# Europos Sąjungos L 315/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 315 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. lapkričio 15d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 315

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. lapkričio 15d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1672/2006/EB, nustatantis Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – Progress | 1 |
| | * | 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB dėl Europos standartizacijos finansavimo | 9 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1672/2006/EB, nustatantis Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – Progress

1

*

2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB dėl Europos standartizacijos finansavimo

9

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 15.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1672/2006/EB

2006 m. spalio 24 d.

nustatantis Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – Progress

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 13 straipsnio 2 dalį, 129 straipsnį ir 137 straipsnio 2 dalies a punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba į Sąjungos bendrąją strategiją kaip jos sudedamąją dalį įtraukė užimtumo ir socialinės įtraukties skatinimą, siekdama strateginio tikslo, kad kitą dešimtmetį žiniomis grindžiama ES ekonomika taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būtų pajėgi darniai augti sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei stiprinant socialinę sanglaudą. Joje nustatyti ambicingi tikslai ir užduotys, kad Sąjungoje vėl būtų sudarytos sąlygos visiškam užimtumui, gerinama darbo kokybė ir didinamas našumas, skatinama socialinė sanglauda ir imli darbo rinka. Be to, 2005 m. kovo 22 ir 23 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba vėl akcentavo šią strategiją. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba į Sąjungos bendrąją strategiją kaip jos sudedamąją dalį įtraukė užimtumo ir socialinės įtraukties skatinimą, siekdama strateginio tikslo, kad kitą dešimtmetį žiniomis grindžiama ES ekonomika taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būtų pajėgi darniai augti sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei stiprinant socialinę sanglaudą. Joje nustatyti ambicingi tikslai ir užduotys, kad Sąjungoje vėl būtų sudarytos sąlygos visiškam užimtumui, gerinama darbo kokybė ir didinamas našumas, skatinama socialinė sanglauda ir imli darbo rinka. Be to, 2005 m. kovo 22 ir 23 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba vėl akcentavo šią strategiją.

| (2) | Atsižvelgiant į išreikštą Komisijos ketinimą konsoliduoti ir racionalizuoti Bendrijos finansavimo priemones, šiuo sprendimu turėtų būti nustatyta viena supaprastinta programa, kurioje būtų numatyta tęsti ir plėtoti veiklą, pradėtą remiantis 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2000/750/EB, nustatančiu Bendrijos kovos su diskriminacija veiksmų programą (2001–2006) (4), 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimu 2001/51/EB, patvirtinančiu programą, susijusią su Bendrijos pagrindų strategija dėl lyčių lygybės (2001–2005) (5), 2001 m. gruodžio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 50/2002/EB (6) dėl Bendrijos veiksmų programos, skatinančios valstybių narių bendradarbiavimą, siekiant įveikti socialinę atskirtį, sukūrimo, 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1145/2002/EB (7) dėl užimtumą skatinančių Bendrijos priemonių ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 848/2004/EB (8), nustatančiu Bendrijos veiksmų programą skatinti vyrų ir moterų lygybės srityje Europos lygmeniu aktyvioms organizacijoms, taip pat su darbo sąlygomis susijusią veiklą, kuri vykdoma Bendrijos lygmeniu. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į išreikštą Komisijos ketinimą konsoliduoti ir racionalizuoti Bendrijos finansavimo priemones, šiuo sprendimu turėtų būti nustatyta viena supaprastinta programa, kurioje būtų numatyta tęsti ir plėtoti veiklą, pradėtą remiantis 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2000/750/EB, nustatančiu Bendrijos kovos su diskriminacija veiksmų programą (2001–2006) (4), 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimu 2001/51/EB, patvirtinančiu programą, susijusią su Bendrijos pagrindų strategija dėl lyčių lygybės (2001–2005) (5), 2001 m. gruodžio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 50/2002/EB (6) dėl Bendrijos veiksmų programos, skatinančios valstybių narių bendradarbiavimą, siekiant įveikti socialinę atskirtį, sukūrimo, 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1145/2002/EB (7) dėl užimtumą skatinančių Bendrijos priemonių ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 848/2004/EB (8), nustatančiu Bendrijos veiksmų programą skatinti vyrų ir moterų lygybės srityje Europos lygmeniu aktyvioms organizacijoms, taip pat su darbo sąlygomis susijusią veiklą, kuri vykdoma Bendrijos lygmeniu.

| (3) | 1997 m. lapkričio 20 ir 21 d. neeilinė Liuksemburgo Europos Vadovų Taryba inicijavo Europos užimtumo strategiją, pagal kurią numatyta koordinuoti valstybių narių užimtumo politiką remiantis suderintomis užimtumo gairėmis ir rekomendacijomis. Europos užimtumo strategija šiuo metu Europos lygmeniu yra pagrindinė Lisabonos strategijos užimtumo ir darbo rinkos tikslų įgyvendinimo priemonė. |
| --- | --- |

(3)

1997 m. lapkričio 20 ir 21 d. neeilinė Liuksemburgo Europos Vadovų Taryba inicijavo Europos užimtumo strategiją, pagal kurią numatyta koordinuoti valstybių narių užimtumo politiką remiantis suderintomis užimtumo gairėmis ir rekomendacijomis. Europos užimtumo strategija šiuo metu Europos lygmeniu yra pagrindinė Lisabonos strategijos užimtumo ir darbo rinkos tikslų įgyvendinimo priemonė.

| (4) | Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Sąjungoje žemiau skurdo ribos gyvenančių žmonių skaičius ir socialinės atskirties lygis yra nepriimtinas, todėl nustatant atitinkamus tikslus būtina imtis priemonių siekiant lemiamos pažangos naikinant skurdą. 2000 m. gruodžio 7, 8 ir9 d. Nicos Europos Vadovų Taryba susitarė dėl šių tikslų. Taryba taip pat susitarė, kad kovos su socialine atskirtimi politika turi būti pagrįsta atviru koordinavimo metodu, derinančiu nacionalinius veiksmų planus ir Komisijos bendradarbiavimo iniciatyvą. |
| --- | --- |

(4)

Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Sąjungoje žemiau skurdo ribos gyvenančių žmonių skaičius ir socialinės atskirties lygis yra nepriimtinas, todėl nustatant atitinkamus tikslus būtina imtis priemonių siekiant lemiamos pažangos naikinant skurdą. 2000 m. gruodžio 7, 8 ir9 d. Nicos Europos Vadovų Taryba susitarė dėl šių tikslų. Taryba taip pat susitarė, kad kovos su socialine atskirtimi politika turi būti pagrįsta atviru koordinavimo metodu, derinančiu nacionalinius veiksmų planus ir Komisijos bendradarbiavimo iniciatyvą.

| (5) | Demografiniai pokyčiai yra pagrindinis ilgalaikis sunkumas, neleidžiantis socialinės apsaugos sistemoms užtikrinti pakankamas pensijas ir aukštos kokybės sveikatos bei ilgalaikę priežiūrą, kurios būtų visiems prieinamos ir galėtų būti finansuojamos ateityje. Svarbu skatinti politikos kryptis, kuriomis galima pasiekti atitinkamą socialinę apsaugą ir socialinės apsaugos sistemų tvarumą. Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad bendradarbiavimas šioje srityje turėtų būti grindžiamas atviru koordinavimo metodu. |
| --- | --- |

(5)

Demografiniai pokyčiai yra pagrindinis ilgalaikis sunkumas, neleidžiantis socialinės apsaugos sistemoms užtikrinti pakankamas pensijas ir aukštos kokybės sveikatos bei ilgalaikę priežiūrą, kurios būtų visiems prieinamos ir galėtų būti finansuojamos ateityje. Svarbu skatinti politikos kryptis, kuriomis galima pasiekti atitinkamą socialinę apsaugą ir socialinės apsaugos sistemų tvarumą. Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad bendradarbiavimas šioje srityje turėtų būti grindžiamas atviru koordinavimo metodu.

| (6) | Dėmesys turėtų būti atkreiptas į ypatingą migrantų padėtį šiame kontekste, o taip pat į veiksmų, kuriais būtų siekiama, kad nedeklaruotas darbas taptų legaliu, ėmimosi svarbą. |
| --- | --- |

(6)

Dėmesys turėtų būti atkreiptas į ypatingą migrantų padėtį šiame kontekste, o taip pat į veiksmų, kuriais būtų siekiama, kad nedeklaruotas darbas taptų legaliu, ėmimosi svarbą.

| (7) | Būtiniausių standartų užtikrinimas ir nuolatinis darbo sąlygų gerinimas Sąjungoje yra vieni iš pagrindinių Europos socialinės politikos ypatumų ir svarbus Europos Sąjungos bendras tikslas. Bendrija atlieka svarbų vaidmenį remdama ir papildydama valstybių narių veiklą darbuotojų sveikatos ir saugos, darbo sąlygų, įskaitant poreikį suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, darbuotojų apsaugos nutraukus darbo sutartį, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir darbuotojų dalyvavimo, darbuotojų ir darbdavių interesų atstovavimo ir kolektyvinio gynimo srityse. |
| --- | --- |

