėžimą ir pagal atitinkamus KN kodus pateikiamą prekės apibrėžimą.

8

(9)  OL L 286, 2005 10 28, p. 1.

9

(10)  Atsparumas smūgiui matuojamas pagal Europos normas EN345 arba EN346.

10

---

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/42

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1473/2006

2006 m. spalio 5 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. spalio 6 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2006 m. spalio 5 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 74,1 |
| 096 | 17,5 |
| 999 | 45,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,4 |
| 999 | 114,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,2 |
| 999 | 88,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 51,2 |
| 388 | 64,6 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 57,0 |
| 999 | 57,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 89,3 |
| 400 | 151,0 |
| 624 | 137,8 |
| 999 | 126,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,6 |
| 400 | 91,0 |
| 508 | 76,2 |
| 512 | 87,1 |
| 720 | 74,9 |
| 800 | 146,7 |
| 804 | 102,6 |
| 999 | 95,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 117,0 |
| 388 | 80,3 |
| 720 | 56,3 |
| 999 | 84,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

74,1

096

17,5

999

45,8

0707 00 05

052

114,4

999

114,4

0709 90 70

052

88,2

999

88,2

0805 50 10

052

51,2

388

64,6

524

55,3

528

57,0

999

57,0

0806 10 10

052

89,3

400

151,0

624

137,8

999

126,0

0808 10 80

388

87,6

400

91,0

508

76,2

512

87,1

720

74,9

800

146,7

804

102,6

999

95,2

0808 20 50

052

117,0

388

80,3

720

56,3

999

84,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/44

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1474/2006

2006 m. spalio 5 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2771/1999 ir (EB) Nr. 1898/2005 dėl parduodamo intervencinio sviesto atvežimo saugoti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2771/1999, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), 21 straipsnyje nustatyta, kad parduodamas intervencinis sviestas turi būti atvežtas saugoti iki 2005 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2771/1999, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), 21 straipsnyje nustatyta, kad parduodamas intervencinis sviestas turi būti atvežtas saugoti iki 2005 m. sausio 1 d.

| (2) | 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2005, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (3), 1 straipsnio a punkte nustatyta, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 2 dalį nupirktas intervencinis sviestas, skirtas parduoti sumažintomis kainomis, turi būti paimtas saugoti iki 2005 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2005, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (3), 1 straipsnio a punkte nustatyta, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 2 dalį nupirktas intervencinis sviestas, skirtas parduoti sumažintomis kainomis, turi būti paimtas saugoti iki 2005 m. sausio 1 d.

| (3) | Atsižvelgiant į padėtį sviesto rinkoje ir sviesto kiekį intervencinėse saugyklose, iki 2006 m. sausio 1 d. į saugyklas atvežtas sviestas turi būti pateiktas pardavimui. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į padėtį sviesto rinkoje ir sviesto kiekį intervencinėse saugyklose, iki 2006 m. sausio 1 d. į saugyklas atvežtas sviestas turi būti pateiktas pardavimui.

| (4) | Todėl Reglamentus (EB) Nr. 2771/1999 ir (EB) Nr. 1898/2005 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentus (EB) Nr. 2771/1999 ir (EB) Nr. 1898/2005 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 21 straipsnyje data „2005 m. sausio 1 d.“ pakeičiama į „2006 m. sausio 1 d.“.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 1 straipsnio a punkte data „2005 m. sausio 1 d.“ pakeičiama į „2006 m. sausio 1 d.“.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 333, 1999 12 24, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1226/2006 (OL L 222, 2006 8 15, p. 3).

2

(3)  OL L 308, 2005 11 25, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1417/2006 (OL L 267, 2006 9 27, p. 34).

3

---

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/45

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1475/2006

2006 m. spalio 5 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už baltąjį ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus toliau jų neperdirbus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1), ypač į jo 33 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnyje numatyta, kad to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje b punkte išvardytų produktų kainų skirtumas pasaulinėje rinkoje ir Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnyje numatyta, kad to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje b punkte išvardytų produktų kainų skirtumas pasaulinėje rinkoje ir Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Atsižvelgiant į esamą padėtį cukraus rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti nustatomos laikantis Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 ir 33 straipsniuose numatytų taisyklių ir tam tikrų kriterijų. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į esamą padėtį cukraus rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti nustatomos laikantis Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 ir 33 straipsniuose numatytų taisyklių ir tam tikrų kriterijų.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 318/2006 33 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba dėl tam tikrų rinkų specialių reikalavimų, grąžinamosios išmokos gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 33 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba dėl tam tikrų rinkų specialių reikalavimų, grąžinamosios išmokos gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos.

| (4) | Grąžinamosios išmokos turėtų būti skiriamos tik už tuos produktus, kuriuos leidžiama laisvai vežti Bendrijoje ir kurie atitinka Reglamento (EB) Nr. 318/2006 reikalavimus. |
| --- | --- |

(4)

Grąžinamosios išmokos turėtų būti skiriamos tik už tuos produktus, kuriuos leidžiama laisvai vežti Bendrijoje ir kurie atitinka Reglamento (EB) Nr. 318/2006 reikalavimus.

| (5) | Vykdant derybas pagal Europos susitarimus, sudarytus Europos bendrijos ir Rumunijos bei Bulgarijos, visų pirma siekiama liberalizuoti prekybą produktais, kuriems taikomas bendras atitinkamos rinkos organizavimas. Todėl šioms dviems šalims eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti panaikintos. |
| --- | --- |

(5)

Vykdant derybas pagal Europos susitarimus, sudarytus Europos bendrijos ir Rumunijos bei Bulgarijos, visų pirma siekiama liberalizuoti prekybą produktais, kuriems taikomas bendras atitinkamos rinkos organizavimas. Todėl šioms dviems šalims eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti panaikintos.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnyje numatytos eksporto grąžinamosios išmokos yra skiriamos už šio reglamento priede nurodytus produktus ir taikant jame nurodytą išmokų dydį.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. spalio 6 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1.

1

---

PRIEDAS

Eksporto grąžinamosios išmokos už baltąjį ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus toliau jų neperdirbus, taikomos nuo 2006 m. spalio 6 d. (1)

| Produkto kodas | Paskirties vieta | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 26,45 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 26,45 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio | 0,3048 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,48 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,75 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 28,75 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio | 0,3048 |
| N.B.: Paskirties šalys:







  S00 | : | visos paskirties šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Bulgariją, Rumuniją, Serbiją, Juodkalniją, Kosovą, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją. |

Produkto kodas

Paskirties vieta

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

26,45 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

26,45 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio

0,3048

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

30,48

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

28,75

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

28,75

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio

0,3048

N.B.: Paskirties šalys:

S00

:

visos paskirties šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Bulgariją, Rumuniją, Serbiją, Juodkalniją, Kosovą, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją.

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi nuo 2005 m. vasario 1 d. remiantis 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2005/45/EB dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų, sudarymo ir laikino taikymo (OL L 23, 2005 1 26, p. 17).

(2)  Šis dydis taikomas žaliaviniam cukrui, kurio išeiga 92 %. Kai eksportuoto žaliavinio cukraus išeiga yra ne 92 %, taikytinas grąžinamosios išmokos dydis už kiekvieną eksporto operaciją padauginamas iš perskaičiavimo koeficiento, gauto dalijant eksportuoto žaliavinio cukraus išeigą, apskaičiuotą pagal Reglamento (EB) Nr. 318/2006 I priedo III punkto 3 dalį, iš skaičiaus 92.

---

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/47

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1476/2006

2006 m. spalio 5 d.

nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už baltajį cukrų pagal Reglamente (EB) Nr. 958/2006 numatytą nuolatinį konkursą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1), ypač į jo 33 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos b punktą ir antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. birželio mėn. 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 958/2006 dėl 2006–2007 prekybos metais vykdomo nuolatinio konkurso siekiant nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas už baltojo cukraus eksportą (2) reikalaujama skelbti atskirus konkurso etapus. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. birželio mėn. 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 958/2006 dėl 2006–2007 prekybos metais vykdomo nuolatinio konkurso siekiant nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas už baltojo cukraus eksportą (2) reikalaujama skelbti atskirus konkurso etapus.

| (2) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 958/2006, 8 straipsnio 1 dalimi ir išnagrinėjus konkurso etapu, kurio galutinis terminas yra 2006 m. spalio 5 d., pateiktus pasiūlymus, reikėtų nustatyti maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas, skirtinas pagal šį kvietimo teikti pasiūlymus etapą. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 958/2006, 8 straipsnio 1 dalimi ir išnagrinėjus konkurso etapu, kurio galutinis terminas yra 2006 m. spalio 5 d., pateiktus pasiūlymus, reikėtų nustatyti maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas, skirtinas pagal šį kvietimo teikti pasiūlymus etapą.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvietimo teikti pasiūlymus etapu galutinis terminas yra 2006 m. spalio 5 d., maksimali eksporto grąžinamoji išmoka už Reglamento (EB) Nr. 958/2006 1 straipsnio 1 dalyje minimus produktus yra 33,750 EUR/100 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. spalio 6 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1.

