# Europos Sąjungos L 155/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.155.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 155 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. birželio 22d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.155.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 155

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. birželio 22d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2010/343/ES |
| | * | 2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimo dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo | 1 |
| Susitarimas dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje | 3 |
| Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl Susitarimo dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje laikino taikymo | 10 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 541/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) | 19 |
| | * | 2010 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 542/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) | 23 |
| | * | 2010 m. birželio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 543/2010, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Aceite Campo de Montiel (SKVN)] | 27 |
| | | 2010 m. birželio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 544/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 29 |
| | | 2010 m. birželio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 545/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais | 31 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/344/BUSP |
| | * | 2010 m. birželio 15 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/16/2010 dėl ES vadovybės padalinio Neapolyje vadovo Europos Sąjungos karinei operacijai Bosnijoje ir Hercegovinoje skyrimo | 33 |
| | | 2010/345/ES |
| | * | 2010 m. birželio 8 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/589/EB, kad būtų įtrauktos šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų renkant, transportuojant ir geologiškai saugant anglies dioksidą, apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3310)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2010/346/ES |
| | * | 2010 m. birželio 18 d. Komisijos sprendimas dėl apsaugos priemonių nuo arklių infekcinės anemijos Rumunijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3767)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2010/347/ES |
| | * | 2010 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/388/EB dėl dokumento, taikomo perduodant sprogmenis Bendrijos viduje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3666)

   (
  1
  ) | 54 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2010/343/ES

*

2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimo dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

1

Susitarimas dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje

3

Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl Susitarimo dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje laikino taikymo

10

REGLAMENTAI

*

2010 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 541/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)

19

*

2010 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 542/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)

23

*

2010 m. birželio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 543/2010, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Aceite Campo de Montiel (SKVN)]

Aceite Campo de Montiel

27

2010 m. birželio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 544/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

29

2010 m. birželio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 545/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

31

SPRENDIMAI

2010/344/BUSP

*

2010 m. birželio 15 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/16/2010 dėl ES vadovybės padalinio Neapolyje vadovo Europos Sąjungos karinei operacijai Bosnijoje ir Hercegovinoje skyrimo

33

2010/345/ES

*

2010 m. birželio 8 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/589/EB, kad būtų įtrauktos šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų renkant, transportuojant ir geologiškai saugant anglies dioksidą, apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3310)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3310)

1

34

2010/346/ES

*

2010 m. birželio 18 d. Komisijos sprendimas dėl apsaugos priemonių nuo arklių infekcinės anemijos Rumunijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3767)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3767)

1

48

2010/347/ES

*

2010 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/388/EB dėl dokumento, taikomo perduodant sprogmenis Bendrijos viduje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3666)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3666)

1

54

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/348/EB |
| | * | 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos sprendimas dėl Rusijos Federacijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl įslaptintos informacijos apsaugos sudarymo | 56 |
| Rusijos Federacijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarimas dėl įslaptintos informacijos apsaugos | 57 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

2010/348/EB

*

2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos sprendimas dėl Rusijos Federacijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl įslaptintos informacijos apsaugos sudarymo

56

Rusijos Federacijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarimas dėl įslaptintos informacijos apsaugos

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 3 d.

dėl Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimo dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

(2010/343/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sąjunga siekia sudaryti bendruosius žuvininkystės srities bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis, kad užtikrintų bendros svarbos rūšių žuvų išteklių išsaugojimą bei tvarų valdymą ir galimybę Sąjungos laivams trečiųjų šalių uostuose atlikti žuvų perkrovimo bei iškrovimo operacijas ir vykdyti logistinę veiklą. |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga siekia sudaryti bendruosius žuvininkystės srities bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis, kad užtikrintų bendros svarbos rūšių žuvų išteklių išsaugojimą bei tvarų valdymą ir galimybę Sąjungos laivams trečiųjų šalių uostuose atlikti žuvų perkrovimo bei iškrovimo operacijas ir vykdyti logistinę veiklą.

| (2) | 2008 m. balandžio 4 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Čilės Respublika dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje. Derybos buvo sėkmingai užbaigtos parafavus Susitarimą dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje, dėl kurio susitarta 2008 m. spalio 15–16 d. Briuselyje ir kuris buvo iš dalies pakeistas i) išsamiu Susitarimo I priedu, dėl kurio susitarta dvišaliame techniniame susitikime, įvykusiame 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke, ii) 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota, kurioje dėl I priedo xi punkto nurodyta, kad Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantys ES laivai gali įplaukti į Čilės Arikos, Antofagastos ir Punta Arenas uostus, ir iii) susitarimu, kad pirmasis dvišalio Techninio ir mokslinio pakomitečio posėdis įvyks ne vėliau kaip 2011 m. sausio 1 d. (toliau – Susitarimas). |
| --- | --- |

(2)

2008 m. balandžio 4 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Čilės Respublika dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje. Derybos buvo sėkmingai užbaigtos parafavus Susitarimą dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje, dėl kurio susitarta 2008 m. spalio 15–16 d. Briuselyje ir kuris buvo iš dalies pakeistas i) išsamiu Susitarimo I priedu, dėl kurio susitarta dvišaliame techniniame susitikime, įvykusiame 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke, ii) 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota, kurioje dėl I priedo xi punkto nurodyta, kad Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantys ES laivai gali įplaukti į Čilės Arikos, Antofagastos ir Punta Arenas uostus, ir iii) susitarimu, kad pirmasis dvišalio Techninio ir mokslinio pakomitečio posėdis įvyks ne vėliau kaip 2011 m. sausio 1 d. (toliau – Susitarimas).

| (3) | Šis Susitarimas turėtų būti pasirašytas. |
| --- | --- |

(3)

Šis Susitarimas turėtų būti pasirašytas.

| (4) | Kad Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantiems Sąjungos laivams kuo greičiau būtų leista įplaukti į paskirtuosius Čilės uostus, Susitarimas turėtų būti laikinai taikomas, kol bus užbaigtos jam sudaryti būtinos procedūros. Todėl Sąjunga yra suinteresuota patvirtinti Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimą pasikeičiant laiškais dėl Susitarimo laikino taikymo, |
| --- | --- |

(4)

Kad Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantiems Sąjungos laivams kuo greičiau būtų leista įplaukti į paskirtuosius Čilės uostus, Susitarimas turėtų būti laikinai taikomas, kol bus užbaigtos jam sudaryti būtinos procedūros. Todėl Sąjunga yra suinteresuota patvirtinti Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimą pasikeičiant laiškais dėl Susitarimo laikino taikymo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Susitarimo dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje, dėl kurio susitarta 2008 m. spalio 15–16 d. Briuselyje ir kuris buvo iš dalies pakeistas i) išsamiu Susitarimo I priedu, dėl kurio susitarta dvišaliame techniniame susitikime, įvykusiame 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke, ii) 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota, kurioje dėl I priedo xi punkto nurodyta, kad Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantiems ES laivams leidžiama įplaukti į Čilės Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso uostus, ir iii) susitarimu, kad pirmasis dvišalio Techninio ir mokslinio pakomitečio posėdis įvyks ne vėliau kaip 2011 m. sausio 1 d. (toliau – Susitarimas), pasirašymas, atsižvelgiant į tai, kad jis turi būti sudarytas.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos Pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti šį Susitarimą, atsižvelgiant į tai, kad jis turi būti sudarytas.

3 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl Susitarimo laikino taikymo.

Minėto susitarimo pasikeičiant laiškais tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

4 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) suteikiama teisė Sąjungos vardu pasirašyti susitarimą pasikeičiant laiškais dėl Susitarimo laikino taikymo.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PÉREZ RUBALCABA

---

SUSITARIMAS

dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje

| 1. | Šiuo dokumentu pakeičiamas 2001 m. sausio 25 d. Laikinasis susitarimas (toliau – 2001 m. susitarimas), o tarpinis susitarimas tampa galutiniu įsipareigojimu bendradarbiauti siekiant užtikrinti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ilgalaikį išsaugojimą ir valdymą. |
| --- | --- |

1.

Šiuo dokumentu pakeičiamas 2001 m. sausio 25 d. Laikinasis susitarimas (toliau – 2001 m. susitarimas), o tarpinis susitarimas tampa galutiniu įsipareigojimu bendradarbiauti siekiant užtikrinti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ilgalaikį išsaugojimą ir valdymą.

| 2. | Susitarimo paskirtis – draugiškai išspręsti Čilės ir Europos bendrijos (kurią Tarptautiniame jūrų teisės tribunole ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pakeitė Europos Sąjunga (ES)) ginčus dėl durklažuvių žvejybos) (1). |
| --- | --- |

2.

Susitarimo paskirtis – draugiškai išspręsti Čilės ir Europos bendrijos (kurią Tarptautiniame jūrų teisės tribunole ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pakeitė Europos Sąjunga (ES)) ginčus dėl durklažuvių žvejybos) (1).

| 3. | Šalys oficialiai patvirtina, kad šiame Susitarime išdėstyti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje išsaugojimo, jų valdymo ir bendradarbiavimo pagrindai. |
| --- | --- |

3.

Šalys oficialiai patvirtina, kad šiame Susitarime išdėstyti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje išsaugojimo, jų valdymo ir bendradarbiavimo pagrindai.

| 4. | ES ir Čilės dvišalis mokslinis ir techninis komitetas (DMTK) ir toliau atliks ryšių centro, skirto su durklažuvių išteklių išsaugojimu susijusiems abipusiai svarbiems klausimams, funkciją; kad mokslinis ir techninis bendradarbiavimas būtų veiksmingesnis, DMTK suteikiami šie įgaliojimai:






  a) | būti forumu, kuriame keičiamasi informacija apie durklažuvių išteklius, taip pat ES ir Čilės žvejybos veiklą, ir bet kokia kita informacija, reikalinga priimant sprendimus dėl išteklių išsaugojimo ir valdymo; |
| --- | --- | --- |

4.

ES ir Čilės dvišalis mokslinis ir techninis komitetas (DMTK) ir toliau atliks ryšių centro, skirto su durklažuvių išteklių išsaugojimu susijusiems abipusiai svarbiems klausimams, funkciją; kad mokslinis ir techninis bendradarbiavimas būtų veiksmingesnis, DMTK suteikiami šie įgaliojimai:

a)

būti forumu, kuriame keičiamasi informacija apie durklažuvių išteklius, taip pat ES ir Čilės žvejybos veiklą, ir bet kokia kita informacija, reikalinga priimant sprendimus dėl išteklių išsaugojimo ir valdymo;

| b) | reguliariai vertinti išteklių būklę, stebėti žvejybos tendencijas ir vertinti poveikį nežvejojamoms rūšims bei jūrų ekosistemai; |
| --- | --- |

b)

reguliariai vertinti išteklių būklę, stebėti žvejybos tendencijas ir vertinti poveikį nežvejojamoms rūšims bei jūrų ekosistemai;

| c) | peržiūrėti taikomas išteklių išsaugojimo priemones ir teikti konsultacijas dėl galimų naujų priemonių, įskaitant priegaudos taisykles; |
| --- | --- |

c)

peržiūrėti taikomas išteklių išsaugojimo priemones ir teikti konsultacijas dėl galimų naujų priemonių, įskaitant priegaudos taisykles;

| d) | vadovaujantis darbų programa nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus ir rengti įvairias papildomas programas, įskaitant duomenų rinkimo protokolus; |
| --- | --- |

d)

vadovaujantis darbų programa nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus ir rengti įvairias papildomas programas, įskaitant duomenų rinkimo protokolus;

| e) | keistis informacija apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir skatinti juos naudoti; |
| --- | --- |

e)

keistis informacija apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir skatinti juos naudoti;

| f) | prieš DMTK posėdžius keistis visų Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių abiejų Šalių laivynų segmentų duomenimis apie sugautus kiekius ir žvejybos pastangas; |
| --- | --- |

f)

prieš DMTK posėdžius keistis visų Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių abiejų Šalių laivynų segmentų duomenimis apie sugautus kiekius ir žvejybos pastangas;

| g) | apsvarstyti tolesnes mokslinio, techninio ar administracinio bendradarbiavimo priemones. |
| --- | --- |

g)

apsvarstyti tolesnes mokslinio, techninio ar administracinio bendradarbiavimo priemones.

| 5. | Kad pradėtų veikti pagal įgaliojimus, DMTK sušaukiamas į neeilinį posėdį (TIMING) ir vadovaujasi toliau nurodytais Šalių sutartais tikslais ir principais:






  a) | durklažuvių žvejybą Šalys vykdo paisydamos sugautų kiekių, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui, ir taip, kad ši žvejyba netrukdytų siekti minėtų išteklių tvarumo ir jūrų ekosistemos apsaugos tikslo; |
| --- | --- | --- |

5.

