# Europos Sąjungos L 316/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 316 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. lapkričio 16d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 316

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. lapkričio 16d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1687/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1688/2006, nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 dėl tam tikrų importo licencijų, išduotų III kvotos dalies 4 daliai pagal tarifines kvotas paprastiesiems kviečiams, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius, importuoti | 3 |
| | | 2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1689/2006 dėl A3 eksporto licencijų išdavimo vaisių ir daržovių (pomidorai, apelsinai, citrinos, valgomosios vynuogės ir obuoliai) sektoriuje | 5 |
| | | 2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1690/2006, nustatantis importo muitus grūdų sektoriuje, galiojančius nuo 2006 m. lapkričio 16 d. | 7 |
| | * | 2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1691/2006, draudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti menkes TJTT IIIa (Kategatas) zonoje | 10 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1687/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1688/2006, nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 dėl tam tikrų importo licencijų, išduotų III kvotos dalies 4 daliai pagal tarifines kvotas paprastiesiems kviečiams, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius, importuoti

3

2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1689/2006 dėl A3 eksporto licencijų išdavimo vaisių ir daržovių (pomidorai, apelsinai, citrinos, valgomosios vynuogės ir obuoliai) sektoriuje

5

2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1690/2006, nustatantis importo muitus grūdų sektoriuje, galiojančius nuo 2006 m. lapkričio 16 d.

7

*

2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1691/2006, draudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti menkes TJTT IIIa (Kategatas) zonoje

10

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijos sprendimas 2006 m. lapkričio 13 d. dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos mažinimo dvigubo skaičiavimo pagal Bendrijos emisijų leidimų sistemą vengimo, skirtas projekto veiklai pagal Kioto protokolą vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 5362)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | 2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimas, nutraukiantis antidempingo procedūrą dėl Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos, Malaizijos ir Tailando kilmės spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų importo | 18 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

Komisijos sprendimas 2006 m. lapkričio 13 d. dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos mažinimo dvigubo skaičiavimo pagal Bendrijos emisijų leidimų sistemą vengimo, skirtas projekto veiklai pagal Kioto protokolą vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 5362)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 5362)

1

12

*

2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimas, nutraukiantis antidempingo procedūrą dėl Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos, Malaizijos ir Tailando kilmės spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų importo

18

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. balandžio 10 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 584/2006, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1480/2003, nustatantį galutinį kompensacinį muitą ir laikinojo muito, nustatyto Korėjos Respublikos kilmės tam tikrų elektroninių mikrograndynų, vadinamų DRAM (dinaminės laisvosios kreipties atmintinės), importui, galutinį surinkimą, klaidų ištaisymas (OL L 103, 2006 4 12) | 35 |

Klaidų ištaisymas

*

2006 m. balandžio 10 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 584/2006, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1480/2003, nustatantį galutinį kompensacinį muitą ir laikinojo muito, nustatyto Korėjos Respublikos kilmės tam tikrų elektroninių mikrograndynų, vadinamų DRAM (dinaminės laisvosios kreipties atmintinės), importui, galutinį surinkimą, klaidų ištaisymas (OL L 103, 2006 4 12)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 16.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1687/2006

2006 m. lapkričio 15 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. lapkričio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 71,2 |
| 204 | 37,3 |
| 999 | 54,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,5 |
| 204 | 65,9 |
| 628 | 196,3 |
| 999 | 125,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 118,2 |
| 204 | 132,8 |
| 999 | 125,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 86,5 |
| 999 | 86,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,4 |
| 092 | 17,6 |
| 400 | 86,5 |
| 528 | 40,7 |
| 999 | 52,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,6 |
| 388 | 62,4 |
| 528 | 37,8 |
| 999 | 50,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 114,7 |
| 388 | 229,6 |
| 508 | 265,8 |
| 999 | 203,4 |
| 0808 10 80 | 096 | 29,0 |
| 388 | 88,8 |
| 400 | 104,6 |
| 404 | 100,1 |
| 720 | 70,3 |
| 800 | 140,1 |
| 999 | 88,8 |
| 0808 20 50 | 052 | 113,3 |
| 400 | 216,1 |
| 720 | 39,3 |
| 999 | 122,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

71,2

204

37,3

999

54,3

0707 00 05

052

114,5

204

65,9

628

196,3

999

125,6

0709 90 70

052

118,2

204

132,8

999

125,5

0805 20 10

204

86,5

999

86,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,4

092

17,6

400

86,5

528

40,7

999

52,6

0805 50 10

052

52,6

388

62,4

528

37,8

999

50,9

0806 10 10

052

114,7

388

229,6

508

265,8

999

203,4

0808 10 80

096

29,0

388

88,8

400

104,6

404

100,1

720

70,3

800

140,1

999

88,8

0808 20 50

052

113,3

400

216,1

720

39,3

999

122,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 16.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1688/2006

2006 m. lapkričio 15 d.

nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 dėl tam tikrų importo licencijų, išduotų III kvotos dalies 4 daliai pagal tarifines kvotas paprastiesiems kviečiams, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius, importuoti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2002 m. gruodžio 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2375/2002, atidarančiame trečiųjų šalių kilmės paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius, Bendrijos tarifines kvotas ir numatančiame jų administravimą (2), nustatomos trys kvotos dalys skirtingoms šalims. III dalis skiriama trečiosioms šalims, išskyrus Jungtines Amerikos Valstijas ir Kanadą. Ji padalinama į keturias dalis, kurios skiriamos kas ketvirtį. Dalis Nr. 4 skiriama laikotarpiui nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gruodžio 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2375/2002, atidarančiame trečiųjų šalių kilmės paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius, Bendrijos tarifines kvotas ir numatančiame jų administravimą (2), nustatomos trys kvotos dalys skirtingoms šalims. III dalis skiriama trečiosioms šalims, išskyrus Jungtines Amerikos Valstijas ir Kanadą. Ji padalinama į keturias dalis, kurios skiriamos kas ketvirtį. Dalis Nr. 4 skiriama laikotarpiui nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d.

| (2) | Taikant Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 6 straipsnį, pagal tą reglamentą išduotos licencijos galioja keturiasdešimt penkias dienas nuo jų faktinės išdavimo dienos. |
| --- | --- |

(2)

Taikant Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 6 straipsnį, pagal tą reglamentą išduotos licencijos galioja keturiasdešimt penkias dienas nuo jų faktinės išdavimo dienos.

| (3) | Taikant Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 5 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos ir 9 straipsnio a punkto nuostatas, importo licencijoje turi būti nurodoma tik viena kilmės šalis, o licencija galioja tik tos šalies kilmės produktams. |
| --- | --- |

(3)

Taikant Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 5 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos ir 9 straipsnio a punkto nuostatas, importo licencijoje turi būti nurodoma tik viena kilmės šalis, o licencija galioja tik tos šalies kilmės produktams.

| (4) | Nuo 2006 m. spalio 1 d. paprastųjų kviečių, kurių kilmės šalis yra Ukraina, importo į Bendriją srautus sutrikdė šios šalies įvestos kontrolės ir eksporto apribojimų priemonės. Tai sutrukdys, bent jau iš dalies, veiklos vykdytojams laikytis savo įsipareigojimų, susijusių su importo licencijomis, kuriose Ukraina nurodyta kaip kilmės šalis. |
| --- | --- |

(4)

Nuo 2006 m. spalio 1 d. paprastųjų kviečių, kurių kilmės šalis yra Ukraina, importo į Bendriją srautus sutrikdė šios šalies įvestos kontrolės ir eksporto apribojimų priemonės. Tai sutrukdys, bent jau iš dalies, veiklos vykdytojams laikytis savo įsipareigojimų, susijusių su importo licencijomis, kuriose Ukraina nurodyta kaip kilmės šalis.

| (5) | Kad šie veiklos vykdytojai nenukentėtų ir kad būtų užtikrintas tinkamas šios kvotos importas, reikėtų, kad išduotos licencijos būtų naudojamos šiek tiek lanksčiau. Todėl, nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 nuostatų, reikėtų pratęsti licencijų galiojimą iki 2006 m. pabaigos ir leisti naudoti minėtąsias licencijas importuojant paprastuosius kviečius, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, ne tik Ukraina, išskyrus Jungtines Amerikos Valstijas ir Kanadą. |
| --- | --- |

(5)

Kad šie veiklos vykdytojai nenukentėtų ir kad būtų užtikrintas tinkamas šios kvotos importas, reikėtų, kad išduotos licencijos būtų naudojamos šiek tiek lanksčiau. Todėl, nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 nuostatų, reikėtų pratęsti licencijų galiojimą iki 2006 m. pabaigos ir leisti naudoti minėtąsias licencijas importuojant paprastuosius kviečius, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, ne tik Ukraina, išskyrus Jungtines Amerikos Valstijas ir Kanadą.

| (6) | Paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius (KN kodas 1001 90 99), pagal minėto reglamento 3 straipsnyje nustatytą III kvotos dalį (eilės numeris 09.4125) nuo 2006 m. spalio 1 d. importui išduotų importo licencijų galiojimas baigsis 2006 m. lapkričio 16 d. Todėl šiame reglamente numatyti pakeitimai turėtų būti taikomi kaip įmanoma greičiau. Todėl reikėtų numatyti, kad šis reglamentas įsigaliotų jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. |
| --- | --- |

(6)

Paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius (KN kodas 1001 90 99), pagal minėto reglamento 3 straipsnyje nustatytą III kvotos dalį (eilės numeris 09.4125) nuo 2006 m. spalio 1 d. importui išduotų importo licencijų galiojimas baigsis 2006 m. lapkričio 16 d. Todėl šiame reglamente numatyti pakeitimai turėtų būti taikomi kaip įmanoma greičiau. Todėl reikėtų numatyti, kad šis reglamentas įsigaliotų jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Javų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Javų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 6 straipsnio nuostatų, paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius (KN kodas 1001 90 99), pagal minėto reglamento 3 straipsnyje nustatytą III kvotos dalį (eilės numeris 09.4125) nuo 2006 m. spalio 1 d. iki 2006 m. lapkričio 16 d. importui išduotų importo licencijų, kurių 8 langelyje „Ukraina“ nurodyta kaip kilmės šalis, turėtojų prašymu galiojimas gali būti pratęsiamas iki 2006 m. gruodžio 31 d. Tuo tikslu atitinkamą licenciją išdavusi institucija ją panaikina ir išduoda naują iki 2006 m. gruodžio 31 d. galiojančią licenciją arba pratęsia pirminės licencijos galiojimą iki 2006 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2375/2002 9 straipsnio a punkto nuostatų, šio reglamento 1 straipsnyje nurodytas importo licencijas galima naudoti importuojant paprastuosius kviečius, kurių kilmės šalis yra bet kuri trečioji šalis, išskyrus Jungtines Amerikos Valstijas ir Kanadą.

3 straipsnis

1.   Muitinės deklaracijų, susijusių su importu pagal 1 straipsnyje nurodytas importo licencijas, 44 laukelyje įrašoma:

„Importas taikant Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1688/2006“.

2.   Iki 2007 m. vasario 15 d. valstybės narės elektroniniu būdu Komisijai pateikia tokią informaciją:

| a) | pagal 1 straipsnyje nurodytas importo licencijas importuotų produktų kiekį (tonomis); |
| --- | --- |

a)

pagal 1 straipsnyje nurodytas importo licencijas importuotų produktų kiekį (tonomis);

| b) | licencijos, kuria remiantis buvo atliktas importas, numerį ir išdavimo datą. |
| --- | --- |

b)

licencijos, kuria remiantis buvo atliktas importas, numerį ir išdavimo datą.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 358, 2002 12 31, p. 88. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 971/2006 (OL L 176, 2006 6 30, p. 51).

2

---

| 16.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1689/2006

2006 m. lapkričio 15 d.

dėl A3 eksporto licencijų išdavimo vaisių ir daržovių (pomidorai, apelsinai, citrinos, valgomosios vynuogės ir obuoliai) sektoriuje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2200/96 dėl bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo (1), ypač į jo 35 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1579/2006 (2) kviečia dalyvauti konkurse, nustatant orientacinių grąžinamųjų išmokų dydžius ir galimų išduoti A3 eksporto licencijų kiekius. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1579/2006 (2) kviečia dalyvauti konkurse, nustatant orientacinių grąžinamųjų išmokų dydžius ir galimų išduoti A3 eksporto licencijų kiekius.

| (2) | Atsižvelgiant į pateiktus pasiūlymus, nustatomi maksimalūs grąžinamųjų išmokų dydžiai ir kiekių, nurodytų pasiūlymuose, kuriuose nurodyti maksimalūs grąžinamųjų išmokų dydžiai, patenkinimo procentas. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į pateiktus pasiūlymus, nustatomi maksimalūs grąžinamųjų išmokų dydžiai ir kiekių, nurodytų pasiūlymuose, kuriuose nurodyti maksimalūs grąžinamųjų išmokų dydžiai, patenkinimo procentas.

| (3) | Maksimalus grąžinamųjų išmokų dydis pomidorams, apelsinams, citrinoms, valgomosioms vynuogėms ir obuoliams reikalingas orientacinio kiekio licencijoms išduoti, neviršijant konkurse pasiūlytų kiekių, negali būti didesnis už orientacinį grąžinamųjų išmokų dydį daugiau nei pusantro karto, |
| --- | --- |

(3)

Maksimalus grąžinamųjų išmokų dydis pomidorams, apelsinams, citrinoms, valgomosioms vynuogėms ir obuoliams reikalingas orientacinio kiekio licencijoms išduoti, neviršijant konkurse pasiūlytų kiekių, negali būti didesnis už orientacinį grąžinamųjų išmokų dydį daugiau nei pusantro karto,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Maksimalus grąžinamųjų išmokų dydis pomidorams, apelsinams, citrinoms, valgomosioms vynuogėms ir obuoliams bei Reglamentu (EB) Nr. 1579/2006 paskelbtame konkurse pasiūlytų kiekių patenkinimo procentas yra nustatomas priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. lapkričio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 297, 1996 11 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 47/2003 (OL L 7, 2003 1 11, p. 64).

1

(2)  OL L 291, 2006 10 21, p. 5.

2

---

PRIEDAS

A3 eksporto licencijų išdavimas vaisių ir daržovių (pomidorų, apelsinų, citrinų, valgonųjų vynuogių ir obuolių) sektoriuje

| Produktas | Maksimalus grąžinamųjų išmokų dydis
  (EUR/t) | Pasiūlymuose nurodytų kiekių patenkinimo procentas didžiausių grąžinamųjų išmokų atžvilgiu |
| --- | --- | --- |
| Pomidorai | — | 100 % |
| Apelsinai | 40 | 100 % |
| Citrinos | 60 | 100 % |
| Valgomosios vynuogės | — | 100 % |
| Obuoliai | 35 | 100 % |

Produktas

Maksimalus grąžinamųjų išmokų dydis

(EUR/t)

Pasiūlymuose nurodytų kiekių patenkinimo procentas didžiausių grąžinamųjų išmokų atžvilgiu

Pomidorai

—

100 %

Apelsinai

40

100 %

Citrinos

60

100 %

Valgomosios vynuogės

—

100 %

Obuoliai

35

100 %

---

| 16.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1690/2006

2006 m. lapkričio 15 d.

nustatantis importo muitus grūdų sektoriuje, galiojančius nuo 2006 m. lapkričio 16 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ir ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnyje numatyta, kad importuojant to reglamento 1 straipsnyje išvardytus produktus imamas Bendrajame muitų tarife nustatytas mokestis. Tačiau to straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų muito mokestis yra lygus tiems produktams importavimo metu taikomai intervencinei kainai, padidintai 55 procentais ir sumažintai CIF importo kainos, taikomos atitinkamai siuntai, dydžiu. Tačiau šis muito mokestis negali būti didesnis už Bendrojo muitų tarifo mokestį. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnyje numatyta, kad importuojant to reglamento 1 straipsnyje išvardytus produktus imamas Bendrajame muitų tarife nustatytas mokestis. Tačiau to straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų muito mokestis yra lygus tiems produktams importavimo metu taikomai intervencinei kainai, padidintai 55 procentais ir sumažintai CIF importo kainos, taikomos atitinkamai siuntai, dydžiu. Tačiau šis muito mokestis negali būti didesnis už Bendrojo muitų tarifo mokestį.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 3 dalies nuostatas CIF importo kainos apskaičiuojamos pagal atitinkamo produkto reprezentatyvias kainas pasaulinėje rinkoje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 3 dalies nuostatas CIF importo kainos apskaičiuojamos pagal atitinkamo produkto reprezentatyvias kainas pasaulinėje rinkoje.

| (3) | Reglamente (EB) Nr. 1249/96 išdėstytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1784/2003 taikymo taisyklės grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje. |
| --- | --- |

(3)

Reglamente (EB) Nr. 1249/96 išdėstytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1784/2003 taikymo taisyklės grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje.

| (4) | Importo teisės taikomos tol, kol bus nustatytos naujos. |
| --- | --- |

(4)

Importo teisės taikomos tol, kol bus nustatytos naujos.

| (5) | Kad būtų užtikrintas sklandus importo muitų sistemos veikimas, apskaičiuojant muitus reikėtų remtis reprezentatyviais rinkos kursais, nustatytais per ataskaitinį laikotarpį. |
| --- | --- |

(5)

Kad būtų užtikrintas sklandus importo muitų sistemos veikimas, apskaičiuojant muitus reikėtų remtis reprezentatyviais rinkos kursais, nustatytais per ataskaitinį laikotarpį.

| (6) | Taikant Reglamentą (EB) Nr. 1249/96 reikėtų nustatyti tokius importo muitus, kokie nurodyti šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(6)

Taikant Reglamentą (EB) Nr. 1249/96 reikėtų nustatyti tokius importo muitus, kokie nurodyti šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Importo muito mokesčiai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 2 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. lapkričio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais reglamentu (EB) Nr. 1110/2003 (OL L 158, 2003 6 27, p. 12).

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 2 dalyje, importo muito mokesčiai dalyje, importo muito mokesčiai, taikomi nuo 2006 m. lapkričio 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muito mokestis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| Vidutinės kokybės | 0,00 |
| Žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji kviečiai, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rugiai | 0,00 |
| 1005 10 90 | Kukurūzai, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 8,24 |
| 1005 90 00 | Kukurūzai, išskyrus sėklą (2) | 8,24 |
| 1007 00 90 | Grūdinis sorgas, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 0,00 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muito mokestis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

0,00

Vidutinės kokybės

0,00

Žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji kviečiai, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

Rugiai

0,00

1005 10 90

Kukurūzai, skirti sėjai, išskyrus hibridus

8,24

1005 90 00

Kukurūzai, išskyrus sėklą (2)

8,24

1007 00 90

Grūdinis sorgas, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

0,00

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muito mokestis gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, arba |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, arba

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muito mokestis gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

Muito mokesčio apskaičiavimo komponentai

(2.11.2006–14.11.2006)

| 1) | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  Prekių birža | Mineapolio birža | Čikagos birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktai (baltymų procentas, esant 12 % drėgnumui) | Kietieji raudonieji pavasariniai Nr. 2 | Kukurūzai Yellow corn Nr. 3 | Kietieji gintariniai durum Nr. 2 | Vidutinės kokybės (1) | Žemos kokybės (2) | JAV miežiai Nr. 2 |
| Kotiruojama (EUR/t) | 158,69 (3) | 107,18 | 174,15 | 164,15 | 144,15 | 155,60 |
| Meksikos įlankos priedas (EUR/t) | — | 19,42 | — | | | — |
| Didžiųjų ežerų priedas (EUR/t) | 12,24 | — | — | | | — |

1)

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Prekių birža

Mineapolio birža

Čikagos birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Produktai (baltymų procentas, esant 12 % drėgnumui)

Kietieji raudonieji pavasariniai Nr. 2

Kukurūzai Yellow corn Nr. 3

Kietieji gintariniai durum Nr. 2

Vidutinės kokybės (1)

Žemos kokybės (2)

JAV miežiai Nr. 2

Kotiruojama (EUR/t)

158,69 (3)

107,18

174,15

164,15

144,15

155,60

Meksikos įlankos priedas (EUR/t)

—

19,42

—

—

Didžiųjų ežerų priedas (EUR/t)

12,24

—

—

—

| 2) | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:
  gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas 22,90 EUR/t; Didieji ežerai–Roterdamas 30,68 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas 22,90 EUR/t; Didieji ežerai–Roterdamas 30,68 EUR/t.

| 3) | Subsidijos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje: | 0,00 EUR/t (Kietieji raudonieji žieminiai)
  0,00 EUR/t (Paprastieji raudonieji žieminiai Nr. 2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsidijos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje:

0,00 EUR/t (Kietieji raudonieji žieminiai)

0,00 EUR/t (Paprastieji raudonieji žieminiai Nr. 2).

---

(1)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

| 16.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1691/2006

2006 m. lapkričio 15 d.

draudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti menkes TJTT IIIa (Kategatas) zonoje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 51/2005, nustatančiame 2006 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2006 m. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 51/2005, nustatančiame 2006 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2006 m.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2006 m. suteiktą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2006 m. suteiktą kvotą.

| (3) | Todėl yra būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl yra būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota 2006 m. laikoma išnaudota nuo tame priede nurodytos datos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nurodytos datos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, yra uždraudžiama gaudyti tame priede nurodytus išteklius. Po tos datos yra draudžiama nurodytuose laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti šių išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Jörgen HOLMQUIST

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).

2

(3)  OL L 16, 2006 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1642/2006 (OL L 308, 2006 11 8, p. 5).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 47 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | COD/03AS. |
| Rūšys | Menkė (Gadus morhua) |
| Zona | IIIa (Kategatas) |
| Data | 2006 m. spalio 14 d. |

Nr.

47

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

COD/03AS.