1

(2)  OL L 175, 2006 6 29, p. 49.

2

---

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/48

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1477/2006

2006 m. spalio 5 d.

dėl gamybos grąžinamųjų išmokų nustatymo grūdų sektoriuose

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 1993 m birželio 30 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 1722/93, nustatančiame išsamias Tarybos reglamentų (EEB) Nr. 1766/92 ir (EEB) Nr. 1418/76 taikymo taisykles dėl gamybos grąžinamųjų išmokų atitinkamai grūdų ir ryžių sektoriuose (2), apibrėžtos sąlygos gamybos grąžinamajai išmokai skirti. To reglamento 3 straipsnyje yra nustatyta jos apskaičiavimo tvarka. Nurodytu būdu apskaičiuota grąžinamoji išmoka, jei reikia, diferencijuota bulvių krakmolui, turi būti nustatyta vieną kartą per mėnesį ir gali būti iš dalies pakeista tuo atveju, jei kukurūzų ir (arba) kviečių kainos labai svyruoja. |
| --- | --- |

(1)

1993 m birželio 30 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 1722/93, nustatančiame išsamias Tarybos reglamentų (EEB) Nr. 1766/92 ir (EEB) Nr. 1418/76 taikymo taisykles dėl gamybos grąžinamųjų išmokų atitinkamai grūdų ir ryžių sektoriuose (2), apibrėžtos sąlygos gamybos grąžinamajai išmokai skirti. To reglamento 3 straipsnyje yra nustatyta jos apskaičiavimo tvarka. Nurodytu būdu apskaičiuota grąžinamoji išmoka, jei reikia, diferencijuota bulvių krakmolui, turi būti nustatyta vieną kartą per mėnesį ir gali būti iš dalies pakeista tuo atveju, jei kukurūzų ir (arba) kviečių kainos labai svyruoja.

| (2) | Siekiant nustatyti tikslią mokėtiną sumą, reikia šiame reglamente nustatomoms gamybos grąžinamosioms išmokoms taikyti koeficientus, nurodytus Reglamento (EEB) Nr. 1722/93 II priede. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant nustatyti tikslią mokėtiną sumą, reikia šiame reglamente nustatomoms gamybos grąžinamosioms išmokoms taikyti koeficientus, nurodytus Reglamento (EEB) Nr. 1722/93 II priede.

| (3) | Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(3)

Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Gamybos grąžinamoji išmoka už toną krakmolo, numatyta Reglamento (EEB) Nr. 1722/93 3 straipsnio 2 dalyje, nustatoma:

| a) | 0,00 EUR/t už toną krakmolo kukurūzuose, kviečiuose, miežiuose ir avižose; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t už toną krakmolo kukurūzuose, kviečiuose, miežiuose ir avižose;

| b) | 0,00 EUR/t už toną bulvių krakmolo. |
| --- | --- |

b)

0,00 EUR/t už toną bulvių krakmolo.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. spalio 6 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 159, 1993 7 1, p. 112. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1950/2005 (OL L 312, 2005 11 29, p. 18).

2

---

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/49

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1478/2006

2006 m. spalio 5 d.

nustatantis maksimalią paprastųjų kviečių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 936/2006 numatyto konkurso tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalies pirmą punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 936/2006 (2), yra pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už paprastųjų kvieěių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 936/2006 (2), yra pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už paprastųjų kvieěių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis.

| (2) | Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija gali priimti sprendimą nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką, atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. Tokiu atveju konkursą laimi tas arba tie konkurso dalyviai, kurių pasiūlymas yra lygus arba mažesnis už maksimalią grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(2)

Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija gali priimti sprendimą nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką, atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. Tokiu atveju konkursą laimi tas arba tie konkurso dalyviai, kurių pasiūlymas yra lygus arba mažesnis už maksimalią grąžinamąją išmoką.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant pirmiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant pirmiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo pateikti nuo 2006 m. rugsėjo 29 d. iki spalio 5 d. remiantis Reglamente (EB) Nr. 936/2006 numatytu konkursu, nustatyta 0,00 EUR/t dydžio maksimali paprastųjų kviečių eksporto grąžinamoji išmoka.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. spalio 6 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 172, 2006 6 24, p. 3.

2

(3)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/50

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1479/2006

2006 m. spalio 5 d.

nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 1421/2006 numatyto konkurso tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1421/2006 (2) yra atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamiems kukurūzams. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1421/2006 (2) yra atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamiems kukurūzams.

| (2) | Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3) 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma maksimali importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį. |
| --- | --- |

(2)

Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3) 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma maksimali importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkos situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkos situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo perduoti nuo 2006 m. rugsėjo 29 d. iki spalio 5 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 1421/2006 numatytu konkursu, nustatoma 2,43 EUR/t dydžio maksimali importo mokesčio lengvata maksimaliam bendram 77 000 t kiekiui.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. spalio 6 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 269, 2006 9 28, p. 6.

2

(3)  OL L 177, 1995 7 28, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Regulamentu (EB) Nr. 1558/2005 (OL L 249, 2005 9 24, p. 6).

3

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/51

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. rugsėjo 29 d.

dėl Bendrijos finansinės paramos valstybių narių pradiniam Salmonella paplitimo tarp skerstinų kiaulių tyrimui atlikti

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4306)

(2006/668/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į šio sprendimo 20 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal Sprendimą 90/424/EEB Bendrija turi taikyti arba padėti valstybei narei taikyti technines ir mokslines priemones, būtinas tobulinant veterinarijos teisės aktus bei veterinarinio lavinimo ar mokymo plėtrai. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Sprendimą 90/424/EEB Bendrija turi taikyti arba padėti valstybei narei taikyti technines ir mokslines priemones, būtinas tobulinant veterinarijos teisės aktus bei veterinarinio lavinimo ar mokymo plėtrai.

| (2) | Pagal 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2160/2003 dėl Salmonella ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės (2) 4 straipsnį Bendrija turi nustatyti tikslą sumažinti Salmonella paplitimą skerstinų kiaulių bandų populiacijose iki 2007 metų pabaigos. |
| --- | --- |

(2)

Pagal 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2160/2003 dėl Salmonella ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės (2) 4 straipsnį Bendrija turi nustatyti tikslą sumažinti Salmonella paplitimą skerstinų kiaulių bandų populiacijose iki 2007 metų pabaigos.

| (3) | Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupė biologinio pavojaus klausimais Komisijos prašymu savo 2006 m. kovo 16 d. posėdyje priėmė nuomonę „Salmonella rizikos kiaulininkystei vertinimas ir jos sumažinimo galimybės“. Nuomonėje pasiūlyti Salmonella paplitimo tarp penimų kiaulių ES pradinio tyrimo techniniai reikalavimai. |
| --- | --- |

(3)

Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupė biologinio pavojaus klausimais Komisijos prašymu savo 2006 m. kovo 16 d. posėdyje priėmė nuomonę „Salmonella rizikos kiaulininkystei vertinimas ir jos sumažinimo galimybės“. Nuomonėje pasiūlyti Salmonella paplitimo tarp penimų kiaulių ES pradinio tyrimo techniniai reikalavimai.

| (4) | Nustatant Bendrijos tikslą reikia surinkti palyginamuosius duomenis apie Salmonella paplitimą skerstinų kiaulių populiacijose valstybėse narėse. Tokių duomenų neturima, todėl turėtų būti atliktas specialus tyrimas Salmonella paplitimui tarp skerstinų kiaulių per tinkamą laikotarpį stebėti, siekiant atsižvelgti į galimus sezoninius pokyčius. |
| --- | --- |

(4)

Nustatant Bendrijos tikslą reikia surinkti palyginamuosius duomenis apie Salmonella paplitimą skerstinų kiaulių populiacijose valstybėse narėse. Tokių duomenų neturima, todėl turėtų būti atliktas specialus tyrimas Salmonella paplitimui tarp skerstinų kiaulių per tinkamą laikotarpį stebėti, siekiant atsižvelgti į galimus sezoninius pokyčius.

| (5) | Siekiant nustatyti Salmonella būklę išvežtose į skerdyklą kiaulėse EMST nuomonėje rekomenduojama skerdyklose imti mėginius iš ileocekalinių limfinių mazgų. Taip turėtų būti imami mėginiai norint stebėti Salmonella paplitimą tarp skerstinų kiaulių. Atliekant pradinį tyrimą taip pat galima įvertinti kiaulių užkrėtimą transportavimo ir laikymo garduose metu ir paėmus skerdenų mėginius – skerdenų užkrėtimą skerdimo proceso metu. Be to, buvo sukurti serologiniai metodai Salmonella kiaulėse nustatyti ir jie gali būti naudojami Salmonella kiaulėse stebėsenai įgyvendinant atitinkamas nacionalines kontrolės programas pagal Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 5 straipsnį. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant nustatyti Salmonella būklę išvežtose į skerdyklą kiaulėse EMST nuomonėje rekomenduojama skerdyklose imti mėginius iš ileocekalinių limfinių mazgų. Taip turėtų būti imami mėginiai norint stebėti Salmonella paplitimą tarp skerstinų kiaulių. Atliekant pradinį tyrimą taip pat galima įvertinti kiaulių užkrėtimą transportavimo ir laikymo garduose metu ir paėmus skerdenų mėginius – skerdenų užkrėtimą skerdimo proceso metu. Be to, buvo sukurti serologiniai metodai Salmonella kiaulėse nustatyti ir jie gali būti naudojami Salmonella kiaulėse stebėsenai įgyvendinant atitinkamas nacionalines kontrolės programas pagal Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 5 straipsnį.