(7)

Būtiniausių standartų užtikrinimas ir nuolatinis darbo sąlygų gerinimas Sąjungoje yra vieni iš pagrindinių Europos socialinės politikos ypatumų ir svarbus Europos Sąjungos bendras tikslas. Bendrija atlieka svarbų vaidmenį remdama ir papildydama valstybių narių veiklą darbuotojų sveikatos ir saugos, darbo sąlygų, įskaitant poreikį suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, darbuotojų apsaugos nutraukus darbo sutartį, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir darbuotojų dalyvavimo, darbuotojų ir darbdavių interesų atstovavimo ir kolektyvinio gynimo srityse.

| (8) | Nediskriminavimas yra pagrindinis Europos Sąjungos principas. Sutarties 13 straipsnyje numatomi veiksmai, kuriais siekiama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas taip pat įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje. Turėtų būti tarpusavyje suderinti skirtingų diskriminacijos formų požymiai bei atitinkamai sukurtos tinkamos diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių prevencijos ar kovos su ja priemonės. Todėl, sprendžiant apie galimybes naudotis programa ir jos rezultatais, ypatingas dėmesys turėtų būti atkreiptas į žmonių su negalia poreikius, visų pirma užtikrinant jiems visišką ir lygiavertę prieigą prie šios programos finansuojamos veiklos ir naudojimąsi šios veiklos rezultatais bei jų vertinimu, įskaitant žmonių su negalia dėl jų negalios patirtas papildomas išlaidas. Per daugelį kovos su tam tikrų formų diskriminacija, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, metų įgyta patirtis gali būti naudinga kovojant su kitų formų diskriminacija. |
| --- | --- |

(8)

Nediskriminavimas yra pagrindinis Europos Sąjungos principas. Sutarties 13 straipsnyje numatomi veiksmai, kuriais siekiama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas taip pat įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje. Turėtų būti tarpusavyje suderinti skirtingų diskriminacijos formų požymiai bei atitinkamai sukurtos tinkamos diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių prevencijos ar kovos su ja priemonės. Todėl, sprendžiant apie galimybes naudotis programa ir jos rezultatais, ypatingas dėmesys turėtų būti atkreiptas į žmonių su negalia poreikius, visų pirma užtikrinant jiems visišką ir lygiavertę prieigą prie šios programos finansuojamos veiklos ir naudojimąsi šios veiklos rezultatais bei jų vertinimu, įskaitant žmonių su negalia dėl jų negalios patirtas papildomas išlaidas. Per daugelį kovos su tam tikrų formų diskriminacija, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, metų įgyta patirtis gali būti naudinga kovojant su kitų formų diskriminacija.

| (9) | Vadovaudamasi Sutarties 13 straipsniu Taryba priėmė šias direktyvas: 2000 m. birželio 29 d. Direktyvą 2000/43/EB (9), įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės kilmės, draudžiančią diskriminaciją dėl rasės ar etninės priklausomybės, inter alia, užimtumo, profesinio mokymo, švietimo, prekių ir paslaugų bei socialinės apsaugos srityse, 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyvą 2000/78/EB (10), nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, draudžiančią diskriminaciją užimtumo ir profesinėje srityje dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ir seksualinės orientacijos, ir 2004 m. gruodžio 13 d. Direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (11). |
| --- | --- |

(9)

Vadovaudamasi Sutarties 13 straipsniu Taryba priėmė šias direktyvas: 2000 m. birželio 29 d. Direktyvą 2000/43/EB (9), įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės kilmės, draudžiančią diskriminaciją dėl rasės ar etninės priklausomybės, inter alia, užimtumo, profesinio mokymo, švietimo, prekių ir paslaugų bei socialinės apsaugos srityse, 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyvą 2000/78/EB (10), nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, draudžiančią diskriminaciją užimtumo ir profesinėje srityje dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ir seksualinės orientacijos, ir 2004 m. gruodžio 13 d. Direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (11).

| (10) | Pagal Sutarties 2 ir 3 straipsnius vyrų ir moterų lygybės principas yra esminis Bendrijos teisės principas. Juo vadovaujantis priimtos direktyvos bei kiti aktai daug padeda gerinant moterų padėtį Sąjungoje. Veikiant Bendrijos lygiu sukaupta patirtis parodė, kad skatinant lyčių lygybę Bendrijos politikoje ir realiai kovojant su diskriminacija reikalauja priemonių, įskaitant teisės aktus, finansavimo ir integravimo priemones, derinimo, kad jos viena kita papildytų. Laikantis vyrų ir moterų lygybės principo lyčių aspekto integravimas turėtų būti skatinamas visuose šios programos skirsniuose bei veikloje. |
| --- | --- |

(10)

Pagal Sutarties 2 ir 3 straipsnius vyrų ir moterų lygybės principas yra esminis Bendrijos teisės principas. Juo vadovaujantis priimtos direktyvos bei kiti aktai daug padeda gerinant moterų padėtį Sąjungoje. Veikiant Bendrijos lygiu sukaupta patirtis parodė, kad skatinant lyčių lygybę Bendrijos politikoje ir realiai kovojant su diskriminacija reikalauja priemonių, įskaitant teisės aktus, finansavimo ir integravimo priemones, derinimo, kad jos viena kita papildytų. Laikantis vyrų ir moterų lygybės principo lyčių aspekto integravimas turėtų būti skatinamas visuose šios programos skirsniuose bei veikloje.

| (11) | Daugelis įvairiu lygiu veikiančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) gali svariai prisidėti Europos lygiu naudodamosi pagrindiniais tinklais, kurie padeda keisti su šios programos bendrais tikslais susijusias politikos kryptis. |
| --- | --- |

(11)

Daugelis įvairiu lygiu veikiančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) gali svariai prisidėti Europos lygiu naudodamosi pagrindiniais tinklais, kurie padeda keisti su šios programos bendrais tikslais susijusias politikos kryptis.

| (12) | Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, nes būtina keistis informacija Europos lygmeniu ir platinti gerą praktiką visoje Bendrijoje, ir todėl tų tikslų, dėl daugiašalės Bendrijos veiksmų ir priemonių dimensijos, būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(12)

Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, nes būtina keistis informacija Europos lygmeniu ir platinti gerą praktiką visoje Bendrijoje, ir todėl tų tikslų, dėl daugiašalės Bendrijos veiksmų ir priemonių dimensijos, būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (13) | Šiuo sprendimu visam programos trukmės laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (12) 37 punkte. |
| --- | --- |

(13)

Šiuo sprendimu visam programos trukmės laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (12) 37 punkte.

| (14) | Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (13). |
| --- | --- |

(14)

Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (13).

| (15) | Programą sudaro penki skirsniai, todėl valstybės narės gali numatyti jų atstovų rotacijos tvarką pagal Komisijai padedančio komiteto nagrinėjamus klausimus, |
| --- | --- |

(15)

Programą sudaro penki skirsniai, todėl valstybės narės gali numatyti jų atstovų rotacijos tvarką pagal Komisijai padedančio komiteto nagrinėjamus klausimus,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Programos nustatymas ir trukmė

1.   Šiuo sprendimu nustatoma Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programa PROGRESS (toliau – Programa), siekiant finansiškai remti Europos Sąjungos tikslų užimtumo ir socialinių reikalų srityse įgyvendinimą, kaip numatyta Komisijos komunikate dėl socialinės darbotvarkės, ir taip prisidėti įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus tose srityse.

2.   Programa vykdoma nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Bendrieji tikslai

1.   Programa siekiama šių bendrųjų tikslų:

| a) | geriau pažinti ir suprasti padėtį valstybėse narėse ir kitose dalyvaujančiose šalyse analizuojant, vertinant ir atidžiai stebint politiką; |
| --- | --- |

a)

geriau pažinti ir suprasti padėtį valstybėse narėse ir kitose dalyvaujančiose šalyse analizuojant, vertinant ir atidžiai stebint politiką;

| b) | remti statistinių priemonių bei metodų kūrimą ir bendrųjų rodiklių, prireikus suskirstytų pagal lytis ir amžiaus grupes, plėtojimą srityse, kuriose taikoma Programa; |
| --- | --- |

b)

remti statistinių priemonių bei metodų kūrimą ir bendrųjų rodiklių, prireikus suskirstytų pagal lytis ir amžiaus grupes, plėtojimą srityse, kuriose taikoma Programa;

| c) | remti ir stebėti Bendrijos teisės, kai tai taikoma, bei Bendrijos politikos tikslų įgyvendinimą valstybėse narėse ir įvertinti jų efektyvumą ir poveikį; |
| --- | --- |

c)

remti ir stebėti Bendrijos teisės, kai tai taikoma, bei Bendrijos politikos tikslų įgyvendinimą valstybėse narėse ir įvertinti jų efektyvumą ir poveikį;

| d) | skatinti tinklų kūrimą, abipusį mokymąsi ir geros praktikos bei naujoviškų požiūrių nustatymą ir platinimą Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

d)

skatinti tinklų kūrimą, abipusį mokymąsi ir geros praktikos bei naujoviškų požiūrių nustatymą ir platinimą Europos lygmeniu;

| e) | stiprinti suinteresuotų subjektų ir plačiosios visuomenės žinias apie pagal kiekvieną iš 5 skirsnių įgyvendinamas Bendrijos politikos kryptis ir siekiamus tikslus; |
| --- | --- |

e)

stiprinti suinteresuotų subjektų ir plačiosios visuomenės žinias apie pagal kiekvieną iš 5 skirsnių įgyvendinamas Bendrijos politikos kryptis ir siekiamus tikslus;

| f) | gerinti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus skatinant, remiant ir toliau vystant Bendrijos politikos kryptis ir tikslus, kai tai taikoma. |
| --- | --- |

f)

gerinti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus skatinant, remiant ir toliau vystant Bendrijos politikos kryptis ir tikslus, kai tai taikoma.