Kad pradėtų veikti pagal įgaliojimus, DMTK sušaukiamas į neeilinį posėdį (TIMING) ir vadovaujasi toliau nurodytais Šalių sutartais tikslais ir principais:

a)

durklažuvių žvejybą Šalys vykdo paisydamos sugautų kiekių, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui, ir taip, kad ši žvejyba netrukdytų siekti minėtų išteklių tvarumo ir jūrų ekosistemos apsaugos tikslo;

| b) | išteklių pasiskirstymą, erdvinę struktūrą ir dinamiką stebi Čilės ir ES žvejybos laivai, kurių mokslinio stebėjimo priemonės atitinka sutartus mokslinių tyrimų parametrus, kurie leidžia patikimai vertinti situaciją, o ją įvertinus priimti tinkamus valdymo sprendimus; |
| --- | --- |

b)

išteklių pasiskirstymą, erdvinę struktūrą ir dinamiką stebi Čilės ir ES žvejybos laivai, kurių mokslinio stebėjimo priemonės atitinka sutartus mokslinių tyrimų parametrus, kurie leidžia patikimai vertinti situaciją, o ją įvertinus priimti tinkamus valdymo sprendimus;

| c) | naudojamos duomenų rinkimo sistemos turėtų būti patikimos, sparčios ir suderinamos su durklažuvių žvejybos reikalavimais ir apimtimi; |
| --- | --- |

c)

naudojamos duomenų rinkimo sistemos turėtų būti patikimos, sparčios ir suderinamos su durklažuvių žvejybos reikalavimais ir apimtimi;

| d) | kad užtikrintų durklažuvių išteklių tvarumą, Šalys išlaiko savo esamą durklažuvių žvejybos lygį, kuris nustatomas pagal dabartinį Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių laivų skaičių arba buvusį didžiausią laivų skaičių. |
| --- | --- |

d)

kad užtikrintų durklažuvių išteklių tvarumą, Šalys išlaiko savo esamą durklažuvių žvejybos lygį, kuris nustatomas pagal dabartinį Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių laivų skaičių arba buvusį didžiausią laivų skaičių.

| 6. | Šalys įsipareigoja ir toliau plėtoti šio dvišalio bendradarbiavimo ir ES bei Čilės remiamų daugiašalių konsultacijų sąsają. |
| --- | --- |

6.

Šalys įsipareigoja ir toliau plėtoti šio dvišalio bendradarbiavimo ir ES bei Čilės remiamų daugiašalių konsultacijų sąsają.

| 7. | Į šiuo metu vykdomas daugiašales konsultacijas turėtų būti įtraukti visi atitinkami durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklos vykdytojai, be to, turėtų būti pakviesti stebėtojai iš įvairių organizacijų, turinčių teisėtų su durklažuvių žvejyba susijusių interesų. |
| --- | --- |

7.

Į šiuo metu vykdomas daugiašales konsultacijas turėtų būti įtraukti visi atitinkami durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklos vykdytojai, be to, turėtų būti pakviesti stebėtojai iš įvairių organizacijų, turinčių teisėtų su durklažuvių žvejyba susijusių interesų.

| 8. | ES ir Čilė įsipareigoja ir toliau veiksmingai skatinti daugiašalį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir valdyti aptariamus išteklius jų buveinėje bei ekosistemoje ir visame jų migravimo areale. |
| --- | --- |

8.

ES ir Čilė įsipareigoja ir toliau veiksmingai skatinti daugiašalį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir valdyti aptariamus išteklius jų buveinėje bei ekosistemoje ir visame jų migravimo areale.

| 9. | Kad užtikrintų tvarų durklažuvių žvejybos plėtojimą, Šalys deramai atsižvelgia į veiksmus, kurių imtasi daugiašaliu lygiu, ir siekia skatinti išteklių išsaugojimo ir valdymo iniciatyvas regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kurių narės jos yra. |
| --- | --- |

9.

Kad užtikrintų tvarų durklažuvių žvejybos plėtojimą, Šalys deramai atsižvelgia į veiksmus, kurių imtasi daugiašaliu lygiu, ir siekia skatinti išteklių išsaugojimo ir valdymo iniciatyvas regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kurių narės jos yra.

| 10. | Šiuo tikslu Šalys siekia skatinti ir kitus durklažuvių žvejybos veiklos vykdytojus laikytis pirmiau minėtų principų ir tikslų, visų pirma susijusių su tų šalių esamų žvejybos lygių išlaikymu. |
| --- | --- |

10.

Šiuo tikslu Šalys siekia skatinti ir kitus durklažuvių žvejybos veiklos vykdytojus laikytis pirmiau minėtų principų ir tikslų, visų pirma susijusių su tų šalių esamų žvejybos lygių išlaikymu.

| 11. | Atsižvelgdamos į pirmiau minėtus principus ir vadovaudamosi DMTK rengiama darbų programa Šalys nustatys bendrą tvarką, pagal kurią būtų analizuojama, apdorojama ir vertinama jų žvejybos laivų surinkta informacija. Tokia tvarka turėtų būti siekiama nustatyti išteklių būklę (erdvės ir laiko požiūriu) nagrinėjant jų struktūrą ir biologines savybes, taip pat tiriant jų buveines – taip Šalys galėtų įgyti daugiau žinių; be to, ši tvarka leistų išnagrinėti galimą žvejybos poveikį įvairioms ekosistemos dalims, susijusioms arba priklausomoms rūšims ir būtinybei švelninti poveikį aplinkai ir mažinti žalą, daromą paukščiams, vėžliams ir rykliams, taip pat Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies maisto grandinėms ir fizinei aplinkai. |
| --- | --- |

11.

Atsižvelgdamos į pirmiau minėtus principus ir vadovaudamosi DMTK rengiama darbų programa Šalys nustatys bendrą tvarką, pagal kurią būtų analizuojama, apdorojama ir vertinama jų žvejybos laivų surinkta informacija. Tokia tvarka turėtų būti siekiama nustatyti išteklių būklę (erdvės ir laiko požiūriu) nagrinėjant jų struktūrą ir biologines savybes, taip pat tiriant jų buveines – taip Šalys galėtų įgyti daugiau žinių; be to, ši tvarka leistų išnagrinėti galimą žvejybos poveikį įvairioms ekosistemos dalims, susijusioms arba priklausomoms rūšims ir būtinybei švelninti poveikį aplinkai ir mažinti žalą, daromą paukščiams, vėžliams ir rykliams, taip pat Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies maisto grandinėms ir fizinei aplinkai.

| 12. | Šalys pareiškia, kad pagal šį Susitarimą jų žvejybos laivai neprivalės taikyti specialių išteklių išsaugojimo priemonių, kuriomis būtų nustatytas mažiausias žvejojamų rūšių žuvų ilgis. |
| --- | --- |

12.

Šalys pareiškia, kad pagal šį Susitarimą jų žvejybos laivai neprivalės taikyti specialių išteklių išsaugojimo priemonių, kuriomis būtų nustatytas mažiausias žvejojamų rūšių žuvų ilgis.

| 13. | Tačiau, atsižvelgdami į visus biologinius sužvejotų žuvų kiekio aspektus, jie vadovaujasi atsargumo principu ir, remdamiesi patikimiausia turima moksline informacija, toliau siekia kurti ir taikyti alternatyvias priemones, skirtas užtikrinti, kad įvairi žvejybos veikla nedarytų nepageidaujamo poveikio jautrioms jūrų ekosistemos buveinėms. |
| --- | --- |

13.

Tačiau, atsižvelgdami į visus biologinius sužvejotų žuvų kiekio aspektus, jie vadovaujasi atsargumo principu ir, remdamiesi patikimiausia turima moksline informacija, toliau siekia kurti ir taikyti alternatyvias priemones, skirtas užtikrinti, kad įvairi žvejybos veikla nedarytų nepageidaujamo poveikio jautrioms jūrų ekosistemos buveinėms.

| 14. | Šalys patvirtina, kad jų laivai įpareigojami:






  a) | visada naudoti operacinę laivų stebėjimo sistemą (LSS), susietą su vėliavos valstybe; |
| --- | --- | --- |

14.

Šalys patvirtina, kad jų laivai įpareigojami:

a)

visada naudoti operacinę laivų stebėjimo sistemą (LSS), susietą su vėliavos valstybe;

| b) | reguliariai teikti laivo tipo, sugauto kiekio, žvejybos pastangų pagal rajoną ir laikotarpius duomenis, kuriais šalys galės keistis prieš DMTK posėdžius; |
| --- | --- |

b)

reguliariai teikti laivo tipo, sugauto kiekio, žvejybos pastangų pagal rajoną ir laikotarpius duomenis, kuriais šalys galės keistis prieš DMTK posėdžius;

| c) | teikti informaciją apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir ja keistis; |
| --- | --- |

c)

teikti informaciją apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir ja keistis;

| d) | rinkti duomenis, reikalingus DMTK durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje dinamikos ir būklės vertinimams atlikti, ir kitą išteklių išsaugojimui ir valdymui aktualią informaciją. |
| --- | --- |

d)

rinkti duomenis, reikalingus DMTK durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje dinamikos ir būklės vertinimams atlikti, ir kitą išteklių išsaugojimui ir valdymui aktualią informaciją.

| 15. | Šalys sutaria, kad durklažuves žvejojantiems ES laivams, kurie laikosi šiame Susitarime išdėstytų tikslų, susijusių su esamais žvejybos pastangų lygiais, sugautais kiekiais, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui vadovaujantis minėtų išteklių tvarumo užtikrinimo tikslu, ir stebėjimo bei keitimosi informacija nuostatų, leidžiama įplaukti į paskirtuosius Čilės uostus. |
| --- | --- |

15.

Šalys sutaria, kad durklažuves žvejojantiems ES laivams, kurie laikosi šiame Susitarime išdėstytų tikslų, susijusių su esamais žvejybos pastangų lygiais, sugautais kiekiais, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui vadovaujantis minėtų išteklių tvarumo užtikrinimo tikslu, ir stebėjimo bei keitimosi informacija nuostatų, leidžiama įplaukti į paskirtuosius Čilės uostus.

| 16. | Įplaukimo į paskirtuosius Čilės uostus žuvims iškrauti arba perkrauti tvarka išdėstyta šio Susitarimo I priede. |
| --- | --- |

16.

Įplaukimo į paskirtuosius Čilės uostus žuvims iškrauti arba perkrauti tvarka išdėstyta šio Susitarimo I priede.

| 17. | Šalys kartu praneš Tarptautiniam jūrų teisės tribunolui, kad išsprendė ginčą ir todėl sutarė nutraukti procesą (Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7), ir prašys Tribunolo priimti nutartį, kurioje būtų užfiksuotas bylos nutraukimas ir kuria sekretoriui būtų pavesta išbraukti šią bylą iš bylų sąrašo. Kadangi Šalys nusprendė nutraukti bylą Tarptautiniame jūrų teisės tribunole būtent dėl to, kad išsprendė ginčą, jos taip pat prašys, kad Tribunolas šį faktą užregistruotų, o susitarimo sąlygas nurodytų atitinkamoje nutartyje dėl bylos nutraukimo arba jos priede. |
| --- | --- |

17.

Šalys kartu praneš Tarptautiniam jūrų teisės tribunolui, kad išsprendė ginčą ir todėl sutarė nutraukti procesą (Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7), ir prašys Tribunolo priimti nutartį, kurioje būtų užfiksuotas bylos nutraukimas ir kuria sekretoriui būtų pavesta išbraukti šią bylą iš bylų sąrašo. Kadangi Šalys nusprendė nutraukti bylą Tarptautiniame jūrų teisės tribunole būtent dėl to, kad išsprendė ginčą, jos taip pat prašys, kad Tribunolas šį faktą užregistruotų, o susitarimo sąlygas nurodytų atitinkamoje nutartyje dėl bylos nutraukimo arba jos priede.

| 18. | Be to, Šalys informuoja PPO generalinį direktorių, kad Tarptautinio jūrų teisės tribunolo nustatyta privalomo sprendimo priėmimo procedūra (byla Nr. 7) nutraukiama, ir praneša jam pasiekto susitarimo sąlygas, nurodydamos savo sprendimą neatnaujinti PPO susitarime dėl ginčų sprendimo numatytos ginčų sprendimo procedūros dėl bylos DS 193 dėl atitinkamų GATT straipsnių taikymo durklažuves žvejojančių ES laivų tranzitui, žuvų perkrovimui ir komercinei prieigai, susijusiems su įplaukimu į Čilės uostus. |
| --- | --- |

18.

Be to, Šalys informuoja PPO generalinį direktorių, kad Tarptautinio jūrų teisės tribunolo nustatyta privalomo sprendimo priėmimo procedūra (byla Nr. 7) nutraukiama, ir praneša jam pasiekto susitarimo sąlygas, nurodydamos savo sprendimą neatnaujinti PPO susitarime dėl ginčų sprendimo numatytos ginčų sprendimo procedūros dėl bylos DS 193 dėl atitinkamų GATT straipsnių taikymo durklažuves žvejojančių ES laivų tranzitui, žuvų perkrovimui ir komercinei prieigai, susijusiems su įplaukimu į Čilės uostus.

| 19. | Šalys sutaria šiam Susitarimui taikyti Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, kuris įsigaliojo 2003 m. vasario 1 d., VIII antraštinėje dalyje išdėstytas ginčų vengimo ir sprendimo nuostatas. |
| --- | --- |

19.

Šalys sutaria šiam Susitarimui taikyti Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, kuris įsigaliojo 2003 m. vasario 1 d., VIII antraštinėje dalyje išdėstytas ginčų vengimo ir sprendimo nuostatas.

| 20. | Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys pranešė viena kitai, kad baigtos šiam tikslui reikalingos procedūros, pirmąją dieną. |
| --- | --- |

20.

Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys pranešė viena kitai, kad baigtos šiam tikslui reikalingos procedūros, pirmąją dieną.

| 21. | Šalys susitaria nuo pasirašymo, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip nuo 2009 m. gruodžio 31 d., laikinai taikyti 15 punktą. |
| --- | --- |

21.