| (6) | Daugelis valstybių narių savanoriškai atliko papildomus tyrimus paimant skerdenos mėginius arba atliekant mėsos sulčių serologinį tyrimą. |
| --- | --- |

(6)

Daugelis valstybių narių savanoriškai atliko papildomus tyrimus paimant skerdenos mėginius arba atliekant mėsos sulčių serologinį tyrimą.

| (7) | Tyrimo metu bus pateikta techninė informacija, kuri yra būtina rengiant veterinariją reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus. Atsižvelgiant į palyginamųjų duomenų dėl Salmonella paplitimo tarp skerstinų kiaulių valstybėse narėse surinkimo svarbą, valstybėms narėms turėtų būti skirta Bendrijos finansinė parama specialiesiems tyrimo reikalavimams įgyvendinti. Nustatant ribą yra tikslinga 100 % padengti išlaidas, patiriamas atliekant laboratorinius tyrimus. Visos kitos išlaidos, pvz., mėginių ėmimo, kelionės, administravimo ir pan., neturėtų būti laikomos tinkamomis bet kokiai Bendrijos finansinei paramai gauti. |
| --- | --- |

(7)

Tyrimo metu bus pateikta techninė informacija, kuri yra būtina rengiant veterinariją reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus. Atsižvelgiant į palyginamųjų duomenų dėl Salmonella paplitimo tarp skerstinų kiaulių valstybėse narėse surinkimo svarbą, valstybėms narėms turėtų būti skirta Bendrijos finansinė parama specialiesiems tyrimo reikalavimams įgyvendinti. Nustatant ribą yra tikslinga 100 % padengti išlaidas, patiriamas atliekant laboratorinius tyrimus. Visos kitos išlaidos, pvz., mėginių ėmimo, kelionės, administravimo ir pan., neturėtų būti laikomos tinkamomis bet kokiai Bendrijos finansinei paramai gauti.

| (8) | Bendrijos finansinė parama turėtų būti suteikta, jei tyrimas bus atliekamas laikantis atitinkamų Bendrijos teisės aktų nuostatų ir tam tikrų kitų sąlygų. |
| --- | --- |

(8)

Bendrijos finansinė parama turėtų būti suteikta, jei tyrimas bus atliekamas laikantis atitinkamų Bendrijos teisės aktų nuostatų ir tam tikrų kitų sąlygų.

| (9) | Bendrijos finansinę paramą reikėtų suteikti, jei iki šiol numatyti veiksmai vykdomi efektyviai ir jei institucijos pateikia visą būtiną informaciją per nustatytus laikotarpius. |
| --- | --- |

(9)

Bendrijos finansinę paramą reikėtų suteikti, jei iki šiol numatyti veiksmai vykdomi efektyviai ir jei institucijos pateikia visą būtiną informaciją per nustatytus laikotarpius.

| (10) | Reikia išaiškinti nacionaline valiuta pateiktoms mokėjimo paraiškoms taikytiną perskaičiavimo kursą, kaip nustatyta 1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2799/98, nustatančio žemės ūkio politikos priemones dėl euro (3), 1 straipsnio d punkte. |
| --- | --- |

(10)

Reikia išaiškinti nacionaline valiuta pateiktoms mokėjimo paraiškoms taikytiną perskaičiavimo kursą, kaip nustatyta 1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2799/98, nustatančio žemės ūkio politikos priemones dėl euro (3), 1 straipsnio d punkte.

| (11) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Tyrimo tikslas ir bendrosios nuostatos

1.   Tyrimas atliekamas siekiant nustatyti Salmonella spp. paplitimą visoje Bendrijoje tarp skerstinų kiaulių imant mėginius skerdyklose. Tyrimu taip pat siekiama surinkti informaciją apie skerdenų užkrėtimą skerdyklose ir nustatyti ryšį tarp bakteriologinių ir serologinių tyrimų.

2.   Tyrimo rezultatų pagrindu nustatomi Bendrijos tikslai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 4 straipsnyje, ir apsvarstomi geriausi galimi būdai, kaip ateityje įvertinti tikslo pasiekimą.

3.   Tyrimas apima vienerių metų laikotarpį, prasidedantį 2006 m. spalio 1 d.

4.   Šiame sprendime „kompetentinga valdžios institucija“ yra valstybės narės institucija arba institucijos, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 3 straipsnyje.

2 straipsnis

Techniniai reikalavimai

Skerstinų kiaulių tyrimas organizuojamas valstybių narių ir atliekamas skerdyklose nuo 2006 m. spalio 1 d. Mėginių ėmimą ir analizę atlieka kompetentingos institucijos, arba tai daroma joms prižiūrint.

Mėginių ėmimas ir analizė atliekami laikantis I priedo nuostatų.

3 straipsnis

Duomenų rinkimas, vertinimas ir ataskaitų teikimas

1.   Nacionalinė valdžios institucija, atsakinga už metinės nacionalinės ataskaitos rengimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/99/EB (4) 9 straipsnio 1 dalį, renka ir vertina pasiektus rezultatus pagal šio sprendimo 2 straipsnį bei pateikia Komisijai visus būtinus duomenis bei įvertinimą.

2.   Komisija perduoda rezultatus Europos maisto saugos tarnybai, kuri juos nagrinėja.

3.   Sudaroma galimybė visuomenei susipažinti su sukauptais agreguotais duomenimis ir rezultatais taip, kad būtų užtikrinamas konfidencialumas.

4 straipsnis

Bendrijos finansinės paramos taikymo sritis

1.   Bendrija skiria finansinę paramą valstybių narių išlaidoms, patirtoms dėl laboratorinių tyrimų, t. y. bakteriologinio Salmonella spp. nustatymo, atitinkamų izoliatų serotipų nustatymo bei serologinių tyrimų.

2.   Didžiausia Bendrijos finansinė parama yra 20 EUR už bakteriologinį Salmonella spp. nustatymą, 30 EUR už atitinkamų izoliatų serotipų nustatymą ir 10 EUR už mėsos sulčių serologinį tyrimą.

3.   Bendrijos finansinė parama neviršija tyrimo laikotarpiu II priede nustatytų sumų.

5 straipsnis

Bendrijos finansinės paramos skyrimo sąlygos

1.   4 straipsnyje numatyta finansinė parama skiriama valstybėms narėms, jeigu tyrimas atliekamas pagal atitinkamas Bendrijos teisės nuostatas, įskaitant konkurencijos ir viešųjų sutarčių sudarymo taisykles, ir laikomasi šių sąlygų:

| a) | tyrimui įgyvendinti reikalingi įstatymai ir kiti teisės aktai įsigalioja iki 2006 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

a)

tyrimui įgyvendinti reikalingi įstatymai ir kiti teisės aktai įsigalioja iki 2006 m. spalio 1 d.;

| b) | pirmus tris tyrimo mėnesius apimanti pažangos ataskaita pateikiama iki 2007 m. vasario 28 d. Pažangos ataskaitoje turi būti visa informacija, nurodyta Mokslininkų grupės biologinio pavojaus klausimais nuomonės „Salmonella rizikos kiaulininkystei vertinimas ir jos sumažinimo galimybės“, pateiktos Komisijos prašymu, III priede; |
| --- | --- |

b)

pirmus tris tyrimo mėnesius apimanti pažangos ataskaita pateikiama iki 2007 m. vasario 28 d. Pažangos ataskaitoje turi būti visa informacija, nurodyta Mokslininkų grupės biologinio pavojaus klausimais nuomonės „Salmonella rizikos kiaulininkystei vertinimas ir jos sumažinimo galimybės“, pateiktos Komisijos prašymu, III priede;

| c) | galutinė ataskaita apie techninį tyrimo vykdymą kartu su patvirtinamaisiais dokumentais dėl per laikotarpį nuo 2006 m. spalio 1 d. iki 2007 m. rugsėjo 30 d. patirtų išlaidų bei pasiektų rezultatų pateikiama iki 2007 m. spalio 31 d.; informacija apie patirtas išlaidas atitinka bent III priedo nuostatas dėl šios informacijos; |
| --- | --- |

c)

galutinė ataskaita apie techninį tyrimo vykdymą kartu su patvirtinamaisiais dokumentais dėl per laikotarpį nuo 2006 m. spalio 1 d. iki 2007 m. rugsėjo 30 d. patirtų išlaidų bei pasiektų rezultatų pateikiama iki 2007 m. spalio 31 d.; informacija apie patirtas išlaidas atitinka bent III priedo nuostatas dėl šios informacijos;

| d) | tyrimas turi būti atliktas efektyviai. |
| --- | --- |

d)

tyrimas turi būti atliktas efektyviai.