2.   Lyčių aspekto integravimas skatinamas visuose Programos skirsniuose ir veikloje.

3.   Rezultatai, pasiekti įgyvendinant Programos skirsnius ir vykdant Programos veiklą, platinami joje dalyvaujantiems asmenims ir, atitinkamais atvejais, visuomenei. Atitinkamais atvejais Komisija keičiasi nuomonėmis su pagrindiniais suinteresuotais subjektais.

3 straipsnis

Programos struktūra

Programą sudaro šie penki skirsniai:

| 1. | Užimtumas. |
| --- | --- |

1.

Užimtumas.

| 2. | Socialinė apsauga ir įtrauktis. |
| --- | --- |

2.

Socialinė apsauga ir įtrauktis.

| 3. | Darbo sąlygos. |
| --- | --- |

3.

Darbo sąlygos.

| 4. | Kova su diskriminacija ir įvairovė. |
| --- | --- |

4.

Kova su diskriminacija ir įvairovė.

| 5. | Lyčių lygybė. |
| --- | --- |

5.

Lyčių lygybė.

4 straipsnis

1 skirsnis. Užimtumas

Siekiant paremti Europos užimtumo strategijos (EUS) įgyvendinimą, 1 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti padėties ir perspektyvų užimtumo srityje supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant bendrus rodiklius pagal EUS; |
| --- | --- |

a)

gerinti padėties ir perspektyvų užimtumo srityje supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant bendrus rodiklius pagal EUS;

| b) | stebėti ir vertinti Europos užimtumo gairių ir rekomendacijų įgyvendinimą ir jų poveikį, visų pirma remiantis jungtine užimtumo ataskaita, ir analizuoti EUS, bendros ekonominės politikos, socialinės politikos bei kitų politikos sričių sąveiką; |
| --- | --- |

b)

stebėti ir vertinti Europos užimtumo gairių ir rekomendacijų įgyvendinimą ir jų poveikį, visų pirma remiantis jungtine užimtumo ataskaita, ir analizuoti EUS, bendros ekonominės politikos, socialinės politikos bei kitų politikos sričių sąveiką;

| c) | organizuoti su politikos sritimis, gera praktika bei naujoviškais metodais susijusius mainus ir skatinti abipusį mokymąsi EUS srityje; |
| --- | --- |

c)

organizuoti su politikos sritimis, gera praktika bei naujoviškais metodais susijusius mainus ir skatinti abipusį mokymąsi EUS srityje;

| d) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, regionų bei vietos dalyvių ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie užimtumo problemas ir politiką bei nacionalinių reformų programų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

d)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, regionų bei vietos dalyvių ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie užimtumo problemas ir politiką bei nacionalinių reformų programų įgyvendinimą.

5 straipsnis

2 skirsnis. Socialinė apsauga ir įtrauktis

Siekiant paremti atviro koordinavimo metodo (AKM) įgyvendinimą socialinės apsaugos ir įtraukties srityje, 2 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti socialinės atskirties ir skurdo problemų, socialinės apsaugos ir įtraukties politikos supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant bendrus rodiklius pagal AKM socialinės apsaugos ir įtraukties srityje; |
| --- | --- |

a)

gerinti socialinės atskirties ir skurdo problemų, socialinės apsaugos ir įtraukties politikos supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant bendrus rodiklius pagal AKM socialinės apsaugos ir įtraukties srityje;

| b) | stebėti ir vertinti, kaip taikomas AKM socialinės apsaugos ir įtraukties srityje bei jo poveikį nacionaliniu ir Bendrijos lygmenimis, o taip pat analizuoti šio AKM ir kitų politikos sričių sąveiką; |
| --- | --- |

b)

stebėti ir vertinti, kaip taikomas AKM socialinės apsaugos ir įtraukties srityje bei jo poveikį nacionaliniu ir Bendrijos lygmenimis, o taip pat analizuoti šio AKM ir kitų politikos sričių sąveiką;

| c) | organizuoti su politikos sritimis, gera praktika bei naujoviškais metodais susijusius mainus ir skatinti abipusį mokymąsi socialinės apsaugos ir įtraukties strategijos srityje; |
| --- | --- |

c)

organizuoti su politikos sritimis, gera praktika bei naujoviškais metodais susijusius mainus ir skatinti abipusį mokymąsi socialinės apsaugos ir įtraukties strategijos srityje;

| d) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, regionų bei vietos dalyvių, nevyriausybinių organizacijų (NVO) ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias problemas ir politikos klausimus, susijusius su Bendrijos koordinavimo procesu socialinės apsaugos ir įtraukties srityse; |
| --- | --- |

d)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, regionų bei vietos dalyvių, nevyriausybinių organizacijų (NVO) ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias problemas ir politikos klausimus, susijusius su Bendrijos koordinavimo procesu socialinės apsaugos ir įtraukties srityse;

| e) | plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos socialinės apsaugos ir įtraukties politikos krypčių tikslus ir strategijas. |
| --- | --- |

e)

plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos socialinės apsaugos ir įtraukties politikos krypčių tikslus ir strategijas.

6 straipsnis

3 skirsnis. Darbo sąlygos

Siekiant paremti darbo aplinkos ir darbo sąlygų gerinimą, įskaitant darbuotojų saugą ir sveikatą bei darbo ir šeimos gyvenimo derinimą, 3 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti su darbo sąlygomis susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir atitinkamais atvejais apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį; |
| --- | --- |

a)

gerinti su darbo sąlygomis susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir atitinkamais atvejais apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį;

| b) | remti Bendrijos darbo teisės įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, organizuojant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims, rengiant vadovus bei kuriant specializuotų organizacijų, įskaitant ir socialinius partnerius, tinklus; |
| --- | --- |

b)

remti Bendrijos darbo teisės įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, organizuojant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims, rengiant vadovus bei kuriant specializuotų organizacijų, įskaitant ir socialinius partnerius, tinklus;

| c) | inicijuoti prevencinius veiksmus ir ugdyti prevencinę kultūrą darbuotojų saugos ir sveikatos srityje; |
| --- | --- |

c)

inicijuoti prevencinius veiksmus ir ugdyti prevencinę kultūrą darbuotojų saugos ir sveikatos srityje;

| d) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias su darbo sąlygomis susijusias problemas ir politikos klausimus. |
| --- | --- |

d)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias su darbo sąlygomis susijusias problemas ir politikos klausimus.

7 straipsnis

4 skirsnis. Kova su diskriminacija ir įvairovė

Siekiant paremti veiksmingą nediskriminavimo principo įgyvendinimą ir skatinti šio principo integravimą į visas Bendrijos politikos sritis, 4 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti su diskriminacija susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir atitinkamais atvejais apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį; |
| --- | --- |

a)

gerinti su diskriminacija susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir atitinkamais atvejais apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį;

| b) | remti Bendrijos teisės aktų dėl kovos su diskriminacija įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, rengiant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims ir kuriant su diskriminacija kovojančių specializuotų įstaigų tinklus; |
| --- | --- |

b)

remti Bendrijos teisės aktų dėl kovos su diskriminacija įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, rengiant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims ir kuriant su diskriminacija kovojančių specializuotų įstaigų tinklus;

| c) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, NVO ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias problemas ir politikos klausimus, susijusius su diskriminacija ir kovos su diskriminacija integravimu į visas Bendrijos politikos sritis; |
| --- | --- |

c)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, NVO ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias problemas ir politikos klausimus, susijusius su diskriminacija ir kovos su diskriminacija integravimu į visas Bendrijos politikos sritis;

| d) | plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos kovos su diskriminacija politikos krypčių tikslus ir strategijas. |
| --- | --- |

d)

plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos kovos su diskriminacija politikos krypčių tikslus ir strategijas.