Šalys susitaria nuo pasirašymo, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip nuo 2009 m. gruodžio 31 d., laikinai taikyti 15 punktą.

| 22. | Pranešimai siunčiami Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriui, kuris yra šio Susitarimo depozitaras. |
| --- | --- |

22.

Pranešimai siunčiami Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriui, kuris yra šio Susitarimo depozitaras.

| 23. | Nuo įsigaliojimo dienos šis Susitarimas pakeičia Laikinąjį susitarimą, kurį Šalys pasirašė 2001 m. sausio 25 d. |
| --- | --- |

23.

Nuo įsigaliojimo dienos šis Susitarimas pakeičia Laikinąjį susitarimą, kurį Šalys pasirašė 2001 m. sausio 25 d.

Europos Sąjungos vardu

Čilės Respublikos vardu

---

(1)  Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7 ir PPO byla DS 19.

1

I PRIEDAS

| i) | Siekdamos įgyvendinti šį Susitarimą, likus 45 dienoms iki Susitarimo 4 punkte nurodytų DMTK posėdžių Šalys pateikia viena kitai laivų sąrašą, kuriame nurodo tokius duomenis:






  1. | laivo pavadinimą; |
| --- | --- | --- |

i)

Siekdamos įgyvendinti šį Susitarimą, likus 45 dienoms iki Susitarimo 4 punkte nurodytų DMTK posėdžių Šalys pateikia viena kitai laivų sąrašą, kuriame nurodo tokius duomenis:

1.

laivo pavadinimą;

| 2. | radijo šaukinį; |
| --- | --- |

2.

radijo šaukinį;

| 3. | Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) registracijos numerį (jei yra); |
| --- | --- |

3.

Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) registracijos numerį (jei yra);

| 4. | laivo savininko vardą, pavardę ir kitą informaciją (pilietybę, adresą); |
| --- | --- |

4.

laivo savininko vardą, pavardę ir kitą informaciją (pilietybę, adresą);

| 5. | laivo vėliavos valstybę; |
| --- | --- |

5.

laivo vėliavos valstybę;

| 6. | bendrą ilgį (m); |
| --- | --- |

6.

bendrą ilgį (m);

| 7. | automatinės vietos nustatymo sistemos markę ir modelį, taip pat atpažinties kodą ir pakrantės stoties (LES), su kuria ji susieta, pavadinimą; |
| --- | --- |

7.

automatinės vietos nustatymo sistemos markę ir modelį, taip pat atpažinties kodą ir pakrantės stoties (LES), su kuria ji susieta, pavadinimą;

| 8. | kontaktinio asmens vėliavos valstybėje ir Europos Komisijoje vardą, pavardę ir buvimo vietą. |
| --- | --- |

8.

kontaktinio asmens vėliavos valstybėje ir Europos Komisijoje vardą, pavardę ir buvimo vietą.

| ii) | Į paskirtąjį Čilės uostą norinčio įplaukti ES laivo kapitonas arba jo atstovas, naudodamas pridedamą A formą, likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatomo įplaukimo į uostą apie tai praneša kompetentingoms Čilės valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

ii)

Į paskirtąjį Čilės uostą norinčio įplaukti ES laivo kapitonas arba jo atstovas, naudodamas pridedamą A formą, likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatomo įplaukimo į uostą apie tai praneša kompetentingoms Čilės valdžios institucijoms.

| iii) | Kompetentingos Čilės valdžios institucijos per 24 valandas elektroniniu arba kitu būdu oficialiai patvirtina, kad laivas gali įplaukti į uostą ir atlikti iškrovimo arba perkrovimo operaciją. |
| --- | --- |

iii)

Kompetentingos Čilės valdžios institucijos per 24 valandas elektroniniu arba kitu būdu oficialiai patvirtina, kad laivas gali įplaukti į uostą ir atlikti iškrovimo arba perkrovimo operaciją.

| iv) | Remiantis 14 punkto a papunkčiu, kiekvienąkart įplaukdami į Čilės išskirtinę ekonominę zoną, kad patektų į uostą, ES laivai per savo vėliavos valstybės stebėjimo centrą nedelsdami perduoda palydovinį signalą Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante. |
| --- | --- |

iv)

Remiantis 14 punkto a papunkčiu, kiekvienąkart įplaukdami į Čilės išskirtinę ekonominę zoną, kad patektų į uostą, ES laivai per savo vėliavos valstybės stebėjimo centrą nedelsdami perduoda palydovinį signalą Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

LSS bazinių pranešimų perdavimas turi būti atliekamas 60 minučių intervalais.

| v) | Pirmajame DMTK posėdyje Čilė turi nurodyti savo išskirtinės ekonominės zonos koordinates. |
| --- | --- |

v)

Pirmajame DMTK posėdyje Čilė turi nurodyti savo išskirtinės ekonominės zonos koordinates.

| vi) | Jei Čilės kompetentingos valdžios institucijos turi tvirtą pagrindą manyti, kad ES žvejybos laivo pateikta pirmiau nurodyta informacija yra neteisinga, Čilės kompetentingų valdžios institucijų prašymu to laivo vėliavos valstybės kompetentingos valdžios institucijos pateikia laivo navigacinį maršrutą. Tokiu atveju, norėdama pasikonsultuoti su atsakingomis valdžios institucijomis, Čilė nedelsdama apie tai informuos vėliavos valstybę ir Europos Komisiją. |
| --- | --- |

vi)

Jei Čilės kompetentingos valdžios institucijos turi tvirtą pagrindą manyti, kad ES žvejybos laivo pateikta pirmiau nurodyta informacija yra neteisinga, Čilės kompetentingų valdžios institucijų prašymu to laivo vėliavos valstybės kompetentingos valdžios institucijos pateikia laivo navigacinį maršrutą. Tokiu atveju, norėdama pasikonsultuoti su atsakingomis valdžios institucijomis, Čilė nedelsdama apie tai informuos vėliavos valstybę ir Europos Komisiją.

| vii) | Laivams vykdant iškrovimo ar perkrovimo operacijas Čilės kompetentingų valdžios institucijų paskirti inspektoriai gali tikrinti dokumentus, laivo žurnalą, žvejybos įrankius ir laive laikomą sugautą kiekį. Tokios patikros atliekamos taip, kad iškrovimo ar perkrovimo operacijos, kurios paprastai turėtų būti atliekamos per 24 valandas nuo įplaukimo į uostą, nebūtų nepagrįstai trukdomos. Reikalaujama, kad prieš atlikdami patikrą inspektoriai laivo kapitonui pateiktų specialų inspektoriaus tapatybę patvirtinantį dokumentą. |
| --- | --- |

vii)

Laivams vykdant iškrovimo ar perkrovimo operacijas Čilės kompetentingų valdžios institucijų paskirti inspektoriai gali tikrinti dokumentus, laivo žurnalą, žvejybos įrankius ir laive laikomą sugautą kiekį. Tokios patikros atliekamos taip, kad iškrovimo ar perkrovimo operacijos, kurios paprastai turėtų būti atliekamos per 24 valandas nuo įplaukimo į uostą, nebūtų nepagrįstai trukdomos. Reikalaujama, kad prieš atlikdami patikrą inspektoriai laivo kapitonui pateiktų specialų inspektoriaus tapatybę patvirtinantį dokumentą.

| viii) | Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad uoste atliekamų patikrų rezultatai visada būtų pateikiami laivo kapitonui peržiūrėti bei pasirašyti ir kad ataskaitą užpildytų bei pasirašytų inspektorius. Tikrinamo laivo kapitonui suteikiama galimybė pateikti bet kokias pastabas apie ataskaitą ir prireikus susisiekti su atitinkamomis vėliavos valstybės institucijomis, ypač jei ataskaitos turinys yra sunkiai suprantamas. |
| --- | --- |

viii)

Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad uoste atliekamų patikrų rezultatai visada būtų pateikiami laivo kapitonui peržiūrėti bei pasirašyti ir kad ataskaitą užpildytų bei pasirašytų inspektorius. Tikrinamo laivo kapitonui suteikiama galimybė pateikti bet kokias pastabas apie ataskaitą ir prireikus susisiekti su atitinkamomis vėliavos valstybės institucijomis, ypač jei ataskaitos turinys yra sunkiai suprantamas.

| ix) | Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad patikros ataskaitos kopija būtų įteikiama tikrinamo laivo kapitonui saugoti laive ir tikrinamo laivo vėliavos valstybės kompetentingoms valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

ix)

Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad patikros ataskaitos kopija būtų įteikiama tikrinamo laivo kapitonui saugoti laive ir tikrinamo laivo vėliavos valstybės kompetentingoms valdžios institucijoms.

| x) | Laivų kapitonai gali savo nuožiūra spręsti, kaip bus disponuojama laive laikomu sugautu kiekiu. |
| --- | --- |

x)

Laivų kapitonai gali savo nuožiūra spręsti, kaip bus disponuojama laive laikomu sugautu kiekiu.

| xi) | Laikantis 15 ir 16 punktų, ES laivai naudosis šiais paskirtaisiais uostais: Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso. |
| --- | --- |

xi)

Laikantis 15 ir 16 punktų, ES laivai naudosis šiais paskirtaisiais uostais: Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso.

| xii) | Uostuose, kuriais leidžiama naudotis, galima vykdyti tik tokią veiklą:






  1. | iškrauti durklažuvių išteklius; |
| --- | --- | --- |

xii)

Uostuose, kuriais leidžiama naudotis, galima vykdyti tik tokią veiklą:

1.

iškrauti durklažuvių išteklius;

| 2. | perkrauti durklažuvių išteklius; |
| --- | --- |

2.

perkrauti durklažuvių išteklius;

| 3. | papildyti laivo atsargas; |
| --- | --- |

3.

papildyti laivo atsargas;

| 4. | remontuoti laivą. |
| --- | --- |

4.

remontuoti laivą.

Tai, kas pirmiau išdėstyta, neapriboja galimybės ES laivams gauti leidimą įplaukti į kitus tinkamus Čilės valdžios institucijų pasiūlytus šalies uostus išskirtinai laivų remonto tikslu.

Jei laivo tikslas – papildyti atsargas, tepalus, kurą, pakavimo medžiagas, su žuvų apdorojimu laive susijusius ir kitus kasdienėms reikmėms būtinus išteklius ar pakeisti įgulos sudėtį, į tą laivą gali patekti tik tai, kas reikalinga jo veiklai užtikrinti; kitiems žvejybos laivams skirtos medžiagos ar įgulos nariai į laivą patekti negali. Šios nuostatos netaikomos avarijos ar force majeure atvejais.

| xiii) | Čilės kompetentingos valdžios institucijos neleis įplaukti į uostą tiems ES laivams, kurie neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų. Draudimas įplaukti į uostą turėtų būti pagrįstas, o tokio draudimo priežastys turėtų būti nedelsiant oficialiai praneštos laivo kapitonui, vėliavos valstybei ir Europos Komisijai. Draudimo įplaukti į uostą atvejus Šalys aptaria artimiausiame DMTK posėdyje, o iki tol laivas įplaukti į Čilės uostus negali. |
| --- | --- |

xiii)

Čilės kompetentingos valdžios institucijos neleis įplaukti į uostą tiems ES laivams, kurie neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų. Draudimas įplaukti į uostą turėtų būti pagrįstas, o tokio draudimo priežastys turėtų būti nedelsiant oficialiai praneštos laivo kapitonui, vėliavos valstybei ir Europos Komisijai. Draudimo įplaukti į uostą atvejus Šalys aptaria artimiausiame DMTK posėdyje, o iki tol laivas įplaukti į Čilės uostus negali.

| xiv) | Bet kurios iš Šalių prašymu, siekiant aptarti bet kokius su Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus, sušaukiamas neeilinis DMTK posėdis. |
| --- | --- |

xiv)

Bet kurios iš Šalių prašymu, siekiant aptarti bet kokius su Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus, sušaukiamas neeilinis DMTK posėdis.

A   FORMA

INFORMACIJA, KURIĄ TURI IŠ ANKSTO PATEIKTI LEIDIMO ĮPLAUKTI Į UOSTĄ PRAŠANTYS LAIVAI

Image

B PRIEDAS

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

Nr. 177/2009

Čilės atstovybė Europos Sąjungoje kreipiasi į Europos Komisijos jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinį direktoratą ir turi garbę priminti Europos Komisijos ir Čilės ataskaitą, dėl kurios susitarta po 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke įvykusių dvišalių techninių konsultacijų dėl durklažuvių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje.

Dėl ataskaitos I priedo xi punkto Čilės atstovybė norėtų paprašyti Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato iš dalies pakeisti ataskaitoje pateiktą Čilės paskirtų uostų sąrašą.

Šiuo tikslu Čilės atstovybė informuoja Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinį direktoratą, kad naujai paskirti uostai yra Arika, Antofagasta ir Punta Arenas.

Čilės atstovybė Europos Sąjungoje norėtų paprašyti Europos Komisijos jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato skirti reikiamą dėmesį pirmiau nurodytam klausimui ir reiškia jam savo didžią pagarbą.

Briuselis, 2009 m. lapkričio 23 d.

Europos Komisijos

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniam direktoratui

Briuselis

---

Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos

SUSITARIMAS

pasikeičiant laiškais dėl Susitarimo dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje laikino taikymo

Gerb. pone (-ia),

Turiu garbę priminti Europos Sąjungos ir Čilės derybas, kurios vyko 2008 m. spalio 15–16 d. Briuselyje ir kuriose buvo pasiektas Susitarimas dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje (toliau – Susitarimas), taip pat dvišales technines diskusijas, kurios vyko 2009 m. spalio 5 ir 6 d. Niujorke.