2.   Atitinkamai valstybei narei paprašius gali būti iš anksto išmokama 50 % visos sumos, nurodytos II priede.

3.   Nesilaikant 1 dalies c punkte nustatyto termino, mokėtina finansinė parama palaipsniui mažinama: nuo visos sumos iki 2007 m. lapkričio 15 d. – 25 %, iki 2007 m. gruodžio 1 d. – 50 % ir iki 2007 m. gruodžio 15 d. – 100 %.

6 straipsnis

Perskaičiavimo kursas paraiškoms, pateiktoms nacionalinėmis valiutomis

Perskaičiavimo kursas paraiškoms, pateiktoms nacionalinėmis valiutomis „n“ mėnesį, yra tas, kuris galioja „n + 1“ mėnesio dešimtą dieną arba prieš dieną iki šio kurso paskelbimo.

7 straipsnis

Taikymas

Šis sprendimas taikomas nuo 2006 m. spalio 1 d.

8 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugsėjo 29 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 19. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/53/EB (OL L 29, 2006 2 2, p. 37).

1

(2)  OL L 325, 2003 12 12, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1003/2005 (OL L 170, 2005 7 1, p. 12).

2

(3)  OL L 349, 1998 12 24, p. 1.

3

(4)  OL L 325, 2003 12 12, p. 31.

4

---

I PRIEDAS

Techniniai reikalavimai, nurodyti 2 straipsnyje

1.   Mėginių ėmimo sistema

Mažiausias kiaulių, laikytų mažiausiai 3 paskutinius mėnesius valstybėje narėje, iš kurių mėginiai imami atsitiktinės atrankos būdu, skaičius nurodytas 1 lentelėje.

1   lentelė

Minimalus mėginio dydis

| Kiaulių skaičius populiacijoje | Minimalus mėginio dydis (1) |
| --- | --- |
| > 20 000 000 | 2 400 |
| 10 iki 20 000 000 | 1 067 |
| 2 iki 10 000 000 | 600 |
| < 2 000 000 | 384 |

Kiaulių skaičius populiacijoje

Minimalus mėginio dydis (1)

> 20 000 000

2 400

10 iki 20 000 000

1 067

2 iki 10 000 000

600

< 2 000 000

384

Valstybės narės paima 10 % daugiau mėginių, kurie bus analizuojami, jei kai kurie mėginiai negalės būti tiriami dėl įvairių priežasčių.

Mėginių ėmimas paskirstomas mėnesiais siekiant apimti įvairius metų laikus.

Mėginių ėmimas paskirstomas pagal dalyvaujančias skerdyklas ir proporcingai skerdyklų pajėgumui. Kiekviena valstybė narė sugrupuoja visas skerdyklas pagal jose praėjusiais metais paskerstų penimų kiaulių skaičių. Tokiu būdu kiekviena valstybė narė nustato tas skerdyklas, kuriose buvo paskersta bent 80 % visų paskerstų penimų kiaulių.

Bendras kiaulių ir skerdenų, iš kurių turi būti imami mėginiai kiekvienoje tyrime dalyvaujančioje skerdykloje, skaičius nustatomas dauginant mėginio dydį (pvz., 2 400) iš praėjusiais metais paskerstų penimų kiaulių procentinės dalies. Pavyzdžiui, jei vienoje skerdykloje paskersta 25 % penimų kiaulių, paskerstų atrinktose skerdyklose (tose, kuriose paskersta bent 80 % visų valstybėje narėje paskerstų penimų kiaulių), tai iš (2 400 x 0,25) 600 kiaulių imami mėginiai. Šis skaičius turi būti vienodai padalintas 12 mėnesių taip, kad kiekvieną mėnesį būtų imami mėginiai iš 50 kiaulių. Kitas pavyzdys pateiktas 2 lentelėje.

Suprantama, kad jei skerdykla jau nebeveikia, buvo atidaryta nauja įmonė arba galima numatyti reikšmingą skerdykloje skerdžiamų kiaulių skaičiaus pokytį tyrimo metu, prognozuojamas kiaulių skaičius atitinkamai patikslinamas.

2   lentelė

Skerdyklų suskirstymas siekiant nustatyti penimų kiaulių, iš kurių bus imami mėginiai, skaičių kiekvienoje skerdykloje; taip pat gyvūnų, iš kurių imami mėginiai, skaičių, tenkantį vienai skerdyklai

| Skerdyklos ID | Praėjusiais metais paskerstų penimų kiaulių skaičius | Skerdyklų, dalyvaujančių tyrime, procentas nuo viso skerdyklų skaičiaus | Mėginių skaičius vienai skerdyklai | Mėginių skaičius per mėnesį
  (/12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AXD | 88 000 | 17,6 | 0,176 × 2 400 = 422,4 | 422,4:12 = 36 |
| SVH | 25 000 | 5,0 | | |
| TPB | 75 000 | 15,0 | | |
| MLG | 100 000 | 20,0 | | |
| GHT | 212 000 | 42,4 | | |
| Iš viso | 500 000 (2) | 100,0 | | |

Skerdyklos ID

Praėjusiais metais paskerstų penimų kiaulių skaičius

Skerdyklų, dalyvaujančių tyrime, procentas nuo viso skerdyklų skaičiaus

Mėginių skaičius vienai skerdyklai

Mėginių skaičius per mėnesį

(/12)

AXD

88 000

17,6

0,176 × 2 400 = 422,4

422,4:12 = 36

SVH

25 000

5,0

TPB

75 000

15,0

MLG

100 000

20,0

GHT

212 000

42,4

Iš viso

500 000 (2)

100,0

Kiekvienai skerdyklai kiekvieną mėnesį skaičiai nuo 1 iki 31 atrenkami atsitiktinės atrankos būdu. Jei atsitiktinai parinkta diena yra skerdimo diena tą mėnesį, tai tą dieną ir imami mėginiai. Jei ši diena nėra skerdimo diena, atsitiktinės atrankos būdu pasirenkamas naujas skaičius. Šis procesas atliekamas kartą per mėnesį ir kartojamas tiek kartų, kiek reikia paimti mėginiams skerdykloje. Pavyzdžiui, skerdykloje AXD procesas kartojamas mažiausiai 36 kartus mažiausiai 36 darbo dienas atsitiktinės atrankos būdu. Suprantama, kad gali būti paimti mėginiai daugiau negu iš vienos skerdenos tą pačią dieną.

Kadangi konkrečią dieną paskerstų gyvūnų skaičius gali labai skirtis, atsitiktinė konkretaus gyvūno atranka atliekama skerdykloje tą dieną, kuri buvo atsitiktinės atrankos būdu numatyta mėginių ėmimui. Tą dieną žinomas bendras gyvūnų skaičius, o skerdyklos darbuotojai atsitiktinai atrenka skerdeną ar skerdenas naudojant atsitiktinės atrankos schemą, kuri buvo jiems pateikta ir kuri buvo sukurta naudojant maksimalų skaičių, viršijantį didžiausią galimą bet kurią dieną bet kurioje skerdykloje paskerstų penimų kiaulių skaičių valstybėje narėje.

Atsitiktinės atrankos lentelė gali atrodyti, kaip parodyta 3 lentelėje.

3   lentelė

Atsitiktinės atrankos lentelė

| Skerdykla | Mėnesio diena | Skerdenos tapatumas (3) |
| --- | --- | --- |
| AXD | 19 | 5 |
| 4 | 2 |
| 12 | 124 |
| 12 | 2 |
| 8 | 59 |

Skerdykla

Mėnesio diena

Skerdenos tapatumas (3)

AXD

19

5

4

2

12

124

12

2

8

59

Šie gyvūnai pašalinami iš pradinio tyrimo:

| — | gyvuliai, kurių gyvas svoris mažesnis nei 50 kg arba didesnis nei 170 kg, |
| --- | --- |

—

gyvuliai, kurių gyvas svoris mažesnis nei 50 kg arba didesnis nei 170 kg,

| — | gyvūnai, kurie buvo nedelsiant paskersti, |
| --- | --- |

—

gyvūnai, kurie buvo nedelsiant paskersti,

| — | bet kuri skerdena, kuri yra pripažinta visiškai netinkama naudoti. |
| --- | --- |

—

bet kuri skerdena, kuri yra pripažinta visiškai netinkama naudoti.