Rūšys

Menkė (Gadus morhua)

Zona

IIIa (Kategatas)

Data

2006 m. spalio 14 d.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 16.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/12

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. lapkričio 13 d.

dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos mažinimo dvigubo skaičiavimo pagal Bendrijos emisijų leidimų sistemą vengimo, skirtas projekto veiklai pagal Kioto protokolą vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 5362)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/780/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1), ypač į jos 11b straipsnio 7 dalį,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti Bendrijos emisijų leidimų sistemos vientisumą aplinkos atžvilgiu, Direktyvoje 2003/87/EB iš valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad kai jose yra vykdoma projekto veikla, kaip nustatyta lanksčiais Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) Kioto protokolo mechanizmais, teršalų emisijos mažinimo vienetai (TEMV) arba patvirtinti teršalų emisijos mažinimo vienetai (PTEMV) nebūtų išduodami už šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos iš įrenginių, įtrauktų į Bendrijos emisijų leidimų sistemą, sumažinimą arba apribojimą, nes dėl to emisijų sumažinimas arba apribojimas būtų skaičiuojamas dukart. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti Bendrijos emisijų leidimų sistemos vientisumą aplinkos atžvilgiu, Direktyvoje 2003/87/EB iš valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad kai jose yra vykdoma projekto veikla, kaip nustatyta lanksčiais Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) Kioto protokolo mechanizmais, teršalų emisijos mažinimo vienetai (TEMV) arba patvirtinti teršalų emisijos mažinimo vienetai (PTEMV) nebūtų išduodami už šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos iš įrenginių, įtrauktų į Bendrijos emisijų leidimų sistemą, sumažinimą arba apribojimą, nes dėl to emisijų sumažinimas arba apribojimas būtų skaičiuojamas dukart.

| (2) | Emisijos visų pirma galėtų būti taip mažinamos arba apribojamos, jei projekto veikla, skirta vienos rūšies kurui pakeisti kitu, vykdoma įrenginyje, kuriam taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, jei savivaldybės šilumos gamybos sektoriuje dėl projekto veiklos sumažėja gamyba kitame įrenginyje, kuriam taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, arba jei projekto veikla, skirta vėjo arba vandens jėgainei, elektra tiekiama elektros tinklui, taip pakeičiant elektros energijos gamybą naudojant iškastinį kurą. |
| --- | --- |

(2)

Emisijos visų pirma galėtų būti taip mažinamos arba apribojamos, jei projekto veikla, skirta vienos rūšies kurui pakeisti kitu, vykdoma įrenginyje, kuriam taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, jei savivaldybės šilumos gamybos sektoriuje dėl projekto veiklos sumažėja gamyba kitame įrenginyje, kuriam taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, arba jei projekto veikla, skirta vėjo arba vandens jėgainei, elektra tiekiama elektros tinklui, taip pakeičiant elektros energijos gamybą naudojant iškastinį kurą.

| (3) | Pripažįstant, kad valstybės narės gali būti įsipareigojusios išduoti TEMV arba PTEMV prieš priimant Direktyvos 2003/87/EB 11b straipsnio 2 dalį, o dėl to emisijų sumažinimas būtų skaičiuojamas dukart, pagal 11b straipsnio 3 ir 4 dalis TEMV ir PTEMV galima išduoti iki 2012 m. gruodžio 31 d., net jei dėl emisijų sumažinimo arba apribojimo vykdant projekto veiklą netiesiogiai arba tiesiogiai būtų sumažinta arba apribota emisija iš įrenginių, kuriems taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, su sąlyga, kad panaikinamas toks pat leidimų skaičius. |
| --- | --- |

(3)

Pripažįstant, kad valstybės narės gali būti įsipareigojusios išduoti TEMV arba PTEMV prieš priimant Direktyvos 2003/87/EB 11b straipsnio 2 dalį, o dėl to emisijų sumažinimas būtų skaičiuojamas dukart, pagal 11b straipsnio 3 ir 4 dalis TEMV ir PTEMV galima išduoti iki 2012 m. gruodžio 31 d., net jei dėl emisijų sumažinimo arba apribojimo vykdant projekto veiklą netiesiogiai arba tiesiogiai būtų sumažinta arba apribota emisija iš įrenginių, kuriems taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, su sąlyga, kad panaikinamas toks pat leidimų skaičius.

| (4) | Direktyvos 2003/87/EB 11b straipsnio 3 ir 4 dalyse išskiriami atvejai, kai įmanoma nustatyti emisijų sumažinimo arba apribojimo mastą kiekviename įrenginyje, kuriam taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema ir kuris yra projekto veiklos objektas (tiesioginis emisijų sumažinimas arba apribojimas), ir atvejai, kai galima nustatyti tik įrenginių, priklausančių Bendrijos emisijų leidimų sistemos taikymo sričiai, grupės emisijų mažinimo arba apribojimo mastą (netiesioginis sumažinimas arba apribojimas). |
| --- | --- |

(4)

Direktyvos 2003/87/EB 11b straipsnio 3 ir 4 dalyse išskiriami atvejai, kai įmanoma nustatyti emisijų sumažinimo arba apribojimo mastą kiekviename įrenginyje, kuriam taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema ir kuris yra projekto veiklos objektas (tiesioginis emisijų sumažinimas arba apribojimas), ir atvejai, kai galima nustatyti tik įrenginių, priklausančių Bendrijos emisijų leidimų sistemos taikymo sričiai, grupės emisijų mažinimo arba apribojimo mastą (netiesioginis sumažinimas arba apribojimas).

| (5) | Tiesioginio emisijų sumažinimo arba apribojimo atveju už leidimų, atitinkančių už tokį emisijų sumažinimą arba apribojimą išduotų TEMV ir PTEMV skaičių, panaikinimą yra atsakingas įrenginio, kuriame sumažinamos arba apribojamos emisijos, operatorius. Netiesioginio emisijų sumažinimo arba apribojimo atveju už šių leidimų panaikinimą TEMV ir PTEMV išdavusiame valstybės narės nacionaliniame registre yra atsakingos nacionalinės valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(5)

Tiesioginio emisijų sumažinimo arba apribojimo atveju už leidimų, atitinkančių už tokį emisijų sumažinimą arba apribojimą išduotų TEMV ir PTEMV skaičių, panaikinimą yra atsakingas įrenginio, kuriame sumažinamos arba apribojamos emisijos, operatorius. Netiesioginio emisijų sumažinimo arba apribojimo atveju už šių leidimų panaikinimą TEMV ir PTEMV išdavusiame valstybės narės nacionaliniame registre yra atsakingos nacionalinės valdžios institucijos.

| (6) | Tinkamiausias būdas apskaityti emisijų sumažinimą arba apribojimą dėl tam tikros projekto veiklos įrenginyje, kuriam taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, – apskaičiuoti tokio emisijų sumažinimo arba apribojimo dalį bendrame planuojamame emisijų sumažinimo arba apribojimo dėl šios projekto veiklos kiekyje, nustatytame patvirtintu jos baziniu lygiu. Jei netiesioginio emisijų sumažinimo arba apribojimo atveju emisijų sumažėjimo atskiruose įrenginiuose, kuriems taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, negalima tiksliai nustatyti, turėtų būti apytiksliai įvertintas emisijų sumažėjimo arba apribojimo kiekis bendrame emisijų sumažinimo arba apribojimo projekto veikla, kuri lemtų dvigubą skaičiavimą, kiekyje. |
| --- | --- |

(6)

Tinkamiausias būdas apskaityti emisijų sumažinimą arba apribojimą dėl tam tikros projekto veiklos įrenginyje, kuriam taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, – apskaičiuoti tokio emisijų sumažinimo arba apribojimo dalį bendrame planuojamame emisijų sumažinimo arba apribojimo dėl šios projekto veiklos kiekyje, nustatytame patvirtintu jos baziniu lygiu. Jei netiesioginio emisijų sumažinimo arba apribojimo atveju emisijų sumažėjimo atskiruose įrenginiuose, kuriems taikoma Bendrijos emisijų leidimų sistema, negalima tiksliai nustatyti, turėtų būti apytiksliai įvertintas emisijų sumažėjimo arba apribojimo kiekis bendrame emisijų sumažinimo arba apribojimo projekto veikla, kuri lemtų dvigubą skaičiavimą, kiekyje.

| (7) | Pagal Bendrijos emisijų leidimų sistemą valstybės narės bendrą leidimų, kuriuos nacionaliniuose leidimų paskirstymo planuose numatoma skirti 2008–2012 m., skaičių turi pranešti Komisijai likus 18 mėnesių iki laikotarpio pradžios. Tačiau tikslus kiekis, kuriuo emisijos sumažinamos arba apribojamos tam tikra projekto veikla, yra nustatomas po to kasmet. |
| --- | --- |

(7)

Pagal Bendrijos emisijų leidimų sistemą valstybės narės bendrą leidimų, kuriuos nacionaliniuose leidimų paskirstymo planuose numatoma skirti 2008–2012 m., skaičių turi pranešti Komisijai likus 18 mėnesių iki laikotarpio pradžios. Tačiau tikslus kiekis, kuriuo emisijos sumažinamos arba apribojamos tam tikra projekto veikla, yra nustatomas po to kasmet.

| (8) | Kiekvienos valstybės narės, kurioje pagal projektais pagrįstus Kioto protokolo mechanizmus vykdoma veikla, galinti lemti dvigubą skaičiavimą, 2008–2012 m. nacionaliniame leidimų paskirstymo plane turėtų būti nustatytas emisijų leidimų atidėjimas, nurodant kiekvieną patvirtintą projekto veiklą ir ja sumažinti arba apriboti numatomą įrenginių, kurie įtraukti į Bendrijos emisijų leidimų sistemą ir kuriems valstybė narė turėtų išduoti TEMV arba PTEMV, emisijų kiekį („leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis“). Be to, leidimų atidėjimo lentelėje turėtų būti visa aiškinamoji informacija, kurios reikia kiekvienos projekto veiklos, vykdomos valstybėje narėje, numatomam „leidimų sektoriaus projektu sumažinamam emisijų kiekiui“ nustatyti. |
| --- | --- |

(8)

Kiekvienos valstybės narės, kurioje pagal projektais pagrįstus Kioto protokolo mechanizmus vykdoma veikla, galinti lemti dvigubą skaičiavimą, 2008–2012 m. nacionaliniame leidimų paskirstymo plane turėtų būti nustatytas emisijų leidimų atidėjimas, nurodant kiekvieną patvirtintą projekto veiklą ir ja sumažinti arba apriboti numatomą įrenginių, kurie įtraukti į Bendrijos emisijų leidimų sistemą ir kuriems valstybė narė turėtų išduoti TEMV arba PTEMV, emisijų kiekį („leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis“). Be to, leidimų atidėjimo lentelėje turėtų būti visa aiškinamoji informacija, kurios reikia kiekvienos projekto veiklos, vykdomos valstybėje narėje, numatomam „leidimų sektoriaus projektu sumažinamam emisijų kiekiui“ nustatyti.

| (9) | Kiekvienos valstybės narės, kurioje ketinama pagal projektais pagrįstus Kioto protokolo mechanizmus vykdyti veiklą, galinčią lemti dvigubą skaičiavimą, 2008–2012 m. nacionaliniame leidimų paskirstymo plane turėtų būti nustatytas dar vienas emisijų leidimų atidėjimas, nurodant planuojamą projekto veiklą ir ja sumažinti arba apriboti numatomą įrenginių, kurie įtraukti į Bendrijos emisijų leidimų sistemą ir kuriems valstybė narė turėtų išduoti TEMV arba PTEMV, emisijų kiekį („leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis“). Be to, emisijų leidimų atidėjimo lentelėje turėtų būti visa aiškinamoji informacija, kurios reikia projekto veiklos, planuojamos vykdyti valstybėje narėje, numatomam „leidimų sektoriaus projektu sumažinamam emisijų kiekiui“ nustatyti. |
| --- | --- |

(9)

Kiekvienos valstybės narės, kurioje ketinama pagal projektais pagrįstus Kioto protokolo mechanizmus vykdyti veiklą, galinčią lemti dvigubą skaičiavimą, 2008–2012 m. nacionaliniame leidimų paskirstymo plane turėtų būti nustatytas dar vienas emisijų leidimų atidėjimas, nurodant planuojamą projekto veiklą ir ja sumažinti arba apriboti numatomą įrenginių, kurie įtraukti į Bendrijos emisijų leidimų sistemą ir kuriems valstybė narė turėtų išduoti TEMV arba PTEMV, emisijų kiekį („leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis“). Be to, emisijų leidimų atidėjimo lentelėje turėtų būti visa aiškinamoji informacija, kurios reikia projekto veiklos, planuojamos vykdyti valstybėje narėje, numatomam „leidimų sektoriaus projektu sumažinamam emisijų kiekiui“ nustatyti.

| (10) | TEMV arba PTEMV, atitinkantys „leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį“, gali būti išduodami iki 2012 m. gruodžio 31 d. Apie kiekvieną tokį vienetų išdavimą turėtų būti pranešama Komisijai. |
| --- | --- |

(10)

TEMV arba PTEMV, atitinkantys „leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį“, gali būti išduodami iki 2012 m. gruodžio 31 d. Apie kiekvieną tokį vienetų išdavimą turėtų būti pranešama Komisijai.

| (11) | Nacionaliniuose leidimų paskirstymo planuose valstybės narės, kuriose pagal projektais pagrįstus Kioto protokolo mechanizmus yra vykdoma veikla arba kuriose ketinama vykdyti veiklą, galinčią lemti dvigubą skaičiavimą, turėtų nurodyti emisijas, numatomas vykdant veiklą, priklausančią Direktyvos 2003/87/EB taikymo sričiai, atsižvelgiant į numatomą leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį ir neatsižvelgiant į jį. |
| --- | --- |

(11)

Nacionaliniuose leidimų paskirstymo planuose valstybės narės, kuriose pagal projektais pagrįstus Kioto protokolo mechanizmus yra vykdoma veikla arba kuriose ketinama vykdyti veiklą, galinčią lemti dvigubą skaičiavimą, turėtų nurodyti emisijas, numatomas vykdant veiklą, priklausančią Direktyvos 2003/87/EB taikymo sričiai, atsižvelgiant į numatomą leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį ir neatsižvelgiant į jį.

| (12) | Nustatydamos nacionalinio leidimų paskirstymo plano metodiką, skirtą atskirų įrenginių emisijos paskirstymui nustatyti, valstybės narės turėtų atsižvelgti į numatomą emisijų sumažinimą arba apribojimą dėl projekto veiklos, kuri turi įtakos įrenginiui arba veiklai ir kuri lemtų dvigubą skaičiavimą. |
| --- | --- |

(12)

Nustatydamos nacionalinio leidimų paskirstymo plano metodiką, skirtą atskirų įrenginių emisijos paskirstymui nustatyti, valstybės narės turėtų atsižvelgti į numatomą emisijų sumažinimą arba apribojimą dėl projekto veiklos, kuri turi įtakos įrenginiui arba veiklai ir kuri lemtų dvigubą skaičiavimą.

| (13) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šiuo sprendimu nustatomos Direktyvos 2003/87/EB 11b straipsnio 3 ir 4 dalių įgyvendinimo nuostatos.

2 straipsnis

Šiame sprendime, be Komisijos Reglamento (EB) Nr. 2216/2004 (2) straipsnyje nustatytų apibrėžčių, taikomos šios apibrėžtys:

| 1) | „tiesioginis emisijų sumažinimas arba apribojimas“ – tai emisijų dėl projekto veiklos, dėl kurios emisijos sumažėja arba yra apribojamos įrenginiuose, atskirai nurodytuose projekto veiklos baziniuose lygiuose, nustatytuose pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (JTBKKK) sprendimo 16/CP.7 B priedo 1 straipsnį arba pagal JTBKKK sprendimo 17/CP.7 priedo 44 straipsnį, sumažinimas arba apribojimas; |
| --- | --- |

1)

„tiesioginis emisijų sumažinimas arba apribojimas“ – tai emisijų dėl projekto veiklos, dėl kurios emisijos sumažėja arba yra apribojamos įrenginiuose, atskirai nurodytuose projekto veiklos baziniuose lygiuose, nustatytuose pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (JTBKKK) sprendimo 16/CP.7 B priedo 1 straipsnį arba pagal JTBKKK sprendimo 17/CP.7 priedo 44 straipsnį, sumažinimas arba apribojimas;

| 2) | „netiesioginis emisijų sumažinimas arba apribojimas“ – tai emisijų sumažinimas arba apribojimas įrenginiuose, priklausančiuose Direktyvos 2003/87/EB taikymo sričiai, kuris nėra tiesioginis emisijų sumažinimas arba apribojimas; |
| --- | --- |

2)

„netiesioginis emisijų sumažinimas arba apribojimas“ – tai emisijų sumažinimas arba apribojimas įrenginiuose, priklausančiuose Direktyvos 2003/87/EB taikymo sričiai, kuris nėra tiesioginis emisijų sumažinimas arba apribojimas;

| 3) | „leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis“ – tai emisijų iš įrenginių, priklausančių Direktyvos 2003/87/EB taikymo sričiai, sumažinimas arba apribojimas dėl projekto veiklos, už kurį valstybė narė, kurioje vykdoma projekto veikla, išduoda emisijos mažinimo vienetus (TEMV) arba patvirtintus emisijos mažinimo vienetus (PTEMV); |
| --- | --- |

3)

„leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis“ – tai emisijų iš įrenginių, priklausančių Direktyvos 2003/87/EB taikymo sričiai, sumažinimas arba apribojimas dėl projekto veiklos, už kurį valstybė narė, kurioje vykdoma projekto veikla, išduoda emisijos mažinimo vienetus (TEMV) arba patvirtintus emisijos mažinimo vienetus (PTEMV);

| 4) | „patvirtinimo raštas“ – projekto veiklos, už kurią išduodami TEMV, atveju tai yra privalomas rašytinis valstybės narės, kurioje vykdoma projekto veikla, įsipareigojimas išduoti TEMV pagal valstybės narės nacionalines projekto veiklos tvirtinimo gaires ir tvarką, kaip nurodyta JTBKKK sprendimo 16/CP.7 priedo 20 straipsnio a dalyje; projekto veiklos, už kurią išduodami PTEMV, atveju tai yra valstybės narės, kurioje vykdoma projekto veikla, paskirtos nacionalinės valdžios institucijos savanoriško dalyvavimo rašytinis patvirtinimas, kaip nurodyta JTBKKK sprendimo 17/CP.7 priedo 40 straipsnio a dalyje; |
| --- | --- |

4)

„patvirtinimo raštas“ – projekto veiklos, už kurią išduodami TEMV, atveju tai yra privalomas rašytinis valstybės narės, kurioje vykdoma projekto veikla, įsipareigojimas išduoti TEMV pagal valstybės narės nacionalines projekto veiklos tvirtinimo gaires ir tvarką, kaip nurodyta JTBKKK sprendimo 16/CP.7 priedo 20 straipsnio a dalyje; projekto veiklos, už kurią išduodami PTEMV, atveju tai yra valstybės narės, kurioje vykdoma projekto veikla, paskirtos nacionalinės valdžios institucijos savanoriško dalyvavimo rašytinis patvirtinimas, kaip nurodyta JTBKKK sprendimo 17/CP.7 priedo 40 straipsnio a dalyje;

| 5) | „pritarimo raštas“ – tai oficialus valstybės narės, kurioje numatoma vykdyti projekto veiklą, rašytinis pranešimas, kad ji projektą laiko tokiu, kuris galiausiai gali būti patvirtintas kaip projekto veikla. |
| --- | --- |

5)

„pritarimo raštas“ – tai oficialus valstybės narės, kurioje numatoma vykdyti projekto veiklą, rašytinis pranešimas, kad ji projektą laiko tokiu, kuris galiausiai gali būti patvirtintas kaip projekto veikla.

3 straipsnis

1.   2008–2012 m. nacionaliniame leidimų paskirstymo plane valstybė narė į bendrą leidimų skaičių šio sprendimo I priedo lentelėje pateikta forma įtraukia leidimų atidėjimą kiekvienai projekto veiklai, jei iki pranešimo apie nacionalinį leidimų paskirstymo planą, nurodytą Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnio 1 dalyje, galutinio termino valstybė narė, kaip priimančioji šalis, išdavė patvirtinimo raštus, įsipareigodama už projekto veiklą, dėl kurios Direktyvos 2003/87/EB taikymo sričiai priklausančiuose įrenginiuose sumažės arba bus apribotos emisijos, išduoti TEMV arba PTEMV.

2.   2008–2012 m. nacionaliniame leidimų paskirstymo plane valstybė narė į bendrą leidimų skaičių šio sprendimo II priede pateikta forma taip pat gali įtraukti papildomą leidimų atidėjimą, jei priėmusi sprendimą pagal Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 2 dalį ji, kaip priimančioji šalis, ketina išduoti patvirtinimo raštus, kuriais įsipareigotų už projekto veiklą, dėl kurios Direktyvos 2003/87/EB taikymo sričiai priklausančiuose įrenginiuose sumažės arba bus apribotos emisijos, iki 2012 m. gruodžio 31 d. išduoti TEMV arba PTEMV. Planuojamų projektų veikla, kurią vykdant emisijoms sumažinti taikoma tokia pati metodika ir dėl kurios dar nebuvo išduotas pritarimo raštas, gali būti įtraukta į vieną leidimų atidėjimo lentelės, parengtos pagal II priedą, skiltį.

3.   Kol valstybė narė pagal Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 2 dalį priims sprendimą, bet ne vėliau kaip iki Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 2 dalyje numatyto galutinio termino minėtam sprendimui priimti, papildomi leidimai gali būti perkeliami iš leidimų atidėjimo, nustatyto pagal 3 straipsnio 2 dalį, į leidimų atidėjimą, nustatytą pagal 3 straipsnio 1 dalį, taikomą leidimų sektoriaus projektais, dėl kurių patvirtinimo raštas buvo išduotas pasibaigus Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnio 1 dalyje nustatytam pranešimo apie nacionalinį leidimų paskirstymo planą galutiniam terminui, sumažinamam emisijų kiekiui.

4 straipsnis

Leidimų atidėjimo lentelė pateikiama viešoje valstybės narės registro tinklavietėje.

5 straipsnis

1.   TEMV ir PTEMV, atitinkantys leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, gali būti išduodami iki 2012 m. gruodžio 31 d., jei prieš kiekvieną tokį išdavimą atitinkamas leidimų skaičius iš vieno leidimų atidėjimo paverčiamas nustatytosios normos vienetais ir apie tai yra pranešama Komisijai.

2.   Leidimų atidėjimo, nustatyto pagal 3 straipsnio 1 dalį, leidimų skaičius, kuris pagal 5 straipsnio 1 dalį iki 2012 m. gruodžio 31 d. nėra paverčiamas nustatytosios normos vienetais, gali būti parduotas kaip 2008–2012 m. leidimai. Jei emisijos sumažėja ir yra apribojamos tiesiogiai dėl projekto veiklos, šis skaičius gali būti išduotas kaip 2008–2012 m. leidimai I priedo lentelės VII/a–VII/b eilutėse nurodytiems įrenginiams.

3.   Bet kokie leidimų atidėjimo, nustatyto pagal 3 straipsnio 2 dalį, leidimai, kurie pagal 5 straipsnio 1 dalį iki 2012 m. gruodžio 31 d. nepaverčiami nustatytosios normos vienetais, panaikinami.

6 straipsnis

1.   Valstybė narė, norinti kaip priimančioji šalis projekto veiklą patvirtinti pasibaigus nacionalinio leidimų paskirstymo plano pateikimo galutiniam terminui, prieš išduodama patvirtinimo raštą apie tai praneša Komisijai. Kartu su šia informacija pateikiama nepriklausomo tikrintojo, kuris patikrina, ar dėl numatomų išduoti TEMV arba PTEMV nebus dvigubo skaičiavimo, ataskaita, ir visa būtina informacija, užtikrinanti, kad tvirtinti teikiama projekto veikla atitinka Direktyvos 2003/87/EB 11b straipsnį.