Europos Sąjunga pradėjo vidaus procedūras, skirtas 2008 m. spalio 15–16 d. pasiektam Susitarimui dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje, įskaitant išsamų I priedą, dėl kurio sutarta 2009 m. spalio 5–6 d., sudaryti.

Kol šios procedūros nebaigtos, Europos Sąjunga laikinai taiko 2008 m. spalio 15–16 d. pasiektą Susitarimą dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ir jo I priedą, dėl kurio sutarta 2009 m. spalio 5–6 d., kartu su papildymais, padarytais 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota.

Toliau nurodyti dokumentai ir informacija yra neatsiejama šio Susitarimo pasikeičiant laiškais dalis:

| a) | 2008 m. spalio 15–16 d. Briuselyje pasiektas Susitarimas su pakeitimais, padarytais: |
| --- | --- |

a)

2008 m. spalio 15–16 d. Briuselyje pasiektas Susitarimas su pakeitimais, padarytais:

| b) | Susitarimo išsamiu I priedu, dėl kurio sutarta dvišaliame techniniame susitikime, įvykusiame 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke; |
| --- | --- |

b)

Susitarimo išsamiu I priedu, dėl kurio sutarta dvišaliame techniniame susitikime, įvykusiame 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke;

| c) | 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota, kuria Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantiems ES laivams leidžiama įplaukti į Čilės Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso uostus, atsižvelgiant į b punkte minėto priedo xi punktą. |
| --- | --- |

c)

2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota, kuria Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantiems ES laivams leidžiama įplaukti į Čilės Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso uostus, atsižvelgiant į b punkte minėto priedo xi punktą.

| d) | Dvišalio techninio ir mokslinio komiteto pirmas posėdis įvyks ne vėliau kaip 2011 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

d)

Dvišalio techninio ir mokslinio komiteto pirmas posėdis įvyks ne vėliau kaip 2011 m. sausio 1 d.

Būčiau dėkingas, jeigu praneštumėte, kad gavote šį laišką, ir patvirtintumėte, kad šis laiškas ir Jūsų atsakymas sudaro Čilės ir Europos Sąjungos susitarimą laikinai taikyti Susitarimą pagal pirmiau nurodytų dokumentų nuostatas.

Šis Susitarimas bus taikomas nuo kitos dienos po Jūsų atsakymo dienos.

Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

Europos Sąjungos vardu

Pirmininkas

Gerb. pone (-ia),

Turiu garbę pranešti, kad gavau Jūsų šios dienos laišką, kuriame rašoma:

„Turiu garbę priminti Europos Sąjungos ir Čilės derybas, kurios vyko 2008 m. spalio 15–16 d. Briuselyje ir kuriose buvo pasiektas Susitarimas dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje (toliau – Susitarimas), taip pat dvišales technines diskusijas, kurios vyko 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke.

Europos Sąjunga pradėjo vidaus procedūras, skirtas 2008 m. spalio 15–16 d. pasiektam Susitarimui dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje, įskaitant išsamų I priedą, dėl kurio sutarta 2009 m. spalio 5–6 d., sudaryti.

Kol šios procedūros nebaigtos, Europos Sąjunga laikinai taiko 2008 m. spalio 15–16 d. pasiektą Susitarimą dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ir jo I priedą, dėl kurio sutarta 2009 m. spalio 5–6 d., kartu su papildymais, padarytais 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota.

Toliau nurodyti dokumentai ir informacija yra neatsiejama šio Susitarimo pasikeičiant laiškais dalis:

| a) | 2008 m. spalio 15–16 d. Briuselyje pasiektas Susitarimas su pakeitimais, padarytais: |
| --- | --- |

a)

2008 m. spalio 15–16 d. Briuselyje pasiektas Susitarimas su pakeitimais, padarytais:

| b) | Susitarimo išsamiu I priedu, dėl kurio sutarta dvišaliame techniniame susitikime, įvykusiame 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke; |
| --- | --- |

b)

Susitarimo išsamiu I priedu, dėl kurio sutarta dvišaliame techniniame susitikime, įvykusiame 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke;

| c) | 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota, kuria Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantiems ES laivams leidžiama įplaukti į Čilės Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso uostus, atsižvelgiant į b punkte minėto priedo xi punktą. |
| --- | --- |

c)

2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota, kuria Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantiems ES laivams leidžiama įplaukti į Čilės Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso uostus, atsižvelgiant į b punkte minėto priedo xi punktą.

| d) | Dvišalio techninio ir mokslinio komiteto pirmas posėdis įvyks ne vėliau kaip 2011 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

d)

Dvišalio techninio ir mokslinio komiteto pirmas posėdis įvyks ne vėliau kaip 2011 m. sausio 1 d.

Būčiau dėkingas, jeigu praneštumėte, kad gavote šį laišką, ir patvirtintumėte, kad šis laiškas ir Jūsų atsakymas sudaro Čilės ir Europos Sąjungos susitarimą laikinai taikyti Susitarimą pagal pirmiau nurodytų dokumentų nuostatas.

Šis Susitarimas bus taikomas nuo kitos dienos po Jūsų atsakymo dienos.“

Turiu garbę patvirtinti, kad Jūsų laiškas ir šis atsakymas sudaro Čilės ir Europos Sąjungos susitarimą.

Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

Čilės Respublikos vardu

Prezidentas

PRIEDAS

SUSITARIMAS DĖL DURKLAŽUVIŲ IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMO RAMIOJO VANDENYNO PIETRYTINĖJE DALYJE

| 1. | Šiuo dokumentu pakeičiamas 2001 m. sausio 25 d. Laikinasis susitarimas (toliau – 2001 m. susitarimas), o tarpinis susitarimas tampa galutiniu įsipareigojimu bendradarbiauti siekiant užtikrinti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ilgalaikį išsaugojimą ir valdymą. |
| --- | --- |

1.

Šiuo dokumentu pakeičiamas 2001 m. sausio 25 d. Laikinasis susitarimas (toliau – 2001 m. susitarimas), o tarpinis susitarimas tampa galutiniu įsipareigojimu bendradarbiauti siekiant užtikrinti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ilgalaikį išsaugojimą ir valdymą.

| 2. | Susitarimo paskirtis – draugiškai išspręsti Čilės ir Europos bendrijos (kurią Tarptautiniame jūrų teisės tribunole ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pakeitė Europos Sąjunga (ES)) ginčus dėl durklažuvių žvejybos (1). |
| --- | --- |

2.

Susitarimo paskirtis – draugiškai išspręsti Čilės ir Europos bendrijos (kurią Tarptautiniame jūrų teisės tribunole ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pakeitė Europos Sąjunga (ES)) ginčus dėl durklažuvių žvejybos (1).

| 3. | Šalys oficialiai patvirtina, kad šiame Susitarime išdėstyti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje išsaugojimo, jų valdymo ir bendradarbiavimo pagrindai. |
| --- | --- |

3.

Šalys oficialiai patvirtina, kad šiame Susitarime išdėstyti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje išsaugojimo, jų valdymo ir bendradarbiavimo pagrindai.

| 4. | ES ir Čilės dvišalis mokslinis ir techninis komitetas (DMTK) ir toliau atliks ryšių centro, skirto su durklažuvių išteklių išsaugojimu susijusiems abipusiai svarbiems klausimams, funkciją; kad mokslinis ir techninis bendradarbiavimas būtų veiksmingesnis, DMTK suteikiami šie įgaliojimai:






  a) | būti forumu, kuriame keičiamasi informacija apie durklažuvių išteklius, taip pat ES ir Čilės žvejybos veiklą, ir bet kokia kita informacija, reikalinga priimant sprendimus dėl išteklių išsaugojimo ir valdymo; |
| --- | --- | --- |

4.

ES ir Čilės dvišalis mokslinis ir techninis komitetas (DMTK) ir toliau atliks ryšių centro, skirto su durklažuvių išteklių išsaugojimu susijusiems abipusiai svarbiems klausimams, funkciją; kad mokslinis ir techninis bendradarbiavimas būtų veiksmingesnis, DMTK suteikiami šie įgaliojimai:

a)

būti forumu, kuriame keičiamasi informacija apie durklažuvių išteklius, taip pat ES ir Čilės žvejybos veiklą, ir bet kokia kita informacija, reikalinga priimant sprendimus dėl išteklių išsaugojimo ir valdymo;

| b) | reguliariai vertinti išteklių būklę, stebėti žvejybos tendencijas ir vertinti poveikį nežvejojamoms rūšims bei jūrų ekosistemai; |
| --- | --- |

b)

reguliariai vertinti išteklių būklę, stebėti žvejybos tendencijas ir vertinti poveikį nežvejojamoms rūšims bei jūrų ekosistemai;

| c) | peržiūrėti taikomas išteklių išsaugojimo priemones ir teikti konsultacijas dėl galimų naujų priemonių, įskaitant priegaudos taisykles; |
| --- | --- |

c)

peržiūrėti taikomas išteklių išsaugojimo priemones ir teikti konsultacijas dėl galimų naujų priemonių, įskaitant priegaudos taisykles;

| d) | vadovaujantis darbų programa nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus ir rengti įvairias papildomas programas, įskaitant duomenų rinkimo protokolus; |
| --- | --- |

d)

vadovaujantis darbų programa nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus ir rengti įvairias papildomas programas, įskaitant duomenų rinkimo protokolus;

| e) | keistis informacija apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir skatinti juos naudoti; |
| --- | --- |

e)

keistis informacija apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir skatinti juos naudoti;

| f) | prieš DMTK posėdžius keistis visų Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių abiejų Šalių laivynų segmentų duomenimis apie sugautus kiekius ir žvejybos pastangas; |
| --- | --- |

f)

prieš DMTK posėdžius keistis visų Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių abiejų Šalių laivynų segmentų duomenimis apie sugautus kiekius ir žvejybos pastangas;

| g) | apsvarstyti tolesnes mokslinio, techninio ar administracinio bendradarbiavimo priemones. |
| --- | --- |

g)

apsvarstyti tolesnes mokslinio, techninio ar administracinio bendradarbiavimo priemones.

| 5. | Kad pradėtų veikti pagal įgaliojimus, DMTK sušaukiamas į neeilinį posėdį (TIMING) ir vadovaujasi toliau nurodytais Šalių sutartais tikslais ir principais:






  a) | durklažuvių žvejybą Šalys vykdo paisydamos sugautų kiekių, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui, ir taip, kad ši žvejyba netrukdytų siekti minėtų išteklių tvarumo ir jūrų ekosistemos apsaugos tikslo; |
| --- | --- | --- |

5.

Kad pradėtų veikti pagal įgaliojimus, DMTK sušaukiamas į neeilinį posėdį (TIMING) ir vadovaujasi toliau nurodytais Šalių sutartais tikslais ir principais:

a)

durklažuvių žvejybą Šalys vykdo paisydamos sugautų kiekių, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui, ir taip, kad ši žvejyba netrukdytų siekti minėtų išteklių tvarumo ir jūrų ekosistemos apsaugos tikslo;

| b) | išteklių pasiskirstymą, erdvinę struktūrą ir dinamiką stebi Čilės ir ES žvejybos laivai, kurių mokslinio stebėjimo priemonės atitinka sutartus mokslinių tyrimų parametrus, kurie leidžia patikimai vertinti situaciją, o ją įvertinus priimti tinkamus valdymo sprendimus; |
| --- | --- |

b)

išteklių pasiskirstymą, erdvinę struktūrą ir dinamiką stebi Čilės ir ES žvejybos laivai, kurių mokslinio stebėjimo priemonės atitinka sutartus mokslinių tyrimų parametrus, kurie leidžia patikimai vertinti situaciją, o ją įvertinus priimti tinkamus valdymo sprendimus;

| c) | naudojamos duomenų rinkimo sistemos turėtų būti patikimos, sparčios ir suderinamos su durklažuvių žvejybos reikalavimais ir apimtimi; |
| --- | --- |

c)

naudojamos duomenų rinkimo sistemos turėtų būti patikimos, sparčios ir suderinamos su durklažuvių žvejybos reikalavimais ir apimtimi;

| d) | kad užtikrintų durklažuvių išteklių tvarumą, Šalys išlaiko savo esamą durklažuvių žvejybos lygį, kuris nustatomas pagal dabartinį Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių laivų skaičių arba buvusį didžiausią laivų skaičių. |
| --- | --- |

d)

kad užtikrintų durklažuvių išteklių tvarumą, Šalys išlaiko savo esamą durklažuvių žvejybos lygį, kuris nustatomas pagal dabartinį Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių laivų skaičių arba buvusį didžiausią laivų skaičių.

| 6. | Šalys įsipareigoja ir toliau plėtoti šio dvišalio bendradarbiavimo ir ES bei Čilės remiamų daugiašalių konsultacijų sąsają. |
| --- | --- |

6.

Šalys įsipareigoja ir toliau plėtoti šio dvišalio bendradarbiavimo ir ES bei Čilės remiamų daugiašalių konsultacijų sąsają.

| 7. | Į šiuo metu vykdomas daugiašales konsultacijas turėtų būti įtraukti visi atitinkami durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklos vykdytojai, be to, turėtų būti pakviesti stebėtojai iš įvairių organizacijų, turinčių teisėtų su durklažuvių žvejyba susijusių interesų. |
| --- | --- |

7.