2.   Mėginiai

2.1.   Mėginių ėmimo bendrosios nuostatos

Imami tokie mėginiai:

| — | Visų parinktų kiaulių kartu esantys ileocekaliniai limfiniai mazgai arba bent 5 atskiri ileocekaliniai limfiniai mazgai. Jei įmanoma, imama bent 25 gramai limfinių mazgų be riebalų ar jungiamojo audinio. |
| --- | --- |

—

Visų parinktų kiaulių kartu esantys ileocekaliniai limfiniai mazgai arba bent 5 atskiri ileocekaliniai limfiniai mazgai. Jei įmanoma, imama bent 25 gramai limfinių mazgų be riebalų ar jungiamojo audinio.

| — | Kempine trinama kiekvienos skerdenos keturiose vietose vadovaujantis 2 straipsnio 3 dalies nuostatomis, iš viso mažiausiai iš 384 kiaulių, parinktų atsitiktinės atrankos būdu iš jau atrinktų kiaulių. Mėginių ėmimo kempine metodas naudojamas vadovaujantis naujausia standarto ISO 17604 versija. Mėginių ėmimas atliekamas Belgijoje, Čekijos Respublikoje, Danijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Kipre, Latvijoje, Lietuvoje, Austrijoje, Lenkijoje, Slovėnijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje. |
| --- | --- |

—

Kempine trinama kiekvienos skerdenos keturiose vietose vadovaujantis 2 straipsnio 3 dalies nuostatomis, iš viso mažiausiai iš 384 kiaulių, parinktų atsitiktinės atrankos būdu iš jau atrinktų kiaulių. Mėginių ėmimo kempine metodas naudojamas vadovaujantis naujausia standarto ISO 17604 versija. Mėginių ėmimas atliekamas Belgijoje, Čekijos Respublikoje, Danijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Kipre, Latvijoje, Lietuvoje, Austrijoje, Lenkijoje, Slovėnijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje.

| — | Raumenų mėginiai serologiniam mėsos sulčių ar kraujo tyrimui (jei metodas ekvivalentiškas mėsos sulčių tyrimo metodui) iš visų atrinktų kiaulių. Imamas pakankamas kiekis kaklo arba diafragmos raumenų siekiant gauti pakankamai mėsos sulčių, kurių dalis bus užšaldyta ir saugoma vėlesniems palyginamiesiems tyrimams. Mėginių ėmimas atliekamas Danijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Kipre, Lietuvoje, Nyderlanduose, Slovėnijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje. |
| --- | --- |

—

Raumenų mėginiai serologiniam mėsos sulčių ar kraujo tyrimui (jei metodas ekvivalentiškas mėsos sulčių tyrimo metodui) iš visų atrinktų kiaulių. Imamas pakankamas kiekis kaklo arba diafragmos raumenų siekiant gauti pakankamai mėsos sulčių, kurių dalis bus užšaldyta ir saugoma vėlesniems palyginamiesiems tyrimams. Mėginių ėmimas atliekamas Danijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Kipre, Lietuvoje, Nyderlanduose, Slovėnijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje.

Skerdykloje saugomi įrašai apie raumenį, iš kurio buvo imami mėginiai, kiekvieno mėginio ėmimo laiką ir datą ir kurjerio, kuris pristato mėginius, pavardę, atvykimo laiką bei datą.

2.2.   Išsami informacija apie ileocekalinių limfinių mazgų mėginių ėmimą

Pasaitas tarp aklosios žarnos ir tos dalies klubinės žarnos, kuri yra arčiausiai aklosios žarnos, perplėšiamas ir perplėštos pusės atvirame paviršiuje yra matomi ileocekaliniai limfiniai mazgai. Jei imami atskiri limfiniai mazgai, tai nenaudojant peilio, su pirštinėmis apmautais pirštais limfiniai mazgai taip pat „nurenkami“ nuo tokio atviro pasaito. Atskiri limfiniai mazgai arba esantys kartu limfiniai mazgai patalpinami į plastikinį maišą, ant kurio pažymėta data, laikas, skerdyklos ir mėginio identifikavimo kodai.

2.3.   Išsami informacija apie skerdenų mėginių ėmimą imant nuograndas nuo paviršiaus

Mėginių ėmimas iš skerdenos atliekamas po vidurių pašalinimo ir prieš sušaldant. Kiekvienos šių nurodytų ir toliau išvardytų vietų 100 cm2 paviršiaus trinama viena šiurkščia kempine laikantis standarto ISO 17604 A priedo nuostatų:

| — | šlaunis, vidurys (9), |
| --- | --- |

—

šlaunis, vidurys (9),

| — | pilvas, išorinis kraštas (papilvė, 3), |
| --- | --- |

—

pilvas, išorinis kraštas (papilvė, 3),

| — | nugaros vidurio sritis (nugaros vidurys, 4), |
| --- | --- |

—

nugaros vidurio sritis (nugaros vidurys, 4),

| — | pažandė (7). |
| --- | --- |

—

pažandė (7).

Dvi vietos trinamos viena kempinės puse, kuri po to apverčiama kitoms dviems vietoms trinti, ir yra gramdomos. Turi būti naudojama pakankama spaudimo jėga siekiant išstumti apatinę skerdenos dalį šiek tiek (2–5 mm) toliau nuo mėginių ėmiklio. Kiekviena mėginių ėmimo vieta nuvaloma kempine iš viso apie 10 kartų vertikaliai ir 10 kartų horizontaliai. Jei naudojami šablonai, turi būti imamasi atsargumo priemonių siekiant išvengti kryžminio skerdenų užteršimo.

Saugojimo ir vežimo metu mėginiai laikomi ne aukštesnėje kaip 7 °C temperatūroje. Plastikinis maišas yra paženklintas nurodant datą, laiką, skerdyklos ir mėginio identifikavimo kodus.

3.   Transportavimas

Mėginiai išsiunčiami per 36 valandas greituoju paštu arba per kurjerį ir turi pasiekti laboratoriją ne vėliau kaip per 72 valandas nuo jų paėmimo. Mėginiai, atvežti vėliau nei per 72 valandas nuo jų paėmimo, yra atmetami, nebent jei jų analizė yra pradedama per 96 valandas nuo paėmimo ir šaldymas nebuvo nutrauktas.

4.   Mėginių analizė

Analizė ir serotipo nustatymas atliekami nacionalinėse etaloninėse laboratorijose (NEL). Jeigu nacionalinė etaloninė laboratorija nėra pajėgi atlikti visų analizių arba reguliariai neatlieka tokių sukėlėjų nustatymo, kompetentingos valdžios institucijos minėtoms analizėms atlikti gali nutarti paskirti nedidelį skaičių kitų laboratorijų, vykdančių oficialią Salmonella kontrolę. Tokios laboratorijos turėtų turėti pakankamą reikalaujamo analizės metodo taikymo patirtį bei kokybės užtikrinimo sistemą, atitinkančią ISO standartą 17025, ir turėtų būti prižiūrimos NEL.

Laboratorijoje mėginiai laikomi sušaldyti iki bakteriologinio tyrimo, kuris atliekamas per 24 valandas nuo gavimo ir taip, kad analizė būtų pradėta ne vėliau kaip per 96 valandas nuo mėginio paėmimo.

Raumenų mėginiai serologiniam tyrimui laikomi užšaldyti iki analizės, kuri atliekama nedelsiant po atšildymo.

4.1.   Mėginių paruošimas bakteriologiniam tyrimui

Limfinių mazgų paviršiai prieš atliekant analizę dezinfekuojami juos pamerkiant į absoliutų alkoholį arba džiovinant oru.

Visi limfiniai mazgai sudedami kartu, supakuojami į plastikinį maišą ir daužomi plaktuku arba panašiu įrankiu per plastikinį maišą juos sutraiškant.

Homogenizuoti limfiniai mazgai pasveriami ir patalpinami į sterilią talpyklą su iš anksto pašildytu buferiniu peptono tirpalu (BPW), praskiestu 1:10. Talpyklos inkubuojamos iš viso (18 ± 2) valandas (37 ± 1) °C temperatūroje.

Prie skerdenų nuograndų mėginių laboratorijoje turi būti pridedama 100 ml BPW siekiant juos iš anksto įsotinti. Mėginiai inkubuojami 37 °C temperatūroje per naktį ir tiriami dėl Salmonella naudojant modifikuotą pusiau kietos Rappaport-Vassiladis terpės (MSRV) metodą (ISO 6579 D priedo projektas: 2002 (E)).

4.2.   Bakterijų nustatymo metodas atliekant bakteriologinį tyrimą

Taikomas Bendrijos Bilthoveno (Nyderlandai) etaloninės laboratorijos (BEL) rekomenduojamas Salmonella nustatymo metodas. Šis metodas yra aprašytas dabartinėje ISO 6579:2002 D priedo projekto versijoje: „Salmonella spp. nustatymas gyvūnų fekalijose ir mėginiuose pagrindinės gamybos stadijoje“. Pagal šį metodą MSRV naudojama kaip vienintelė selektyvinė įsotinimo terpė.

4.3.   Serotipavimas

Visų išskirtų ir patvirtintų kaip Salmonella spp. štamų serotipas nustatomas pagal Kaufmann-White schemą.