2.   Pagal 3 straipsnio 2 dalį išduotais patvirtinimo raštais ir pasibaigus pranešimo apie nacionalinį leidimų paskirstymo planą, numatytą Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnio 1 dalyje, galutiniam terminui išduotais pritarimo raštais dėl projekto veiklos, dėl kurios leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis, skiriami leidimai, kurie turi būti paversti nustatytosios normos vienetais iš leidimų atidėjimo, nustatyto pagal 3 straipsnio 2 dalį, jei yra išduodami TEMV arba PTEMV. Jei tam tikrai projekto veiklai patvirtinimo raštu jau buvo paskirtas vienetais numatomas paversti leidimas, vėliau jis negali būti iš naujo skiriamas kitam projektui.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 13 d.

Komisijos vardu

Stavros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/101/EB (OL L 338, 2004 11 13, p. 18).

1

(2)  OL L 386, 2004 12 29, p. 1.

2

---

I PRIEDAS

| | Projekto veikla
  X | Projekto veikla
  Y | ... | Bendras atidėtų leidimų skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I/a | Projekto veiklos pavadinimas (1) | | | | |
| I/b | Projekto veiklos projekto identifikavimo kodas (2) | | | | |
| I/c | Projekto veiklos patvirtinimo rašto data | | | | |
| II | Bendras sumažintinas arba apribotinas šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kiekis (tonomis 2008–2012 m.) | | | |
| III | Bendro emisijų sumažinimo dalis procentais, kurią vyriausybė išduoda kaip TEMV arba PTEMV | | | |
| IV | Bazinio lygio aprašymas (3) | | | |
| V | Emisijų iš įrenginių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, dalis procentais bendrame emisijų kiekyje, įtrauktame į bazinį lygį (netiesioginio sumažinimo arba apribojimo atveju pateikiamas apytikslis vertinimas) (4) | | | |
| VI | Planuojamas leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis (II*III*V) | | | | (Σ VI) = (Σ VIII/a–VIII/e) |
| VII/a | Tiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju įrenginio, kuriame leidimų sektoriaus projektu bus sumažintos emisijos, pavadinimas (5) | | | | |
| VII/b | Tiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju įrenginio, kuriame leidimų sektoriaus projektu bus sumažintos emisijos, įrenginio identifikavimo numeris (5) | | | |
| VIII/a | TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2008 m., skaičius | | | |
| VIII/b | TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2009 m., skaičius | | | |
| VIII/c | TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2010 m., skaičius | | | |
| VIII/d | TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2011 m., skaičius | | | |
| VIII/e | TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2012 m., skaičius | | | |

Projekto veikla

X

Projekto veikla

Y

...

Bendras atidėtų leidimų skaičius

I/a

Projekto veiklos pavadinimas (1)

I/b

Projekto veiklos projekto identifikavimo kodas (2)

I/c

Projekto veiklos patvirtinimo rašto data

II

Bendras sumažintinas arba apribotinas šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kiekis (tonomis 2008–2012 m.)

III

Bendro emisijų sumažinimo dalis procentais, kurią vyriausybė išduoda kaip TEMV arba PTEMV

IV

Bazinio lygio aprašymas (3)

V

Emisijų iš įrenginių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, dalis procentais bendrame emisijų kiekyje, įtrauktame į bazinį lygį (netiesioginio sumažinimo arba apribojimo atveju pateikiamas apytikslis vertinimas) (4)

VI

Planuojamas leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis (II*III*V)

(Σ VI) = (Σ VIII/a–VIII/e)

VII/a

Tiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju įrenginio, kuriame leidimų sektoriaus projektu bus sumažintos emisijos, pavadinimas (5)

VII/b

Tiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju įrenginio, kuriame leidimų sektoriaus projektu bus sumažintos emisijos, įrenginio identifikavimo numeris (5)

VIII/a

TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2008 m., skaičius

VIII/b

TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2009 m., skaičius

VIII/c

TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2010 m., skaičius

VIII/d

TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2011 m., skaičius

VIII/e

TEMV arba PTEMV, atitinkančių leidimų sektoriaus projektu sumažinamą emisijų kiekį, išduotų 2012 m., skaičius

---

(1)  Nurodyti visą valstybės narės patvirtintą projektų veiklą.

(2)  Taikyti kodą, paskirtą pagal Reglamento (EB) Nr. 2216/2004 VI priedo 19 punktą.

(3)  Nurodyti bendrą metinį emisijų kiekį, numatomą tuo atveju, jei projekto veikla nebūtų vykdoma, ir įrenginių, kuriuose numatomos šios emisijos, grupę. Pridėti trumpą taikomo bazinio lygio aprašymą. Jei vykdant projekto veiklą taikomas daugiau negu vienas bazinis lygis, kiekvienas bazinis lygis (kartu su atitinkamu bendru metiniu emisijų kiekiu, numatomu tuo atveju, jei ta projekto veiklos dalis nebūtų vykdoma) turi būti rašomas į atskirą leidimų atidėjimo lentelės eilutę.

(4)  Pateikti trumpą apytiksliam vertinimui atlikti taikyto metodo ir naudotų duomenų aprašymą.

(5)  Jei VII/a ir VII/b eilutėse turi būti nurodytas daugiau negu vienas įrenginys, rašyti atskirose eilutėse. Kiekvieno įrenginio leidimų dalis leidimų atidėjime turi būti apskaičiuojama atskirai.

---

II PRIEDAS

| | Planuojama projekto veikla
  X | Planuojama projekto veikla
  Y | ... | Bendras atidėtų leidimų skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I/a | Planuojamos projekto veiklos pavadinimas (1) | | | | |
| I/b | Planuojamos projekto veiklos projekto identifikavimo kodas (1)
   (2) | | | | |
| I/c | Planuojamos projekto veiklos pritarimo rašto data arba numatoma data | | | | |
| I/d | Planuojamos projekto veiklos patvirtinimo rašto numatoma data | | | | |
| II | Planuojamas bendras planuojama projekto veikla sumažintinų arba apribotinų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kiekis (tonomis 2008–2012 m.) | | | |
| III | Bendro emisijų sumažinimo dalis procentais, kurią vyriausybė planuojamai projekto veiklai išduoda kaip TEMV arba PTEMV | | | |
| IV | Bazinio lygio aprašymas (1)
   (3) | | | |
| V | Emisijų iš įrenginių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, dalies procentais bendrame emisijų kiekyje, įtrauktame į bazinį lygį, apytikslis įvertinimas (4) | | | |
| VI | Planuojamas leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis (II*III*V) | | | | (Σ VI) |
| VII/a | Tiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju įrenginio (-ių), kuriame (-iuose) planuojamu leidimų sektoriaus projektu numatoma sumažinti emisijų kiekį, pavadinimas (5) | | | | |
| VII/b | Tiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju įrenginio (-ių), kuriame (-iuose) planuojamu leidimų sektoriaus projektu numatoma sumažinti emisijų kiekį, įrenginio identifikavimo numeris (5) | | | |
| VII/c | Netiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju veiklos, kurią vykdant numatoma planuojamu leidimų sektoriaus projektu sumažinti emisijų kiekį, kategorija (6) | | | |
| VIII | Leidimų skaičius, atimamas iš įrenginiams (veiklos kategorijos), nurodytiems VII/a–VII/c eilutėse, skiriamų leidimų, leidimų atidėjimui užpildyti (5)
   (6) | | | | |

Planuojama projekto veikla

X

Planuojama projekto veikla

Y

...

Bendras atidėtų leidimų skaičius

I/a

Planuojamos projekto veiklos pavadinimas (1)

I/b

Planuojamos projekto veiklos projekto identifikavimo kodas (1)
   (2)

I/c

Planuojamos projekto veiklos pritarimo rašto data arba numatoma data

I/d

Planuojamos projekto veiklos patvirtinimo rašto numatoma data

II

Planuojamas bendras planuojama projekto veikla sumažintinų arba apribotinų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kiekis (tonomis 2008–2012 m.)

III

Bendro emisijų sumažinimo dalis procentais, kurią vyriausybė planuojamai projekto veiklai išduoda kaip TEMV arba PTEMV

IV

Bazinio lygio aprašymas (1)
   (3)

V

Emisijų iš įrenginių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, dalies procentais bendrame emisijų kiekyje, įtrauktame į bazinį lygį, apytikslis įvertinimas (4)

VI

Planuojamas leidimų sektoriaus projektu sumažinamas emisijų kiekis (II*III*V)

(Σ VI)

VII/a

Tiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju įrenginio (-ių), kuriame (-iuose) planuojamu leidimų sektoriaus projektu numatoma sumažinti emisijų kiekį, pavadinimas (5)

VII/b

Tiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju įrenginio (-ių), kuriame (-iuose) planuojamu leidimų sektoriaus projektu numatoma sumažinti emisijų kiekį, įrenginio identifikavimo numeris (5)

VII/c

Netiesioginio emisijų sumažinimo ir apribojimo atveju veiklos, kurią vykdant numatoma planuojamu leidimų sektoriaus projektu sumažinti emisijų kiekį, kategorija (6)

VIII

Leidimų skaičius, atimamas iš įrenginiams (veiklos kategorijos), nurodytiems VII/a–VII/c eilutėse, skiriamų leidimų, leidimų atidėjimui užpildyti (5)
   (6)

---

(1)  Ši informacija pateikiama tik, jei ji jau turima iki nacionalinio leidimų paskirstymo plano pateikimo. Jei joks pritarimo raštas projekto veiklai dar neišduotas, kelių projektų veikla, vykdoma emisijoms mažinti taikant tą pačią metodiką, gali būti įtraukta į vieną skiltį.

(2)  Nurodyti kodą, paskirtą pagal Reglamento (EB) Nr. 2216/2004 VI priedo 19 punktą.

(3)  Nurodyti bendrą metinį emisijų kiekį, numatomą tuo atveju, jei projekto veikla nebūtų vykdoma, ir įrenginių, kuriuose numatomos šios emisijos, grupę. Pridėti trumpą taikomo bazinio lygio aprašymą. Jei vykdant projekto veiklą taikomas daugiau negu vienas bazinis lygis, kiekvienas bazinis lygis (su atitinkamu bendru metiniu emisijų kiekiu, numatomu, jei ta projekto veiklos dalis nebūtų vykdoma) turi būti rašomas atskiroje leidimų atidėjimo lentelės eilutėje.

(4)  Pateikti trumpą apytiksliam įvertinimui atlikti taikyto metodo ir naudotų duomenų aprašymą.

(5)  Jei VII/a, VII/b ir VIII eilutėse nurodomas daugiau negu vienas punktas, rašyti į atskiras eilutes. Kiekvieno įrenginio leidimų atidėjimui skirta leidimų dalis nurodoma atskirai.

(6)  Nurodyti veiklos kategorijas, apibrėžtas Direktyvos 2003/87/EB I priede.

---

| 16.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/18

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. lapkričio 15 d.

nutraukiantis antidempingo procedūrą dėl Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos, Malaizijos ir Tailando kilmės spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų importo

(2006/781/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

pasitarusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2006 m. sausio 11 d. Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo procedūros inicijavimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Korėjos Respublikos (toliau – Korėja), Malaizijos ir Tailando (toliau – tiriamosios šalys) kilmės spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų (toliau – SVKSK) importo į Bendriją. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. sausio 11 d. Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo procedūros inicijavimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Korėjos Respublikos (toliau – Korėja), Malaizijos ir Tailando (toliau – tiriamosios šalys) kilmės spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų (toliau – SVKSK) importo į Bendriją.

| (2) | Procedūra buvo inicijuota 2005 m. lapkričio 29 d. gavus dviejų gamintojų (toliau – skundą pateikę gamintojai) AB Ekranas (toliau – Ekranas) ir Ecimex Group A.S. (toliau – Ecimex), kurių gamyba sudaro didžiąją dalį visos Bendrijos spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų gamybos, vardu Europos kovos su nesąžiningu verslu grupės (TUBE) (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skunde buvo pateikti tiriamųjų šalių kilmės SVKSK dempingo ir dėl to patirtos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako pagrįsti procedūros inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra buvo inicijuota 2005 m. lapkričio 29 d. gavus dviejų gamintojų (toliau – skundą pateikę gamintojai) AB Ekranas (toliau – Ekranas) ir Ecimex Group A.S. (toliau – Ecimex), kurių gamyba sudaro didžiąją dalį visos Bendrijos spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų gamybos, vardu Europos kovos su nesąžiningu verslu grupės (TUBE) (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skunde buvo pateikti tiriamųjų šalių kilmės SVKSK dempingo ir dėl to patirtos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako pagrįsti procedūros inicijavimą.

2.   Su procedūra susijusios šalys

| (3) | Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, skunde minėtiems Bendrijos gamintojams, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, susijusių eksportuojančių šalių valdžios institucijoms, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, vartotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, skunde minėtiems Bendrijos gamintojams, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, susijusių eksportuojančių šalių valdžios institucijoms, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, vartotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (4) | Skundą pateikę gamintojai, kiti Bendrijos gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir vartotojai pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių jas išklausyti, tokia galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

(4)

Skundą pateikę gamintojai, kiti Bendrijos gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir vartotojai pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių jas išklausyti, tokia galimybė buvo suteikta.

| (5) | Atsižvelgiant į numatomą didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atranką dempingui nustatyti. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į numatomą didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atranką dempingui nustatyti.

| (6) | Kad galėtų nuspręsti, ar reikalinga KLR eksportuojančių gamintojų atranka, ir, jeigu taip, atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų KLR eksportuojančių gamintojų pateikti apie save informaciją ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su svarstomąja preke per laikotarpį nuo 2005 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(6)

Kad galėtų nuspręsti, ar reikalinga KLR eksportuojančių gamintojų atranka, ir, jeigu taip, atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų KLR eksportuojančių gamintojų pateikti apie save informaciją ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su svarstomąja preke per laikotarpį nuo 2005 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

| (7) | Tik du KLR eksportuojantys gamintojai per šiam tikslui nurodytą laikotarpį pranešė apie save ir pateikė reikiamą informaciją. Tokiomis aplinkybėmis Komisija nusprendė, kad KLR eksportuojančių gamintojų atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(7)

Tik du KLR eksportuojantys gamintojai per šiam tikslui nurodytą laikotarpį pranešė apie save ir pateikė reikiamą informaciją. Tokiomis aplinkybėmis Komisija nusprendė, kad KLR eksportuojančių gamintojų atranka nereikalinga.

| (8) | Be to, siekdama, kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba individualaus režimo (toliau – IR) taikymo, Komisija Kinijos bendrovėms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir Kinijos valdžios institucijoms išsiuntė rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo taikymo prašymo formas. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį du KLR eksportuojantys gamintojai pateikė prašymą taikyti RER. |
| --- | --- |

(8)

Be to, siekdama, kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba individualaus režimo (toliau – IR) taikymo, Komisija Kinijos bendrovėms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir Kinijos valdžios institucijoms išsiuntė rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo taikymo prašymo formas. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį du KLR eksportuojantys gamintojai pateikė prašymą taikyti RER.

| (9) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms šalims, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir visoms kitoms bendrovėms, apie save pranešusioms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė du KLR eksportuojantys gamintojai, po vieną Korėjos, Malaizijos ir Tailando eksportuojantį gamintoją, vienas Bendrijos importuotojas, susijęs su vienu iš Kinijos eksportuotojų ir Korėjos eksportuotoju, vienas ne tiriamojoje šalyje ir ne Bendrijoje įsikūręs prekybininkas, susijęs su vienu Kinijos gamintoju, trys Bendrijos gamintojai ir vienas nesusijęs Bendrijos vartotojas. |
| --- | --- |

(9)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms šalims, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir visoms kitoms bendrovėms, apie save pranešusioms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė du KLR eksportuojantys gamintojai, po vieną Korėjos, Malaizijos ir Tailando eksportuojantį gamintoją, vienas Bendrijos importuotojas, susijęs su vienu iš Kinijos eksportuotojų ir Korėjos eksportuotoju, vienas ne tiriamojoje šalyje ir ne Bendrijoje įsikūręs prekybininkas, susijęs su vienu Kinijos gamintoju, trys Bendrijos gamintojai ir vienas nesusijęs Bendrijos vartotojas.

| (10) | Komisija rinko ir tikrino informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti pirmines išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijos gamintojai







  — | AB Ekranas, Panevėžys, Lietuva, ir susijusi bendrovė Farimex S.A., Ženeva, Šveicarija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija rinko ir tikrino informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti pirmines išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijos gamintojai

—

AB Ekranas, Panevėžys, Lietuva, ir susijusi bendrovė Farimex S.A., Ženeva, Šveicarija,

| — | Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piasečnas, Lenkija, (Thomson); |
| --- | --- |

—

Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piasečnas, Lenkija, (Thomson);

| b) | KLR eksportuojantys gamintojai







  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Pekinas, |
| --- | --- | --- |

b)

KLR eksportuojantys gamintojai

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Pekinas,

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, ir susijęs gamintojas LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha; |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, ir susijęs gamintojas LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha;

| c) | Korėjos eksportuojantis gamintojas







  — | LG. Philips Displays Korea Co., Ltd., Seulas; |
| --- | --- | --- |

c)

Korėjos eksportuojantis gamintojas

—

LG. Philips Displays Korea Co., Ltd., Seulas;

| d) | Malaizijos eksportuojantis gamintojas







  — | Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam; |
| --- | --- | --- |

d)

Malaizijos eksportuojantis gamintojas

—

Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;

| e) | Tailando eksportuojantis gamintojas







  — | CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong, ir susijęs gamintojas Thai CRT Co., Ltd., Chonburi; |
| --- | --- | --- |

e)

Tailando eksportuojantis gamintojas

—

CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong, ir susijęs gamintojas Thai CRT Co., Ltd., Chonburi;

| f) | Susijęs Bendrijos importuotojas







  — | LG. Philips Displays Netherlands B.V. (Nyderlandai). |
| --- | --- | --- |

f)

Susijęs Bendrijos importuotojas

—

LG. Philips Displays Netherlands B.V. (Nyderlandai).

3.   Tiriamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjami laikotarpio nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. (TL) duomenys. Analizuojant žalos įvertinimui svarbias tendencijas buvo nagrinėjami laikotarpio nuo 2002 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenys. |
| --- | --- |

(11)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjami laikotarpio nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. (TL) duomenys. Analizuojant žalos įvertinimui svarbias tendencijas buvo nagrinėjami laikotarpio nuo 2002 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenys.

B.   SVARSTOMOJI PREKĖ IR PANAŠI PREKĖ

1.   Svarstomoji prekė

| (12) | Svarstomoji prekė yra KLR, Korėjos, Malaizijos ir Tailando kilmės įvairių dydžių spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopai (toliau – SVKSK), įskaitant katodinių spindulių vaizdo monitorių kineskopus (toliau – svarstomoji prekė), kurių kodai pagal KN paprastai yra 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 ir 8540 11 99. |
| --- | --- |

(12)

Svarstomoji prekė yra KLR, Korėjos, Malaizijos ir Tailando kilmės įvairių dydžių spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopai (toliau – SVKSK), įskaitant katodinių spindulių vaizdo monitorių kineskopus (toliau – svarstomoji prekė), kurių kodai pagal KN paprastai yra 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 ir 8540 11 99.

| (13) | Svarstomosios prekės ekrano įstrižainė (t. y. aktyvioji kineskopo dalis, matuojama tiesia linija) gali būti bet kokio ilgio, ekrano aukščio ir pločio santykis – bet kokio dydžio, o žingsnis (t. y. tarpelis tarp dviejų tos pačios spalvos linijų ekrano viduryje) yra ne mažesnis kaip 0,4 mm. Be to, prekės gali būti apibrėžtos pagal kineskopo plokštumą: išgaubti (įskaitant pusiau plokščią ir (arba) kvadratinį), plokšti kineskopai ir visiškai plokšti arba plokšti bei ploni (angl. flat-slim) kineskopai. Jie gali taip pat veikti 50, 60 arba 100 Hz dažniu. Šios prekės yra dažniausiai, bet ne išskirtinai, pritaikomos spalvotuosiuose televizoriuose. |
| --- | --- |

(13)

Svarstomosios prekės ekrano įstrižainė (t. y. aktyvioji kineskopo dalis, matuojama tiesia linija) gali būti bet kokio ilgio, ekrano aukščio ir pločio santykis – bet kokio dydžio, o žingsnis (t. y. tarpelis tarp dviejų tos pačios spalvos linijų ekrano viduryje) yra ne mažesnis kaip 0,4 mm. Be to, prekės gali būti apibrėžtos pagal kineskopo plokštumą: išgaubti (įskaitant pusiau plokščią ir (arba) kvadratinį), plokšti kineskopai ir visiškai plokšti arba plokšti bei ploni (angl. flat-slim) kineskopai. Jie gali taip pat veikti 50, 60 arba 100 Hz dažniu. Šios prekės yra dažniausiai, bet ne išskirtinai, pritaikomos spalvotuosiuose televizoriuose.

| (14) | Svarstomoji prekė yra paprastai žymima kaip 14, 15, 20 ir t. t. colių kineskopai, priklausomai nuo ekrano įstrižainės išmatavimų ir parduodama nurodant colius. Paprastai ši prekė rinkoje parduodama kaip pabaigtas gaminti kineskopas, taip yra ir skundą pateikusių Bendrijos gamintojų atveju. Tačiau kai kurie eksportuojantys gamintojai SVKSK pardavė juos nevisiškai pabaigus gaminti, t. y. be vienos ar daugiau detalės, dažniausiai be kreipiamosios sistemos. Tokiais atvejais SVKSK apibrėžiami kaip „nepabaigti“ kineskopai. Atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad šie kineskopai jau pasižymi pagrindinėmis pabaigto gaminti SVKSK fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Todėl jie ir SVKSK yra ta pati prekė. |
| --- | --- |

(14)

Svarstomoji prekė yra paprastai žymima kaip 14, 15, 20 ir t. t. colių kineskopai, priklausomai nuo ekrano įstrižainės išmatavimų ir parduodama nurodant colius. Paprastai ši prekė rinkoje parduodama kaip pabaigtas gaminti kineskopas, taip yra ir skundą pateikusių Bendrijos gamintojų atveju. Tačiau kai kurie eksportuojantys gamintojai SVKSK pardavė juos nevisiškai pabaigus gaminti, t. y. be vienos ar daugiau detalės, dažniausiai be kreipiamosios sistemos. Tokiais atvejais SVKSK apibrėžiami kaip „nepabaigti“ kineskopai. Atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad šie kineskopai jau pasižymi pagrindinėmis pabaigto gaminti SVKSK fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Todėl jie ir SVKSK yra ta pati prekė.