8 straipsnis

5 skirsnis. Lyčių lygybė

Siekiant paremti veiksmingą lyčių lygybės principo įgyvendinimą ir skatinti lyčių aspekto integravimą į visas Bendrijos politikos sritis, 5 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti su lyčių klausimais ir lyčių aspekto integravimu susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei atitinkamais atvejais plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį; |
| --- | --- |

a)

gerinti su lyčių klausimais ir lyčių aspekto integravimu susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei atitinkamais atvejais plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį;

| b) | remti Bendrijos lyčių lygybės teisės aktų įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, rengiant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims ir kuriant specializuotų įstaigų, dirbančių lyčių lygybės srityje, tinklus; |
| --- | --- |

b)

remti Bendrijos lyčių lygybės teisės aktų įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, rengiant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims ir kuriant specializuotų įstaigų, dirbančių lyčių lygybės srityje, tinklus;

| c) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, NVO ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias lyčių lygybės ir lyčių aspekto integravimo politikos problemas ir klausimus; |
| --- | --- |

c)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, NVO ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias lyčių lygybės ir lyčių aspekto integravimo politikos problemas ir klausimus;

| d) | plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos lyčių lygybės politikos tikslus ir strategijas. |
| --- | --- |

d)

plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos lyčių lygybės politikos tikslus ir strategijas.

9 straipsnis

Veiksmų rūšys

1.   Pagal Programą finansuojami šie veiksmai, kurie gali būti įgyvendinami tam tikrais atvejais tarpvalstybinėje sistemoje:

| a) | Analitinė veikla:






  i) | duomenų ir statistinių duomenų kaupimas, apdorojimas ir platinimas; |
| --- | --- | --- |

a)

Analitinė veikla:

i)

duomenų ir statistinių duomenų kaupimas, apdorojimas ir platinimas;

| ii) | bendrų metodikų ir atitinkamais atvejais rodiklių arba gairių tobulinimas ir platinimas; |
| --- | --- |

ii)

bendrų metodikų ir atitinkamais atvejais rodiklių arba gairių tobulinimas ir platinimas;

| iii) | tyrimų, analizės bei apžvalgų rengimas ir jų rezultatų platinimas; |
| --- | --- |

iii)

tyrimų, analizės bei apžvalgų rengimas ir jų rezultatų platinimas;

| iv) | įvertinimų bei poveikio tyrimų rengimas ir jų rezultatų platinimas; |
| --- | --- |

iv)

įvertinimų bei poveikio tyrimų rengimas ir jų rezultatų platinimas;

| v) | vadovų, ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas internete ar kitose žiniasklaidos priemonėse. |
| --- | --- |

v)

vadovų, ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas internete ar kitose žiniasklaidos priemonėse.

| b) | Abipusio mokymosi, sąmoningumo ir informacijos platinimo veikla:






  i) | geros praktikos, naujoviškų metodų ir patirties bei tarpusavio peržiūros bei abipusio mokymosi organizavimas rengiant susitikimus/praktinius užsiėmimus/seminarus Europos, tarptautiniu ar nacionaliniu lygmenimiu, atsižvelgiant, kai tai įmanoma, į konkrečias nacionalines aplinkybes; |
| --- | --- | --- |

b)

Abipusio mokymosi, sąmoningumo ir informacijos platinimo veikla:

i)

geros praktikos, naujoviškų metodų ir patirties bei tarpusavio peržiūros bei abipusio mokymosi organizavimas rengiant susitikimus/praktinius užsiėmimus/seminarus Europos, tarptautiniu ar nacionaliniu lygmenimiu, atsižvelgiant, kai tai įmanoma, į konkrečias nacionalines aplinkybes;

| ii) | pirmininkaujančios valstybės narės konferencijų/seminarų organizavimas; |
| --- | --- |

ii)

pirmininkaujančios valstybės narės konferencijų/seminarų organizavimas;

| iii) | konferencijų/seminarų, skirtų Bendrijos teisės ir politikos tikslų formulavimui bei įgyvendinimui paremti, organizavimas; |
| --- | --- |

iii)

konferencijų/seminarų, skirtų Bendrijos teisės ir politikos tikslų formulavimui bei įgyvendinimui paremti, organizavimas;

| iv) | žiniasklaidos kampanijų ir renginių organizavimas; |
| --- | --- |

iv)

žiniasklaidos kampanijų ir renginių organizavimas;

| v) | informacijai ir Programos rezultatams platinti skirtos medžiagos rinkimas ir skelbimas. |
| --- | --- |

v)

informacijai ir Programos rezultatams platinti skirtos medžiagos rinkimas ir skelbimas.

| c) | Pagrindiniams dalyviams skiriama parama:






  i) | parama, skiriama tų pagrindinių Europos lygmens tinklų, kurių veikla susijusi su Programos tikslų įgyvendinimu, einamosioms išlaidoms padengti; |
| --- | --- | --- |

c)

Pagrindiniams dalyviams skiriama parama:

i)

parama, skiriama tų pagrindinių Europos lygmens tinklų, kurių veikla susijusi su Programos tikslų įgyvendinimu, einamosioms išlaidoms padengti;

| ii) | nacionalinių pareigūnų darbo grupių organizavimas Bendrijos teisės įgyvendinimui stebėti; |
| --- | --- |

ii)

nacionalinių pareigūnų darbo grupių organizavimas Bendrijos teisės įgyvendinimui stebėti;

| iii) | specializuotų seminarų, skirtų šioje srityje dirbantiems asmenims, pagrindiniams pareigūnams ir kitiems susijusiems dalyviams, finansavimas; |
| --- | --- |

iii)

specializuotų seminarų, skirtų šioje srityje dirbantiems asmenims, pagrindiniams pareigūnams ir kitiems susijusiems dalyviams, finansavimas;

| iv) | specializuotų įstaigų tinklų kūrimas Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

iv)

specializuotų įstaigų tinklų kūrimas Europos lygmeniu;

| v) | ekspertų tinklų finansavimas; |
| --- | --- |

v)

ekspertų tinklų finansavimas;

| vi) | stebėjimo Europos lygmeniu centrų finansavimas; |
| --- | --- |

vi)

stebėjimo Europos lygmeniu centrų finansavimas;

| vii) | nacionalinių administracijų personalo mainai; |
| --- | --- |

vii)

nacionalinių administracijų personalo mainai;

| viii) | bendradarbiavimas su tarptautinėmis institucijomis. |
| --- | --- |

viii)

bendradarbiavimas su tarptautinėmis institucijomis.

2.   1 dalies b punkte numatyta veikla turi būti svarbi Europos lygmeniu ir vykdoma atitinkamu mastu, kad būtų užtikrinta reali pridėtinė vertė Europos lygmeniu, ją turi vykdyti nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, pagal Bendrijos teisę numatytos specializuotos įstaigos arba dalyviai, kurie laikomi pagrindiniais savo srityje.

3.   Programa nefinansuoja jokių priemonių, skirtų Europos metų rengimui ir įgyvendinimui.

10 straipsnis

Naudojimasis Programa

1.   Programa gali naudotis visos valstybinės ir (arba) privačios įstaigos, dalyviai bei institucijos, visų pirma:

| a) | valstybės narės; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės;

| b) | valstybinės įdarbinimo tarnybos ir jų agentūros; |
| --- | --- |

b)

valstybinės įdarbinimo tarnybos ir jų agentūros;

| c) | vietos ir regioninės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

c)

vietos ir regioninės valdžios institucijos;

| d) | pagal Bendrijos teisę numatytos specializuotos įstaigos; |
| --- | --- |

d)

pagal Bendrijos teisę numatytos specializuotos įstaigos;

| e) | socialiniai partneriai; |
| --- | --- |

e)

socialiniai partneriai;

| f) | NVO, visų pirma veikiančios Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

f)

NVO, visų pirma veikiančios Europos lygmeniu;

| g) | aukštojo mokslo įstaigos ir mokslinių tyrimų institutai; |
| --- | --- |

g)

aukštojo mokslo įstaigos ir mokslinių tyrimų institutai;

| h) | vertinimo ekspertai; |
| --- | --- |

h)

vertinimo ekspertai;

| i) | nacionalinės statistikos tarnybos; |
| --- | --- |

i)

nacionalinės statistikos tarnybos;

| j) | žiniasklaida. |
| --- | --- |

j)

žiniasklaida.

2.   Komisija taip pat gali tiesiogiai dalyvauti Programoje, kiek tai susiję su 9 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose numatyta veikla.

11 straipsnis

Kreipimasis dėl paramos

1.   9 straipsnyje numatytos rūšies veikla gali būti finansuojama tokiais būdais:

| a) | sudarius paslaugų sutartį po konkurso; šiuo atveju bendradarbiavimui su nacionalinėmis statistikos tarnybomis taikoma Eurostato nustatyta tvarka; |
| --- | --- |

a)

sudarius paslaugų sutartį po konkurso; šiuo atveju bendradarbiavimui su nacionalinėmis statistikos tarnybomis taikoma Eurostato nustatyta tvarka;

| b) | teikiant dalinę paramą po konkurso; šiuo atveju Bendrijos bendras finansavimas paprastai negali viršyti 80 % visų gavėjo patirtų išlaidų. Bet kokia šią ribą viršijanti finansinė parama gali būti suteikta tik esant išskirtinėms aplinkybėms ir atlikus nuodugnią analizę. |
| --- | --- |

b)

teikiant dalinę paramą po konkurso; šiuo atveju Bendrijos bendras finansavimas paprastai negali viršyti 80 % visų gavėjo patirtų išlaidų. Bet kokia šią ribą viršijanti finansinė parama gali būti suteikta tik esant išskirtinėms aplinkybėms ir atlikus nuodugnią analizę.