Siekiant užtikrinti kokybės kontrolę, 16 tipavimui naudojamų štamų ir 16 tipavimui nenaudojamų izoliatų siunčiami BEL. Jei buvo išskirta mažiau štamų, jie visi yra siunčiami.

4.4.   Fagotipavimas

Jei Salmonella serotipo typhimurium ir serotipo enteritidis izoliatai yra fagotipuojami (pasirinktinai), naudojami PSO etaloninio Jungtinės Karalystės Colindale Sveikatos apsaugos agentūros Salmonella fagotipavimo etaloninio centro aprašyti fagotipavimo metodai.

4.5.   Antimikrobinio jautrumo tyrimas

Jei yra tiriamas jautrumas antibiotikams (pasirinktinai), tyrimui naudojamas įteisintas ir patikrintas metodas, pvz., vienas iš Nacionalinio klinikinių laboratorinių standartų komiteto (NCCLS, nuo 2005 m. sausio 1 d.: „Klinikinių ir laboratorinių standartų institutas“ – CLSI) rekomenduotų.

Abu difuzijos agare ir buljono skiedimo metodai yra priimtini. Rezultatai pateikiami tiek kiekybine (MIC skiedimo metodams ir slopinimo zonos diametras difuzijos metodams), tiek ir kokybine išraiška (atsparių izoliatų procentas). Kiekybiniai duomenys pagrindžiami interpretacija pagal Europos antimikrobinio jautrumo tyrimo komiteto (EUCAST) pateiktas epidemiologines ribines vertes: http://www.eucast.org

Izoliatai tiriami dėl jautrumo šioms toliau išvardytoms antimikrobinėms medžiagoms:

| — | ampicilinui ar amoksicilinui, |
| --- | --- |

—

ampicilinui ar amoksicilinui,

| — | tetraciklinui, |
| --- | --- |

—

tetraciklinui,

| — | chloramfenikoliui, |
| --- | --- |

—

chloramfenikoliui,

| — | florfenikoliui, |
| --- | --- |

—

florfenikoliui,

| — | nalidikso rūgščiai, |
| --- | --- |

—

nalidikso rūgščiai,

| — | ciprofloksacinui (pirmiausia) ar enrofloksacinui, |
| --- | --- |

—

ciprofloksacinui (pirmiausia) ar enrofloksacinui,

| — | sulfanilamidams (pirmiausia sulfometoksazolui), |
| --- | --- |

—

sulfanilamidams (pirmiausia sulfometoksazolui),

| — | sulfanilamidams ir (ar) trimetoprimui ar trimetoprimui, |
| --- | --- |

—

sulfanilamidams ir (ar) trimetoprimui ar trimetoprimui,

| — | gentamicinui, |
| --- | --- |

—

gentamicinui,

| — | streptomicinui, |
| --- | --- |

—

streptomicinui,

| — | kanamicinui (pirmiausia) ar neomicinui, |
| --- | --- |

—

kanamicinui (pirmiausia) ar neomicinui,

| — | 3-ios kartos cefalosporinams (pirmiausia cefotaksimui), |
| --- | --- |

—

3-ios kartos cefalosporinams (pirmiausia cefotaksimui),

| — | kolistinui (pasirinktinai). |
| --- | --- |

—

kolistinui (pasirinktinai).

Prieš pradėdamos tyrimą valstybės narės yra kviečiamos organizuoti dalyvaujančių šalių mokymus.

5.   Įrašai ir mėginių saugojimas

Visų ištirtų mėginių bakteriologinių tyrimų įrašai saugomi pagal 4 lentelėje pateikto pavyzdžio arba panašų formatą.

Visi išskirti štamai saugojami skirtingų valstybių narių NEL tol, kol užtikrinamas štamų vientisumas – ne trumpiau kaip 5 metus.

Visi mėsos sulčių mėginiai serologiniams tyrimams saugomi užšaldyti 2 metus.

4   lentelė

Visų ištirtų mėginių įrašų pavyzdys

| Mėginys | Gavimas | Analizė |
| --- | --- | --- |
| Mėginio ID + tipas (4) | Skerdyklos ID | Pavadinimas | Data | Laikas | Pavadinimas | Data | Laikas | Teig. ar Neig. | Serotipas | Fagotipas | Antibiotikograma | Saugojimo ID |
| 1 N | ES012 | PW | 3-10-06 | 12:00 | AB | 3-10 | 14:00 | Neig. | | | | |
| 2 L | ES023 | PW | 4-10 | 12:30 | AB | 4-10 | 14:00 | Teig. | Typh | DT104 | ASTSu | (IDnr) |
| 3 L | ES083 | PW | 8-10 | 16:30 | AB | 9-10 | 9:00 | Teig. | Agona | Nenurodoma (5) | ASTE | (IDnr) |

Mėginys

Gavimas

Analizė

Mėginio ID + tipas (4)

Skerdyklos ID

Pavadinimas

Data

Laikas

Pavadinimas

Data

Laikas

Teig. ar Neig.

Serotipas

Fagotipas

Antibiotikograma

Saugojimo ID

1 N

ES012

PW

3-10-06

12:00

AB

3-10

14:00

Neig.

2 L

ES023

PW

4-10

12:30

AB

4-10

14:00

Teig.

Typh

DT104

ASTSu

(IDnr)

3 L

ES083

PW

8-10

16:30

AB

9-10

9:00

Teig.

Agona

Nenurodoma (5)

ASTE

(IDnr)

6.   Valstybių narių ataskaitos

Nacionalinė valdžios institucija, rengianti metinę nacionalinę Salmonella gyvūnuose stebėsenos ataskaitą pagal Direktyvos 2003/99/EB 9 straipsnį, renka ir vertina rezultatus bei atsiskaito Komisijai.

Ataskaitose pateikiama bent jau ši informacija:

6.1.   Bendras programos įgyvendinimo apibūdinimas

| — | Tiriamos populiacijos, suskirstytos pagal skerdyklos pajėgumą, aprašymas. |
| --- | --- |

—

Tiriamos populiacijos, suskirstytos pagal skerdyklos pajėgumą, aprašymas.

| — | Atsitiktinės atrankos procedūros aprašymas įskaitant notifikavimo sistemą. |
| --- | --- |

—

Atsitiktinės atrankos procedūros aprašymas įskaitant notifikavimo sistemą.

| — | Apskaičiuotas mėginio dydis. |
| --- | --- |

—

Apskaičiuotas mėginio dydis.

| — | Išsami informacija apie mėginių ėmime ir (ar) tyrime ir (ar) analizėje dalyvaujančias institucijas ir laboratorijas. |
| --- | --- |

—

Išsami informacija apie mėginių ėmime ir (ar) tyrime ir (ar) analizėje dalyvaujančias institucijas ir laboratorijas.

| — | Bendri tyrimo rezultatai (mėginiai, kurie ištirti bakteriologiniu ir serologiniu tyrimais, teigiamų rezultatų skaičius, serotipai, fagotipai ir atsparumo antibiotikams tyrimas). |
| --- | --- |

—

Bendri tyrimo rezultatai (mėginiai, kurie ištirti bakteriologiniu ir serologiniu tyrimais, teigiamų rezultatų skaičius, serotipai, fagotipai ir atsparumo antibiotikams tyrimas).

6.2.   Išsamūs duomenys apie kiekvieną gyvūną, iš kurio buvo imami mėginiai, ir atitinkami tyrimų rezultatai

Valstybės narės pateikia tyrimo rezultatus neapdorotų duomenų forma naudodamos Komisijos nustatytas duomenų žodyno ir duomenų rinkimo formas. Komisija nustato šį žodyną ir formas.

| — | Skerdyklos duomenys. |
| --- | --- |

—

Skerdyklos duomenys.

| — | Skerdyklos pajėgumas. |
| --- | --- |

—

Skerdyklos pajėgumas.

| — | Mėginių ėmimo data ir laikas. |
| --- | --- |

—

Mėginių ėmimo data ir laikas.

| — | Mėginių duomenys (pvz., skaičius). |
| --- | --- |

—

Mėginių duomenys (pvz., skaičius).

| — | Paimtų mėginių rūšys: limfiniai mazgai, skerdenos nuograndos. |
| --- | --- |

—

Paimtų mėginių rūšys: limfiniai mazgai, skerdenos nuograndos.

| — | Laboratorijos įrangos duomenys. |
| --- | --- |

—

Laboratorijos įrangos duomenys.