2.   Panaši prekė

| (15) | Svarstomosios prekės ir atitinkamose KLR, Korėjos, Tailando ir Malaizijos, kuri buvo pasirinkta ir kaip analogiška šalis, vidaus rinkose pagamintų bei parduotų, kaip ir Bendrijos pramonės Bendrijoje pagamintų ir parduotų SVKSK pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei panaudojimas nesiskyrė. |
| --- | --- |

(15)

Svarstomosios prekės ir atitinkamose KLR, Korėjos, Tailando ir Malaizijos, kuri buvo pasirinkta ir kaip analogiška šalis, vidaus rinkose pagamintų bei parduotų, kaip ir Bendrijos pramonės Bendrijoje pagamintų ir parduotų SVKSK pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei panaudojimas nesiskyrė.

| (16) | Todėl šios prekės yra laikomos panašiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(16)

Todėl šios prekės yra laikomos panašiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (17) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės prekių importo normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpumo ir aiškumo sumetimais šie kriterijai išdėstomi tokia sutrumpinta forma:






  — | verslo sprendimai daromi atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be ženklaus valstybės įsikišimo, o išlaidos atspindi rinkos vertes, |
| --- | --- | --- |

(17)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės prekių importo normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpumo ir aiškumo sumetimais šie kriterijai išdėstomi tokia sutrumpinta forma:

—

verslo sprendimai daromi atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be ženklaus valstybės įsikišimo, o išlaidos atspindi rinkos vertes,

| — | įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį, |
| --- | --- |

—

įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį,

| — | nėra jokių svarbių iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, |
| --- | --- |

—

nėra jokių svarbių iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,

| — | teisinį tikrumą ir stabilumą užtikrina su bankrotu ir nuosavybe susiję įstatymai, |
| --- | --- |

—

teisinį tikrumą ir stabilumą užtikrina su bankrotu ir nuosavybe susiję įstatymai,

| — | valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

—

valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą.

| (18) | Du KLR eksportuojantys gamintojai paprašė jiems taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per skirtą laikotarpį užpildė eksportuojantiems gamintojams skirtą RER prašymo formą. RER prašymo formą taip pat pateikė KLR įsikūrusi bendrovė, kuri yra susijusi su vienu iš eksportuojančių gamintojų ir dalyvauja svarstomosios prekės gamyboje. Iš tiesų Komisija vadovaudamasi nusistovėjusia praktika tikrina, ar susijusių bendrovių grupė, kaip visuma, atitinka RER kriterijus. Komisija surinko visą, jos manymu, reikalingą informaciją, pateiktą gautuose prašymuose taikyti RER, ir ją patikrino šių trijų bendrovių patalpose. |
| --- | --- |

(18)

Du KLR eksportuojantys gamintojai paprašė jiems taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per skirtą laikotarpį užpildė eksportuojantiems gamintojams skirtą RER prašymo formą. RER prašymo formą taip pat pateikė KLR įsikūrusi bendrovė, kuri yra susijusi su vienu iš eksportuojančių gamintojų ir dalyvauja svarstomosios prekės gamyboje. Iš tiesų Komisija vadovaudamasi nusistovėjusia praktika tikrina, ar susijusių bendrovių grupė, kaip visuma, atitinka RER kriterijus. Komisija surinko visą, jos manymu, reikalingą informaciją, pateiktą gautuose prašymuose taikyti RER, ir ją patikrino šių trijų bendrovių patalpose.

| (19) | Atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad visos bendrovės, kurios prašė joms taikyti RER, atitiko visas sąlygas dėl RER suteikimo. |
| --- | --- |

(19)

Atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad visos bendrovės, kurios prašė joms taikyti RER, atitiko visas sąlygas dėl RER suteikimo.

| (20) | RER buvo suteiktas šiems dviems KLR eksportuojantiems gamintojams:






  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Pekinas, |
| --- | --- | --- |

(20)

RER buvo suteiktas šiems dviems KLR eksportuojantiems gamintojams:

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Pekinas,

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, ir susijęs gamintojas LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha. |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, ir susijęs gamintojas LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha.

2.   Normalioji vertė

2.1.   Bendroji metodika

| (21) | Toliau apibrėžta bendroji metodika buvo taikyta visiems Korėjos, Tailando ir Malaizijos eksportuojantiems gamintojams ir tiems KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems buvo suteiktas RER. Todėl toliau pateiktame išvadų dėl dempingo tiriamosioms šalims pristatyme tik aprašomi kiekvienai eksportuojančiai šaliai būdingi klausimai. |
| --- | --- |

(21)

Toliau apibrėžta bendroji metodika buvo taikyta visiems Korėjos, Tailando ir Malaizijos eksportuojantiems gamintojams ir tiems KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems buvo suteiktas RER. Todėl toliau pateiktame išvadų dėl dempingo tiriamosioms šalims pristatyme tik aprašomi kiekvienai eksportuojančiai šaliai būdingi klausimai.

2.1.1.   Bendras tipiškumas

| (22) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia išnagrinėjo kiekvieno nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo svarstomosios prekės pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tipiškumą, t. y. ar bendras tokio pardavimo kiekis sudarė 5 % arba daugiau visos svarstomosios prekės pardavimo eksportui į Bendriją kiekio. |
| --- | --- |

(22)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia išnagrinėjo kiekvieno nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo svarstomosios prekės pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tipiškumą, t. y. ar bendras tokio pardavimo kiekis sudarė 5 % arba daugiau visos svarstomosios prekės pardavimo eksportui į Bendriją kiekio.

2.1.2.   Prekės rūšių palyginimas

| (23) | Po to Komisija nustatė tas eksportuojančių gamintojų, kurių bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamos svarstomosios prekės rūšis, kurios buvo identiškos arba kurias galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Bendriją parduodamomis prekių rūšimis. Buvo taikomi šie kriterijai: matomo ekrano įstrižainės ilgis coliais, aukščio ir (arba) pločio santykis, kineskopo tipas (išgaubtas, plokščias ekranas arba plokščias ir plonas), žingsnių dydis milimetrais ir dažnis. |
| --- | --- |

(23)

Po to Komisija nustatė tas eksportuojančių gamintojų, kurių bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamos svarstomosios prekės rūšis, kurios buvo identiškos arba kurias galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Bendriją parduodamomis prekių rūšimis. Buvo taikomi šie kriterijai: matomo ekrano įstrižainės ilgis coliais, aukščio ir (arba) pločio santykis, kineskopo tipas (išgaubtas, plokščias ekranas arba plokščias ir plonas), žingsnių dydis milimetrais ir dažnis.

2.1.3.   Konkretus prekės rūšies tipiškumas

| (24) | Kiekvienos prekės rūšies, kurią eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su prekės rūšimi, parduodama eksportui į Bendriją, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios prekės rūšies pardavimas vidaus rinkoje buvo laikytas pakankamai tipišku, jei bendras vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduodamos tos prekės rūšies kiekis per TL buvo 5 % arba daugiau bendro į Bendriją eksportuotos panašios prekės rūšies parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(24)

Kiekvienos prekės rūšies, kurią eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su prekės rūšimi, parduodama eksportui į Bendriją, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios prekės rūšies pardavimas vidaus rinkoje buvo laikytas pakankamai tipišku, jei bendras vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduodamos tos prekės rūšies kiekis per TL buvo 5 % arba daugiau bendro į Bendriją eksportuotos panašios prekės rūšies parduoto kiekio.

2.1.4.   Įprastų prekybos sąlygų patikrinimas

| (25) | Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekvieno eksportuojančio gamintojo kiekvienoje eksportuojančioje šalyje kiekviena prekės rūšis, kurios tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodama įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(25)

Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekvieno eksportuojančio gamintojo kiekvienoje eksportuojančioje šalyje kiekviena prekės rūšis, kurios tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodama įprastomis prekybos sąlygomis.

| (26) | Tai buvo atliekama nustatant kiekvienos eksportuotos prekės rūšies pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per TL dalį. |
| --- | --- |

(26)

Tai buvo atliekama nustatant kiekvienos eksportuotos prekės rūšies pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per TL dalį.

| (27) | Kai prekės rūšies pelningai buvo parduota 80 % viso parduoto tos rūšies kiekio ar mažiau, arba svertinė vidutinė tos rūšies kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip tik tos rūšies pelningo pardavimo svertinis vidurkis, su sąlyga, kad pelningai buvo parduota 10 % viso tos rūšies parduoto kiekio arba daugiau. |
| --- | --- |

(27)

Kai prekės rūšies pelningai buvo parduota 80 % viso parduoto tos rūšies kiekio ar mažiau, arba svertinė vidutinė tos rūšies kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip tik tos rūšies pelningo pardavimo svertinis vidurkis, su sąlyga, kad pelningai buvo parduota 10 % viso tos rūšies parduoto kiekio arba daugiau.

| (28) | Kai bet kurios prekės rūšies pelningai buvo parduota mažiau nei 10 % viso parduoto tos rūšies kiekio, buvo laikoma, jog už vidaus rinkos kainą buvo parduotas nepakankamas tos prekės rūšies kiekis, kad ja būtų galima tinkamai remtis, nustatant normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(28)

Kai bet kurios prekės rūšies pelningai buvo parduota mažiau nei 10 % viso parduoto tos rūšies kiekio, buvo laikoma, jog už vidaus rinkos kainą buvo parduotas nepakankamas tos prekės rūšies kiekis, kad ja būtų galima tinkamai remtis, nustatant normaliąją vertę.

| (29) | Kai eksportuojančio gamintojo parduotos konkrečios prekės rūšies vidaus kainos nebuvo galima panaudoti nustatant normaliąją vertę, reikėjo naudoti kitą metodą. Tuomet Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį naudojo apskaičiuotąją normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(29)

Kai eksportuojančio gamintojo parduotos konkrečios prekės rūšies vidaus kainos nebuvo galima panaudoti nustatant normaliąją vertę, reikėjo naudoti kitą metodą. Tuomet Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį naudojo apskaičiuotąją normaliąją vertę.

| (30) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį skaičiuojant normaliąją vertę patirtos panašios prekės pardavimo, bendrosios bei administracinės išlaidos (toliau – PBA) ir kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje, parduodant panašią prekę, gauto pelno svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per TL buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per TL. Prireikus nurodytos gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš naudojant jas įprastoms prekybos sąlygomis patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(30)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį skaičiuojant normaliąją vertę patirtos panašios prekės pardavimo, bendrosios bei administracinės išlaidos (toliau – PBA) ir kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje, parduodant panašią prekę, gauto pelno svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per TL buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per TL. Prireikus nurodytos gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš naudojant jas įprastoms prekybos sąlygomis patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.

2.2.   KLR

2.2.1.   Bendrovės, kurioms buvo suteiktas RER

| (31) | Kadangi abiems KLR bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo suteiktas RER, normalioji vertė jiems buvo nustatyta taikant 21–30 konstatuojamosiose dalyse nustatytą metodiką ir remiantis šių gamintojų pateikta informacija apie jų taikomas svarstomosios prekės vidaus kainas ir patiriamas gamybos sąnaudas. Normalioji vertė galėjo būti pagrįsta faktinėmis vidaus kainomis, nes bendrovių visų prekių rūšių pardavimas vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis buvo pakankamas. Vienam iš eksportuojančių gamintojų, kuris turi susijusį gamintoją, normalioji vertė buvo nustatyta pasinaudojant konsoliduotais abiejų bendrovių vidaus kainų ir gamybos sąnaudų duomenimis. |
| --- | --- |

(31)

Kadangi abiems KLR bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo suteiktas RER, normalioji vertė jiems buvo nustatyta taikant 21–30 konstatuojamosiose dalyse nustatytą metodiką ir remiantis šių gamintojų pateikta informacija apie jų taikomas svarstomosios prekės vidaus kainas ir patiriamas gamybos sąnaudas. Normalioji vertė galėjo būti pagrįsta faktinėmis vidaus kainomis, nes bendrovių visų prekių rūšių pardavimas vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis buvo pakankamas. Vienam iš eksportuojančių gamintojų, kuris turi susijusį gamintoją, normalioji vertė buvo nustatyta pasinaudojant konsoliduotais abiejų bendrovių vidaus kainų ir gamybos sąnaudų duomenimis.

2.2.2.   Analogiška šalis

| (32) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalių bendrovėms, kurioms nebuvo suteiktas RER, normalioji vertė buvo nustatyta pagal kainas arba apskaičiuotą vertę analogiškoje šalyje. |
| --- | --- |

(32)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalių bendrovėms, kurioms nebuvo suteiktas RER, normalioji vertė buvo nustatyta pagal kainas arba apskaičiuotą vertę analogiškoje šalyje.

| (33) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad analogiška šalimi, tinkama KLR normaliajai vertei nustatyti, ketinama pasirinkti Malaiziją, ir paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl šio pasirinkimo. |
| --- | --- |

(33)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad analogiška šalimi, tinkama KLR normaliajai vertei nustatyti, ketinama pasirinkti Malaiziją, ir paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl šio pasirinkimo.

| (34) | Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo Malaizijos pasirinkimui analogiška šalimi. |
| --- | --- |

(34)

Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo Malaizijos pasirinkimui analogiška šalimi.

| (35) | Atsižvelgus į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir atsižvelgiant į tai, kad Malaizija yra konkurencinga rinka ir kad jos dydis yra tipiškas, buvo padaryta išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Malaizija yra tinkama analogiška šalis. |
| --- | --- |

(35)

Atsižvelgus į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir atsižvelgiant į tai, kad Malaizija yra konkurencinga rinka ir kad jos dydis yra tipiškas, buvo padaryta išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Malaizija yra tinkama analogiška šalis.

2.3.   Korėja, Malaizija, Tailandas

| (36) | Vienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui iš kiekvienos pirmiau nurodytų šalių normalioji vertė buvo nustatyta taikant 21–30 konstatuojamosiose dalyse nustatytą metodiką. Malaizijos gamintojui normalioji vertė galėjo būti pagrįsta faktinėmis vidaus kainomis, nes bendrovės visų prekių rūšių pardavimas vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis buvo pakankamas. Korėjos gamintojui buvo apskaičiuota vienos iš dviejų į Bendriją eksportuojamų prekių rūšių normalioji vertė, o Tailando gamintojui – vienintelės prekės rūšies normalioji vertė. Nustatant normaliąją vertę Tailando bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo pasinaudota konsoliduotais tos bendrovės ir su ja susijusio gamintojo vidaus kainų ir gamybos sąnaudų duomenimis, nes šios dvi bendrovės veikia kaip viena visiškai integruota svarstomosios prekės įmonė. Vienam iš eksportuojančių gamintojų, kuris turi susijusį gamintoją, normalioji vertė buvo nustatyta pasinaudojant konsoliduotais abiejų bendrovių vidaus kainų ir gamybos sąnaudų duomenimis. |
| --- | --- |

(36)

Vienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui iš kiekvienos pirmiau nurodytų šalių normalioji vertė buvo nustatyta taikant 21–30 konstatuojamosiose dalyse nustatytą metodiką. Malaizijos gamintojui normalioji vertė galėjo būti pagrįsta faktinėmis vidaus kainomis, nes bendrovės visų prekių rūšių pardavimas vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis buvo pakankamas. Korėjos gamintojui buvo apskaičiuota vienos iš dviejų į Bendriją eksportuojamų prekių rūšių normalioji vertė, o Tailando gamintojui – vienintelės prekės rūšies normalioji vertė. Nustatant normaliąją vertę Tailando bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo pasinaudota konsoliduotais tos bendrovės ir su ja susijusio gamintojo vidaus kainų ir gamybos sąnaudų duomenimis, nes šios dvi bendrovės veikia kaip viena visiškai integruota svarstomosios prekės įmonė. Vienam iš eksportuojančių gamintojų, kuris turi susijusį gamintoją, normalioji vertė buvo nustatyta pasinaudojant konsoliduotais abiejų bendrovių vidaus kainų ir gamybos sąnaudų duomenimis.

3.   Eksporto kaina

| (37) | Pardavimo eksportui susijusiems galutiniams vartotojams (spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvų (SVTSI) gamintojai) Bendrijoje atveju skaičiuojant dempingo skirtumus į šį pardavimą nebuvo atsižvelgta, nes galutinių vartotojų pagaminta svarstomoji prekė nepateko į tyrimo aprėptį. Šio pardavimo kiekis buvo palyginti nedidelis (nežymiai daugiau nei 10 % viso susijusių bendrovių ES eksporto), be to, buvo laikoma, kad pardavimas nesusijusiems pirkėjams yra tipiškas. |
| --- | --- |

(37)

Pardavimo eksportui susijusiems galutiniams vartotojams (spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvų (SVTSI) gamintojai) Bendrijoje atveju skaičiuojant dempingo skirtumus į šį pardavimą nebuvo atsižvelgta, nes galutinių vartotojų pagaminta svarstomoji prekė nepateko į tyrimo aprėptį. Šio pardavimo kiekis buvo palyginti nedidelis (nežymiai daugiau nei 10 % viso susijusių bendrovių ES eksporto), be to, buvo laikoma, kad pardavimas nesusijusiems pirkėjams yra tipiškas.

| (38) | Kai svarstomoji prekė buvo eksportuojama nepriklausomiems Bendrijos vartotojams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, visų pirma remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(38)

Kai svarstomoji prekė buvo eksportuojama nepriklausomiems Bendrijos vartotojams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, visų pirma remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (39) | Kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, remiantis kaina, už kurią importuotos prekės iš pradžių buvo perparduotos nepriklausomam pirkėjui. Tokiais atvejais buvo pakoreguotos visos tarp importo ir perpardavimo patirtos išlaidos, įskaitant PBA išlaidas, ir gautas pelnas. |
| --- | --- |

(39)

Kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, remiantis kaina, už kurią importuotos prekės iš pradžių buvo perparduotos nepriklausomam pirkėjui. Tokiais atvejais buvo pakoreguotos visos tarp importo ir perpardavimo patirtos išlaidos, įskaitant PBA išlaidas, ir gautas pelnas.

| (40) | Kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį ne Bendrijoje įsikūrusį prekybininką, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis pirmojo perpardavimo nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams kainomis. |
| --- | --- |

(40)

Kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį ne Bendrijoje įsikūrusį prekybininką, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis pirmojo perpardavimo nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams kainomis.

3.1.   KLR

| (41) | Vienas KLR eksportuojantis gamintojas prekes eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams arba per dvi susijusias Bendrijoje įsikūrusias bendroves. Kitas eksportuojantis gamintojas visas prekes eksportui parduodavo Bendrijos nepriklausomiems pirkėjams per susijusią ne Bendrijoje įsikūrusią bendrovę. |
| --- | --- |

(41)

Vienas KLR eksportuojantis gamintojas prekes eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams arba per dvi susijusias Bendrijoje įsikūrusias bendroves. Kitas eksportuojantis gamintojas visas prekes eksportui parduodavo Bendrijos nepriklausomiems pirkėjams per susijusią ne Bendrijoje įsikūrusią bendrovę.

| (42) | Viena iš bendrovių, susijusių su pirmuoju eksportuojančiu gamintoju, nebendradarbiavo vykdant tyrimą, nes nepateikė atsakymų į klausimyno klausimus, skirtus susijusioms bendrovėms, dalyvaujančioms Europos bendrijai skirtos svarstomosios prekės pardavime arba prekyboje. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad pardavimo per tą bendrovę nereikėtų laikyti susijusiu pardavimu, nes tariamai jau nebuvo de facto ryšių tarp susijusių bendrovių. Bet kokiu atveju, bent per TL buvo teisinis ryšys, kaip apibrėžta 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (3), 143 straipsnyje, nes abi bendrovės priklausė bendrai pagrindinei bendrovei. Todėl, atsižvelgdama į šį akivaizdų dalinį bendradarbiavimą, Komisija, pranešusi nagrinėjamajam eksportuojančiam gamintojui apie nebendradarbiavimo pasekmes, nustatydama pardavimo per šią nebendradarbiaujančią susijusią bendrovę eksporto kainas, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas pasinaudojo turimais faktais. |
| --- | --- |

(42)

Viena iš bendrovių, susijusių su pirmuoju eksportuojančiu gamintoju, nebendradarbiavo vykdant tyrimą, nes nepateikė atsakymų į klausimyno klausimus, skirtus susijusioms bendrovėms, dalyvaujančioms Europos bendrijai skirtos svarstomosios prekės pardavime arba prekyboje. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad pardavimo per tą bendrovę nereikėtų laikyti susijusiu pardavimu, nes tariamai jau nebuvo de facto ryšių tarp susijusių bendrovių. Bet kokiu atveju, bent per TL buvo teisinis ryšys, kaip apibrėžta 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (3), 143 straipsnyje, nes abi bendrovės priklausė bendrai pagrindinei bendrovei. Todėl, atsižvelgdama į šį akivaizdų dalinį bendradarbiavimą, Komisija, pranešusi nagrinėjamajam eksportuojančiam gamintojui apie nebendradarbiavimo pasekmes, nustatydama pardavimo per šią nebendradarbiaujančią susijusią bendrovę eksporto kainas, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas pasinaudojo turimais faktais.

| (43) | Eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad jeigu nagrinėjamosios bendrovės būtų laikomos susijusiomis, per nebendradarbiaujančią susijusią bendrovę vykdomas pardavimas galutiniam pirkėjui taip pat būtų laikomas susijusiu pardavimu, atsižvelgiant į išskirtinius sutartinius galutinio pirkėjo ir eksportuojančio gamintojo bendros pagrindinės bendrovės įsipareigojimus, ir todėl skaičiuojant dempingo skirtumą į jį neturėtų būti atsižvelgta. Tačiau kadangi nebuvo laikomasi Reglamento (EEB) Nr. 2545/93 143 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų, pardavimas susijusiam galutiniam pirkėjui buvo laikomas nesusijusiu pardavimu. Šiuo atžvilgiu perpardavimo kainos šiam pirmajam nepriklausomam pirkėjui buvo nustatytos prie perdavimo kainos pridedant antkainį, kuris buvo nustatytas bendradarbiaujančio susijusio importuotojo atveju. Po to, norint nustatyti eksporto kainos prie Bendrijos sienos lygį, bendradarbiaujančio importuotojo atveju padaryti koregavimai (sąnaudos tarp importo ir pardavimo, PBA išlaidos ir pagrįstas pelno skirtumas) buvo pritaikyti perpardavimo kainai, kaip skaičiuota pirmiau. |
| --- | --- |

(43)

Eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad jeigu nagrinėjamosios bendrovės būtų laikomos susijusiomis, per nebendradarbiaujančią susijusią bendrovę vykdomas pardavimas galutiniam pirkėjui taip pat būtų laikomas susijusiu pardavimu, atsižvelgiant į išskirtinius sutartinius galutinio pirkėjo ir eksportuojančio gamintojo bendros pagrindinės bendrovės įsipareigojimus, ir todėl skaičiuojant dempingo skirtumą į jį neturėtų būti atsižvelgta. Tačiau kadangi nebuvo laikomasi Reglamento (EEB) Nr. 2545/93 143 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų, pardavimas susijusiam galutiniam pirkėjui buvo laikomas nesusijusiu pardavimu. Šiuo atžvilgiu perpardavimo kainos šiam pirmajam nepriklausomam pirkėjui buvo nustatytos prie perdavimo kainos pridedant antkainį, kuris buvo nustatytas bendradarbiaujančio susijusio importuotojo atveju. Po to, norint nustatyti eksporto kainos prie Bendrijos sienos lygį, bendradarbiaujančio importuotojo atveju padaryti koregavimai (sąnaudos tarp importo ir pardavimo, PBA išlaidos ir pagrįstas pelno skirtumas) buvo pritaikyti perpardavimo kainai, kaip skaičiuota pirmiau.

| (44) | Kadangi nepriklausomi importuotojai nebendradarbiavo ir atsižvelgiant į tai, kad SVKSK priklauso tam pačiam elektronikos prekių sektoriui, kaip ir spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvai (SVTSI), buvo nuspręsta, kad dėl to būtų tikslinga naudoti 5 % pelno skirtumą, kuris buvo naudotas SVTSI antidempingo procedūroje (4). |
| --- | --- |

(44)

Kadangi nepriklausomi importuotojai nebendradarbiavo ir atsižvelgiant į tai, kad SVKSK priklauso tam pačiam elektronikos prekių sektoriui, kaip ir spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvai (SVTSI), buvo nuspręsta, kad dėl to būtų tikslinga naudoti 5 % pelno skirtumą, kuris buvo naudotas SVTSI antidempingo procedūroje (4).