2.   9 straipsnio 1 dalyje numatytos rūšies veiklai gali būti skirta finansinė parama pagal prašymus, pateiktus, pavyzdžiui, valstybių narių, pagal atitinkamas 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (14), ypač jo 110 straipsnio, bei 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (15), ypač jo 168 straipsnio, nuostatas.

12 straipsnis

Įgyvendinimo nuostatos

1.   Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės, susijusios su toliau išvardytais klausimais, patvirtinamos 13 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka:

| a) | Programos įgyvendinimo bendrosios gairės; |
| --- | --- |

a)

Programos įgyvendinimo bendrosios gairės;

| b) | Programos įgyvendinimo metinis veiksmų planas, padalintas į atskirus skirsnius; |
| --- | --- |

b)

Programos įgyvendinimo metinis veiksmų planas, padalintas į atskirus skirsnius;

| c) | finansinė parama, kurią turi skirti Bendrija; |
| --- | --- |

c)

finansinė parama, kurią turi skirti Bendrija;

| d) | metinis biudžetas, atsižvelgiant į 17 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

metinis biudžetas, atsižvelgiant į 17 straipsnį;

| e) | Bendrijos remiamų veiksmų atrankos tvarka ir Komisijos pateiktas veiksmų, kuriems skiriama tokia parama, sąrašo projektas; |
| --- | --- |

e)

Bendrijos remiamų veiksmų atrankos tvarka ir Komisijos pateiktas veiksmų, kuriems skiriama tokia parama, sąrašo projektas;

| f) | Programos vertinimo kriterijai, įskaitant su ekonominiu efektyvumu susijusius kriterijus ir rezultatų platinimo ir perdavimo tvarką. |
| --- | --- |

f)

Programos vertinimo kriterijai, įskaitant su ekonominiu efektyvumu susijusius kriterijus ir rezultatų platinimo ir perdavimo tvarką.

2.   Su kitais, nei 1 dalyje nurodyti, klausimais susijusios priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, patvirtinamos 13 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

13 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.

3.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

4.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

14 straipsnis

Bendradarbiavimas su kitais komitetais

1.   Komisija užmezga reikiamus ryšius su Socialinės apsaugos komitetu ir Užimtumo komitetu, siekdama užtikrinti, kad jie būtų reguliariai ir tinkamai informuojami apie šiame sprendime nurodytos veiklos įgyvendinimą.

2.   Komisija taip pat informuoja kitus atitinkamus komitetus apie veiksmus, kurių imamasi pagal Programos penkis skirsnius.

3.   Prireikus Komisija nustato 13 straipsnyje nurodyto komiteto ir stebėjimo komitetų, įsteigtų kitose susijusiose politikos srityse ir dėl kitų susijusių priemonių ir veiksmų, reguliaraus ir sistemingo bendradarbiavimo ryšius.

15 straipsnis

Suderinamumas ir papildomumas

1.   Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija užtikrina bendrą Programos suderinamumą su kitomis Sąjungos ir Bendrijos politikos sritimis, priemonėmis ir veiksmais, visų pirma nustatydama atitinkamus mechanizmus, skirtus Programos veiklai koordinuoti su atitinkama veikla, susijusia su moksliniais tyrimais, teisingumu ir vidaus reikalais, kultūra, švietimu, mokymu ir jaunimo politika, taip pat su veikla plėtros ir Bendrijos išorinių santykių srityje, taip pat regioninės politikos ir bendrosios ekonominės politikos srityje. Specialus dėmesys skiriamas Programos ir švietimo bei mokymo programų galimai sąveikai.

2.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad pagal Programą vykdoma veikla ir kiti atitinkami Sąjungos ir Bendrijos veiksmai, visų pirma pagal struktūrinius fondus ir ypač Europos socialinį fondą, būtų suderinti, papildytų vieni kitus ir kad būtų išvengta jų kartojimosi ar dvigubo jų atlikimo.

3.   Komisija užtikrina, kad Programoje numatytos ir pagal Programą padengiamos išlaidos nebūtų priskiriamos jokiai kitai Bendrijos finansinei priemonei.

4.   Komisija nuolat informuoja 13 straipsnyje nurodytą komitetą apie kitus Bendrijos veiksmus, kuriais prisidedama prie Lisabonos strategijos tikslų socialinės darbotvarkės srityje įgyvendinimo.

5.   Valstybės narės deda visas įmanomas pastangas, kad būtų užtikrintas veiksmų pagal Programą ir nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis vykdomų veiksmų suderinamumas ir papildomumas.

16 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

Programoje gali dalyvauti:

| — | ELPA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis, |
| --- | --- |

—

ELPA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis,

| — | su Europos Sąjunga asocijuotos stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese. |
| --- | --- |

—

su Europos Sąjunga asocijuotos stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese.

17 straipsnis

Finansavimas

1.   Šiame sprendime nurodytai Bendrijos veiklai įgyvendinti laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. skirtas finansinis paketas yra 657 590 000 EUR (16).

2.   Per visą Programos laikotarpį, skirstant lėšas pagal skirsnius laikomasi šių žemutinių ribų:

| 1 skirsnis. | Užimtumas | 23 % |
| --- | --- | --- |
| 2 skirsnis. | Socialinė apsauga ir įtrauktis | 30 % |
| 3 skirsnis. | Darbo sąlygos | 10 % |
| 4 skirsnis. | Kova su diskriminacija ir įvairovė | 23 % |
| 5 skirsnis. | Lyčių lygybė | 12 % |

1 skirsnis.

Užimtumas

23 %

2 skirsnis.

Socialinė apsauga ir įtrauktis

30 %

3 skirsnis.

Darbo sąlygos

10 %

4 skirsnis.

Kova su diskriminacija ir įvairovė

23 %

5 skirsnis.

Lyčių lygybė

12 %

3.   Ne daugiau kaip 2 % finansinio paketo skiriama Programos įgyvendinimui siekiant padengti, pavyzdžiui, 13 straipsnyje nurodyto komiteto veiklos arba vertinimų, atliekamų pagal 19 straipsnį, išlaidas.

4.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės struktūros ribų.

5.   Komisija gali kreiptis dėl techninės ir (arba) administracinės pagalbos, siekdama abipusės naudos sau ir paramos gavėjams, taip pat dėl papildomų lėšų išlaidoms.

18 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, susigrąžinant nepagrįstai sumokėtas sumas ir, jeigu nustatomi pažeidimai, taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (17), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimo vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (18), ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (19).

2.   Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje vartojama „pažeidimo“ sąvoka reiškia bet kurį Bendrijos teisės nuostatos pažeidimą ar sutartinio įsipareigojimo nesilaikymą, susijusį su ūkio subjekto veiksmais ar neveikimu, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaryta arba galėjo būti padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jo valdomiems biudžetams.

3.   Su šiuo sprendimu susijusiose sutartyse bei susitarimuose ir susitarimuose su dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis numatoma visų pirma Komisijos (arba bet kokio jos įgalioto atstovo) atliekama priežiūra bei finansinė kontrolė ir Audito Rūmų atliekami auditai, kurie prireikus atliekami vietoje.

19 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Siekdama užtikrinti reguliarią Programos stebėseną ir suteikti galimybę atlikti reikiamą perorientavimą, Komisija parengia metinius veiklos pranešimus, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama Programos įgyvendinimo rezultatams, ir perduoda juos Europos Parlamentui bei 13 straipsnyje nurodytam komitetui.

2.   Įpusėjus Programos vykdymui taip pat atliekamas įvairių Programos skirsnių vertinimas, kurio metu pateikiama visos Programos apžvalga, kad būtų galima įvertinti pažangą, susijusią su Programos tikslų įgyvendinimu, išteklių naudojimo veiksmingumu ir jos pridėtine verte Europos lygmeniu. Be šio vertinimo galima atlikti papildomus nuolatinius vertinimus. Tokius vertinimus Komisija atlieka pasitelkdama nepriklausomus ekspertus. Gauti rezultatai pateikiami 1 dalyje nurodytuose veiklos pranešimuose.

3.   Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, iki 2015 m. gruodžio 31 d. atlieka visos Programos ex post vertinimą, siekdama nustatyti Programos tikslų poveikį ir jos pridėtinę vertę Europos lygmeniu. Komisija ekspertų vertinimą pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4.   Atskirų Programos skirsnių įgyvendinimas, įskaitant rezultatų pateikimą ir dialogą dėl naujų prioritetų, taip pat aptariamas socialinės darbotvarkės įgyvendinimo forume.