Valstybėse narėse apie kiekvieną į laboratoriją pasiųstą mėginį turėtų būti renkama ši informacija:

| — | laboratorijos ID (jeigu dalyvauja kelios laboratorijos), |
| --- | --- |

—

laboratorijos ID (jeigu dalyvauja kelios laboratorijos),

| — | mėginių vežimo priemonės, |
| --- | --- |

—

mėginių vežimo priemonės,

| — | priėmimo laboratorijoje data, |
| --- | --- |

—

priėmimo laboratorijoje data,

| — | kai tiriami limfiniai mazgai, mėginio svoris, |
| --- | --- |

—

kai tiriami limfiniai mazgai, mėginio svoris,

| — | atskirų tirtų mėginių tyrimo rezultatai: „neigiamas“ arba, jei teigiamas dėl Salmonella spp. – taip pat serotipavimo rezultatai „Salmonella serotipas“ arba „tipavimas neatliekamas“, |
| --- | --- |

—

atskirų tirtų mėginių tyrimo rezultatai: „neigiamas“ arba, jei teigiamas dėl Salmonella spp. – taip pat serotipavimo rezultatai „Salmonella serotipas“ arba „tipavimas neatliekamas“,

| — | tyrimų rezultatai, jei štamai buvo panaudoti antimikrobinio jautrumo ir (arba) fagotipo tyrimui. |
| --- | --- |

—

tyrimų rezultatai, jei štamai buvo panaudoti antimikrobinio jautrumo ir (arba) fagotipo tyrimui.

---

(1)  Remiantis neapibrėžta populiacija (> 100 000 per metus), prognozuojamu 50 % paplitimu, 95 % patikimumu ir atitinkamai 2, 3, 4 ir 5 % tikslumu.

(2)  Šis skaičius turi atspindėti bent 80 % visų valstybėje narėje paskerstų penimų kiaulių.

(3)  T. y. 5-a skerdena, kuri bus perdirbama 19-ą to mėnesio dieną, kurią turėtų būti imami mėginiai tyrimui.

(4)  Mėginio tipas: L = limfiniai mazgai, N = nuograndos, MS = mėsos sultys.

(5)  Nenurodoma = nėra atliekamas (fagotipavimas yra atliekamas tik po Salmonella typhimurium ir Salmonella enteritidis išskyrimo).

---

II PRIEDAS

Didžiausia Bendrijos finansinė parama valstybėms narėms

| (EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | Suma |
| Belgija – BE | 25 584 |
| Čekijos Respublika – CZ | 25 584 |
| Danija – DK | 48 396 |
| Vokietija – DE | 86 400 |
| Estija – EE | 9 984 |
| Graikija – EL | 9 984 |
| Ispanija – ES | 62 400 |
| Prancūzija – FR | 48 396 |
| Airija – IE | 23 808 |
| Italija – IT | 15 600 |
| Kipras – CY | 23 808 |
| Latvija – LV | 19 968 |
| Lietuva – LT | 23 808 |
| Liuksemburgas – LU | 9 984 |
| Vengrija – HU | 15 600 |
| Malta – MT | 9 984 |
| Nyderlandai – NL | 38 412 |
| Austrija – AT | 25 584 |
| Lenkija – PL | 37 726 |
| Portugalija – PT | 15 600 |
| Slovėnija – SI | 23 808 |
| Slovakija – SK | 9 984 |
| Suomija – FI | 9 984 |
| Švedija – SE | 23 808 |
| Jungtinė Karalystė – UK | 31 584 |
| Iš viso | 675 778 |

(EUR)

Valstybė narė

Suma

Belgija – BE

25 584

Čekijos Respublika – CZ

25 584

Danija – DK

48 396

Vokietija – DE

86 400

Estija – EE

9 984

Graikija – EL

9 984

Ispanija – ES

62 400

Prancūzija – FR

48 396

Airija – IE

23 808

Italija – IT

15 600

Kipras – CY

23 808

Latvija – LV

19 968

Lietuva – LT

23 808

Liuksemburgas – LU

9 984

Vengrija – HU

15 600

Malta – MT

9 984

Nyderlandai – NL

38 412

Austrija – AT

25 584

Lenkija – PL

37 726

Portugalija – PT

15 600

Slovėnija – SI

23 808

Slovakija – SK

9 984

Suomija – FI

9 984

Švedija – SE

23 808

Jungtinė Karalystė – UK

31 584

Iš viso

675 778

---

III PRIEDAS

Image

---

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/62 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/62

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. spalio 4 d.

nustatantis galutinius finansinius asignavimus, kurie 2006 finansiniais metais valstybėms narėms skiriami už tam tikrą hektarų skaičių vynuogynų perplanavimui ir konversijai pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4348)

(Autentiški tik tekstai ispanų, anglų, čekų, vokiečių, graikų, prancūzų, italų, vengrų, portugalų, slovakų ir slovėnų kalbomis)

(2006/669/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (1), ypač į jo 14 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1493/1999 ir 2000 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1227/2000, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo taikymo taisykles, taikomas gamybos potencialui (2), nustatomos Vynuogynų perplanavimo ir konversijos taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1493/1999 ir 2000 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1227/2000, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo taikymo taisykles, taikomas gamybos potencialui (2), nustatomos Vynuogynų perplanavimo ir konversijos taisyklės.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1227/2000 nustatytose išsamiose taisyklėse, reglamentuojančiose finansinį planavimą ir dalyvavimą finansuojant perplanavimo ir konversijos sistemą, numatyta, kad nuorodos į konkrečius finansinius metus nustato mokėjimus, kuriuos valstybė narė faktiškai atliko nuo spalio 16 d. iki kitų metų spalio 15 d. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1227/2000 nustatytose išsamiose taisyklėse, reglamentuojančiose finansinį planavimą ir dalyvavimą finansuojant perplanavimo ir konversijos sistemą, numatyta, kad nuorodos į konkrečius finansinius metus nustato mokėjimus, kuriuos valstybė narė faktiškai atliko nuo spalio 16 d. iki kitų metų spalio 15 d.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 14 straipsnio 1 dalį Komisija nustato pradinius asignavimus valstybėms narėms kiekvienais metais remdamasi objektyviais kriterijais ir atsižvelgdama į konkrečią padėtį bei poreikius ir pastangas, kurių reikės atsižvelgiant į schemos tikslą. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 14 straipsnio 1 dalį Komisija nustato pradinius asignavimus valstybėms narėms kiekvienais metais remdamasi objektyviais kriterijais ir atsižvelgdama į konkrečią padėtį bei poreikius ir pastangas, kurių reikės atsižvelgiant į schemos tikslą.

| (4) | Sprendimu 2005/716/EB (3) Komisija nustatė orientacinius finansinius asignavimus 2005–2006 prekybos metams. |
| --- | --- |

(4)

Sprendimu 2005/716/EB (3) Komisija nustatė orientacinius finansinius asignavimus 2005–2006 prekybos metams.

| (5) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 17 straipsnio 1 ir 3 dalimi, valstybių narių patirtos ir patvirtintos išlaidos neturi viršyti joms skirtos sumos, kuri yra nurodyta Sprendime 2005/716/EB. 2006 finansiniais metais šis apribojimas netaikomas jokiai valstybei narei. |
| --- | --- |

(5)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 17 straipsnio 1 ir 3 dalimi, valstybių narių patirtos ir patvirtintos išlaidos neturi viršyti joms skirtos sumos, kuri yra nurodyta Sprendime 2005/716/EB. 2006 finansiniais metais šis apribojimas netaikomas jokiai valstybei narei.

| (6) | Taikant 17 straipsnio 4 dalies nuostatas, tuo atveju, jei valstybės narės faktinės išlaidos už hektarą yra didesnės už numatytąsias Sprendimu 2005/716/EB, skiriama bauda. Šiais metais tokia bauda už 1 129 015 EUR sumą taikoma Graikijai, už 1 377 EUR sumą – Liuksemburgui ir už 550 EUR sumą – Maltai. |
| --- | --- |

(6)

Taikant 17 straipsnio 4 dalies nuostatas, tuo atveju, jei valstybės narės faktinės išlaidos už hektarą yra didesnės už numatytąsias Sprendimu 2005/716/EB, skiriama bauda. Šiais metais tokia bauda už 1 129 015 EUR sumą taikoma Graikijai, už 1 377 EUR sumą – Liuksemburgui ir už 550 EUR sumą – Maltai.

| (7) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 straipsnio 1 dalies c punktu, valstybės narės gali pateikti paraišką dėl tolesnio finansavimo per einamuosius finansinius metus. Šiais metais tokios valstybės narės yra Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Austrija ir Slovėnija. |
| --- | --- |

(7)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 straipsnio 1 dalies c punktu, valstybės narės gali pateikti paraišką dėl tolesnio finansavimo per einamuosius finansinius metus. Šiais metais tokios valstybės narės yra Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Austrija ir Slovėnija.

| (8) | Laikantis minėto reglamento 17 straipsnio 3 dalies nuostatų, pagal Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 straipsnio 1 dalies c punktą pateiktos paraiškos patenkinamos proporcingai valstybių narių paraiškoms, panaudojant asignavimus, likusius visoms valstybėms narėms atėmus sumas, apie kurias pranešta pagal minėto reglamento 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktus ir kurios, reikalui esant, yra koreguojamos taikant minėto reglamento 17 straipsnio 1 ir 3 dalis, iš bendros valstybėms narėms skirtos sumos. Ši nuostata 2006 finansiniams metams galioja Vokietijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Austrijai ir Slovėnijai. |
| --- | --- |

(8)