3.2.   Korėja

| (45) | Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas svarstomąją prekę į Bendriją eksportavo per susijusį importuotoją. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainomis. |
| --- | --- |

(45)

Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas svarstomąją prekę į Bendriją eksportavo per susijusį importuotoją. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainomis.

| (46) | Atliekant koregavimą buvo naudojamasi 44 konstatuojamojoje dalyje nurodytu pelno skirtumu. |
| --- | --- |

(46)

Atliekant koregavimą buvo naudojamasi 44 konstatuojamojoje dalyje nurodytu pelno skirtumu.

3.3.   Malaizija, Tailandas

| (47) | Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai svarstomąją prekę eksportavo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. pagal faktiškai sumokėtą arba mokėtiną eksporto kainą. |
| --- | --- |

(47)

Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai svarstomąją prekę eksportavo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. pagal faktiškai sumokėtą arba mokėtiną eksporto kainą.

4.   Palyginimas

| (48) | Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainų palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atliekant koregavimą buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(48)

Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainų palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atliekant koregavimą buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir kainų palyginamumui.

| (49) | Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tiriamųjų eksportuojančių gamintojų transporto, draudimo, tvarkymo, pakrovimo, papildomų, pakavimo ir kreditų sąnaudų, komisinių bei sąnaudų po pardavimo (t. y. garantijų) skirtumus. |
| --- | --- |

(49)

Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tiriamųjų eksportuojančių gamintojų transporto, draudimo, tvarkymo, pakrovimo, papildomų, pakavimo ir kreditų sąnaudų, komisinių bei sąnaudų po pardavimo (t. y. garantijų) skirtumus.

| (50) | Vienas KLR eksportuojantis gamintojas ir vienintelis Korėjos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas prašė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies j punktą atlikti koregavimą atsižvelgiant į valiutos konvertavimą. Jie tvirtino, kad vietos valiutos (atitinkamai CNY ir KRW) per TL nuvertėjo euro atžvilgiu, todėl reikėtų atitinkamai pakoreguoti sąskaitoje nurodytą eurais išreikštą pardavimo eksportui į Bendriją sumą. Šiuo atžvilgiu, priešingai, nei nurodyta prašymuose, buvo nustatyta, kad abi valiutos per TL pakilo euro atžvilgiu. Taigi šie prašymai buvo laikomi nesusijusiais ir todėl buvo atmesti. |
| --- | --- |

(50)

Vienas KLR eksportuojantis gamintojas ir vienintelis Korėjos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas prašė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies j punktą atlikti koregavimą atsižvelgiant į valiutos konvertavimą. Jie tvirtino, kad vietos valiutos (atitinkamai CNY ir KRW) per TL nuvertėjo euro atžvilgiu, todėl reikėtų atitinkamai pakoreguoti sąskaitoje nurodytą eurais išreikštą pardavimo eksportui į Bendriją sumą. Šiuo atžvilgiu, priešingai, nei nurodyta prašymuose, buvo nustatyta, kad abi valiutos per TL pakilo euro atžvilgiu. Taigi šie prašymai buvo laikomi nesusijusiais ir todėl buvo atmesti.

| (51) | Tie patys eksportuojantys gamintojai prašė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto ii papunktį atlikti koregavimą pagal prekybos lygį, tvirtindami, kad jie prekes eksportavo į Bendriją platintojams, o vidaus rinkoje pardavė galutiniams vartotojams. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad pirmieji nepriklausomi pirkėjai abejose rinkose buvo galutiniai vartotojai. Taigi buvo laikoma, kad šis prašymas yra nepagrįstas ir todėl buvo atmestas. |
| --- | --- |

(51)

Tie patys eksportuojantys gamintojai prašė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto ii papunktį atlikti koregavimą pagal prekybos lygį, tvirtindami, kad jie prekes eksportavo į Bendriją platintojams, o vidaus rinkoje pardavė galutiniams vartotojams. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad pirmieji nepriklausomi pirkėjai abejose rinkose buvo galutiniai vartotojai. Taigi buvo laikoma, kad šis prašymas yra nepagrįstas ir todėl buvo atmestas.

| (52) | Tie patys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prašė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą atlikti koregavimą atsižvelgiant į kitus veiksnius. Bendrovės tvirtino, kad didelis SVKSK kainų nuosmukis per TL dėl konkurencijos su plokščiaisiais ekranais skirtingai paveikė jų vidaus ir eksporto kainas. Jie tvirtino, kad taip atsitiko dėl to, kad jų pardavimo kiekiai vidaus rinkoje per TL buvo pasiskirstę vienodai, tačiau eksportas buvo vykdomas tik per tam tikrą TL dalį. Tačiau šis prašymas nebuvo priimtas, nes nebuvo įrodyta, kad tai padarė poveikį kainų palyginamumui arba kad dėl šio veiksnio pirkėjai vidaus rinkoje nuolatos mokėjo skirtingą kainą. |
| --- | --- |

(52)

Tie patys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prašė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą atlikti koregavimą atsižvelgiant į kitus veiksnius. Bendrovės tvirtino, kad didelis SVKSK kainų nuosmukis per TL dėl konkurencijos su plokščiaisiais ekranais skirtingai paveikė jų vidaus ir eksporto kainas. Jie tvirtino, kad taip atsitiko dėl to, kad jų pardavimo kiekiai vidaus rinkoje per TL buvo pasiskirstę vienodai, tačiau eksportas buvo vykdomas tik per tam tikrą TL dalį. Tačiau šis prašymas nebuvo priimtas, nes nebuvo įrodyta, kad tai padarė poveikį kainų palyginamumui arba kad dėl šio veiksnio pirkėjai vidaus rinkoje nuolatos mokėjo skirtingą kainą.

| (53) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą koregavimai buvo taip pat atlikti atsižvelgiant į Kinijos PVM kompensavimo skirtumus, nes buvo nustatyta, kad pardavimo eksportui atveju buvo kompensuojama mažesnė PVM dalis, nei pardavimo vidaus rinkoje atveju. |
| --- | --- |

(53)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą koregavimai buvo taip pat atlikti atsižvelgiant į Kinijos PVM kompensavimo skirtumus, nes buvo nustatyta, kad pardavimo eksportui atveju buvo kompensuojama mažesnė PVM dalis, nei pardavimo vidaus rinkoje atveju.

| (54) | Vieno KLR eksportuojančio gamintojo, kuris eksportavo prekes per susijusį ne Bendrijoje įsikūrusį prekybininką, atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą taip pat buvo pakoreguota eksporto kaina, nes šio prekybininko veikla buvo tokia pati, kaip komisinių pagrindu veikiančio agento veikla. Pagal šį straipsnį buvo taikytas 2 % koregavimo dydis, nes jis buvo laikomas pagrįstu ir atspindėjo komisinius, sumokėtus svarstomąja preke prekiaujantiems nepriklausomiems agentams. |
| --- | --- |

(54)

Vieno KLR eksportuojančio gamintojo, kuris eksportavo prekes per susijusį ne Bendrijoje įsikūrusį prekybininką, atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą taip pat buvo pakoreguota eksporto kaina, nes šio prekybininko veikla buvo tokia pati, kaip komisinių pagrindu veikiančio agento veikla. Pagal šį straipsnį buvo taikytas 2 % koregavimo dydis, nes jis buvo laikomas pagrįstu ir atspindėjo komisinius, sumokėtus svarstomąja preke prekiaujantiems nepriklausomiems agentams.

5.   Dempingo skirtumas

5.1.   Individualūs dempingo skirtumai

| (55) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį ir 2 straipsnio 12 dalį dempingo skirtumai visiems tiriamiesiems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyti remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės pagal prekės rūšį ir pirmiau nustatytos vidutinės svertinės eksporto kainos pagal prekės rūšį palyginimu. |
| --- | --- |

(55)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį ir 2 straipsnio 12 dalį dempingo skirtumai visiems tiriamiesiems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyti remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės pagal prekės rūšį ir pirmiau nustatytos vidutinės svertinės eksporto kainos pagal prekės rūšį palyginimu.

| (56) | Pagal Komisijos praktiką susijusiems eksportuojantiems gamintojams arba gamintojams, kurie priklauso tai pačiai grupei, nustatomas tik vienas vidutinis svertinis dempingo skirtumas, pagrįstas individualiais dempingo skirtumais. Taip visų pirma daroma dėl to, kad individualių muito normų skaičiavimas gali paskatinti vengti antidempingo priemonių ir tokiu būdu padaryti jas neveiksmingomis, sudarant galimybę susijusiems eksportuojantiems gamintojams savo eksportą į Bendriją nukreipti per bendrovę, kuriai nustatytas mažiausias individualus dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(56)

Pagal Komisijos praktiką susijusiems eksportuojantiems gamintojams arba gamintojams, kurie priklauso tai pačiai grupei, nustatomas tik vienas vidutinis svertinis dempingo skirtumas, pagrįstas individualiais dempingo skirtumais. Taip visų pirma daroma dėl to, kad individualių muito normų skaičiavimas gali paskatinti vengti antidempingo priemonių ir tokiu būdu padaryti jas neveiksmingomis, sudarant galimybę susijusiems eksportuojantiems gamintojams savo eksportą į Bendriją nukreipti per bendrovę, kuriai nustatytas mažiausias individualus dempingo skirtumas.

| (57) | Pagal tokią praktiką vienas ir tas pats dempingo skirtumas buvo nustatytas KLR bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie priklauso tai pačiai grupei, t. y. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. ir su juo susijusiam gamintojui LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Panašiai vienas ir tas pats dempingo skirtumas buvo nustatytas Tailando bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie priklauso tai pačiai grupei, t. y. CRT Display Technology Co., Ltd. ir su juo susijusiam gamintojui Thai CRT Co., Ltd. |
| --- | --- |

(57)

Pagal tokią praktiką vienas ir tas pats dempingo skirtumas buvo nustatytas KLR bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie priklauso tai pačiai grupei, t. y. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. ir su juo susijusiam gamintojui LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Panašiai vienas ir tas pats dempingo skirtumas buvo nustatytas Tailando bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie priklauso tai pačiai grupei, t. y. CRT Display Technology Co., Ltd. ir su juo susijusiam gamintojui Thai CRT Co., Ltd.

5.2.   Visoje šalies teritorijoje galiojantys dempingo skirtumai

| (58) | Tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie nepateikė atsakymų į Komisijos klausimyno klausimus arba kitu būdu apie save nepranešė, dempingo skirtumas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį buvo nustatytas remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(58)

Tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie nepateikė atsakymų į Komisijos klausimyno klausimus arba kitu būdu apie save nepranešė, dempingo skirtumas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį buvo nustatytas remiantis turimais faktais.

| (59) | Siekiant visiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti visoje šalies teritorijoje galiojantį dempingo skirtumą visų pirma buvo nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Tuo tikslu bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją kiekis, apie kurį buvo pranešta, buvo palygintas su atitinkamais Eurostato importo statistikos duomenimis. |
| --- | --- |

(59)

Siekiant visiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti visoje šalies teritorijoje galiojantį dempingo skirtumą visų pirma buvo nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Tuo tikslu bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją kiekis, apie kurį buvo pranešta, buvo palygintas su atitinkamais Eurostato importo statistikos duomenimis.

| (60) | Malaizijos ir Tailando atveju, kai nebendradarbiavimo lygis buvo mažas, t. y. mažiau nei 8 %, buvo nuspręsta, kad nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams būtų tikslinga nustatyti didesnį dempingo skirtumą už aukščiausią bendradarbiaujantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą. Iš tikrųjų yra pagrindo manyti, kad žemo bendradarbiavimo lygio priežastis yra ta, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tirtoje šalyje paprastai vykdė aukštesnio lygio dempingą, nei bet kuris kitas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Be to, nebuvo požymių, kad kuri nors nebendradarbiaujanti bendrovė būtų vykdžiusi žemesnio lygio dempingą, ir už nebendradarbiavimą neturėtų būti suteiktas joks privalumas. Todėl dempingo skirtumai buvo nustatyti pagal didžiausius skirtumus, kurie buvo nustatyti tipiškoms vieno bendradarbiaujančio gamintojo tiriamosiose šalyse rūšims, arba didžiausius skirtumus, nustatytus tipiškiems vieno bendradarbiaujančio gamintojo tiriamosiose šalyse sandoriams. |
| --- | --- |

(60)

Malaizijos ir Tailando atveju, kai nebendradarbiavimo lygis buvo mažas, t. y. mažiau nei 8 %, buvo nuspręsta, kad nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams būtų tikslinga nustatyti didesnį dempingo skirtumą už aukščiausią bendradarbiaujantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą. Iš tikrųjų yra pagrindo manyti, kad žemo bendradarbiavimo lygio priežastis yra ta, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tirtoje šalyje paprastai vykdė aukštesnio lygio dempingą, nei bet kuris kitas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Be to, nebuvo požymių, kad kuri nors nebendradarbiaujanti bendrovė būtų vykdžiusi žemesnio lygio dempingą, ir už nebendradarbiavimą neturėtų būti suteiktas joks privalumas. Todėl dempingo skirtumai buvo nustatyti pagal didžiausius skirtumus, kurie buvo nustatyti tipiškoms vieno bendradarbiaujančio gamintojo tiriamosiose šalyse rūšims, arba didžiausius skirtumus, nustatytus tipiškiems vieno bendradarbiaujančio gamintojo tiriamosiose šalyse sandoriams.

| (61) | Korėjos Respublikos atveju išskirtinai žemas bendradarbiavimo lygis, t. y. tik 2 % bendro eksporto kiekio, pagrįsto Eurostato statistikos duomenimis, rodo akivaizdžiai sąmoningą pagrindinių eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimą. Atsižvelgiant į šią konkrečią padėtį ir neturint daugiau susijusios informacijos buvo laikoma tikslinga nebendradarbiaujančioms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumą, kuris būtų skunde nurodytos tipiškos prekės rūšies dempingo skirtumo dydžio, t. y. 15,0 %. Skunde nurodyto dempingo skirtumo dydis buvo patikrintas pagal paskelbtus kainų sąrašus ir Eurostato statistikos duomenis. |
| --- | --- |

(61)

Korėjos Respublikos atveju išskirtinai žemas bendradarbiavimo lygis, t. y. tik 2 % bendro eksporto kiekio, pagrįsto Eurostato statistikos duomenimis, rodo akivaizdžiai sąmoningą pagrindinių eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimą. Atsižvelgiant į šią konkrečią padėtį ir neturint daugiau susijusios informacijos buvo laikoma tikslinga nebendradarbiaujančioms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumą, kuris būtų skunde nurodytos tipiškos prekės rūšies dempingo skirtumo dydžio, t. y. 15,0 %. Skunde nurodyto dempingo skirtumo dydis buvo patikrintas pagal paskelbtus kainų sąrašus ir Eurostato statistikos duomenis.

| (62) | KLR atveju bendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas, nes eksporto į Bendriją kiekis, apie kurį pranešė bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, per TL viršijo importo kiekį, nustatytą remiantis Eurostato duomenimis, ir nebuvo priežasties manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiautų. Norint atskirti Kinijos bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus, kuriems visiems buvo suteiktas RER, ir galimus kitus Kinijos eksportuojančius gamintojus, kurie tyrime nebendradarbiavo, buvo manoma, kas yra tikslinga nustatyti KLR visoje šalies teritorijoje galiojantį dempingo skirtumą, remiantis dažniausiai parduodamų tipiškų prekės rūšių eksporto kainų pagal Eurostato duomenis ir tų pačių prekės rūšių normaliosios vertės analogiškoje šalyje palyginimu. |
| --- | --- |

(62)

KLR atveju bendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas, nes eksporto į Bendriją kiekis, apie kurį pranešė bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, per TL viršijo importo kiekį, nustatytą remiantis Eurostato duomenimis, ir nebuvo priežasties manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiautų. Norint atskirti Kinijos bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus, kuriems visiems buvo suteiktas RER, ir galimus kitus Kinijos eksportuojančius gamintojus, kurie tyrime nebendradarbiavo, buvo manoma, kas yra tikslinga nustatyti KLR visoje šalies teritorijoje galiojantį dempingo skirtumą, remiantis dažniausiai parduodamų tipiškų prekės rūšių eksporto kainų pagal Eurostato duomenis ir tų pačių prekės rūšių normaliosios vertės analogiškoje šalyje palyginimu.

| (63) | Dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą, procentiniu dydžiu, yra tokie:






  a) | Kinijos Liaudies Respublika













  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., |
| --- | --- | --- | --- |

(63)

Dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą, procentiniu dydžiu, yra tokie:

a)

Kinijos Liaudies Respublika

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd.,

0 %

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. ir L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. ir L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.,

25,5 %

| — | visoms kitoms bendrovėms; |
| --- | --- |

—

visoms kitoms bendrovėms;

28,3 %

| b) | Korėjos Respublika













  — | LG Philips Display Korea Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

b)

Korėjos Respublika

—

LG Philips Display Korea Co., Ltd,

0 %

| — | visoms kitoms bendrovėms; |
| --- | --- |

—

visoms kitoms bendrovėms;

15,0 %

| c) | Malaizija













  — | Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd, |
| --- | --- | --- |

c)

Malaizija

—

Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd,

5,1 %

| — | visoms kitoms bendrovėms; |
| --- | --- |

—

visoms kitoms bendrovėms;

14,5 %

| d) | Tailandas













  — | Thai CRT Co., Ltd ir CRT Display Technology Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

d)

Tailandas

—

Thai CRT Co., Ltd ir CRT Display Technology Co., Ltd.,

41,4 %

| — | visoms kitoms bendrovėms. |
| --- | --- |

—

visoms kitoms bendrovėms.

47,2 %

D.   ŽALA

1.   Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė

| (64) | Per TL panašią prekę gamino septyni Bendrijos gamintojai. Tačiau keturi iš šių gamintojų yra susiję su tiriamųjų šalių eksportuotojais. Taigi šios keturios bendrovės dėl jų ryšių su eksportuotoju gali būti apsaugotos nuo neigiamų žalingo dempingo pasekmių. Tai rodo ir faktas, kad šie gamintojai nebendradarbiavo vykdant procedūrą. Buvo laikoma tikslinga jų gamybos kiekį išbraukti iš Bendrijos gamybos, be to, juos pačius išbraukti iš Bendrijos pramonės apibrėžimo. Be to, du iš šių keturių gamintojų po TL visiškai nutraukė gamybą. |
| --- | --- |

(64)

Per TL panašią prekę gamino septyni Bendrijos gamintojai. Tačiau keturi iš šių gamintojų yra susiję su tiriamųjų šalių eksportuotojais. Taigi šios keturios bendrovės dėl jų ryšių su eksportuotoju gali būti apsaugotos nuo neigiamų žalingo dempingo pasekmių. Tai rodo ir faktas, kad šie gamintojai nebendradarbiavo vykdant procedūrą. Buvo laikoma tikslinga jų gamybos kiekį išbraukti iš Bendrijos gamybos, be to, juos pačius išbraukti iš Bendrijos pramonės apibrėžimo. Be to, du iš šių keturių gamintojų po TL visiškai nutraukė gamybą.

| (65) | Todėl trijų gamintojų, t. y. Ekrano, Ecimex ir Thomson gamybos kiekis sudaro visą Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(65)

Todėl trijų gamintojų, t. y. Ekrano, Ecimex ir Thomson gamybos kiekis sudaro visą Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (66) | Kaip nurodyta 2 konstatuojamojoje dalyje, skundas buvo pateiktas dviejų Bendrijos gamintojų, t. y. Ekrano ir Ecimex, vardu. Buvo nustatyta, kad šių skundo pateikėjų gaminama produkcija sudaro didžiąją visos Bendrijoje gaminamos svarstomosios prekės dalį, t. y. šiuo atveju – daugiau kaip 40 %. |
| --- | --- |

(66)

Kaip nurodyta 2 konstatuojamojoje dalyje, skundas buvo pateiktas dviejų Bendrijos gamintojų, t. y. Ekrano ir Ecimex, vardu. Buvo nustatyta, kad šių skundo pateikėjų gaminama produkcija sudaro didžiąją visos Bendrijoje gaminamos svarstomosios prekės dalį, t. y. šiuo atveju – daugiau kaip 40 %.

| (67) | Reikėtų pažymėti, kad abu skundo pateikėjai, kurie per TL gamino panašią prekę, pirmąją 2006 m. pusę sustabdė gamybą ir pateikė prašymą dėl bankroto bylos iškėlimo. Kadangi bankroto procedūra dar tebevyksta, vis dar neaišku, ar Ekranas ir Ecimex atnaujins SVKSK gamybą, ar ne. Inicijavus procedūrą Thomson informavo Komisiją, kad remia TUBE pateiktą skundą ir tinkamai bendradarbiavo tyrime. Todėl, neturint informacijos apie tai, kad minėti du gamintojai galutinai sustabdė savo veiklą, Ekranas ir Ecimex yra vis dar laikomi Bendrijos pramonės dalimi. Todėl manoma, kad Bendrijos pramonę sudaro Ekranas, Ecimex ir Thomson, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, ir todėl toliau jie bus vadinami Bendrijos pramone. |
| --- | --- |

(67)

Reikėtų pažymėti, kad abu skundo pateikėjai, kurie per TL gamino panašią prekę, pirmąją 2006 m. pusę sustabdė gamybą ir pateikė prašymą dėl bankroto bylos iškėlimo. Kadangi bankroto procedūra dar tebevyksta, vis dar neaišku, ar Ekranas ir Ecimex atnaujins SVKSK gamybą, ar ne. Inicijavus procedūrą Thomson informavo Komisiją, kad remia TUBE pateiktą skundą ir tinkamai bendradarbiavo tyrime. Todėl, neturint informacijos apie tai, kad minėti du gamintojai galutinai sustabdė savo veiklą, Ekranas ir Ecimex yra vis dar laikomi Bendrijos pramonės dalimi. Todėl manoma, kad Bendrijos pramonę sudaro Ekranas, Ecimex ir Thomson, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, ir todėl toliau jie bus vadinami Bendrijos pramone.