Į šiuo metu vykdomas daugiašales konsultacijas turėtų būti įtraukti visi atitinkami durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklos vykdytojai, be to, turėtų būti pakviesti stebėtojai iš įvairių organizacijų, turinčių teisėtų su durklažuvių žvejyba susijusių interesų.

| 8. | ES ir Čilė įsipareigoja ir toliau veiksmingai skatinti daugiašalį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir valdyti aptariamus išteklius jų buveinėje bei ekosistemoje ir visame jų migravimo areale. |
| --- | --- |

8.

ES ir Čilė įsipareigoja ir toliau veiksmingai skatinti daugiašalį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir valdyti aptariamus išteklius jų buveinėje bei ekosistemoje ir visame jų migravimo areale.

| 9. | Kad užtikrintų tvarų durklažuvių žvejybos plėtojimą, Šalys deramai atsižvelgia į veiksmus, kurių imtasi daugiašaliu lygiu, ir siekia skatinti išteklių išsaugojimo ir valdymo iniciatyvas regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kurių narės jos yra. |
| --- | --- |

9.

Kad užtikrintų tvarų durklažuvių žvejybos plėtojimą, Šalys deramai atsižvelgia į veiksmus, kurių imtasi daugiašaliu lygiu, ir siekia skatinti išteklių išsaugojimo ir valdymo iniciatyvas regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kurių narės jos yra.

| 10. | Šiuo tikslu Šalys siekia skatinti ir kitus durklažuvių žvejybos veiklos vykdytojus laikytis pirmiau minėtų principų ir tikslų, visų pirma susijusių su tų šalių esamų žvejybos lygių išlaikymu. |
| --- | --- |

10.

Šiuo tikslu Šalys siekia skatinti ir kitus durklažuvių žvejybos veiklos vykdytojus laikytis pirmiau minėtų principų ir tikslų, visų pirma susijusių su tų šalių esamų žvejybos lygių išlaikymu.

| 11. | Atsižvelgdamos į pirmiau minėtus principus ir vadovaudamosi DMTK rengiama darbų programa Šalys nustatys bendrą tvarką, pagal kurią būtų analizuojama, apdorojama ir vertinama jų žvejybos laivų surinkta informacija. Tokia tvarka turėtų būti siekiama nustatyti išteklių būklę (erdvės ir laiko požiūriu) nagrinėjant jų struktūrą ir biologines savybes, taip pat tiriant jų buveines – taip Šalys galėtų įgyti daugiau žinių; be to, ši tvarka leistų išnagrinėti galimą žvejybos poveikį įvairioms ekosistemos dalims, susijusioms arba priklausomoms rūšims ir būtinybei švelninti poveikį aplinkai ir mažinti žalą, daromą paukščiams, vėžliams ir rykliams, taip pat Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies maisto grandinėms ir fizinei aplinkai. |
| --- | --- |

11.

Atsižvelgdamos į pirmiau minėtus principus ir vadovaudamosi DMTK rengiama darbų programa Šalys nustatys bendrą tvarką, pagal kurią būtų analizuojama, apdorojama ir vertinama jų žvejybos laivų surinkta informacija. Tokia tvarka turėtų būti siekiama nustatyti išteklių būklę (erdvės ir laiko požiūriu) nagrinėjant jų struktūrą ir biologines savybes, taip pat tiriant jų buveines – taip Šalys galėtų įgyti daugiau žinių; be to, ši tvarka leistų išnagrinėti galimą žvejybos poveikį įvairioms ekosistemos dalims, susijusioms arba priklausomoms rūšims ir būtinybei švelninti poveikį aplinkai ir mažinti žalą, daromą paukščiams, vėžliams ir rykliams, taip pat Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies maisto grandinėms ir fizinei aplinkai.

| 12. | Šalys pareiškia, kad pagal šį Susitarimą jų žvejybos laivai neprivalės taikyti specialių išteklių išsaugojimo priemonių, kuriomis būtų nustatytas mažiausias žvejojamų rūšių žuvų ilgis. |
| --- | --- |

12.

Šalys pareiškia, kad pagal šį Susitarimą jų žvejybos laivai neprivalės taikyti specialių išteklių išsaugojimo priemonių, kuriomis būtų nustatytas mažiausias žvejojamų rūšių žuvų ilgis.

| 13. | Tačiau, atsižvelgdami į visus biologinius sužvejotų žuvų kiekio aspektus, jie vadovaujasi atsargumo principu ir, remdamiesi patikimiausia turima moksline informacija, toliau siekia kurti ir taikyti alternatyvias priemones, skirtas užtikrinti, kad įvairi žvejybos veikla nedarytų nepageidaujamo poveikio jautrioms jūrų ekosistemos buveinėms. |
| --- | --- |

13.

Tačiau, atsižvelgdami į visus biologinius sužvejotų žuvų kiekio aspektus, jie vadovaujasi atsargumo principu ir, remdamiesi patikimiausia turima moksline informacija, toliau siekia kurti ir taikyti alternatyvias priemones, skirtas užtikrinti, kad įvairi žvejybos veikla nedarytų nepageidaujamo poveikio jautrioms jūrų ekosistemos buveinėms.

| 14. | Šalys patvirtina, kad jų laivai įpareigojami:






  a) | visada naudoti operacinę laivų stebėjimo sistemą (LSS), susietą su vėliavos valstybe; |
| --- | --- | --- |

14.

Šalys patvirtina, kad jų laivai įpareigojami:

a)

visada naudoti operacinę laivų stebėjimo sistemą (LSS), susietą su vėliavos valstybe;

| b) | reguliariai teikti laivo tipo, sugauto kiekio, žvejybos pastangų pagal rajoną ir laikotarpius duomenis, kuriais šalys galės keistis prieš DMTK posėdžius; |
| --- | --- |

b)

reguliariai teikti laivo tipo, sugauto kiekio, žvejybos pastangų pagal rajoną ir laikotarpius duomenis, kuriais šalys galės keistis prieš DMTK posėdžius;

| c) | teikti informaciją apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir ja keistis; |
| --- | --- |

c)

teikti informaciją apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir ja keistis;

| d) | rinkti duomenis, reikalingus DMTK durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje dinamikos ir būklės vertinimams atlikti, ir kitą išteklių išsaugojimui ir valdymui aktualią informaciją. |
| --- | --- |

d)

rinkti duomenis, reikalingus DMTK durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje dinamikos ir būklės vertinimams atlikti, ir kitą išteklių išsaugojimui ir valdymui aktualią informaciją.

| 15. | Šalys sutaria, kad durklažuves žvejojantiems ES laivams, kurie laikosi šiame Susitarime išdėstytų tikslų, susijusių su esamais žvejybos pastangų lygiais, sugautais kiekiais, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui vadovaujantis minėtų išteklių tvarumo užtikrinimo tikslu, ir stebėjimo bei keitimosi informacija nuostatų, leidžiama įplaukti į paskirtuosius Čilės uostus. |
| --- | --- |

15.

Šalys sutaria, kad durklažuves žvejojantiems ES laivams, kurie laikosi šiame Susitarime išdėstytų tikslų, susijusių su esamais žvejybos pastangų lygiais, sugautais kiekiais, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui vadovaujantis minėtų išteklių tvarumo užtikrinimo tikslu, ir stebėjimo bei keitimosi informacija nuostatų, leidžiama įplaukti į paskirtuosius Čilės uostus.

| 16. | Įplaukimo į paskirtuosius Čilės uostus žuvims iškrauti arba perkrauti tvarka išdėstyta šio Susitarimo I priede. |
| --- | --- |

16.

Įplaukimo į paskirtuosius Čilės uostus žuvims iškrauti arba perkrauti tvarka išdėstyta šio Susitarimo I priede.

| 17. | Šalys kartu praneš Tarptautiniam jūrų teisės tribunolui, kad išsprendė ginčą ir todėl sutarė nutraukti procesą (Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7), ir prašys Tribunolo priimti nutartį, kurioje būtų užfiksuotas bylos nutraukimas ir kuria sekretoriui būtų pavesta išbraukti šią bylą iš bylų sąrašo. Kadangi Šalys nusprendė nutraukti bylą Tarptautiniame jūrų teisės tribunole būtent dėl to, kad išsprendė ginčą, jos taip pat prašys, kad Tribunolas šį faktą užregistruotų, o susitarimo sąlygas nurodytų atitinkamoje nutartyje dėl bylos nutraukimo arba jos priede. |
| --- | --- |

17.

Šalys kartu praneš Tarptautiniam jūrų teisės tribunolui, kad išsprendė ginčą ir todėl sutarė nutraukti procesą (Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7), ir prašys Tribunolo priimti nutartį, kurioje būtų užfiksuotas bylos nutraukimas ir kuria sekretoriui būtų pavesta išbraukti šią bylą iš bylų sąrašo. Kadangi Šalys nusprendė nutraukti bylą Tarptautiniame jūrų teisės tribunole būtent dėl to, kad išsprendė ginčą, jos taip pat prašys, kad Tribunolas šį faktą užregistruotų, o susitarimo sąlygas nurodytų atitinkamoje nutartyje dėl bylos nutraukimo arba jos priede.

| 18. | Be to, Šalys informuoja PPO generalinį direktorių, kad Tarptautinio jūrų teisės tribunolo nustatyta privalomo sprendimo priėmimo procedūra (byla Nr. 7) nutraukiama, ir praneša jam pasiekto susitarimo sąlygas, nurodydamos savo sprendimą neatnaujinti PPO susitarime dėl ginčų sprendimo numatytos ginčų sprendimo procedūros dėl bylos DS 193 dėl atitinkamų GATT straipsnių taikymo durklažuves žvejojančių ES laivų tranzitui, žuvų perkrovimui ir komercinei prieigai, susijusiems su įplaukimu į Čilės uostus. |
| --- | --- |

18.

Be to, Šalys informuoja PPO generalinį direktorių, kad Tarptautinio jūrų teisės tribunolo nustatyta privalomo sprendimo priėmimo procedūra (byla Nr. 7) nutraukiama, ir praneša jam pasiekto susitarimo sąlygas, nurodydamos savo sprendimą neatnaujinti PPO susitarime dėl ginčų sprendimo numatytos ginčų sprendimo procedūros dėl bylos DS 193 dėl atitinkamų GATT straipsnių taikymo durklažuves žvejojančių ES laivų tranzitui, žuvų perkrovimui ir komercinei prieigai, susijusiems su įplaukimu į Čilės uostus.

| 19. | Šalys sutaria šiam Susitarimui taikyti Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, kuris įsigaliojo 2003 m. vasario 1 d., VIII antraštinėje dalyje išdėstytas ginčų vengimo ir sprendimo nuostatas. |
| --- | --- |

19.

Šalys sutaria šiam Susitarimui taikyti Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, kuris įsigaliojo 2003 m. vasario 1 d., VIII antraštinėje dalyje išdėstytas ginčų vengimo ir sprendimo nuostatas.

| 20. | Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys pranešė viena kitai, kad baigtos šiam tikslui reikalingos procedūros, pirmąją dieną. |
| --- | --- |

20.

Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys pranešė viena kitai, kad baigtos šiam tikslui reikalingos procedūros, pirmąją dieną.

| 21. | Šalys susitaria nuo pasirašymo, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip nuo 2009 m. gruodžio 31 d., laikinai taikyti 15 punktą. |
| --- | --- |

21.

Šalys susitaria nuo pasirašymo, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip nuo 2009 m. gruodžio 31 d., laikinai taikyti 15 punktą.

| 22. | Pranešimai siunčiami Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriui, kuris yra šio Susitarimo depozitaras. |
| --- | --- |

22.

Pranešimai siunčiami Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriui, kuris yra šio Susitarimo depozitaras.

| 23. | Nuo įsigaliojimo dienos šis Susitarimas pakeičia Laikinąjį susitarimą, kurį Šalys pasirašė 2001 m. sausio 25 d. |
| --- | --- |

23.

Nuo įsigaliojimo dienos šis Susitarimas pakeičia Laikinąjį susitarimą, kurį Šalys pasirašė 2001 m. sausio 25 d.

I PRIEDAS

| i) | Siekdamos įgyvendinti šį Susitarimą, likus 45 dienoms iki Susitarimo 4 punkte nurodytų DMTK posėdžių Šalys pateikia viena kitai laivų sąrašą, kuriame nurodo tokius duomenis:






  1. | laivo pavadinimą; |
| --- | --- | --- |

i)

Siekdamos įgyvendinti šį Susitarimą, likus 45 dienoms iki Susitarimo 4 punkte nurodytų DMTK posėdžių Šalys pateikia viena kitai laivų sąrašą, kuriame nurodo tokius duomenis:

1.

laivo pavadinimą;

| 2. | radijo šaukinį; |
| --- | --- |

2.

radijo šaukinį;

| 3. | Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) registracijos numerį (jei yra); |
| --- | --- |

3.

Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) registracijos numerį (jei yra);

| 4. | laivo savininko vardą, pavardę ir kitą informaciją (pilietybę, adresą); |
| --- | --- |

4.

laivo savininko vardą, pavardę ir kitą informaciją (pilietybę, adresą);

| 5. | laivo vėliavos valstybę; |
| --- | --- |

5.

laivo vėliavos valstybę;

| 6. | bendrą ilgį (m); |
| --- | --- |

6.

bendrą ilgį (m);

| 7. | automatinės vietos nustatymo sistemos markę ir modelį, taip pat atpažinties kodą ir pakrantės stoties (LES), su kuria ji susieta, pavadinimą; |
| --- | --- |

7.

automatinės vietos nustatymo sistemos markę ir modelį, taip pat atpažinties kodą ir pakrantės stoties (LES), su kuria ji susieta, pavadinimą;

| 8. | kontaktinio asmens vėliavos valstybėje ir Europos Komisijoje vardą, pavardę ir buvimo vietą. |
| --- | --- |

8.

kontaktinio asmens vėliavos valstybėje ir Europos Komisijoje vardą, pavardę ir buvimo vietą.

| ii) | Į paskirtąjį Čilės uostą norinčio įplaukti ES laivo kapitonas arba jo atstovas, naudodamas pridedamą A formą, likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatomo įplaukimo į uostą apie tai praneša kompetentingoms Čilės valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

ii)

Į paskirtąjį Čilės uostą norinčio įplaukti ES laivo kapitonas arba jo atstovas, naudodamas pridedamą A formą, likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatomo įplaukimo į uostą apie tai praneša kompetentingoms Čilės valdžios institucijoms.

| iii) | Kompetentingos Čilės valdžios institucijos per 24 valandas elektroniniu arba kitu būdu oficialiai patvirtina, kad laivas gali įplaukti į uostą ir atlikti iškrovimo arba perkrovimo operaciją. |
| --- | --- |

iii)

Kompetentingos Čilės valdžios institucijos per 24 valandas elektroniniu arba kitu būdu oficialiai patvirtina, kad laivas gali įplaukti į uostą ir atlikti iškrovimo arba perkrovimo operaciją.

| iv) | Remiantis 14 punkto a papunkčiu, kiekvienąkart įplaukdami į Čilės išskirtinę ekonominę zoną, kad patektų į uostą, ES laivai per savo vėliavos valstybės stebėjimo centrą nedelsdami perduoda palydovinį signalą Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.
  LSS bazinių pranešimų perdavimas turi būti atliekamas 60 minučių intervalais. |
| --- | --- |

iv)

Remiantis 14 punkto a papunkčiu, kiekvienąkart įplaukdami į Čilės išskirtinę ekonominę zoną, kad patektų į uostą, ES laivai per savo vėliavos valstybės stebėjimo centrą nedelsdami perduoda palydovinį signalą Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

LSS bazinių pranešimų perdavimas turi būti atliekamas 60 minučių intervalais.

| v) | Pirmajame DMTK posėdyje Čilė turi nurodyti savo išskirtinės ekonominės zonos koordinates. |
| --- | --- |

v)

Pirmajame DMTK posėdyje Čilė turi nurodyti savo išskirtinės ekonominės zonos koordinates.

| vi) | Jei Čilės kompetentingos valdžios institucijos turi tvirtą pagrindą manyti, kad ES žvejybos laivo pateikta pirmiau nurodyta informacija yra neteisinga, Čilės kompetentingų valdžios institucijų prašymu to laivo vėliavos valstybės kompetentingos valdžios institucijos pateikia laivo navigacinį maršrutą. Tokiu atveju, norėdama pasikonsultuoti su atsakingomis valdžios institucijomis, Čilė nedelsdama apie tai informuos vėliavos valstybę ir Europos Komisiją. |
| --- | --- |

vi)

Jei Čilės kompetentingos valdžios institucijos turi tvirtą pagrindą manyti, kad ES žvejybos laivo pateikta pirmiau nurodyta informacija yra neteisinga, Čilės kompetentingų valdžios institucijų prašymu to laivo vėliavos valstybės kompetentingos valdžios institucijos pateikia laivo navigacinį maršrutą. Tokiu atveju, norėdama pasikonsultuoti su atsakingomis valdžios institucijomis, Čilė nedelsdama apie tai informuos vėliavos valstybę ir Europos Komisiją.

| vii) | Laivams vykdant iškrovimo ar perkrovimo operacijas Čilės kompetentingų valdžios institucijų paskirti inspektoriai gali tikrinti dokumentus, laivo žurnalą, žvejybos įrankius ir laive laikomą sugautą kiekį. Tokios patikros atliekamos taip, kad iškrovimo ar perkrovimo operacijos, kurios paprastai turėtų būti atliekamos per 24 valandas nuo įplaukimo į uostą, nebūtų nepagrįstai trukdomos. Reikalaujama, kad prieš atlikdami patikrą inspektoriai laivo kapitonui pateiktų specialų inspektoriaus tapatybę patvirtinantį dokumentą. |
| --- | --- |

vii)

Laivams vykdant iškrovimo ar perkrovimo operacijas Čilės kompetentingų valdžios institucijų paskirti inspektoriai gali tikrinti dokumentus, laivo žurnalą, žvejybos įrankius ir laive laikomą sugautą kiekį. Tokios patikros atliekamos taip, kad iškrovimo ar perkrovimo operacijos, kurios paprastai turėtų būti atliekamos per 24 valandas nuo įplaukimo į uostą, nebūtų nepagrįstai trukdomos. Reikalaujama, kad prieš atlikdami patikrą inspektoriai laivo kapitonui pateiktų specialų inspektoriaus tapatybę patvirtinantį dokumentą.

| viii) | Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad uoste atliekamų patikrų rezultatai visada būtų pateikiami laivo kapitonui peržiūrėti bei pasirašyti ir kad ataskaitą užpildytų bei pasirašytų inspektorius. Tikrinamo laivo kapitonui suteikiama galimybė pateikti bet kokias pastabas apie ataskaitą ir prireikus susisiekti su atitinkamomis vėliavos valstybės institucijomis, ypač jei ataskaitos turinys yra sunkiai suprantamas. |
| --- | --- |

viii)

Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad uoste atliekamų patikrų rezultatai visada būtų pateikiami laivo kapitonui peržiūrėti bei pasirašyti ir kad ataskaitą užpildytų bei pasirašytų inspektorius. Tikrinamo laivo kapitonui suteikiama galimybė pateikti bet kokias pastabas apie ataskaitą ir prireikus susisiekti su atitinkamomis vėliavos valstybės institucijomis, ypač jei ataskaitos turinys yra sunkiai suprantamas.

| ix) | Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad patikros ataskaitos kopija būtų įteikiama tikrinamo laivo kapitonui saugoti laive ir tikrinamo laivo vėliavos valstybės kompetentingoms valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

ix)

Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad patikros ataskaitos kopija būtų įteikiama tikrinamo laivo kapitonui saugoti laive ir tikrinamo laivo vėliavos valstybės kompetentingoms valdžios institucijoms.

| x) | Laivų kapitonai gali savo nuožiūra spręsti, kaip bus disponuojama laive laikomu sugautu kiekiu. |
| --- | --- |

x)

Laivų kapitonai gali savo nuožiūra spręsti, kaip bus disponuojama laive laikomu sugautu kiekiu.

| xi) | Laikantis 15 ir 16 punktų, ES laivai naudosis šiais paskirtaisiais uostais: Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso. |
| --- | --- |

xi)

Laikantis 15 ir 16 punktų, ES laivai naudosis šiais paskirtaisiais uostais: Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso.

| xii) | Uostuose, kuriais leidžiama naudotis, galima vykdyti tik tokią veiklą:






  1. | iškrauti durklažuvių išteklius; |
| --- | --- | --- |

xii)

Uostuose, kuriais leidžiama naudotis, galima vykdyti tik tokią veiklą:

1.

iškrauti durklažuvių išteklius;

| 2. | perkrauti durklažuvių išteklius; |
| --- | --- |

2.

perkrauti durklažuvių išteklius;

| 3. | papildyti laivo atsargas; |
| --- | --- |

3.

papildyti laivo atsargas;

| 4. | remontuoti laivą. |
| --- | --- |

4.

remontuoti laivą.

Tai, kas pirmiau išdėstyta, neapriboja galimybės ES laivams gauti leidimą įplaukti į kitus tinkamus Čilės valdžios institucijų pasiūlytus šalies uostus išskirtinai laivų remonto tikslu.

Jei laivo tikslas – papildyti atsargas, tepalus, kurą, pakavimo medžiagas, su žuvų apdorojimu laive susijusius ir kitus kasdienėms reikmėms būtinus išteklius ar pakeisti įgulos sudėtį, į tą laivą gali patekti tik tai, kas reikalinga jo veiklai užtikrinti; kitiems žvejybos laivams skirtos medžiagos ar įgulos nariai į laivą patekti negali. Šios nuostatos netaikomos avarijos ar force majeure atvejais.

| xiii) | Čilės kompetentingos valdžios institucijos neleis įplaukti į uostą tiems ES laivams, kurie neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų. Draudimas įplaukti į uostą turėtų būti pagrįstas, o tokio draudimo priežastys turėtų būti nedelsiant oficialiai praneštos laivo kapitonui, vėliavos valstybei ir Europos Komisijai. Draudimo įplaukti į uostą atvejus Šalys aptaria artimiausiame DMTK posėdyje, o iki tol laivas įplaukti į Čilės uostus negali. |
| --- | --- |

xiii)

Čilės kompetentingos valdžios institucijos neleis įplaukti į uostą tiems ES laivams, kurie neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų. Draudimas įplaukti į uostą turėtų būti pagrįstas, o tokio draudimo priežastys turėtų būti nedelsiant oficialiai praneštos laivo kapitonui, vėliavos valstybei ir Europos Komisijai. Draudimo įplaukti į uostą atvejus Šalys aptaria artimiausiame DMTK posėdyje, o iki tol laivas įplaukti į Čilės uostus negali.

| xiv) | Bet kurios iš Šalių prašymu, siekiant aptarti bet kokius su Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus, sušaukiamas neeilinis DMTK posėdis. |
| --- | --- |

xiv)

Bet kurios iš Šalių prašymu, siekiant aptarti bet kokius su Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus, sušaukiamas neeilinis DMTK posėdis.

A   FORMA

INFORMACIJA, KURIĄ TURI IŠ ANKSTO PATEIKTI LEIDIMO ĮPLAUKTI Į UOSTĄ PRAŠANTYS LAIVAI

Image

B PRIEDAS

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

Nr. 177/2009

Čilės atstovybė Europos Sąjungoje kreipiasi į Europos Komisijos jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinį direktoratą ir turi garbę priminti Europos Komisijos ir Čilės ataskaitą, dėl kurios susitarta po 2009 m. spalio 5–6 d. Niujorke įvykusių dvišalių techninių konsultacijų dėl durklažuvių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje.

Dėl ataskaitos I priedo xi punkto Čilės atstovybė norėtų paprašyti Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato iš dalies pakeisti ataskaitoje pateiktą Čilės paskirtų uostų sąrašą.

Šiuo tikslu Čilės atstovybė informuoja Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinį direktoratą, kad naujai paskirti uostai yra Arika, Antofagasta ir Punta Arenas.

Čilės atstovybė Europos Sąjungoje norėtų paprašyti Europos Komisijos jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato skirti reikiamą dėmesį pirmiau nurodytam klausimui ir reiškia jam savo didžią pagarbą.

Briuselis, 2009 m. lapkričio 23 d.

Europos Komisijos

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniam direktoratui

Briuselis

---

(1)  Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7 ir PPO byla DS 19.

1

---

REGLAMENTAI

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/19

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 541/2010

2010 m. birželio 3 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi:

| (1) | Antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) sukurta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (1) ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (2). |
| --- | --- |

(1)

Antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) sukurta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (1) ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (2).

| (2) | Perėjimui iš SIS 1+ į SIS II taikytinos sąlygos, procedūros ir įsipareigojimai nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1104/2008 (3) ir 2008 m. spalio 24 d. sprendime 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (4). Tačiau šie teisės aktai nustoja galioti vėliausiai 2010 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(2)

Perėjimui iš SIS 1+ į SIS II taikytinos sąlygos, procedūros ir įsipareigojimai nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1104/2008 (3) ir 2008 m. spalio 24 d. sprendime 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (4). Tačiau šie teisės aktai nustoja galioti vėliausiai 2010 m. birželio 30 d.

| (3) | Išankstinės su perėjimu iš SIS 1+ į SIS II susijusios sąlygos iki 2010 m. birželio 30 d. įgyvendintos nebus. Kad SIS II pradėtų veikti, kaip reikalaujama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR, Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 ir Sprendimas 2008/839/TVR turėtų būti toliau taikomi iki perėjimo užbaigimo dienos. |
| --- | --- |

(3)

Išankstinės su perėjimu iš SIS 1+ į SIS II susijusios sąlygos iki 2010 m. birželio 30 d. įgyvendintos nebus. Kad SIS II pradėtų veikti, kaip reikalaujama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR, Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 ir Sprendimas 2008/839/TVR turėtų būti toliau taikomi iki perėjimo užbaigimo dienos.