Laikantis minėto reglamento 17 straipsnio 3 dalies nuostatų, pagal Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 straipsnio 1 dalies c punktą pateiktos paraiškos patenkinamos proporcingai valstybių narių paraiškoms, panaudojant asignavimus, likusius visoms valstybėms narėms atėmus sumas, apie kurias pranešta pagal minėto reglamento 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktus ir kurios, reikalui esant, yra koreguojamos taikant minėto reglamento 17 straipsnio 1 ir 3 dalis, iš bendros valstybėms narėms skirtos sumos. Ši nuostata 2006 finansiniams metams galioja Vokietijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Austrijai ir Slovėnijai.

| (9) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 straipsnio 1 dalies b punktą, valstybės narės dėl perplanavimo ir konversijos sistemos ne vėliau kaip kiekvienų metų liepos 10 d. išsiunčia Komisijai ataskaitą apie einamųjų finansinių metų birželio 30 d. patvirtintas išlaidas ir bendrą susijusį plotą. Minėto reglamento 17 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad valstybės narės pateikia 16 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą ataskaitą tik tuo atveju, jei suma, kurią jos deklaravo pagal 16 straipsnio 1 dalies a punktą, t. y. faktiškai panaudotos lėšos iki einamųjų finansinių metų birželio 30 d. sudaro bent jau 75 % atitinkamai valstybei narei paskirtos preliminarios sumos. Remiantis Komisijos reglamente (EB) Nr. 1460/2006 (4) numatyta nukrypti leidžiančia nuostata, tai netaikoma valstybėms narėms, kurioms 2005–2006 prekybos metai yra antrieji, kai įgyvendinama perplanavimo ir konversijos schema, |
| --- | --- |

(9)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 straipsnio 1 dalies b punktą, valstybės narės dėl perplanavimo ir konversijos sistemos ne vėliau kaip kiekvienų metų liepos 10 d. išsiunčia Komisijai ataskaitą apie einamųjų finansinių metų birželio 30 d. patvirtintas išlaidas ir bendrą susijusį plotą. Minėto reglamento 17 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad valstybės narės pateikia 16 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą ataskaitą tik tuo atveju, jei suma, kurią jos deklaravo pagal 16 straipsnio 1 dalies a punktą, t. y. faktiškai panaudotos lėšos iki einamųjų finansinių metų birželio 30 d. sudaro bent jau 75 % atitinkamai valstybei narei paskirtos preliminarios sumos. Remiantis Komisijos reglamente (EB) Nr. 1460/2006 (4) numatyta nukrypti leidžiančia nuostata, tai netaikoma valstybėms narėms, kurioms 2005–2006 prekybos metai yra antrieji, kai įgyvendinama perplanavimo ir konversijos schema,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Galutiniai finansiniai asignavimai, kurie 2005–2006 prekybos metais 2006 finansinių metų laikotarpiui valstybėms narėms skiriami už tam tikrą hektarų skaičių vynuogynų perplanavimui ir konversijai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999, nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Čekijos Respublikai, Vokietijos Federacinei Respublikai, Graikijos Respublikai, Ispanijos Karalystei, Prancūzijos Respublikai, Italijos Respublikai, Kipro Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Vengrijos Respublikai, Maltos Respublikai, Austrijos Respublikai, Portugalijos Respublikai, Slovėnijos Respublikai ir Slovakijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 4 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2165/2005 (OL L 345, 2005 12 28, p. 1).

1

(2)  OL L 143, 2000 6 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1216/2005 (OL L 199, 2005 7 29, p. 32).

2

(3)  OL L 271, 2005 10 15, p. 45.

3

(4)  OL L 272, 2006 3 10, p. 9.

4

---

PRIEDAS

Galutiniai finansiniai asignavimai, skiriami 2005–2006 prekybos metais (2006 finansiniai metai).

| Valstybė narė | Plotas (ha) | Finansinis asignavimas
  (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Čekija | 634 | 803 923 |
| Vokietija | 1 966 | 12 497 530 |
| Graikija | 788 | 5 700 190 |
| Ispanija | 23 325 | 158 047 002 |
| Prancūzija | 12 302 | 108 193 418 |
| Italija | 14 714 | 96 673 218 |
| Kipras | 191 | 2 286 674 |
| Liuksemburgas | 7 | 56 000 |
| Vengrija | 1 482 | 10 645 176 |
| Malta | 20 | 109 815 |
| Austrija | 1 347 | 6 583 657 |
| Portugalija | 6 437 | 44 412 387 |
| Slovėnija | 298 | 2 338 514 |
| Slovakija | 221 | 521 555 |
| IŠ VISO | 63 732 | 448 869 060 |

Valstybė narė

Plotas (ha)

Finansinis asignavimas

(EUR)

Čekija

634

803 923

Vokietija

1 966

12 497 530

Graikija

788

5 700 190

Ispanija

23 325

158 047 002

Prancūzija

12 302

108 193 418

Italija

14 714

96 673 218

Kipras

191

2 286 674

Liuksemburgas

7

56 000

Vengrija

1 482

10 645 176

Malta

20

109 815

Austrija

1 347

6 583 657

Portugalija

6 437

44 412 387

Slovėnija

298

2 338 514

Slovakija

221

521 555

IŠ VISO

63 732

448 869 060

---

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/65

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2006/670/BUSP

2006 m. spalio 5 d.

dėl naujo Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Vidurio Azijoje paskyrimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 18 straipsnio 5 dalį, kartu su 23 straipsnio 2 dalimi,

kadangi:

| (1) | 2005 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/588/BUSP (1) dėl Ján KUBIŠ skyrimo Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (ESSĮ) Vidurio Azijoje, kurio įgaliojimai buvo pratęsti iki 2007 m. vasario 28 d. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/588/BUSP (1) dėl Ján KUBIŠ skyrimo Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (ESSĮ) Vidurio Azijoje, kurio įgaliojimai buvo pratęsti iki 2007 m. vasario 28 d.

| (2) | 2006 m. liepos 4 d. laišku J. KUBIŠ pranešė apie savo atsistatydinimą iš ESSĮ pareigų nuo 2006 m. liepos 5 d. Todėl turėtų būti paskirtas naujas ESSĮ likusiam įgaliojimų laikotarpiui. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. liepos 4 d. laišku J. KUBIŠ pranešė apie savo atsistatydinimą iš ESSĮ pareigų nuo 2006 m. liepos 5 d. Todėl turėtų būti paskirtas naujas ESSĮ likusiam įgaliojimų laikotarpiui.

| (3) | Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis rekomendavo, kad Pierre MOREL būtų paskirtas nauju ESSĮ Vidurio Azijoje, |
| --- | --- |

(3)

Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis rekomendavo, kad Pierre MOREL būtų paskirtas nauju ESSĮ Vidurio Azijoje,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Pierre MOREL yra skiriamas nauju Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu Vidurio Azijoje. Jis vykdo savo pareigas vadovaudamasis Bendruosiuose veiksmuose 2005/588/BUSP nustatytais įgaliojimais ir išsamiomis nuostatomis.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas iki 2007 m. vasario 28 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge, 2006 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. RAJAMÄKI

---

(1)  OL L 199, 2005 7 29, p. 100. Bendrieji veiksmai su pakeitimais, padarytais Bendraisiais veiksmais 2006/118/BUSP (OL L 49, 2006 2 21, p. 7).

1

---

| 6.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 275/66 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 275/66

---

TARYBOS BENDROJI POZICIJA 2006/671/BUSP

2006 m. spalio 5 d.

pratęsianti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą, galiojimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. spalio 11 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP (1) dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą, siekiant areštuoti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius Tribunolo nesulaikytiems asmenims, kuriems TBTBJ viešai pareiškė kaltinimus dėl karo nusikaltimų. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. spalio 11 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP (1) dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą, siekiant areštuoti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius Tribunolo nesulaikytiems asmenims, kuriems TBTBJ viešai pareiškė kaltinimus dėl karo nusikaltimų.

| (2) | Bendroji pozicija 2004/694/BUSP taikoma iki 2006 m. spalio 10 d. |
| --- | --- |

(2)

Bendroji pozicija 2004/694/BUSP taikoma iki 2006 m. spalio 10 d.

| (3) | Taryba mano, kad būtina pratęsti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP galiojimą dar 12 mėnesių. |
| --- | --- |

(3)

Taryba mano, kad būtina pratęsti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP galiojimą dar 12 mėnesių.

| (4) | Šioms priemonėms įgyvendinti yra reikalingi Bendrijos veiksmai, |
| --- | --- |

(4)

Šioms priemonėms įgyvendinti yra reikalingi Bendrijos veiksmai,

PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP galiojimas pratęsiamas iki 2007 m. spalio 10 d.

2 straipsnis

Ši bendroji pozicija įsigalioja jos priėmimo dieną.

3 straipsnis

Ši bendroji pozicija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge, 2006 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. RAJAMÄKI

---

(1)  OL L 315, 2004 10 14, p. 52. Bendroji pozicija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2006/484/BUSP (OL L 189, 2006 7 12, p. 25).

1

---