20 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre, 2006 m. spalio 24 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

Tarybos vardu

Pirmininkė

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  OL C 255, 2005 10 14, p. 67.

1

(2)  OL C 164, 2005 7 5, p. 48.

2

(3)  2005 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 193 E, 2006 8 17, p. 99), 2006 m. liepos 18 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 238 E, 2006 10 3, p. 31) ir 2006 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  OL L 303, 2000 12 2, p. 23.

4

(5)  OL L 17, 2001 1 19, p. 22. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 1554/2005/EB (OL L 255, 2005 9 30, p. 9).

5

(6)  OL L 10, 2002 1 12, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7).

6

(7)  OL L 170, 2002 6 29, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB.

7

(8)  OL L 157, 2004 4 30, p. 18. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 1554/2005/EB.

8

(9)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

9

(10)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

10

(11)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

11

(12)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

12

(13)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

13

(14)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

14

(15)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1248/2006 (OL L 227, 2006 8 19, p. 3).

15

(16)  Ši suma grindžiama 2004 m. skaičiais ir jai taikomas techninis koregavimas siekiant atsižvelgti į infliaciją.

16

(17)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

17

(18)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

18

(19)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

19

---

| 15.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/9

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1673/2006/EB

2006 m. spalio 24 d.

dėl Europos standartizacijos finansavimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį ir 157 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Europos standartizacija yra savanoriška veikla, kurią vykdo suinteresuotos šalys, norinčios sukurti standartus ir, priklausomai nuo poreikių, kitus standartizacijos produktus, ar kuri vykdoma tokių šalių naudai. Šiuos standartizacijos produktus rengia Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC) ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI), t. y. institucijos, išvardytos 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (3), I priede (toliau – Europos standartizacijos institucijos). |
| --- | --- |

(1)

Europos standartizacija yra savanoriška veikla, kurią vykdo suinteresuotos šalys, norinčios sukurti standartus ir, priklausomai nuo poreikių, kitus standartizacijos produktus, ar kuri vykdoma tokių šalių naudai. Šiuos standartizacijos produktus rengia Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC) ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI), t. y. institucijos, išvardytos 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (3), I priede (toliau – Europos standartizacijos institucijos).

| (2) | Direktyva 98/34/EB leidžia Komisijai, pasikonsultavusiai su pagal tą direktyvą įsteigtu komitetu, teikti standartizacijos prašymus Europos standartizacijos institucijoms. 2003 m. kovo 28 d. Bendrosiose CEN, CENELEC ir ETSI bei Europos Komisijos ir Europos laisvosios prekybos asociacijos bendradarbiavimo gairėse (4) nustatyti Europos standartizacijos institucijų ir Bendrijos bei Europos laisvosios prekybos asociacijos, kuri taip pat remia Europos standartizaciją, partnerystės ryšiai. |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 98/34/EB leidžia Komisijai, pasikonsultavusiai su pagal tą direktyvą įsteigtu komitetu, teikti standartizacijos prašymus Europos standartizacijos institucijoms. 2003 m. kovo 28 d. Bendrosiose CEN, CENELEC ir ETSI bei Europos Komisijos ir Europos laisvosios prekybos asociacijos bendradarbiavimo gairėse (4) nustatyti Europos standartizacijos institucijų ir Bendrijos bei Europos laisvosios prekybos asociacijos, kuri taip pat remia Europos standartizaciją, partnerystės ryšiai.

| (3) | Atsižvelgiant į standartizacijos naudą Bendrijos teisės aktams ir jos politikos sritims, Bendrijai būtina prisidėti prie Europos standartizacijos finansavimo. Viena vertus, Europos standartizacija prisideda prie vidaus rinkos funkcionavimo ir stiprinimo, ypač vadinamosiomis „naujojo požiūrio“ direktyvomis sveikatos, saugos ir aplinkos bei vartotojų apsaugos sektoriuose, ir prie sąveikos tokiose srityse kaip transportas užtikrinimo. Kita vertus, Europos standartizacija padeda pagerinti įmonių konkurencingumą, pirmiausia palengvindama laisvą prekių ir paslaugų judėjimą, tinklų, komunikacijos priemonių sąveiką, technologijų plėtrą ir inovaciją tokiose veiklos srityse kaip informacinės technologijos. Todėl į šį sprendimą reikėtų įtraukti Europos standartizacijos finansavimą informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje, kuri dar yra reglamentuojama 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje (5). |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į standartizacijos naudą Bendrijos teisės aktams ir jos politikos sritims, Bendrijai būtina prisidėti prie Europos standartizacijos finansavimo. Viena vertus, Europos standartizacija prisideda prie vidaus rinkos funkcionavimo ir stiprinimo, ypač vadinamosiomis „naujojo požiūrio“ direktyvomis sveikatos, saugos ir aplinkos bei vartotojų apsaugos sektoriuose, ir prie sąveikos tokiose srityse kaip transportas užtikrinimo. Kita vertus, Europos standartizacija padeda pagerinti įmonių konkurencingumą, pirmiausia palengvindama laisvą prekių ir paslaugų judėjimą, tinklų, komunikacijos priemonių sąveiką, technologijų plėtrą ir inovaciją tokiose veiklos srityse kaip informacinės technologijos. Todėl į šį sprendimą reikėtų įtraukti Europos standartizacijos finansavimą informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje, kuri dar yra reglamentuojama 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje (5).

| (4) | Šis sprendimas turėtų sukurti aiškų, išsamų ir detalų teisinį pagrindą Bendrijai finansuoti bet kokią Europos standartizacijos veiklą, būtiną įgyvendinti Bendrijos politiką ir teisės aktus. |
| --- | --- |

(4)

Šis sprendimas turėtų sukurti aiškų, išsamų ir detalų teisinį pagrindą Bendrijai finansuoti bet kokią Europos standartizacijos veiklą, būtiną įgyvendinti Bendrijos politiką ir teisės aktus.

| (5) | Būtina užtikrinti, kad mažosios ir vidutinės įmonės, ypač mažosios įmonės, mikroįmonės ir amatininkų įmonės galėtų taikyti Europos standartus. Todėl šie standartai turėtų būti sukurti ir pritaikyti atsižvelgiant į šių įmonių ypatybes ir aplinką. |
| --- | --- |

(5)

Būtina užtikrinti, kad mažosios ir vidutinės įmonės, ypač mažosios įmonės, mikroįmonės ir amatininkų įmonės galėtų taikyti Europos standartus. Todėl šie standartai turėtų būti sukurti ir pritaikyti atsižvelgiant į šių įmonių ypatybes ir aplinką.

| (6) | Bendrijos finansavimas turėtų būti skirtas standartams ar kitiems standartizacijos produktams sukurti, palengvinti jų naudojimą įmonėse išverčiant juos į įvairias oficialias Bendrijos kalbas, Europos standartizacijos sistemos vienalytiškumui sustiprinti ir užtikrinti sąžiningą ir skaidrų Europos standartų prieinamumą visiems rinkos dalyviams visoje Europos Sąjungoje. Tai ypač svarbu tais atvejais, kai standartų naudojimas leidžia laikytis Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

(6)

Bendrijos finansavimas turėtų būti skirtas standartams ar kitiems standartizacijos produktams sukurti, palengvinti jų naudojimą įmonėse išverčiant juos į įvairias oficialias Bendrijos kalbas, Europos standartizacijos sistemos vienalytiškumui sustiprinti ir užtikrinti sąžiningą ir skaidrų Europos standartų prieinamumą visiems rinkos dalyviams visoje Europos Sąjungoje. Tai ypač svarbu tais atvejais, kai standartų naudojimas leidžia laikytis Bendrijos teisės aktų.

| (7) | Europos standartizacijai skiriamus asignavimus kiekvienais metais turėtų nustatyti biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į orientacinį finansinį paketą atitinkamos finansinės struktūros laikotarpiu, o Komisija kiekvienais metais turėtų priimti sprendimą, kuriuo nustatomos sumos ir, prireikus, didžiausios bendro finansavimo dalys pagal veiklos rūšis. |
| --- | --- |

(7)

Europos standartizacijai skiriamus asignavimus kiekvienais metais turėtų nustatyti biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į orientacinį finansinį paketą atitinkamos finansinės struktūros laikotarpiu, o Komisija kiekvienais metais turėtų priimti sprendimą, kuriuo nustatomos sumos ir, prireikus, didžiausios bendro finansavimo dalys pagal veiklos rūšis.

| (8) | Atsižvelgiant į tai, kad Europos standartizacija labai plačiai naudojama remiant Bendrijos politikos sritis ir jos teisės aktus ir į tai, kad yra skirtingų standartizacijos veiklos rūšių, reikėtų numatyti skirtingas finansavimo taisykles. Tai yra pirmiausia susiję su dotacijomis Europos standartizacijos institucijoms neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6) (toliau – finansinis reglamentas) 110 straipsnio 1 dalies antros pastraipos nuostatas ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles (7), 168 straipsnio 1 dalies d punktą. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į tai, kad Europos standartizacija labai plačiai naudojama remiant Bendrijos politikos sritis ir jos teisės aktus ir į tai, kad yra skirtingų standartizacijos veiklos rūšių, reikėtų numatyti skirtingas finansavimo taisykles. Tai yra pirmiausia susiję su dotacijomis Europos standartizacijos institucijoms neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6) (toliau – finansinis reglamentas) 110 straipsnio 1 dalies antros pastraipos nuostatas ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles (7), 168 straipsnio 1 dalies d punktą.