| (4) | Komisija ir valstybės narės, siekdamos užbaigti šį procesą, turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti visuose plėtojimo ir perėjimo etapuose. 2009 m. vasario 26–27 d. ir 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadomis buvo įkurta neoficiali iš valstybių narių ekspertų sudaryta grupė, pavadinta Bendro projekto valdyba, siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir sudaryti galimybę valstybėms narėms tiesiogiai teikti paramą centriniam SIS II projektui. Atsižvelgiant į teigiamus grupės darbo rezultatus ir į poreikį toliau stiprinti bendradarbiavimą bei didinti projekto skaidrumą, tikslinga grupę formaliai integruoti į SIS II valdymo struktūrą. Todėl turėtų būti oficialiai įsteigta ekspertų grupė, vadinama Bendro projekto valdyba, kuri papildytų esamą organizacinę struktūrą. Siekiant užtikrinti darbo efektyvumą ir veiksmingą lėšų naudojimą, ekspertų skaičius turėtų būti ribotas. Ši ekspertų grupė neturėtų daryti poveikio Komisijos ir valstybių narių atsakomybės sritims. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir valstybės narės, siekdamos užbaigti šį procesą, turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti visuose plėtojimo ir perėjimo etapuose. 2009 m. vasario 26–27 d. ir 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadomis buvo įkurta neoficiali iš valstybių narių ekspertų sudaryta grupė, pavadinta Bendro projekto valdyba, siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir sudaryti galimybę valstybėms narėms tiesiogiai teikti paramą centriniam SIS II projektui. Atsižvelgiant į teigiamus grupės darbo rezultatus ir į poreikį toliau stiprinti bendradarbiavimą bei didinti projekto skaidrumą, tikslinga grupę formaliai integruoti į SIS II valdymo struktūrą. Todėl turėtų būti oficialiai įsteigta ekspertų grupė, vadinama Bendro projekto valdyba, kuri papildytų esamą organizacinę struktūrą. Siekiant užtikrinti darbo efektyvumą ir veiksmingą lėšų naudojimą, ekspertų skaičius turėtų būti ribotas. Ši ekspertų grupė neturėtų daryti poveikio Komisijos ir valstybių narių atsakomybės sritims.

| (5) | Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Papildomas centrinės SIS II plėtojimas visais atvejais turėtų apimti klaidų taisymą. Komisija turėtų koordinuoti ir remti bendrą veiklą. |
| --- | --- |

(5)

Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Papildomas centrinės SIS II plėtojimas visais atvejais turėtų apimti klaidų taisymą. Komisija turėtų koordinuoti ir remti bendrą veiklą.

| (6) | Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus. |
| --- | --- |

(6)

Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus.

| (7) | Dėl to reikėtų atitinkamai pakeisti perėjimo architektūros techninių komponentų aprašą, kad plėtojant centrinę SIS II būtų galima taikyti kitą techninį sprendimą, visų pirma SIS 1+ RE. SIS 1+ RE yra galimas techninis sprendimas, plėtojant centrinę SIS II ir siekiant SIS II tikslų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR. |
| --- | --- |

(7)

Dėl to reikėtų atitinkamai pakeisti perėjimo architektūros techninių komponentų aprašą, kad plėtojant centrinę SIS II būtų galima taikyti kitą techninį sprendimą, visų pirma SIS 1+ RE. SIS 1+ RE yra galimas techninis sprendimas, plėtojant centrinę SIS II ir siekiant SIS II tikslų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR.

| (8) | SIS 1+ RE pasižymi priemonių, naudojamų plėtojant SIS II ir SIS 1+, unikalumu. Todėl tuo atveju, jeigu būtų įgyvendinamas alternatyvus techninis scenarijus, šiame reglamente pateiktos nuorodos į SIS II techninę architektūrą ir perėjimo procesą turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į SIS II, paremtą kitu techniniu sprendimu, taikomu mutatis mutandis šio sprendimo techninėms charakteristikoms, nenukrypstant nuo tikslo sukurti centrinę SIS II. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE pasižymi priemonių, naudojamų plėtojant SIS II ir SIS 1+, unikalumu. Todėl tuo atveju, jeigu būtų įgyvendinamas alternatyvus techninis scenarijus, šiame reglamente pateiktos nuorodos į SIS II techninę architektūrą ir perėjimo procesą turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į SIS II, paremtą kitu techniniu sprendimu, taikomu mutatis mutandis šio sprendimo techninėms charakteristikoms, nenukrypstant nuo tikslo sukurti centrinę SIS II.

| (9) | Centrinės SIS II, grindžiamos alternatyviu techniniu sprendimu, finansavimas turėtų būti užtikrinamas iš bendrojo Sąjungos biudžeto, laikantis patikimo finansų valdymo principo. Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) Komisija gali biudžeto vykdymo užduotis pavesti nacionalinėms viešojo sektoriaus institucijoms. Priėmus politinį sprendimą ir laikantis Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nustatytų sąlygų, jeigu būtų nuspręsta naudoti alternatyvų sprendimą, Komisijos būtų paprašyta biudžeto įgyvendinimo užduotis, susijusias su SIS II plėtojimu remiantis SIS 1+ RE, pavesti Prancūzijai. |
| --- | --- |

(9)

Centrinės SIS II, grindžiamos alternatyviu techniniu sprendimu, finansavimas turėtų būti užtikrinamas iš bendrojo Sąjungos biudžeto, laikantis patikimo finansų valdymo principo. Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) Komisija gali biudžeto vykdymo užduotis pavesti nacionalinėms viešojo sektoriaus institucijoms. Priėmus politinį sprendimą ir laikantis Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nustatytų sąlygų, jeigu būtų nuspręsta naudoti alternatyvų sprendimą, Komisijos būtų paprašyta biudžeto įgyvendinimo užduotis, susijusias su SIS II plėtojimu remiantis SIS 1+ RE, pavesti Prancūzijai.

| (10) | Bet kurio techninio scenarijaus atveju perėjimo centriniu lygiu rezultatas turėtų būti galimybė centrinėje SIS II naudotis SIS 1+ duomenų baze ir naujomis SIS II funkcijomis, įskaitant papildomas duomenų kategorijas. |
| --- | --- |

(10)

Bet kurio techninio scenarijaus atveju perėjimo centriniu lygiu rezultatas turėtų būti galimybė centrinėje SIS II naudotis SIS 1+ duomenų baze ir naujomis SIS II funkcijomis, įskaitant papildomas duomenų kategorijas.

| (11) | Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už savo nacionalines sistemas (N.SIS II). Vis dar būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti N.SIS II. |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už savo nacionalines sistemas (N.SIS II). Vis dar būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti N.SIS II.

| (12) | Prancūzija ir toliau turėtų būti atsakinga už techninio palaikymo funkciją (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Prancūzija ir toliau turėtų būti atsakinga už techninio palaikymo funkciją (C.SIS).

| (13) | Kadangi šio reglamento tikslų, t.y. įrengti laikinąją perėjimo architektūrą ir perkelti duomenis iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi subsidiarumo principo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą, kaip numatyta tame straipsnyje, šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

(13)

Kadangi šio reglamento tikslų, t.y. įrengti laikinąją perėjimo architektūrą ir perkelti duomenis iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi subsidiarumo principo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą, kaip numatyta tame straipsnyje, šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.

| (14) | Pagal Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, Danija pagal to protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo Tarybos sprendimo dėl šio reglamento priėmimo turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje. |
| --- | --- |

(14)

Pagal Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, Danija pagal to protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo Tarybos sprendimo dėl šio reglamento priėmimo turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje.

| (15) | Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja, kaip nustatyta pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (6), todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis jai nėra privalomas ar taikomas. |
| --- | --- |

(15)

Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja, kaip nustatyta pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (6), todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis jai nėra privalomas ar taikomas.

| (16) | Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja, kaip nustatyta pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (7), todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis jai nėra privalomas ar taikomas. |
| --- | --- |

(16)

Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja, kaip nustatyta pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (7), todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis jai nėra privalomas ar taikomas.

| (17) | Šis reglamentas neturi įtakos susitarimams, skirtiems Jungtinės Karalystės ir Airijos daliniam dalyvavimui Šengeno acquis, kaip nustatyta atitinkamai Sprendime 2000/365/EB ir Sprendime 2002/192/EB. |
| --- | --- |

(17)

Šis reglamentas neturi įtakos susitarimams, skirtiems Jungtinės Karalystės ir Airijos daliniam dalyvavimui Šengeno acquis, kaip nustatyta atitinkamai Sprendime 2000/365/EB ir Sprendime 2002/192/EB.

| (18) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (8), kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB (9) dėl tam tikrų šio susitarimo taikymo priemonių 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį. |
| --- | --- |

(18)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (8), kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB (9) dėl tam tikrų šio susitarimo taikymo priemonių 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį.

| (19) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (10), kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (11) 3 straipsniu, nurodytai sričiai. |
| --- | --- |

(19)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (10), kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (11) 3 straipsniu, nurodytai sričiai.

| (20) | Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta protokole, pasirašytame Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, siejamame su Tarybos sprendimo 2008/261/EB (12) 3 straipsniu, nurodytai sričiai, |
| --- | --- |

(20)

Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta protokole, pasirašytame Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, siejamame su Tarybos sprendimo 2008/261/EB (12) 3 straipsniu, nurodytai sričiai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnyje pridedama tokia dalis:
  „3.   SIS II gali būti plėtojama įgyvendinant alternatyvų techninį scenarijų, kuris pasižymi savomis techninėmis charakteristikomis.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnyje pridedama tokia dalis:

„3.   SIS II gali būti plėtojama įgyvendinant alternatyvų techninį scenarijų, kuris pasižymi savomis techninėmis charakteristikomis.“;

| 2) | 4 straipsnio įvadinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Siekiant užtikrinti, kad būtų pereita iš SIS 1+ į SIS II, sudaromos sąlygos tiek, kiek tai būtina, naudotis šiais komponentais:“; |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„Siekiant užtikrinti, kad būtų pereita iš SIS 1+ į SIS II, sudaromos sąlygos tiek, kiek tai būtina, naudotis šiais komponentais:“;

| 3) | 10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Tiek, kiek tai būtina, keitiklis keičia duomenis perduodant juos iš C.SIS į centrinę SIS II ir atvirkščiai, taip užtikrindamas, kad C.SIS ir centrinė SIS II veiktų sinchroniškai.“; |
| --- | --- |

3)

10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Tiek, kiek tai būtina, keitiklis keičia duomenis perduodant juos iš C.SIS į centrinę SIS II ir atvirkščiai, taip užtikrindamas, kad C.SIS ir centrinė SIS II veiktų sinchroniškai.“;

| 4) | 11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, pereina iš N.SIS į N.SIS II.“; |
| --- | --- |

4)

11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, pereina iš N.SIS į N.SIS II.“;

| 5) | įterpiamas toks straipsnis:
  „17a straipsnis
  Bendro projekto valdyba
  1.   Nepažeidžiant atitinkamų Komisijos, 17 straipsnyje minimo komiteto, Prancūzijos ir SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių įsipareigojimų ir veiksmų, įsteigiama technikos ekspertų grupė, vadinama „Bendro projekto valdyba“ (toliau – Valdyba). Valdyba yra patariamasis organas paramai centriniam SIS II projektui teikti ir sudaro palankesnes sąlygas geriau derinti centrinius ir nacionalinius SIS II projektus. Valdyba neturi įgaliojimų nei priimti sprendimus, nei atstovauti Komisijai ar valstybėms narėms.
  2.   Valdybą sudaro ne daugiau kaip 10 reguliariai posėdžiaujančių narių. Valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria ne daugiau kaip 8 ekspertus ir tiek pat pakaitinių narių. Atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius paskiria ne daugiau kaip du ekspertus ir du pakaitinius narius, kurie turi būti Komisijos pareigūnai.
  Valdybos posėdžiuose gali dalyvauti kiti valstybių narių ekspertai ir Komisijos pareigūnai, tiesiogiai susiję su SIS II projektų plėtojimu, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija ar institucija.
  Valdyba gali pakviesti dalyvauti Valdybos posėdžiuose kitus ekspertus, kaip nurodyta darbo tvarkos taisyklėse, minimose 5 straipsnyje, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija, institucija ar bendrovė.
  3.   Tarybai pirmininkaujančios ir pirmininkavimą perimančios valstybės narės paskirti ekspertai visada kviečiami dalyvauti Valdybos posėdžiuose.
  4.   Valdybos sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Komisija.
  5.   Valdyba parengia savo darbo tvarkos taisykles, kuriose, be kita ko, pateikiamos procedūros, susijusios su:






  — | pakaitiniu Komisijos ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pirmininkavimu, |
| --- | --- | --- |

5)

įterpiamas toks straipsnis:

„17a straipsnis

Bendro projekto valdyba

1.   Nepažeidžiant atitinkamų Komisijos, 17 straipsnyje minimo komiteto, Prancūzijos ir SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių įsipareigojimų ir veiksmų, įsteigiama technikos ekspertų grupė, vadinama „Bendro projekto valdyba“ (toliau – Valdyba). Valdyba yra patariamasis organas paramai centriniam SIS II projektui teikti ir sudaro palankesnes sąlygas geriau derinti centrinius ir nacionalinius SIS II projektus. Valdyba neturi įgaliojimų nei priimti sprendimus, nei atstovauti Komisijai ar valstybėms narėms.

2.   Valdybą sudaro ne daugiau kaip 10 reguliariai posėdžiaujančių narių. Valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria ne daugiau kaip 8 ekspertus ir tiek pat pakaitinių narių. Atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius paskiria ne daugiau kaip du ekspertus ir du pakaitinius narius, kurie turi būti Komisijos pareigūnai.

Valdybos posėdžiuose gali dalyvauti kiti valstybių narių ekspertai ir Komisijos pareigūnai, tiesiogiai susiję su SIS II projektų plėtojimu, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija ar institucija.

Valdyba gali pakviesti dalyvauti Valdybos posėdžiuose kitus ekspertus, kaip nurodyta darbo tvarkos taisyklėse, minimose 5 straipsnyje, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija, institucija ar bendrovė.

3.   Tarybai pirmininkaujančios ir pirmininkavimą perimančios valstybės narės paskirti ekspertai visada kviečiami dalyvauti Valdybos posėdžiuose.