2.   Bendrijos vartojimas

| (68) | Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės produkcijos parduotu kiekiu Bendrijos rinkoje, iš kitų gamintojų gauta informacija apie pardavimo kiekius ir iš Eurostato gautais importo kiekio duomenimis. |
| --- | --- |

(68)

Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės produkcijos parduotu kiekiu Bendrijos rinkoje, iš kitų gamintojų gauta informacija apie pardavimo kiekius ir iš Eurostato gautais importo kiekio duomenimis.

| (69) | 2002 m.–TL Bendrijos svarstomosios prekės rinka sumažėjo apytikriai 14 %. Bendrijos vartojimas 2002 m. sudarė apie 9,5 mln. vienetų, o per TL – apie 8,2 mln. vienetų. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras EB vartojimas (vnt.) | 9 540 185 | 9 387 212 | 10 023 216 | 8 170 802 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 98 | 105 | 86 |

(69)

2002 m.–TL Bendrijos svarstomosios prekės rinka sumažėjo apytikriai 14 %. Bendrijos vartojimas 2002 m. sudarė apie 9,5 mln. vienetų, o per TL – apie 8,2 mln. vienetų.

2002

2003

2004

TL

Bendras EB vartojimas (vnt.)

9 540 185

9 387 212

10 023 216

8 170 802

Indeksas (2002 m. = 100)

100

98

105

86

| (70) | Atskleidus preliminarias išvadas skundo pateikėjas užginčijo Komisijos taikytą metodiką vartojimui nustatyti. Tiksliau, skundo pateikėjas teigė, kad i) remiantis 64 konstatuojamojoje dalyje pateikta informacija paaiškėtų, jog apskaičiuojant vartojimą ir analizuojant žalą nebuvo įtraukti jokie minėtų Bendrijos gamintojų, kurie yra susiję su tiriamųjų šalių eksportuotojais, pardavimo duomenys, ir ii) apskaičiuojant vartojimą buvo neįtraukti tam tikro prekių, kurias tiekė vienas iš trijų 67 konstatuojamojoje dalyje minėtų Bendrijos gamintojų, pardavimo uždaroje rinkoje kiekio duomenys, ir tai buvo padaryta netinkamai, nes šie duomenys turėjo būti įtraukti įskaičiavimą. |
| --- | --- |

(70)

Atskleidus preliminarias išvadas skundo pateikėjas užginčijo Komisijos taikytą metodiką vartojimui nustatyti. Tiksliau, skundo pateikėjas teigė, kad i) remiantis 64 konstatuojamojoje dalyje pateikta informacija paaiškėtų, jog apskaičiuojant vartojimą ir analizuojant žalą nebuvo įtraukti jokie minėtų Bendrijos gamintojų, kurie yra susiję su tiriamųjų šalių eksportuotojais, pardavimo duomenys, ir ii) apskaičiuojant vartojimą buvo neįtraukti tam tikro prekių, kurias tiekė vienas iš trijų 67 konstatuojamojoje dalyje minėtų Bendrijos gamintojų, pardavimo uždaroje rinkoje kiekio duomenys, ir tai buvo padaryta netinkamai, nes šie duomenys turėjo būti įtraukti įskaičiavimą.

| (71) | Dėl i) tvirtinimo reikia pažymėti, kad 64 konstatuojamojoje dalyje nurodomas tik Bendrijos pramonės apibrėžimas ir bendros Bendrijos gamybos nustatymas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, o ne bendro Bendrijos vartojimo apskaičiavimas. Nustatant Bendrijos vartojimą buvo naudojami tų gamintojų, kurie buvo išbraukti iš Bendrijos pramonės apibrėžimo ir gamybos, pardavimo duomenys. Be to, tai yra akivaizdu atsižvelgiant į 68 konstatuojamąją dalį ir konkrečią skundo pateikėjui atskleistą informaciją, pagal kurią įrodoma, kad nagrinėjamas pardavimo kiekis per TL buvo apytikriai 3 mln. vienetų. Todėl nustatant vartojimą buvo naudojami visų gamintojų, kurie skundo pateikėjo ir Komisijos žiniomis veikė 2002 m.–TL laikotarpiu, pardavimo Bendrijoje duomenys. Tačiau į Bendrijos pramonės apibrėžimą neįtraukti gamintojai turėjo būti išbraukti iš Bendrijos pramonės padėties analizės būtent dėl to, kad jie nebuvo laikomi Bendrijos pramonės dalimi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Todėl i) tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(71)

Dėl i) tvirtinimo reikia pažymėti, kad 64 konstatuojamojoje dalyje nurodomas tik Bendrijos pramonės apibrėžimas ir bendros Bendrijos gamybos nustatymas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, o ne bendro Bendrijos vartojimo apskaičiavimas. Nustatant Bendrijos vartojimą buvo naudojami tų gamintojų, kurie buvo išbraukti iš Bendrijos pramonės apibrėžimo ir gamybos, pardavimo duomenys. Be to, tai yra akivaizdu atsižvelgiant į 68 konstatuojamąją dalį ir konkrečią skundo pateikėjui atskleistą informaciją, pagal kurią įrodoma, kad nagrinėjamas pardavimo kiekis per TL buvo apytikriai 3 mln. vienetų. Todėl nustatant vartojimą buvo naudojami visų gamintojų, kurie skundo pateikėjo ir Komisijos žiniomis veikė 2002 m.–TL laikotarpiu, pardavimo Bendrijoje duomenys. Tačiau į Bendrijos pramonės apibrėžimą neįtraukti gamintojai turėjo būti išbraukti iš Bendrijos pramonės padėties analizės būtent dėl to, kad jie nebuvo laikomi Bendrijos pramonės dalimi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Todėl i) tvirtinimas atmetamas.

| (72) | ii) tvirtinimo atveju iš tikrųjų teisinga, kad Komisija apskaičiuodama vartojimą ir analizuodama kai kuriuos svarbiausius žalos rodiklius neįtraukė tam tikrų pardavimo kiekio duomenų, visų pirma pardavimo kiekio ir kainų, rinkos dalies ir pelningumo duomenų, nes buvo manoma, kad šis pardavimas buvo vykdomas uždaroje rinkoje. Pagal ilgalaikę Komisijos praktiką pardavimas uždaroje rinkoje atskiriamas nuo pardavimo atviroje rinkoje, nes tik pardavimo atviroje rinkoje atveju vyksta konkurencija (5). Priešingai, parduodant uždaroje rinkoje nekonkuruojama su prekėmis, parduotomis laisvojoje rinkoje, ir dėl to importas dempingo kaina nedaro poveikio pardavimui uždaroje rinkoje. Šioje konkrečioje pramonės šakoje dauguma didžiųjų panašios prekės gamintojų (ne taip, kaip du skundo pateikėjai) taip pat veikia ir vartotojų pramonėje, t. y. toliau perdirba kineskopus į televizorius. Pavyzdžiui, Komisija į analizę neįtraukė Sony bendrovės pardavimo uždaroje rinkoje, be to, tokiam požiūriui pritarė skundo pateikėjas. Tokia pati metodika buvo nuosekliai taikoma visiems Bendrijos gamintojams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra Bendrijos pramonės dalimi ar laikomi „kitais Bendrijos gamintojais“ ir yra nurodyti 64 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(72)

ii) tvirtinimo atveju iš tikrųjų teisinga, kad Komisija apskaičiuodama vartojimą ir analizuodama kai kuriuos svarbiausius žalos rodiklius neįtraukė tam tikrų pardavimo kiekio duomenų, visų pirma pardavimo kiekio ir kainų, rinkos dalies ir pelningumo duomenų, nes buvo manoma, kad šis pardavimas buvo vykdomas uždaroje rinkoje. Pagal ilgalaikę Komisijos praktiką pardavimas uždaroje rinkoje atskiriamas nuo pardavimo atviroje rinkoje, nes tik pardavimo atviroje rinkoje atveju vyksta konkurencija (5). Priešingai, parduodant uždaroje rinkoje nekonkuruojama su prekėmis, parduotomis laisvojoje rinkoje, ir dėl to importas dempingo kaina nedaro poveikio pardavimui uždaroje rinkoje. Šioje konkrečioje pramonės šakoje dauguma didžiųjų panašios prekės gamintojų (ne taip, kaip du skundo pateikėjai) taip pat veikia ir vartotojų pramonėje, t. y. toliau perdirba kineskopus į televizorius. Pavyzdžiui, Komisija į analizę neįtraukė Sony bendrovės pardavimo uždaroje rinkoje, be to, tokiam požiūriui pritarė skundo pateikėjas. Tokia pati metodika buvo nuosekliai taikoma visiems Bendrijos gamintojams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra Bendrijos pramonės dalimi ar laikomi „kitais Bendrijos gamintojais“ ir yra nurodyti 64 konstatuojamojoje dalyje.

| (73) | Konkrečių ii) tvirtinime minėtų pardavimo uždaroje rinkoje kiekių atveju Komisija pastebėjo, kad iki 2004 m. liepos mėn. kineskopų gamykla, kuri šiuo metu yra įregistruota kaip Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piasečnas, Lenkija, buvo kartu su Žyrardovo (Lenkija) televizorių gamykla įregistruota kaip vienas juridinis asmuo, t. y. bendrovė TMM Polska, kuri visa priklausė pagrindinei bendrovei Thomson SA. Pagal įprastinę praktiką Komisija laikėsi nuomonės, kad tai buvo integruotas gamintojas ir kad panašios prekės tiekimas iš Piasečno kineskopų gamyklos Žyrardovo televizorių gamyklai buvo vidinis perdavimas, t. y. pardavimas uždaroje rinkoje perdavimo kainomis. Ieškovas de facto patvirtino šią perdavimo kainų nustatymo padėtį, nes jis teigė, kad „Thomson Display ir Thomson's CTV display santykiai galėjo daryti poveikį kainoms, tačiau kiekiui šie santykiai poveikio tikrai nedarė.“ Todėl Komisija patvirtina, kad minėti perdavimai negali būti laikomi panašių prekių pardavimu laisvoje rinkoje. |
| --- | --- |

(73)

Konkrečių ii) tvirtinime minėtų pardavimo uždaroje rinkoje kiekių atveju Komisija pastebėjo, kad iki 2004 m. liepos mėn. kineskopų gamykla, kuri šiuo metu yra įregistruota kaip Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piasečnas, Lenkija, buvo kartu su Žyrardovo (Lenkija) televizorių gamykla įregistruota kaip vienas juridinis asmuo, t. y. bendrovė TMM Polska, kuri visa priklausė pagrindinei bendrovei Thomson SA. Pagal įprastinę praktiką Komisija laikėsi nuomonės, kad tai buvo integruotas gamintojas ir kad panašios prekės tiekimas iš Piasečno kineskopų gamyklos Žyrardovo televizorių gamyklai buvo vidinis perdavimas, t. y. pardavimas uždaroje rinkoje perdavimo kainomis. Ieškovas de facto patvirtino šią perdavimo kainų nustatymo padėtį, nes jis teigė, kad „Thomson Display ir Thomson's CTV display santykiai galėjo daryti poveikį kainoms, tačiau kiekiui šie santykiai poveikio tikrai nedarė.“ Todėl Komisija patvirtina, kad minėti perdavimai negali būti laikomi panašių prekių pardavimu laisvoje rinkoje.

| (74) | Galiausiai ir tik siekiant aiškumo reikėtų pažymėti, kad net jei minėtas pardavimas uždaroje rinkoje būtų įtrauktas į vartojimą (žr. toliau pateiktą lentelę), būtų pasikeitęs tik bendras lygis, tačiau tendencija, t. y. didelis paklausos mažėjimas per TL, būtų likusi labai panaši, kaip aprašytoji 69 konstatuojamojoje dalyje. Todėl ii) tvirtinimas atmetamas. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras EB vartojimas remiantis pardavimu uždaroje ir neuždaroje rinkoje (vnt.) | 15 655 283 | 14 243 625 | 12 850 690 | 9 425 280 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 91 | 82 | 60 |

(74)

Galiausiai ir tik siekiant aiškumo reikėtų pažymėti, kad net jei minėtas pardavimas uždaroje rinkoje būtų įtrauktas į vartojimą (žr. toliau pateiktą lentelę), būtų pasikeitęs tik bendras lygis, tačiau tendencija, t. y. didelis paklausos mažėjimas per TL, būtų likusi labai panaši, kaip aprašytoji 69 konstatuojamojoje dalyje. Todėl ii) tvirtinimas atmetamas.

2002

2003

2004

TL

Bendras EB vartojimas remiantis pardavimu uždaroje ir neuždaroje rinkoje (vnt.)

15 655 283

14 243 625

12 850 690

9 425 280

Indeksas (2002 m. = 100)

100

91

82

60

3.   Importas iš tiriamųjų šalių

a)   Svarstomojo importo poveikio suvestinis įvertinimas

| (75) | Komisija svarstė, ar importą iš tiriamųjų šalių reikėtų vertinti bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais. Komisija tikrino, i) ar kiekvienai tiriamajai šaliai nustatytas dempingo skirtumas yra didesnis už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, ir ii) ar importuotų prekių ir panašios Bendrijos prekės konkurencijos sąlygos yra panašios. |
| --- | --- |

(75)

Komisija svarstė, ar importą iš tiriamųjų šalių reikėtų vertinti bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais. Komisija tikrino, i) ar kiekvienai tiriamajai šaliai nustatytas dempingo skirtumas yra didesnis už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, ir ii) ar importuotų prekių ir panašios Bendrijos prekės konkurencijos sąlygos yra panašios.

| (76) | Pirmiausiai pažymima, kad su Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd ir LG Philips Display Korea Co., Ltd, t. y. dviem eksportuojančiais gamintojais tiriamosiose šalyse, kuriose buvo nustatyta, kad svarstomoji prekė nebuvo parduodama dempingo kaina, susiję duomenys buvo iš tikrųjų neįtraukti į toliau nurodytą analizę, susijusią tik su importu dempingo kaina. Patikslinant, importo kiekis iš pirmiau minėtų dviejų gamintojų per TL buvo nereikšmingas, nes buvo daug mažesnis nei 1 % Bendrijos vartojimo. |
| --- | --- |

(76)

Pirmiausiai pažymima, kad su Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd ir LG Philips Display Korea Co., Ltd, t. y. dviem eksportuojančiais gamintojais tiriamosiose šalyse, kuriose buvo nustatyta, kad svarstomoji prekė nebuvo parduodama dempingo kaina, susiję duomenys buvo iš tikrųjų neįtraukti į toliau nurodytą analizę, susijusią tik su importu dempingo kaina. Patikslinant, importo kiekis iš pirmiau minėtų dviejų gamintojų per TL buvo nereikšmingas, nes buvo daug mažesnis nei 1 % Bendrijos vartojimo.

| (77) | Šiuo pagrindu kiekvienai iš tiriamųjų šalių nustatytas dempingo skirtumas buvo didesnis už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo dempingo kaina kiekis iš kiekvienos šių šalių nebuvo nereikšmingas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalį, jų rinkos dalys per TL siekė nuo 3,6 % iki 6,5 %, priklausomai nuo tiriamosios šalies. Importo dempingo kaina iš tiriamųjų šalių ir panašios Bendrijos prekės konkurencijos sąlygų atžvilgiu, buvo nustatyta, kad iš tikrųjų konkurencijos sąlygos buvo panašios. Tai įrodo faktas, kad iš tiriamųjų šalių importuota svarstomoji prekė ir Bendrijos pramonės pagaminta ir Bendrijos rinkoje parduota panaši prekė buvo panašios, konkuruojančios ir platinamos tais pačiais prekybos kanalais. Be to, visi importo kiekiai buvo dideli ir dėl to susidarė taip pat didelės rinkos dalys. |
| --- | --- |

(77)

Šiuo pagrindu kiekvienai iš tiriamųjų šalių nustatytas dempingo skirtumas buvo didesnis už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo dempingo kaina kiekis iš kiekvienos šių šalių nebuvo nereikšmingas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalį, jų rinkos dalys per TL siekė nuo 3,6 % iki 6,5 %, priklausomai nuo tiriamosios šalies. Importo dempingo kaina iš tiriamųjų šalių ir panašios Bendrijos prekės konkurencijos sąlygų atžvilgiu, buvo nustatyta, kad iš tikrųjų konkurencijos sąlygos buvo panašios. Tai įrodo faktas, kad iš tiriamųjų šalių importuota svarstomoji prekė ir Bendrijos pramonės pagaminta ir Bendrijos rinkoje parduota panaši prekė buvo panašios, konkuruojančios ir platinamos tais pačiais prekybos kanalais. Be to, visi importo kiekiai buvo dideli ir dėl to susidarė taip pat didelės rinkos dalys.

| (78) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo manoma, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl importas dempingo kaina iš keturių tiriamųjų šalių buvo nagrinėjamas bendrai. |
| --- | --- |

(78)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo manoma, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl importas dempingo kaina iš keturių tiriamųjų šalių buvo nagrinėjamas bendrai.

b)   Kiekis

| (79) | Tiriamųjų šalių kilmės svarstomosios prekės importo į Bendriją dempingo kaina kiekis per TL sudarė šiek tiek mažiau nei 1,6 mln. vienetų, panašiai kaip 2002 m. nustatytas kiekis. Po šiuo akivaizdžiu stabilumu slypi 2003 m., 2004 m. ir per TL vykę staigūs pokyčiai. 2003 m. importo kiekis padidėjo 44 %, o 2004 m. sumažėjo 3 procentiniais punktais ir per TL dar 44 procentiniais punktais. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo dempingo kaina iš tiriamųjų šalių kiekis (vnt.) | 1 626 027 | 2 337 736 | 2 296 547 | 1 585 294 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 144 | 141 | 97 |
| Importo dempingo kaina iš tiriamųjų šalių rinkos dalis | 17,0 % | 24,9 % | 22,9 % | 19,4 % |
| Importo iš tiriamųjų šalių dempingo kaina (EUR/vnt.) | 50 | 43 | 32 | 39 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 85 | 64 | 76 |

(79)

Tiriamųjų šalių kilmės svarstomosios prekės importo į Bendriją dempingo kaina kiekis per TL sudarė šiek tiek mažiau nei 1,6 mln. vienetų, panašiai kaip 2002 m. nustatytas kiekis. Po šiuo akivaizdžiu stabilumu slypi 2003 m., 2004 m. ir per TL vykę staigūs pokyčiai. 2003 m. importo kiekis padidėjo 44 %, o 2004 m. sumažėjo 3 procentiniais punktais ir per TL dar 44 procentiniais punktais.

2002

2003

2004

TL

Importo dempingo kaina iš tiriamųjų šalių kiekis (vnt.)

1 626 027

2 337 736

2 296 547

1 585 294

Indeksas (2002 m. = 100)

100

144

141

97

Importo dempingo kaina iš tiriamųjų šalių rinkos dalis

17,0 %

24,9 %

22,9 %

19,4 %

Importo iš tiriamųjų šalių dempingo kaina (EUR/vnt.)

50

43

32

39

Indeksas (2002 m. = 100)

100

85

64

76

c)   Rinkos dalis

| (80) | Tiriamųjų šalių eksportuotojų užimama rinkos dalis padidėjo nuo 17 % 2002 m. iki 19,4 % per TL. Tiksliau, 2003 m. rinkos dalis padidėjo beveik 8 procentiniais punktais, o 2004 m. sumažėjo beveik 2 procentiniais punktais ir per TL dar apytikriai 3,5 procentiniais punktais. Faktą, kad importo iš tiriamųjų šalių rinkos dalis per TL buvo didesnė nei 2002 m., nors per TL importo kiekis buvo mažesnis nei 2002 m., galima paaiškinti staigiu vartojimo sumažėjimu, kaip apibrėžta 69 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(80)

Tiriamųjų šalių eksportuotojų užimama rinkos dalis padidėjo nuo 17 % 2002 m. iki 19,4 % per TL. Tiksliau, 2003 m. rinkos dalis padidėjo beveik 8 procentiniais punktais, o 2004 m. sumažėjo beveik 2 procentiniais punktais ir per TL dar apytikriai 3,5 procentiniais punktais. Faktą, kad importo iš tiriamųjų šalių rinkos dalis per TL buvo didesnė nei 2002 m., nors per TL importo kiekis buvo mažesnis nei 2002 m., galima paaiškinti staigiu vartojimo sumažėjimu, kaip apibrėžta 69 konstatuojamojoje dalyje.

d)   Kainos

i)   Kainų raida

| (81) | 2002 m.–TL vidutinė tiriamųjų šalių kilmės svarstomosios prekės importo kaina sumažėjo 24 %. Tiksliau, kaina 2003 m. sumažėjo 15 %, 2004 m. – dar 21 procentiniu punktu, o per TL vėl padidėjo 12 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(81)

2002 m.–TL vidutinė tiriamųjų šalių kilmės svarstomosios prekės importo kaina sumažėjo 24 %. Tiksliau, kaina 2003 m. sumažėjo 15 %, 2004 m. – dar 21 procentiniu punktu, o per TL vėl padidėjo 12 procentinių punktų.

ii)   Kainų sumažinimas

| (82) | Kainų palyginimas pagal modelį buvo atliktas lyginant eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos pramonės vidutines svertines pardavimo kainas Bendrijoje. Taigi Bendrijos pramonės gamintojo kainos nesusijusiems pirkėjams buvo palygintos su tiriamųjų šalių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo kainomis, palygintomis CIF prie Bendrijos sienos lygiu, kurios buvo tinkamai pakoreguotos, kad būtų atspindėta iškrovimo kaina. Palyginus paaiškėjo, kad per TL Bendrijoje parduodama tiriamųjų šalių kilmės svarstomoji prekė sumažino Bendrijos pramonės kainas nuo – 37 % (t. y. kainų sumažinimo nėra) iki ne daugiau kaip 13 %, priklausomai nuo nagrinėjamojo eksportuotojo. Apskritai kainų sumažinimas buvo labai nedidelis. Tačiau Eurostato duomenys rodo, kad per metus iki TL importo iš tiriamųjų šalių dempingo kainos buvo daug mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(82)

Kainų palyginimas pagal modelį buvo atliktas lyginant eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos pramonės vidutines svertines pardavimo kainas Bendrijoje. Taigi Bendrijos pramonės gamintojo kainos nesusijusiems pirkėjams buvo palygintos su tiriamųjų šalių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo kainomis, palygintomis CIF prie Bendrijos sienos lygiu, kurios buvo tinkamai pakoreguotos, kad būtų atspindėta iškrovimo kaina. Palyginus paaiškėjo, kad per TL Bendrijoje parduodama tiriamųjų šalių kilmės svarstomoji prekė sumažino Bendrijos pramonės kainas nuo – 37 % (t. y. kainų sumažinimo nėra) iki ne daugiau kaip 13 %, priklausomai nuo nagrinėjamojo eksportuotojo. Apskritai kainų sumažinimas buvo labai nedidelis. Tačiau Eurostato duomenys rodo, kad per metus iki TL importo iš tiriamųjų šalių dempingo kainos buvo daug mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos.