| (9) | Be to, tai turėtų būti taikoma ir toms įstaigoms, kurioms, nors jos ir nepripažintos Europos standartizacijos institucijomis pagal Direktyvos 98/34/EB I priedą, pagrindiniame teisės akte buvo suteikti įgaliojimai ir joms buvo patikėta bendradarbiaujant su Europos standartizacijos institucijomis vykdyti paruošiamąjį darbą remti Europos standartizaciją. |
| --- | --- |

(9)

Be to, tai turėtų būti taikoma ir toms įstaigoms, kurioms, nors jos ir nepripažintos Europos standartizacijos institucijomis pagal Direktyvos 98/34/EB I priedą, pagrindiniame teisės akte buvo suteikti įgaliojimai ir joms buvo patikėta bendradarbiaujant su Europos standartizacijos institucijomis vykdyti paruošiamąjį darbą remti Europos standartizaciją.

| (10) | Valstybės narės skatinamos užtikrinti tinkamą nacionalinį finansavimą standartizacijos užduotims įgyvendinti. |
| --- | --- |

(10)

Valstybės narės skatinamos užtikrinti tinkamą nacionalinį finansavimą standartizacijos užduotims įgyvendinti.

| (11) | Europos standartizacijos institucijos nuolat padeda Bendrijos veiklai, todėl reikėtų, kad jų centriniai sekretoriatai būtų efektyvūs ir veiksmingi. Todėl Komisija turėtų turėti galimybę toms bendro Europos tikslo siekiančioms įstaigoms skirti dotacijas, jei dotacijos skiriamos veiklai, netaikydama finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalyje numatyto laipsniško dotacijų mažinimo principo. Efektyvi Europos standartizacijos institucijų veikla galima, jei nacionaliniai tų institucijų nariai vykdo savo finansinio įnašo į Europos standartizacijos sistemą prievoles. |
| --- | --- |

(11)

Europos standartizacijos institucijos nuolat padeda Bendrijos veiklai, todėl reikėtų, kad jų centriniai sekretoriatai būtų efektyvūs ir veiksmingi. Todėl Komisija turėtų turėti galimybę toms bendro Europos tikslo siekiančioms įstaigoms skirti dotacijas, jei dotacijos skiriamos veiklai, netaikydama finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalyje numatyto laipsniško dotacijų mažinimo principo. Efektyvi Europos standartizacijos institucijų veikla galima, jei nacionaliniai tų institucijų nariai vykdo savo finansinio įnašo į Europos standartizacijos sistemą prievoles.

| (12) | Standartizacijos veiklos finansavimas turėtų taip pat apimti paruošiamąją ar papildomą veiklą, reikalingą standartų ar kitų standartizacijos produktų sukūrimui. Tai pirmiausia reiškia tiriamuosius darbus, teisės aktų paruošiamųjų dokumentų rengimą, tarplaboratorinius tyrimus, standartų patvirtinimo ar įvertinimo darbus. Be to, standartizacijos Europoje ir tarptautiniu lygiu skatinimas turėtų apimti techninės pagalbos ir bendradarbiavimo su trečiosioms šalimis programų įgyvendinimą. Reikėtų numatyti galimybę skirti dotacijas kitoms organizacijoms, skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus arba, prireikus, sudarant sutartis, kad būtų pagerintas patekimas į rinkas ir sustiprintas Europos Sąjungos įmonių konkurencingumas. |
| --- | --- |

(12)

Standartizacijos veiklos finansavimas turėtų taip pat apimti paruošiamąją ar papildomą veiklą, reikalingą standartų ar kitų standartizacijos produktų sukūrimui. Tai pirmiausia reiškia tiriamuosius darbus, teisės aktų paruošiamųjų dokumentų rengimą, tarplaboratorinius tyrimus, standartų patvirtinimo ar įvertinimo darbus. Be to, standartizacijos Europoje ir tarptautiniu lygiu skatinimas turėtų apimti techninės pagalbos ir bendradarbiavimo su trečiosioms šalimis programų įgyvendinimą. Reikėtų numatyti galimybę skirti dotacijas kitoms organizacijoms, skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus arba, prireikus, sudarant sutartis, kad būtų pagerintas patekimas į rinkas ir sustiprintas Europos Sąjungos įmonių konkurencingumas.

| (13) | Komisija ir Europos standartizacijos institucijos reguliariai pasirašo partnerystės susitarimus, siekdamos nustatyti su standartizacijos veiklos finansavimu susijusias administracines ir finansines taisykles laikydamosi finansinio reglamento nuostatų. Europos Parlamentas ir Taryba turėtų būti informuojami apie tokių susitarimų turinį. |
| --- | --- |

(13)

Komisija ir Europos standartizacijos institucijos reguliariai pasirašo partnerystės susitarimus, siekdamos nustatyti su standartizacijos veiklos finansavimu susijusias administracines ir finansines taisykles laikydamosi finansinio reglamento nuostatų. Europos Parlamentas ir Taryba turėtų būti informuojami apie tokių susitarimų turinį.

| (14) | Atsižvelgiant į standartizacijos darbų specifiką ir į tai, kad daug įvairių suinteresuotų asmenų dalyvauja standartizacijos procese, reikėtų pripažinti, kad Europos standartų ar kitokių standartizacijos produktų kūrimo veiklos, kuriai skiriama Bendrijos dotacija, bendras finansavimas gali vykti darant neturtinius įnašus, pavyzdžiui, skiriant ekspertus. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į standartizacijos darbų specifiką ir į tai, kad daug įvairių suinteresuotų asmenų dalyvauja standartizacijos procese, reikėtų pripažinti, kad Europos standartų ar kitokių standartizacijos produktų kūrimo veiklos, kuriai skiriama Bendrijos dotacija, bendras finansavimas gali vykti darant neturtinius įnašus, pavyzdžiui, skiriant ekspertus.

| (15) | Kad šis sprendimas būtų veiksmingai įgyvendintas, turėtų būti sudaryta galimybė naudotis ekspertinėmis žiniomis, ypač audito ir finansų valdymo srityse, taip pat administracinės paramos priemonėmis, galinčiomis palengvinti jo įgyvendinimą, ir kuriomis galima reguliariai vertinti veiklos, kuriai skiriamas Bendrijos finansavimas, tinkamumą siekiant įsitikinti jos nauda ir poveikiu. |
| --- | --- |

(15)

Kad šis sprendimas būtų veiksmingai įgyvendintas, turėtų būti sudaryta galimybė naudotis ekspertinėmis žiniomis, ypač audito ir finansų valdymo srityse, taip pat administracinės paramos priemonėmis, galinčiomis palengvinti jo įgyvendinimą, ir kuriomis galima reguliariai vertinti veiklos, kuriai skiriamas Bendrijos finansavimas, tinkamumą siekiant įsitikinti jos nauda ir poveikiu.

| (16) | Taip pat reikėtų imtis tinkamų priemonių, kad būtų išvengta sukčiavimo ir pažeidimų ir kad neteisėtai išmokėtas lėšas būtų galima išieškoti pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (8), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (9) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (10), |
| --- | --- |

(16)

Taip pat reikėtų imtis tinkamų priemonių, kad būtų išvengta sukčiavimo ir pažeidimų ir kad neteisėtai išmokėtas lėšas būtų galima išieškoti pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (8), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (9) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (10),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo sprendimu nustatomos taisyklės dėl Bendrijos įnašo finansuojant Europos standartizaciją, siekiant remti konkrečių politikos sričių, priemonių, veiksmų ir Bendrijos teisės aktų įgyvendinimą.

2 straipsnis

Bendrijos finansavimą galinčios gauti įstaigos

Bendrijos finansavimas gali būti skiriamas pripažintoms Europos standartizacijos institucijoms, išvardytoms Direktyvos 98/34/EB I priede, šio sprendimo 3 straipsnyje nurodytai veiklai vykdyti.

Tačiau Bendrijos finansavimas taip pat gali būti skiriamas kitoms įstaigoms atlikti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus parengiamuosius ar papildomus standartizacijos darbus ar gyvendinti 3 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytas programas.