4.   Bendrijos pramonės padėtis

| (83) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti visi svarbūs ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turi įtakos Bendrijos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(83)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti visi svarbūs ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turi įtakos Bendrijos pramonės būklei.

a)   Gamyba

| (84) | 2002 m.–TL Bendrijos pramonės gamyba sumažėjo 5 %. Tiksliau, 2003 m. ji padidėjo 8 %, 2004 m. – dar 12 procentinių punktų ir pagaliau per TL smarkiai sumažėjo 25 procentiniais punktais. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (vnt.) | 9 727 029 | 10 461 957 | 11 685 396 | 9 276 778 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 108 | 120 | 95 |

(84)

2002 m.–TL Bendrijos pramonės gamyba sumažėjo 5 %. Tiksliau, 2003 m. ji padidėjo 8 %, 2004 m. – dar 12 procentinių punktų ir pagaliau per TL smarkiai sumažėjo 25 procentiniais punktais.

2002

2003

2004

TL

Gamyba (vnt.)

9 727 029

10 461 957

11 685 396

9 276 778

Indeksas (2002 m. = 100)

100

108

120

95

b)   Pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo rodikliai

| (85) | Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu pastoviai didėjo. 2003 m. jie padidėjo 4 %, 2004 m. – dar 19 procentinių punktų ir pagaliau per TL – 5 procentiniais punktais. Tai atitinka įrenginių skaičiaus didėjimą. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (vnt.) | 11 865 163 | 12 297 545 | 14 626 819 | 15 133 449 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 104 | 123 | 128 |
| Pajėgumų panaudojimas | 82 % | 85 % | 80 % | 61 % |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 104 | 97 | 75 |

(85)

Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu pastoviai didėjo. 2003 m. jie padidėjo 4 %, 2004 m. – dar 19 procentinių punktų ir pagaliau per TL – 5 procentiniais punktais. Tai atitinka įrenginių skaičiaus didėjimą.

2002

2003

2004

TL

Gamybos pajėgumai (vnt.)

11 865 163

12 297 545

14 626 819

15 133 449

Indeksas (2002 m. = 100)

100

104

123

128

Pajėgumų panaudojimas

82 %

85 %

80 %

61 %

Indeksas (2002 m. = 100)

100

104

97

75

| (86) | Pajėgumų panaudojimas 2002–2003 m. siekė 80–85 %, o per TL nukrito net iki 61 %. |
| --- | --- |

(86)

Pajėgumų panaudojimas 2002–2003 m. siekė 80–85 %, o per TL nukrito net iki 61 %.

c)   Atsargos

| (87) | 2002 m.–TL gatavų prekių kiekis sąrašuose labai svyravo. Pirmiausiai jis 2003 m. smarkiai sumažėjo, atspindėdamas ekonominę šios konkrečios prekės aplinką, kuri 2002 m. ir 2003 m. vis dar buvo gera, o po to, 2004 m. pabaigoje, labai padidėjo, atspindėdamas staigų paklausos sumažėjimą. Per TL, kaip nurodyta pirmiau, faktinės produkcijos kiekis buvo mažinamas, ir galutinių atsargų kiekis vėl pasiekė nuoseklesnį lygį. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Galutinės atsargos (vnt.) | 627 641 | 56 996 | 943 655 | 278 406 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 9 | 150 | 44 |

(87)

2002 m.–TL gatavų prekių kiekis sąrašuose labai svyravo. Pirmiausiai jis 2003 m. smarkiai sumažėjo, atspindėdamas ekonominę šios konkrečios prekės aplinką, kuri 2002 m. ir 2003 m. vis dar buvo gera, o po to, 2004 m. pabaigoje, labai padidėjo, atspindėdamas staigų paklausos sumažėjimą. Per TL, kaip nurodyta pirmiau, faktinės produkcijos kiekis buvo mažinamas, ir galutinių atsargų kiekis vėl pasiekė nuoseklesnį lygį.

2002

2003

2004

TL

Galutinės atsargos (vnt.)

627 641

56 996

943 655

278 406

Indeksas (2002 m. = 100)

100

9

150

44

d)   Pardavimo kiekiai

| (88) | Bendrijos pramonės produkcijos pardavimas Bendrijos rinkoje nesusijusiems pirkėjams iš pradžių 2003 m. padidėjo 6 %, 2004 m. – dar 16 procentinių punktų, tačiau per TL sumažėjo 6 procentiniais punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo kiekiai padidėjo 16 %. Didelis atotrūkis tarp gamybos ir pardavimo vidaus rinkoje kiekių aiškinamas tuo, kad Bendrijos pramonė eksportuoja beveik du trečdalius savo produkcijos iš Bendrijos. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimo kiekiai nesusijusiems pirkėjams (vnt.) | 2 645 562 | 2 814 515 | 3 229 069 | 3 078 543 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 106 | 122 | 116 |

(88)

Bendrijos pramonės produkcijos pardavimas Bendrijos rinkoje nesusijusiems pirkėjams iš pradžių 2003 m. padidėjo 6 %, 2004 m. – dar 16 procentinių punktų, tačiau per TL sumažėjo 6 procentiniais punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo kiekiai padidėjo 16 %. Didelis atotrūkis tarp gamybos ir pardavimo vidaus rinkoje kiekių aiškinamas tuo, kad Bendrijos pramonė eksportuoja beveik du trečdalius savo produkcijos iš Bendrijos.

2002

2003

2004

TL

EB pardavimo kiekiai nesusijusiems pirkėjams (vnt.)

2 645 562

2 814 515

3 229 069

3 078 543

Indeksas (2002 m. = 100)

100

106

122

116

e)   Rinkos dalis

| (89) | Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis 2002 m.–TL pastoviai didėjo, t. y. iš viso 10 procentinių punktų. Tiksliau, 2002 m. ji sudarė beveik 28 %, 2003 m. padidėjo iki 30 % ir 2004 m. – iki apytikriai 32 %, o per TL galiausiai dar padidėjo iki beveik 38 %. Šį rinkos dalies padidėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į mažėjantį vartojimą EB, kaip apibrėžta 69 konstatuojamojoje dalyje. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimo kiekiai nesusijusiems pirkėjams (vnt.) | 27,7 % | 30,0 % | 32,2 % | 37,7 % |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 108 | 116 | 136 |

(89)

Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis 2002 m.–TL pastoviai didėjo, t. y. iš viso 10 procentinių punktų. Tiksliau, 2002 m. ji sudarė beveik 28 %, 2003 m. padidėjo iki 30 % ir 2004 m. – iki apytikriai 32 %, o per TL galiausiai dar padidėjo iki beveik 38 %. Šį rinkos dalies padidėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į mažėjantį vartojimą EB, kaip apibrėžta 69 konstatuojamojoje dalyje.

2002

2003

2004

TL

EB pardavimo kiekiai nesusijusiems pirkėjams (vnt.)

27,7 %

30,0 %

32,2 %

37,7 %

Indeksas (2002 m. = 100)

100

108

116

136

f)   Augimas

| (90) | 2002 m.–TL, kai Bendrijos vartojimas sumažėjo 14 procentinių punktų, Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkoje kiekiai padidėjo 16 %. Bendrijos pramonė gavo apie 10 procentinių punktų rinkos dalies, o importo dempingo kaina rinkos dalis 2002 m.–TL padidėjo apytikriai 2,4 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(90)

2002 m.–TL, kai Bendrijos vartojimas sumažėjo 14 procentinių punktų, Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkoje kiekiai padidėjo 16 %. Bendrijos pramonė gavo apie 10 procentinių punktų rinkos dalies, o importo dempingo kaina rinkos dalis 2002 m.–TL padidėjo apytikriai 2,4 procentiniais punktais.

g)   Užimtumas

| (91) | Bendrijos pramonės užimtumo lygis 2002 m.–TL sumažėjo apytikriai 10 %. 2002–2003 m. jis sumažėjo 4 %, 2004 m. padidėjo 6 procentiniais punktais, tačiau per TL sumažėjo 12 procentinių punktų, iš dalies atspindėdamas gamybos sumažėjimą. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (asmenys) | 9 604 | 9 254 | 9 805 | 8 632 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 96 | 102 | 90 |

(91)

Bendrijos pramonės užimtumo lygis 2002 m.–TL sumažėjo apytikriai 10 %. 2002–2003 m. jis sumažėjo 4 %, 2004 m. padidėjo 6 procentiniais punktais, tačiau per TL sumažėjo 12 procentinių punktų, iš dalies atspindėdamas gamybos sumažėjimą.

2002

2003

2004

TL

Užimtumas (asmenys)

9 604

9 254

9 805

8 632

Indeksas (2002 m. = 100)

100

96

102

90

h)   Našumas

| (92) | Bendrijos pramonės darbuotojų našumas, įvertintas vieno darbuotojo pagamintos produkcijos kiekiu (vienetais) per metus, 2003 m. padidėjo 12 %, 2004 m. – dar 6 procentiniais punktais, o per TL galiausiai sumažėjo 12 procentinių punktų. Susidūrus su staigiu rinkos sumažėjimu per TL gamybos kiekis buvo nedelsiant pakoreguotas, tačiau kaip paprastai pastebima, darbuotojų skaičius buvo ne taip greitai pakoreguotas ir dėl to, kaip pastebėta, sumažėjo našumas. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (vnt. darbuotojui) | 1 013 | 1 131 | 1 192 | 1 075 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 112 | 118 | 106 |

(92)

Bendrijos pramonės darbuotojų našumas, įvertintas vieno darbuotojo pagamintos produkcijos kiekiu (vienetais) per metus, 2003 m. padidėjo 12 %, 2004 m. – dar 6 procentiniais punktais, o per TL galiausiai sumažėjo 12 procentinių punktų. Susidūrus su staigiu rinkos sumažėjimu per TL gamybos kiekis buvo nedelsiant pakoreguotas, tačiau kaip paprastai pastebima, darbuotojų skaičius buvo ne taip greitai pakoreguotas ir dėl to, kaip pastebėta, sumažėjo našumas.

2002

2003

2004

TL

Našumas (vnt. darbuotojui)

1 013

1 131

1 192

1 075

Indeksas (2002 m. = 100)

100

112

118

106

i)   Darbo užmokestis

| (93) | Vidutinis vieno darbuotojo darbo užmokestis per TL buvo beveik toks pat, kaip 2002 m. Tiksliau, 2003 m. jis sumažėjo 11 %, 2004 m. – dar 2 procentiniais punktais, ir galiausiai per TL padidėjo 14 procentinių punktų. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (tūkst. EUR) | 11 | 10 | 10 | 11 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 89 | 87 | 101 |

(93)

Vidutinis vieno darbuotojo darbo užmokestis per TL buvo beveik toks pat, kaip 2002 m. Tiksliau, 2003 m. jis sumažėjo 11 %, 2004 m. – dar 2 procentiniais punktais, ir galiausiai per TL padidėjo 14 procentinių punktų.

2002

2003

2004

TL

Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (tūkst. EUR)

11

10

10

11

Indeksas (2002 m. = 100)

100

89

87

101

j)   Pardavimo kainos ir veiksniai, darantys įtaką Bendrijos kainoms

| (94) | Bendrijos pramonės produkcijos Bendrijos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vieneto kainos 2002 m.–TL pastoviai mažėjo, t. y. iš viso sumažėjo 42 %. Tiksliau, 2003 m. kainos sumažėjo 25 %, 2004 m. – 9 procentiniais punktais ir pagaliau per TL – dar 8 procentiniais punktais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas dempingo kaina Bendrijos pramonės pardavimo kainas sumažino (jei iš viso sumažino) nežymiai. Tam tikrų modelių atveju kainų sumažinimas buvo didesnis už vidutiniškus kainų sumažinimo skirtumus, minėtus 82 konstatuojamojoje dalyje. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/vnt.) | 66 | 49 | 44 | 38 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 75 | 66 | 58 |

(94)

Bendrijos pramonės produkcijos Bendrijos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vieneto kainos 2002 m.–TL pastoviai mažėjo, t. y. iš viso sumažėjo 42 %. Tiksliau, 2003 m. kainos sumažėjo 25 %, 2004 m. – 9 procentiniais punktais ir pagaliau per TL – dar 8 procentiniais punktais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas dempingo kaina Bendrijos pramonės pardavimo kainas sumažino (jei iš viso sumažino) nežymiai. Tam tikrų modelių atveju kainų sumažinimas buvo didesnis už vidutiniškus kainų sumažinimo skirtumus, minėtus 82 konstatuojamojoje dalyje.

2002

2003

2004

TL

Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/vnt.)

66

49

44

38

Indeksas (2002 m. = 100)

100

75

66

58

k)   Pelningumas ir investicijų grąža

| (95) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės produkcijos pardavimo Bendrijoje pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, pastoviai mažėjo. Pelningumas 2002–2003 m. sumažėjo nuo 24 % iki apytikriai 18 % ir 2004 m. – iki apytikriai 10 %. Per TL Bendrijos pramonės nuostoliai siekė – 3,6 %. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/vnt.) | 24,0 % | 18,2 % | 10,1 % | –3,6 % |
| ROI (profit in % of net book value of investments) | 17,5 % | 9,1 % | 5,7 % | –2,1 % |

(95)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės produkcijos pardavimo Bendrijoje pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, pastoviai mažėjo. Pelningumas 2002–2003 m. sumažėjo nuo 24 % iki apytikriai 18 % ir 2004 m. – iki apytikriai 10 %. Per TL Bendrijos pramonės nuostoliai siekė – 3,6 %.

2002

2003

2004

TL

Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/vnt.)

24,0 %

18,2 %

10,1 %

–3,6 %

ROI (profit in % of net book value of investments)

17,5 %

9,1 %

5,7 %

–2,1 %

| (96) | Investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu, apskritai atitiko pirmiau nurodytą pelningumo tendenciją. 2002 m.–TL ji sumažėjo nuo apytikriai 17 % iki – 2,1 %. |
| --- | --- |

(96)

Investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu, apskritai atitiko pirmiau nurodytą pelningumo tendenciją. 2002 m.–TL ji sumažėjo nuo apytikriai 17 % iki – 2,1 %.

l)   Pinigų srautai ir galimybė pritraukti kapitalą

| (97) | Veiklos grynieji pinigų srautai per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat sumažėjo. Nuo 2002 m. apytikriai 175 mln. EUR lygio 2003 m. jie sumažėjo iki apytikriai 125 mln. EUR, 2004 m. vėl padidėjo iki apytikriai 141 mln. EUR, o per TL smarkiai sumažėjo iki apytikriai –25 mln. EUR. Padėtis pablogėjo taip smarkiai, kad dvi bendrovės iš Bendrijos pramonę sudarančių bendrovių 2006 m. pirmoje pusėje buvo paskelbtos bankrutavusiomis, kaip nurodyta 67 konstatuojamojoje dalyje. Tik Thomson sugebėjo gauti finansavimą iš savo pagrindinės bendrovės ir tokiu būdu išvengė blogesnės finansinės padėties. Ekranas ir Ecimex negalėjo pritraukti kapitalo. Ateityje, dėl blogos paklausos perspektyvos, Bendrijos pramonei iš tiesų bus daug sunkiau pritraukti papildomo kapitalo. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pinigų srautai (tūkst. EUR) | 175 468 | 124 804 | 140 548 | –24 626 |

(97)

Veiklos grynieji pinigų srautai per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat sumažėjo. Nuo 2002 m. apytikriai 175 mln. EUR lygio 2003 m. jie sumažėjo iki apytikriai 125 mln. EUR, 2004 m. vėl padidėjo iki apytikriai 141 mln. EUR, o per TL smarkiai sumažėjo iki apytikriai –25 mln. EUR. Padėtis pablogėjo taip smarkiai, kad dvi bendrovės iš Bendrijos pramonę sudarančių bendrovių 2006 m. pirmoje pusėje buvo paskelbtos bankrutavusiomis, kaip nurodyta 67 konstatuojamojoje dalyje. Tik Thomson sugebėjo gauti finansavimą iš savo pagrindinės bendrovės ir tokiu būdu išvengė blogesnės finansinės padėties. Ekranas ir Ecimex negalėjo pritraukti kapitalo. Ateityje, dėl blogos paklausos perspektyvos, Bendrijos pramonei iš tiesų bus daug sunkiau pritraukti papildomo kapitalo.

2002

2003

2004

TL

Pinigų srautai (tūkst. EUR)

175 468

124 804

140 548

–24 626

m)   Investicijos

| (98) | Bendrijos pramonės metinės investicijos į svarstomosios prekės gamybą 2002 m.–TL pastoviai mažėjo. 2003 m. jos sumažėjo 14 %, 2004 m. – 25 procentiniais punktais ir per TL – dar 40 procentinių punktų. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (tūkst. EUR) | 81 445 | 69 807 | 49 426 | 16 996 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 86 | 61 | 21 |

(98)

Bendrijos pramonės metinės investicijos į svarstomosios prekės gamybą 2002 m.–TL pastoviai mažėjo. 2003 m. jos sumažėjo 14 %, 2004 m. – 25 procentiniais punktais ir per TL – dar 40 procentinių punktų.

2002

2003

2004

TL

Grynosios investicijos (tūkst. EUR)

81 445

69 807

49 426

16 996

Indeksas (2002 m. = 100)

100

86

61

21

n)   Dempingo skirtumo dydis

| (99) | Atsižvelgiant į importo iš tiriamųjų šalių kiekį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(99)

Atsižvelgiant į importo iš tiriamųjų šalių kiekį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

o)   Atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (100) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2313/2000 (6) buvo nustatytos priemonės tam tikriems Indijos ir Korėjos Respublikos kilmės importuojamiems spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopams. Šių priemonių taikymo laikas baigėsi 2005 m. spalio 21 d. Tačiau šios nagrinėjamosios priemonės buvo susijusios tik su viena iš keturių šalių, kurios nagrinėjamos šioje procedūroje, ir tik su tam tikra KN kodo 8540 11 11 dalimi iš penkių KN kodų, minėtų 12 konstatuojamojoje dalyje. Tiksliau, KN kodas 8540 11 11 taikomas 20 % šios procedūros svarstomosios prekės apibrėžimo. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad padėtys yra skirtingos, sunku padaryti išvadą konkrečiu atsigavimo nuo buvusio dempingo klausimu. |
| --- | --- |

(100)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2313/2000 (6) buvo nustatytos priemonės tam tikriems Indijos ir Korėjos Respublikos kilmės importuojamiems spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopams. Šių priemonių taikymo laikas baigėsi 2005 m. spalio 21 d. Tačiau šios nagrinėjamosios priemonės buvo susijusios tik su viena iš keturių šalių, kurios nagrinėjamos šioje procedūroje, ir tik su tam tikra KN kodo 8540 11 11 dalimi iš penkių KN kodų, minėtų 12 konstatuojamojoje dalyje. Tiksliau, KN kodas 8540 11 11 taikomas 20 % šios procedūros svarstomosios prekės apibrėžimo. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad padėtys yra skirtingos, sunku padaryti išvadą konkrečiu atsigavimo nuo buvusio dempingo klausimu.

5.   Išvada dėl žalos

| (101) | 2002 m.–TL tiriamųjų šalių kilmės svarstomosios prekės importo dempingo kaina kiekis sumažėjo 3 %, tačiau jų Bendrijos rinkos dalis padidėjo apytikriai 2,4 procentiniais punktais. Per nagrinėjamąjį laikotarpį, remiantis Eurostato duomenimis, vidutinės importo iš tiriamųjų šalių dempingo kainos paprastai buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos. Tačiau per TL dėl importo iš tiriamųjų šalių kainų Bendrijos pramonės kainos nebuvo žymiai sumažintos. Iš tikrųjų, kaip nurodyta 82 konstatuojamojoje dalyje, remiantis svertiniu vidurkiu, per TL kainų sumažinimas siekė – 37–13 %, priklausomai nuo tiriamosios šalies ir eksportuotojo. Tačiau Eurostato duomenys rodo, kad per metus iki TL importo iš tiriamųjų šalių dempingo kainos buvo daug mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(101)

2002 m.–TL tiriamųjų šalių kilmės svarstomosios prekės importo dempingo kaina kiekis sumažėjo 3 %, tačiau jų Bendrijos rinkos dalis padidėjo apytikriai 2,4 procentiniais punktais. Per nagrinėjamąjį laikotarpį, remiantis Eurostato duomenimis, vidutinės importo iš tiriamųjų šalių dempingo kainos paprastai buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos. Tačiau per TL dėl importo iš tiriamųjų šalių kainų Bendrijos pramonės kainos nebuvo žymiai sumažintos. Iš tikrųjų, kaip nurodyta 82 konstatuojamojoje dalyje, remiantis svertiniu vidurkiu, per TL kainų sumažinimas siekė – 37–13 %, priklausomai nuo tiriamosios šalies ir eksportuotojo. Tačiau Eurostato duomenys rodo, kad per metus iki TL importo iš tiriamųjų šalių dempingo kainos buvo daug mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos.

| (102) | Buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonės padėtis akivaizdžiai pablogėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Pirma, dvi iš trijų Bendrijos pramonę sudarančių bendrovių 2006 m. pirmoje pusėje buvo paskelbtos bankrutavusiomis. Antra, dauguma žalos rodiklių 2002 m.–TL kito neigiamai: gamybos kiekis sumažėjo 5 %, pajėgumų panaudojimas – 25 %, užimtumas – 10 %, vieneto pardavimo kainos – 42 %, pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai labai pablogėjo, o investicijos sumažėjo 79 %. Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo išskirtinai greitai ir pasireiškė iš esmės per TL. Iš tiesų, iki TL Bendrijos pramonės pelningumas buvo daug vis dar didesnis nei 10 %. |
| --- | --- |

(102)

Buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonės padėtis akivaizdžiai pablogėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Pirma, dvi iš trijų Bendrijos pramonę sudarančių bendrovių 2006 m. pirmoje pusėje buvo paskelbtos bankrutavusiomis. Antra, dauguma žalos rodiklių 2002 m.–TL kito neigiamai: gamybos kiekis sumažėjo 5 %, pajėgumų panaudojimas – 25 %, užimtumas – 10 %, vieneto pardavimo kainos – 42 %, pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai labai pablogėjo, o investicijos sumažėjo 79 %. Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo išskirtinai greitai ir pasireiškė iš esmės per TL. Iš tiesų, iki TL Bendrijos pramonės pelningumas buvo daug vis dar didesnis nei 10 %.

| (103) | Kai kurie rodikliai 2002 m.–TL rodė akivaizdžiai teigiamus pokyčius. Gamybos pajėgumai padidėjo 28 %, Bendrijos pramonės pardavimo kiekiai Bendrijos pramonei – 16 %, o Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis – 10 procentinių punktų. Tačiau šie pokyčiai negalėjo apsaugoti nuo didelio Bendrijos pramonės finansinės padėties pablogėjimo, dėl kurio vėliau bankrutavo du Bendrijos gamintojai. |
| --- | --- |

(103)

Kai kurie rodikliai 2002 m.–TL rodė akivaizdžiai teigiamus pokyčius. Gamybos pajėgumai padidėjo 28 %, Bendrijos pramonės pardavimo kiekiai Bendrijos pramonei – 16 %, o Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis – 10 procentinių punktų. Tačiau šie pokyčiai negalėjo apsaugoti nuo didelio Bendrijos pramonės finansinės padėties pablogėjimo, dėl kurio vėliau bankrutavo du Bendrijos gamintojai.

| (104) | Todėl atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(104)

Todėl atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įvadas

| (105) | Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar importas dempingo kaina padarė Bendrijos pramonei tokią žalą, jog ją būtų galima laikyti materialine. Komisija taip pat išnagrinėjo kitus nei importas dempingo kaina žinomus veiksnius, kurie tuo pačiu metu galėjo daryti žalą Bendrijos pramonei, kad užtikrintų, jog galima žala, kurią galėjo padaryti šie kiti veiksniai, nebuvo priskirta importui dempingo kaina. |
| --- | --- |

(105)

Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar importas dempingo kaina padarė Bendrijos pramonei tokią žalą, jog ją būtų galima laikyti materialine. Komisija taip pat išnagrinėjo kitus nei importas dempingo kaina žinomus veiksnius, kurie tuo pačiu metu galėjo daryti žalą Bendrijos pramonei, kad užtikrintų, jog galima žala, kurią galėjo padaryti šie kiti veiksniai, nebuvo priskirta importui dempingo kaina.