3 straipsnis

Bendrijos finansavimo reikalavimus atitinkanti veikla

1.   Bendrija gali finansuoti tokią Europos standartizacijos veiklą:

| a) | Europos standartų ar kitokių standartizacijos produktų, būtinų ir tinkamų Bendrijos politikai ir jos teisės aktams įgyvendinti, kūrimą ir tikrinimą; |
| --- | --- |

a)

Europos standartų ar kitokių standartizacijos produktų, būtinų ir tinkamų Bendrijos politikai ir jos teisės aktams įgyvendinti, kūrimą ir tikrinimą;

| b) | paruošiamųjų ar papildomų darbų, reikalingų kuriant Europos standartus, atlikimą, pavyzdžiui, tyrimus, programų įgyvendinimą, vertinimus, lyginamąsias analizes, tiriamuosius darbus, laboratorinius darbus, tarplaboratorinius tyrimus, bandymus ir atitikties įvertinimo darbus; |
| --- | --- |

b)

paruošiamųjų ar papildomų darbų, reikalingų kuriant Europos standartus, atlikimą, pavyzdžiui, tyrimus, programų įgyvendinimą, vertinimus, lyginamąsias analizes, tiriamuosius darbus, laboratorinius darbus, tarplaboratorinius tyrimus, bandymus ir atitikties įvertinimo darbus;

| c) | Europos standartizacijos institucijų centrinių sekretoriatų veiklą, pavyzdžiui, politikos formavimą, standartizacijos veiklos koordinavimą, techninio darbo apdorojimą ir informacijos suinteresuotoms šalims teikimą; |
| --- | --- |

c)

Europos standartizacijos institucijų centrinių sekretoriatų veiklą, pavyzdžiui, politikos formavimą, standartizacijos veiklos koordinavimą, techninio darbo apdorojimą ir informacijos suinteresuotoms šalims teikimą;

| d) | Europos standartų ar bet kokio kito standartizacijos produkto kokybės ir atitikties atitinkamoms Bendrijos politikos kryptims ir teisės aktams tikrinimą; |
| --- | --- |

d)

Europos standartų ar bet kokio kito standartizacijos produkto kokybės ir atitikties atitinkamoms Bendrijos politikos kryptims ir teisės aktams tikrinimą;

| e) | Europos standartų ar bet kokio kito Europos standartizacijos produkto, naudojamo remiant Bendrijos politikos sritis ir jos teisės aktus, vertimą, prireikus, į oficialias Bendrijos kalbas, kurios nėra Europos standartizacijos institucijų darbo kalbos; aiškinamųjų dokumentų parengimą, standartų aiškinimą ir supaprastinimą, taip pat vartotojo vadovų sudarymą ir geriausios praktikos sklaidą; |
| --- | --- |

e)

Europos standartų ar bet kokio kito Europos standartizacijos produkto, naudojamo remiant Bendrijos politikos sritis ir jos teisės aktus, vertimą, prireikus, į oficialias Bendrijos kalbas, kurios nėra Europos standartizacijos institucijų darbo kalbos; aiškinamųjų dokumentų parengimą, standartų aiškinimą ir supaprastinimą, taip pat vartotojo vadovų sudarymą ir geriausios praktikos sklaidą;

| f) | veiklą, kuria siekiamą įgyvendinti techninės pagalbos ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis bei Europos standartizacijos sistemos ir Europos standartų propagavimo ir skatinimo Bendrijoje ir tarptautiniu mastu programas. |
| --- | --- |

f)

veiklą, kuria siekiamą įgyvendinti techninės pagalbos ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis bei Europos standartizacijos sistemos ir Europos standartų propagavimo ir skatinimo Bendrijoje ir tarptautiniu mastu programas.

2.   1 dalies a punkte nurodytai veiklai gali būti skiriamas Bendrijos finansavimas, tik jeigu dėl prašymų, pateiktų Europos standartizacijos institucijoms, buvo konsultuotasi su Direktyvos 98/34/EB 5 straipsniu įsteigtu komitetu.

4 straipsnis

Finansavimas

Šiame sprendime numatytai veiklai skiriamus asignavimus nustato biudžeto valdymo institucija, laikydamasi finansinėje struktūroje nustatytų ribų.

5 straipsnis

Finansavimo tvarka

1.   Bendrijos finansavimas teikiamas:

| a) | skiriant dotacijas be kvietimo teikti pasiūlymus – Europos standartizacijos institucijoms vykdyti 3 straipsnyje numatytą veiklą ir įstaigoms, kurioms pagrindiniame teisės akte suteikti įgaliojimai, pagal finansinio reglamento 49 straipsnį, atlikti šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus darbus kartu su Europos standartizacijos institucijomis; |
| --- | --- |

a)

skiriant dotacijas be kvietimo teikti pasiūlymus – Europos standartizacijos institucijoms vykdyti 3 straipsnyje numatytą veiklą ir įstaigoms, kurioms pagrindiniame teisės akte suteikti įgaliojimai, pagal finansinio reglamento 49 straipsnį, atlikti šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus darbus kartu su Europos standartizacijos institucijomis;

| b) | skiriant dotacijas paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus arba naudojant viešųjų pirkimų procedūras – kitoms įstaigoms bendradarbiaujant su Europos standartizacijos institucijomis atlikti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus standartizacijos darbus arba įgyvendinti 3 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytas programas. |
| --- | --- |

b)

skiriant dotacijas paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus arba naudojant viešųjų pirkimų procedūras – kitoms įstaigoms bendradarbiaujant su Europos standartizacijos institucijomis atlikti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus standartizacijos darbus arba įgyvendinti 3 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytas programas.

2.   3 straipsnio 1 dalies c punkte numatyta Europos standartizacijos institucijų centrinių sekretoriatų veikla gali būti finansuojama skiriant dotacijas veiksmams arba dotacijas veiklai. Atnaujinant dotacijas veiklai, jos nėra automatiškai mažinamos.

3.   Komisija nustato 1 ir 2 dalyse nurodytą finansavimo tvarką, sumas ir prireikus – didžiausias finansavimo procentines dalis pagal veiklos rūšis. Komisijos sprendimai šiuo klausimu skelbiami viešai.

4.   Susitarimuose dėl dotacijų gali būti leidžiama suteikti gavėjams bendrosioms išlaidoms padengti fiksuoto dydžio sumą, sudarančią iki 30 % visų leistinų tiesioginių išlaidų veiksmams, išskyrus atvejus, kai netiesiogines gavėjo išlaidas padengia dotacijos veiklai, skiriamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.

5.   Galimas bendras finansavimas neturtiniais įnašais. Neturtinių įnašų vertinimas vykdomas pagal Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 nustatytas sąlygas.

6.   Bendri bendradarbiavimo tikslai ir administracinės bei finansinės dotacijų skyrimo Europos standartizacijos institucijoms sąlygos numatomos Komisijos ir Europos standartizacijos institucijų pasirašytuose partnerystės pagrindų susitarimuose remiantis finansiniu reglamentu ir Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002. Europos Parlamentas ir Taryba informuojami apie tokių susitarimų sudarymą.

6 straipsnis

Valdymas ir stebėsena

1.   Biudžeto valdymo institucijos nustatytais asignavimais standartizacijos veiklai finansuoti taip pat gali būti dengiamos administracinės išlaidos, susijusios su paruošimu, priežiūra, kontrole, auditu ir įvertinimu, kurie yra tiesiogiai reikalingi šiame sprendime nustatytų tikslų įgyvendinimui, ir pirmiausia tyrimų, susirinkimų, informavimo kampanijų ir leidybos išlaidos, su kompiuteriniais tinklais, skirtais keistis informacija, susijusios išlaidos, taip pat visos administracinės ir techninės pagalbos, kuria Komisija gali pasinaudoti standartizacijos veiklos vykdymui, išlaidos.

2.   Komisija, atsižvelgdama į Bendrijos politikos ir teisės aktų reikalavimus, vertina standartizacijos veiklos, kuriai skiriamas Bendrijos finansavimas, tinkamumą ir praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie tokį įvertinimą ne rečiau kaip kartą per penkerius metus.

7 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamą veiklą būtų apsaugoti Bendrijos finansiniai interesai, taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos nelegalios veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisėtai išmokėtas sumas, o kai nustatomi pažeidimai – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, pagal Reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (EB) Nr. 1073/1999.

2.   Pagal šį sprendimą Bendrijos finansuojamos veiklos atveju pažeidimo sąvoka, numatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatos pažeidimą arba sutartinės prievolės pažeidimą, atsiradusį dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiklos ar neveikimo, kuriuo padaryta ar galėjo būti padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui arba jos valdomiems biudžetams darant nepagrįstas išlaidas.

3.   Susitarimuose ir sutartyse, sudaromuose remiantis šiuo sprendimu, numatoma, kad Komisija arba bet koks jos įgaliotas atstovas atlieka priežiūrą ir finansinę kontrolę bei kad auditą atlieka Audito rūmai, kuris prireikus gali būti vykdomas vietoje.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre, 2006 m. spalio 24 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

Tarybos vardu

Pirmininkė

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  OL C 110, 2006 5 9, p. 14.

1

(2)  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2006 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

3

(4)  OL C 91, 2003 4 16, p. 7.

4

(5)  OL L 36, 1987 2 7, p. 31. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

5

(6)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

6

(7)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1248/2006 (OL L 227, 2006 8 19, p. 3).

7

(8)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

8

(9)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

9

(10)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

10

---