2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (106) | Per TL importas dempingo kaina iš keturių tiriamųjų šalių užėmė didelę 19,4 % rinkos dalį. 2002 m.–TL tiriamųjų šalių kilmės svarstomosios prekės importo dempingo kaina kiekis sumažėjo apie 3 %, tačiau jo užimama Bendrijos rinkos dalis padidėjo apytikriai 2,3 procentiniais punktais, nes vartojimas mažėjo dar greičiau nei pirmiau minėtas importo kiekis. Tačiau svarbu pastebėti, kad ir importo dempingo kaina kiekis, ir rinkos dalis pasiekė aukščiausią tašką 2003 m., o po to iki TL labai sumažėjo. Per TL importo dempingo kaina užimama rinkos dalis buvo 5,5 procentiniais punktais mažesnė nei 2003 m. |
| --- | --- |

(106)

Per TL importas dempingo kaina iš keturių tiriamųjų šalių užėmė didelę 19,4 % rinkos dalį. 2002 m.–TL tiriamųjų šalių kilmės svarstomosios prekės importo dempingo kaina kiekis sumažėjo apie 3 %, tačiau jo užimama Bendrijos rinkos dalis padidėjo apytikriai 2,3 procentiniais punktais, nes vartojimas mažėjo dar greičiau nei pirmiau minėtas importo kiekis. Tačiau svarbu pastebėti, kad ir importo dempingo kaina kiekis, ir rinkos dalis pasiekė aukščiausią tašką 2003 m., o po to iki TL labai sumažėjo. Per TL importo dempingo kaina užimama rinkos dalis buvo 5,5 procentiniais punktais mažesnė nei 2003 m.

| (107) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį, remiantis Eurostato duomenimis, vidutinės importo iš tiriamųjų šalių dempingo kainos paprastai buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos, ir tikėtina, kad tai darė neigiamą poveikį Bendrijos kainoms. Be to, importo kainos labai sumažėjo 2002–2004 m., tačiau, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, per TL padidėjo 12 procentinių punktų. Kadangi Bendrijos pramonė taip pat per nagrinėjamąjį laikotarpį palaipsniui mažino pardavimo kainas, importo iš tiriamųjų šalių kainos per TL žymiai nesumažino Bendrijos pramonės kainų, lyginant pagal modelį. Iš tikrųjų, remiantis svertiniu vidurkiu, per TL kainų sumažinimas siekė nuo – 37 % iki 13 %, priklausomai nuo tiriamosios šalies ir eksportuotojo. Tačiau, nors tikriausiai kainų sumažinimo nebuvo, bet kokiu atveju dėl importo dempingo kainomis prekyba vyko mažesnėmis kainoms. |
| --- | --- |

(107)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį, remiantis Eurostato duomenimis, vidutinės importo iš tiriamųjų šalių dempingo kainos paprastai buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos, ir tikėtina, kad tai darė neigiamą poveikį Bendrijos kainoms. Be to, importo kainos labai sumažėjo 2002–2004 m., tačiau, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, per TL padidėjo 12 procentinių punktų. Kadangi Bendrijos pramonė taip pat per nagrinėjamąjį laikotarpį palaipsniui mažino pardavimo kainas, importo iš tiriamųjų šalių kainos per TL žymiai nesumažino Bendrijos pramonės kainų, lyginant pagal modelį. Iš tikrųjų, remiantis svertiniu vidurkiu, per TL kainų sumažinimas siekė nuo – 37 % iki 13 %, priklausomai nuo tiriamosios šalies ir eksportuotojo. Tačiau, nors tikriausiai kainų sumažinimo nebuvo, bet kokiu atveju dėl importo dempingo kainomis prekyba vyko mažesnėmis kainoms.

| (108) | Kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, galima pastebėti didelį Bendrijos pramonės padėties skirtumą 2002–2003 m. ir per TL. Svarbu pažymėti, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo išskirtinai greitai, ir tai iš esmės pasireiškė per TL. Iš tiesų, iki TL Bendrijos pramonės pelningumas buvo vis dar gerokai didesnis nei 10 %, o dauguma žalos rodiklių vis dar rodė teigiamus pokyčius. Visų pirma, 2002–2004 m. gamybos pajėgumai padidėjo 23 %, gamybos kiekis – 20 %, Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkai kiekiai – 22 %, o Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis – nuo apytikriai 28 % iki 32 % tuo metu, kai rinka vis dar augo. Per TL, kai rinka per vienerius metus staiga sumažėjo 20 %, Bendrijos pramonės rinkos dalis netgi šoktelėjo iki 38 %. |
| --- | --- |

(108)

Kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, galima pastebėti didelį Bendrijos pramonės padėties skirtumą 2002–2003 m. ir per TL. Svarbu pažymėti, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo išskirtinai greitai, ir tai iš esmės pasireiškė per TL. Iš tiesų, iki TL Bendrijos pramonės pelningumas buvo vis dar gerokai didesnis nei 10 %, o dauguma žalos rodiklių vis dar rodė teigiamus pokyčius. Visų pirma, 2002–2004 m. gamybos pajėgumai padidėjo 23 %, gamybos kiekis – 20 %, Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkai kiekiai – 22 %, o Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis – nuo apytikriai 28 % iki 32 % tuo metu, kai rinka vis dar augo. Per TL, kai rinka per vienerius metus staiga sumažėjo 20 %, Bendrijos pramonės rinkos dalis netgi šoktelėjo iki 38 %.

| (109) | Be to, reikėtų pastebėti, kad Bendrijos pramonė pelningiausia buvo 2002 m. ir 2003 m., kai pardavimo kainos jau buvo žymiai sumažėjusios, kai jos užimama rinkos dalis buvo mažiausia ir kai importo dempingo kaina kiekis buvo didžiausias. Pelningumas sumažėjo tik per TL, kai Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis buvo didžiausia, ir tuo metu, kai importo dempingo kaina kiekis sumažėjo, o jo kainos padidėjo. |
| --- | --- |

(109)

Be to, reikėtų pastebėti, kad Bendrijos pramonė pelningiausia buvo 2002 m. ir 2003 m., kai pardavimo kainos jau buvo žymiai sumažėjusios, kai jos užimama rinkos dalis buvo mažiausia ir kai importo dempingo kaina kiekis buvo didžiausias. Pelningumas sumažėjo tik per TL, kai Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis buvo didžiausia, ir tuo metu, kai importo dempingo kaina kiekis sumažėjo, o jo kainos padidėjo.

| (110) | Taigi importas dempingo kaina galėjo padaryti neigiamą poveikį Bendrijos pramonės pardavimo kainoms 2002 m. – TL ir dėl to galėjo padaryti neigiamą poveikį bendrai Bendrijos pramonės padėčiai. Tačiau, kaip pažymėta 108 ir 109 konstatuojamosiose dalyse, Bendrijos pramonės padėtis, kuri per metus iki TL vis dar nebuvo itin pakitusi, per TL staiga ir ypatingai smarkiai pablogėjo. Iki TL Bendrijos pramonės pelningumas vis dar viršijo 10 %. Panašiai daugelis žalos rodiklių iki TL vis dar rodė teigiamus pokyčius. 2002–2004 m. gamybos pajėgumai padidėjo 23 %, gamybos kiekis – 20 %, Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkai kiekiai – 22 %, o Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis – nuo apytikriai 28 % iki 32 % tuo metu, kai rinka vis dar augo. Taip pat primenama, kad Bendrijos pramonė pelningiausia buvo 2002 m. ir 2003 m., kai jos užimama rinkos dalis buvo mažiausia ir kai importo dempingo kaina kiekis buvo didžiausias. Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo per TL, kai jos rinkos dalis buvo didžiausia, ir, svarbiausiai, kai importas dempingo kainomis faktiškai sumažėjo kiekio ir rinkos dalies atžvilgiu (žr. 106 konstatuojamąją dalį), ir kai importo dempingo kainos padidėjo. Kita vertus vienintelis naujas dalykas Bendrijos pramonės aplinkoje per TL buvo didelis paklausos sumažėjimas 20 %. Todėl, kadangi nėra aiškaus Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo ir importo dempingo kaina poveikio sutapimo laiko atžvilgiu, tai verčia rimai suabejoti importo raidos ir Bendrijos pramonės padėties santykiu. Todėl negalima daryti išvados, kad importas dempingo kaina buvo pagrindinis Bendrijos pramonės žalingos padėties veiksnys. |
| --- | --- |

(110)

Taigi importas dempingo kaina galėjo padaryti neigiamą poveikį Bendrijos pramonės pardavimo kainoms 2002 m. – TL ir dėl to galėjo padaryti neigiamą poveikį bendrai Bendrijos pramonės padėčiai. Tačiau, kaip pažymėta 108 ir 109 konstatuojamosiose dalyse, Bendrijos pramonės padėtis, kuri per metus iki TL vis dar nebuvo itin pakitusi, per TL staiga ir ypatingai smarkiai pablogėjo. Iki TL Bendrijos pramonės pelningumas vis dar viršijo 10 %. Panašiai daugelis žalos rodiklių iki TL vis dar rodė teigiamus pokyčius. 2002–2004 m. gamybos pajėgumai padidėjo 23 %, gamybos kiekis – 20 %, Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkai kiekiai – 22 %, o Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis – nuo apytikriai 28 % iki 32 % tuo metu, kai rinka vis dar augo. Taip pat primenama, kad Bendrijos pramonė pelningiausia buvo 2002 m. ir 2003 m., kai jos užimama rinkos dalis buvo mažiausia ir kai importo dempingo kaina kiekis buvo didžiausias. Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo per TL, kai jos rinkos dalis buvo didžiausia, ir, svarbiausiai, kai importas dempingo kainomis faktiškai sumažėjo kiekio ir rinkos dalies atžvilgiu (žr. 106 konstatuojamąją dalį), ir kai importo dempingo kainos padidėjo. Kita vertus vienintelis naujas dalykas Bendrijos pramonės aplinkoje per TL buvo didelis paklausos sumažėjimas 20 %. Todėl, kadangi nėra aiškaus Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo ir importo dempingo kaina poveikio sutapimo laiko atžvilgiu, tai verčia rimai suabejoti importo raidos ir Bendrijos pramonės padėties santykiu. Todėl negalima daryti išvados, kad importas dempingo kaina buvo pagrindinis Bendrijos pramonės žalingos padėties veiksnys.

3.   Kitų veiksnių poveikis. Vartojimo pokyčiai

| (111) | Kai kurios suinteresuotosios šalys nurodė, kad SVKSK paklausos sumažėjimas buvo pagrindinė staigios Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis. |
| --- | --- |

(111)

Kai kurios suinteresuotosios šalys nurodė, kad SVKSK paklausos sumažėjimas buvo pagrindinė staigios Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis.

| (112) | Iš tiesų, kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, SVKSK vartojimas per TL staiga sumažėjo 20 %. Šis vartojimo sumažėjimas buvo vienintelis dalykas, kuris ypatingai pasikeitė Bendrijos pramonės aplinkoje. Be to, tai sutampa su dramatišku Bendrijos pramonės padėties pablogėjimu. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad staigus paklausos sumažėjimas iš tiesų padarė neigiamą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, nes Bendrijos pramonės pelningumas ir pinigų srautai staiga sumažėjo dėl pirmiau minėto rinkos sumažėjimo ir padarė poveikį sąnaudoms (našumo sumažėjimas per TL, kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, ir vieneto gamybos sąnaudų padidėjimas) bei kainoms (staigus gamybos pajėgumų perteklius). Per TL SVKSK paklausa tapo visiškai nelanksti kainų atžvilgiu, ką rodo faktas, kad dėl 2004 m.–TL pastebėto didelio kainų sumažėjimo pardavimo kiekiai visiškai nepadidėjo. Priešingai, paklausa iš tiesų sumažėjo beveik 20 %. |
| --- | --- |

(112)

Iš tiesų, kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, SVKSK vartojimas per TL staiga sumažėjo 20 %. Šis vartojimo sumažėjimas buvo vienintelis dalykas, kuris ypatingai pasikeitė Bendrijos pramonės aplinkoje. Be to, tai sutampa su dramatišku Bendrijos pramonės padėties pablogėjimu. Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad staigus paklausos sumažėjimas iš tiesų padarė neigiamą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, nes Bendrijos pramonės pelningumas ir pinigų srautai staiga sumažėjo dėl pirmiau minėto rinkos sumažėjimo ir padarė poveikį sąnaudoms (našumo sumažėjimas per TL, kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, ir vieneto gamybos sąnaudų padidėjimas) bei kainoms (staigus gamybos pajėgumų perteklius). Per TL SVKSK paklausa tapo visiškai nelanksti kainų atžvilgiu, ką rodo faktas, kad dėl 2004 m.–TL pastebėto didelio kainų sumažėjimo pardavimo kiekiai visiškai nepadidėjo. Priešingai, paklausa iš tiesų sumažėjo beveik 20 %.

| (113) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad SVKSK paklausos sumažėjimas laiko atžvilgiu sutampa su didėjančiu plokščiųjų ekranų televizorių (skystųjų kristalų ekranų (angl. Liquid Crystal Display (SKE) ir plazminių (angl. Plasma)) skverbimusi į rinką, kuris ypatingai padidėjo nuo 1 % 2002 m. iki 28 % per TL. Šie plokščiųjų ekranų televizoriai tiesiogiai konkuruoja su SVKSK, be to, abi prekės gali būti visiškai tarpusavy pakeičiamos. Nors SKE ir Plasma technologijos nėra visiškai naujos, tik per TL plokščiųjų ekranų televizorių kainos labai sumažėjo, t. y. 2001 m. – TL jų kainos sumažėjo 44 %. Viena vertus, sumažėjus plokščiųjų ekranų televizorių kainoms šie modeliai pasidarė patrauklesni vartotojams, ir dėl to sumažėjo televizorių su SVKSK paklausa, kita vertus šiuo kainų sumažėjimu buvo daromas tiesioginis neigiamas spaudimas televizorių su SVKSK pardavimo kainoms, kurios turėjo būti sumažintos, kad televizoriai su SVKSK galėtų konkuruoti su naujais ir patraukliais plokščiųjų ekranų modeliais. Pavyzdžiui, plokščiųjų ekranų televizorių vertė buvo 63 % bendros mažmeninėje prekyboje pirktų televizorių vertės JK 2005 m., palyginti su tik 37 % 2004 m. Šio tyrimo rezultatai ir per rinkos tyrimus gauta informacija rodo, kad SVKSK televizorių pardavimo kiekiai ES buvo didžiausi 2004 m., ir kad nuo to laiko paklausa nuolatos mažėja. |
| --- | --- |

(113)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad SVKSK paklausos sumažėjimas laiko atžvilgiu sutampa su didėjančiu plokščiųjų ekranų televizorių (skystųjų kristalų ekranų (angl. Liquid Crystal Display (SKE) ir plazminių (angl. Plasma)) skverbimusi į rinką, kuris ypatingai padidėjo nuo 1 % 2002 m. iki 28 % per TL. Šie plokščiųjų ekranų televizoriai tiesiogiai konkuruoja su SVKSK, be to, abi prekės gali būti visiškai tarpusavy pakeičiamos. Nors SKE ir Plasma technologijos nėra visiškai naujos, tik per TL plokščiųjų ekranų televizorių kainos labai sumažėjo, t. y. 2001 m. – TL jų kainos sumažėjo 44 %. Viena vertus, sumažėjus plokščiųjų ekranų televizorių kainoms šie modeliai pasidarė patrauklesni vartotojams, ir dėl to sumažėjo televizorių su SVKSK paklausa, kita vertus šiuo kainų sumažėjimu buvo daromas tiesioginis neigiamas spaudimas televizorių su SVKSK pardavimo kainoms, kurios turėjo būti sumažintos, kad televizoriai su SVKSK galėtų konkuruoti su naujais ir patraukliais plokščiųjų ekranų modeliais. Pavyzdžiui, plokščiųjų ekranų televizorių vertė buvo 63 % bendros mažmeninėje prekyboje pirktų televizorių vertės JK 2005 m., palyginti su tik 37 % 2004 m. Šio tyrimo rezultatai ir per rinkos tyrimus gauta informacija rodo, kad SVKSK televizorių pardavimo kiekiai ES buvo didžiausi 2004 m., ir kad nuo to laiko paklausa nuolatos mažėja.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (114) | Duomenys rodo, kad importu dempingo kaina buvo daromas spaudimas Bendrijos pramonės kainoms ir tikriausiai dėl to taip pat pablogėjo žalinga padėtis. Tačiau išsamesnė analizė, visų pirma paremta tendencijų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį, neleidžia nustatyti priežastinio ryšio, nes laiko atžvilgiu nebuvo aiškaus Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo ir importo dempingo kaina raidos sutapimo. |
| --- | --- |

(114)

Duomenys rodo, kad importu dempingo kaina buvo daromas spaudimas Bendrijos pramonės kainoms ir tikriausiai dėl to taip pat pablogėjo žalinga padėtis. Tačiau išsamesnė analizė, visų pirma paremta tendencijų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį, neleidžia nustatyti priežastinio ryšio, nes laiko atžvilgiu nebuvo aiškaus Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo ir importo dempingo kaina raidos sutapimo.

| (115) | Kita vertus ir, svarbiausia, atlikus tyrimą nustatyta, kad iš tiesų laiko atžvilgiu akivaizdžiai sutapo Bendrijos pramonės žalinga padėtis ir didelis bei staigus SVKSK paklausos sumažėjimas Bendrijoje. Dėl to padidėjo vieneto gamybos sąnaudos ir toliau mažėjo kaina. Šis didelis sumažėjimas visiškai sutampa su plokščiųjų ekranų technologijos skverbimusi. |
| --- | --- |

(115)

Kita vertus ir, svarbiausia, atlikus tyrimą nustatyta, kad iš tiesų laiko atžvilgiu akivaizdžiai sutapo Bendrijos pramonės žalinga padėtis ir didelis bei staigus SVKSK paklausos sumažėjimas Bendrijoje. Dėl to padidėjo vieneto gamybos sąnaudos ir toliau mažėjo kaina. Šis didelis sumažėjimas visiškai sutampa su plokščiųjų ekranų technologijos skverbimusi.

| (116) | Taigi todėl nebuvo galima nustatyti, kad atskirai nagrinėjamas importas dempingo kainomis padarė materialinę žalą. Iš tiesų, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį buvo nagrinėjami kiti veiksniai, pagal kuriuos didelę dalį žalos galėjo sukelti staigaus ir didelio paklausos sumažėjimo poveikis ir padidėjusios plokščiųjų ekranų technologijų įsigijimo konkurencingomis kainomis galimybės. |
| --- | --- |

(116)

Taigi todėl nebuvo galima nustatyti, kad atskirai nagrinėjamas importas dempingo kainomis padarė materialinę žalą. Iš tiesų, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį buvo nagrinėjami kiti veiksniai, pagal kuriuos didelę dalį žalos galėjo sukelti staigaus ir didelio paklausos sumažėjimo poveikis ir padidėjusios plokščiųjų ekranų technologijų įsigijimo konkurencingomis kainomis galimybės.

F.   PASIŪLYMAS NUTRAUKTI PROCEDŪRĄ NEĮVEDANT PRIEMONIŲ

| (117) | Atsižvelgdama į 105–114 konstatuojamųjų dalių išvadas dėl to, kad nebuvo įmanoma nustatyti pakankamo priežastinio Bendrijos pramonės patirtos žalos ir importo dempingo kaina ryšio, Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 dalį ši antidempingo procedūra turėtų būti nutraukta,2011. gada 2. decembrim |
| --- | --- |

(117)

Atsižvelgdama į 105–114 konstatuojamųjų dalių išvadas dėl to, kad nebuvo įmanoma nustatyti pakankamo priežastinio Bendrijos pramonės patirtos žalos ir importo dempingo kaina ryšio, Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 dalį ši antidempingo procedūra turėtų būti nutraukta,2011. gada 2. decembrim

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Nutraukiama antidempingo procedūra dėl Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos, Malaizijos ir Tailando kilmės įvairių dydžių spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų, įskaitant katodinių spindulių vaizdo monitorių kineskopus, kurių KN kodai yra 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 ir 8540 11 99, importo.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL C 6, 2006 1 11, p. 2.

2

(3)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 883/2005 (OL L 148, 2005 6 11, p. 5).

3

(4)  Žr. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1531/2002 59 konstatuojamąją dalį (OL L 231, 2002 8 29, p. 1).

4

(5)  Žr. visų pirma karštojo valcavimo ritinių (KVR) bylą, Komisijos sprendimo Nr. 283/2000/EAPB 37–49 konstatuojamosios dalys (OL L 31, 2000 2 5, p. 15).

5

(6)  OL L 267, 2000 10 20, p. 1.

6

---

Klaidų ištaisymas

| 16.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/35

---

2006 m. balandžio 10 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 584/2006, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1480/2003, nustatantį galutinį kompensacinį muitą ir laikinojo muito, nustatyto Korėjos Respublikos kilmės tam tikrų elektroninių mikrograndynų, vadinamų DRAM (dinaminės laisvosios kreipties atmintinės), importui, galutinį surinkimą, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 103, 2006 m. balandžio 12 d.
  )

25 puslapyje, Reglamento (EB) Nr. 1480/2003 1 straipsnio 3 dalies tekste esančios lentelės eilutėse Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6 ir 7:

vietoje:

„Įvairių pavidalų DRAM“

skaityti:

„Įvairių pavidalų (standartinės) DRAM“;

25 puslapyje, Reglamento (EB) Nr. 1480/2003 1 straipsnio 3 dalies tekste esančios lentelės eilutėse Nr. 2, 3, 4, 5, 6 ir 7:

vietoje:

„įvairių pavidalų DRAM grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos“

skaityti:

„įvairių pavidalų (standartinės) DRAM grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos“.

---