4.   Valdybos sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Komisija.

5.   Valdyba parengia savo darbo tvarkos taisykles, kuriose, be kita ko, pateikiamos procedūros, susijusios su:

—

pakaitiniu Komisijos ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pirmininkavimu,

| — | posėdžių vietomis, |
| --- | --- |

—

posėdžių vietomis,

| — | pasirengimu posėdžiams, |
| --- | --- |

—

pasirengimu posėdžiams,

| — | kitų ekspertų priėmimu, |
| --- | --- |

—

kitų ekspertų priėmimu,

| — | informavimo planu, skirtu užtikrinti, kad nedalyvaujančios valstybės narės gautų visą informaciją. |
| --- | --- |

—

informavimo planu, skirtu užtikrinti, kad nedalyvaujančios valstybės narės gautų visą informaciją.

Darbo tvarkos taisyklės įsigalioja po to, kai atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius ir valstybės narės, posėdžiaujančios 17 straipsnyje nurodytame komitete, pareiškia palankią nuomonę.

6.   Valdyba reguliariai teikia rašytines ataskaitas apie projekto pažangą, įskaitant pateiktus pasiūlymus ir jų pagrindimą 17 straipsnyje nurodytam komitetui arba, tam tikrais atvejais, atitinkamiems Tarybos parengiamiesiems organams.

7.   Nepažeidžiant 15 straipsnio 2 dalies, dėl Valdybos veiklos atsirandančios administracinės ir kelionių išlaidos padengiamos iš Sąjungos bendrojo biudžeto, ta apimtimi, kiek jų nepadengia kiti šaltiniai. Narių, kuriuos valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria dalyvauti Valdyboje, ir ekspertų, kurie pakviečiami pagal šio straipsnio 3 dalį, kelionės išlaidoms, susijusioms su darbu Valdyboje, taikomos „Komisijos ekspertais pakviestų dirbti išorės asmenų išlaidų atlyginimo taisyklės“.“;

| 6) | 19 straipsnyje paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2013 m. kovo 31 d. arba, jeigu būtų pasirinktas alternatyvus techninis scenarijus, kaip nurodyta 1 straipsnio 3 dalyje, 2013 m. gruodžio 31 d.“ |
| --- | --- |

6)

19 straipsnyje paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2013 m. kovo 31 d. arba, jeigu būtų pasirinktas alternatyvus techninis scenarijus, kaip nurodyta 1 straipsnio 3 dalyje, 2013 m. gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OL L 381, 2006 12 28, p. 4.

1

(2)  OL L 205, 2007 8 7, p. 63.

2

(3)  OL L 299, 2008 11 8, p. 1.

3

(4)  OL L 299, 2008 11 8, p. 43.

4

(5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

5

(6)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

6

(7)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

7

(8)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

8

(9)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

9

(10)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

10

(11)  OL L 53, 2008 2 27, p. 1.

11

(12)  OL L 83, 2008 3 26, p. 3.

12

---

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/23

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 542/2010

2010 m. birželio 3 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi:

| (1) | Antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) sukurta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (1) ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (2). |
| --- | --- |

(1)

Antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) sukurta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (1) ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (2).

| (2) | Perėjimui iš SIS 1+ į SIS II taikytinos sąlygos, procedūros ir įsipareigojimai nustatyti 2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (3) ir Sprendime 2008/839/TVR (4). Tačiau šie teisės aktai nustoja galioti vėliausiai 2010 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(2)

Perėjimui iš SIS 1+ į SIS II taikytinos sąlygos, procedūros ir įsipareigojimai nustatyti 2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (3) ir Sprendime 2008/839/TVR (4). Tačiau šie teisės aktai nustoja galioti vėliausiai 2010 m. birželio 30 d.

| (3) | Išankstinės su perėjimu iš SIS 1+ į SIS II susijusios sąlygos iki 2010 m. birželio 30 d. įgyvendintos nebus. Kad SIS II pradėtų veikti, kaip reikalaujama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR, Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 ir Sprendimas 2008/839/TVR turėtų būti toliau taikomi iki perėjimo užbaigimo dienos. |
| --- | --- |

(3)

Išankstinės su perėjimu iš SIS 1+ į SIS II susijusios sąlygos iki 2010 m. birželio 30 d. įgyvendintos nebus. Kad SIS II pradėtų veikti, kaip reikalaujama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR, Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 ir Sprendimas 2008/839/TVR turėtų būti toliau taikomi iki perėjimo užbaigimo dienos.

| (4) | Komisija ir valstybės narės, siekdamos užbaigti šį procesą, turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti visuose plėtojimo ir perėjimo etapuose. 2009 m. vasario 26–27 d. ir 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadomis buvo įkurta neoficiali iš valstybių narių ekspertų sudaryta grupė, pavadinta Bendro projekto valdyba, siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir sudaryti galimybę valstybėms narėms tiesiogiai teikti paramą centriniam SIS II projektui. Atsižvelgiant į teigiamus grupės darbo rezultatus ir į poreikį toliau stiprinti bendradarbiavimą bei didinti projekto skaidrumą, tikslinga grupę formaliai integruoti į SIS II valdymo struktūrą. Todėl turėtų būti oficialiai įsteigta ekspertų grupė, vadinama Bendro projekto valdyba, kuri papildytų esamą organizacinę struktūrą. Siekiant užtikrinti darbo efektyvumą ir veiksmingą lėšų naudojimą, ekspertų skaičius turėtų būti ribotas. Ši ekspertų grupė neturėtų daryti poveikio Komisijos ir valstybių narių atsakomybės sritims. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir valstybės narės, siekdamos užbaigti šį procesą, turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti visuose plėtojimo ir perėjimo etapuose. 2009 m. vasario 26–27 d. ir 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadomis buvo įkurta neoficiali iš valstybių narių ekspertų sudaryta grupė, pavadinta Bendro projekto valdyba, siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir sudaryti galimybę valstybėms narėms tiesiogiai teikti paramą centriniam SIS II projektui. Atsižvelgiant į teigiamus grupės darbo rezultatus ir į poreikį toliau stiprinti bendradarbiavimą bei didinti projekto skaidrumą, tikslinga grupę formaliai integruoti į SIS II valdymo struktūrą. Todėl turėtų būti oficialiai įsteigta ekspertų grupė, vadinama Bendro projekto valdyba, kuri papildytų esamą organizacinę struktūrą. Siekiant užtikrinti darbo efektyvumą ir veiksmingą lėšų naudojimą, ekspertų skaičius turėtų būti ribotas. Ši ekspertų grupė neturėtų daryti poveikio Komisijos ir valstybių narių atsakomybės sritims.

| (5) | Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Papildomas centrinės SIS II plėtojimas visais atvejais turėtų apimti klaidų taisymą. Komisija turėtų koordinuoti ir remti bendrą veiklą. |
| --- | --- |

(5)

Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Papildomas centrinės SIS II plėtojimas visais atvejais turėtų apimti klaidų taisymą. Komisija turėtų koordinuoti ir remti bendrą veiklą.

| (6) | Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus. |
| --- | --- |

(6)

Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus.

| (7) | Dėl to reikėtų atitinkamai pakeisti perėjimo architektūros techninių komponentų aprašą, kad plėtojant centrinę SIS II būtų galima taikyti kitą techninį sprendimą, visų pirma SIS 1+ RE. SIS 1+ RE yra galimas techninis sprendimas, plėtojant centrinę SIS II ir siekiant SIS II tikslų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR. |
| --- | --- |

(7)

Dėl to reikėtų atitinkamai pakeisti perėjimo architektūros techninių komponentų aprašą, kad plėtojant centrinę SIS II būtų galima taikyti kitą techninį sprendimą, visų pirma SIS 1+ RE. SIS 1+ RE yra galimas techninis sprendimas, plėtojant centrinę SIS II ir siekiant SIS II tikslų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR.

| (8) | SIS 1+ RE pasižymi priemonių, naudojamų plėtojant SIS II ir SIS 1+, unikalumu. Todėl tuo atveju, jeigu būtų įgyvendinamas alternatyvus techninis scenarijus, šiame reglamente pateiktos nuorodos į SIS II techninę architektūrą ir perėjimo procesą turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į SIS II, paremtą kitu techniniu sprendimu, taikomu mutatis mutandis šio sprendimo techninėms charakteristikoms, nenukrypstant nuo tikslo sukurti centrinę SIS II. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE pasižymi priemonių, naudojamų plėtojant SIS II ir SIS 1+, unikalumu. Todėl tuo atveju, jeigu būtų įgyvendinamas alternatyvus techninis scenarijus, šiame reglamente pateiktos nuorodos į SIS II techninę architektūrą ir perėjimo procesą turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į SIS II, paremtą kitu techniniu sprendimu, taikomu mutatis mutandis šio sprendimo techninėms charakteristikoms, nenukrypstant nuo tikslo sukurti centrinę SIS II.

| (9) | Centrinės SIS II, grindžiamos alternatyviu techniniu sprendimu, finansavimas turėtų būti užtikrinamas iš bendrojo Sąjungos biudžeto, laikantis patikimo finansų valdymo principo. Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) Komisija gali biudžeto vykdymo užduotis pavesti nacionalinėms viešojo sektoriaus institucijoms. Priėmus politinį sprendimą ir laikantis Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nustatytų sąlygų, jeigu būtų nuspręsta naudoti alternatyvų sprendimą, Komisijos būtų paprašyta biudžeto įgyvendinimo užduotis, susijusias su SIS II plėtojimu remiantis SIS 1+ RE, pavesti Prancūzijai. |
| --- | --- |

(9)

Centrinės SIS II, grindžiamos alternatyviu techniniu sprendimu, finansavimas turėtų būti užtikrinamas iš bendrojo Sąjungos biudžeto, laikantis patikimo finansų valdymo principo. Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) Komisija gali biudžeto vykdymo užduotis pavesti nacionalinėms viešojo sektoriaus institucijoms. Priėmus politinį sprendimą ir laikantis Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nustatytų sąlygų, jeigu būtų nuspręsta naudoti alternatyvų sprendimą, Komisijos būtų paprašyta biudžeto įgyvendinimo užduotis, susijusias su SIS II plėtojimu remiantis SIS 1+ RE, pavesti Prancūzijai.

| (10) | Bet kurio techninio scenarijaus atveju perėjimo centriniu lygiu rezultatas turėtų būti galimybė centrinėje SIS II naudotis SIS 1+ duomenų baze ir naujomis SIS II funkcijomis, įskaitant papildomas duomenų kategorijas. |
| --- | --- |

(10)

Bet kurio techninio scenarijaus atveju perėjimo centriniu lygiu rezultatas turėtų būti galimybė centrinėje SIS II naudotis SIS 1+ duomenų baze ir naujomis SIS II funkcijomis, įskaitant papildomas duomenų kategorijas.

| (11) | Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už savo nacionalines sistemas (N.SIS II). Vis dar būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti N.SIS II. |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už savo nacionalines sistemas (N.SIS II). Vis dar būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti N.SIS II.

| (12) | Prancūzija ir toliau turėtų būti atsakinga už techninio palaikymo funkciją (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Prancūzija ir toliau turėtų būti atsakinga už techninio palaikymo funkciją (C.SIS).

| (13) | Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. įrengti laikinąją perėjimo architektūrą ir perkelti duomenis iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi subsidiarumo principo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą, kaip numatyta tame straipsnyje, šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

(13)

Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. įrengti laikinąją perėjimo architektūrą ir perkelti duomenis iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi subsidiarumo principo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą, kaip numatyta tame straipsnyje, šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.

| (14) | Pagal Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, Danija pagal to protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo Tarybos sprendimo dėl šio reglamento priėmimo turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje. |
| --- | --- |

(14)

Pagal Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, Danija pagal to protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo Tarybos sprendimo dėl šio reglamento priėmimo turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje.

| (15) | Jungtinė Karalystė dalyvauja priimant šį reglamentą, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 19) dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 1 dalyje ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (6) 8 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(15)

Jungtinė Karalystė dalyvauja priimant šį reglamentą, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 19) dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 1 dalyje ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (6) 8 straipsnio 2 dalyje.

| (16) | Airija dalyvauja priimant šį reglamentą, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 19) dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 1 dalyje ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (7) 6 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(16)

Airija dalyvauja priimant šį reglamentą, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 19) dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 1 dalyje ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (7) 6 straipsnio 2 dalyje.

| (17) | Šis reglamentas neturi įtakos susitarimams, skirtiems Jungtinės Karalystės ir Airijos daliniam dalyvavimui Šengeno acquis, kaip nustatyta atitinkamai Sprendime 2000/365/EB ir Sprendime 2002/192/EB. |
| --- | --- |

(17)

Šis reglamentas neturi įtakos susitarimams, skirtiems Jungtinės Karalystės ir Airijos daliniam dalyvavimui Šengeno acquis, kaip nustatyta atitinkamai Sprendime 2000/365/EB ir Sprendime 2002/192/EB.

| (18) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (8), kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB (9) dėl tam tikrų šio susitarimo taikymo priemonių 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį. |
| --- | --- |

(18)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (8), kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB (9) dėl tam tikrų šio susitarimo taikymo priemonių 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį.

| (19) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (10), kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR (11) 3 straipsniu, nurodytai sričiai. |
| --- | --- |

(19)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (10), kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR (11) 3 straipsniu, nurodytai sričiai.

| (20) | Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta protokole, pasirašytame Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, siejamame su Tarybos sprendimo 2008/262/TVR (12) 3 straipsniu, nurodytai sričiai, |
| --- | --- |

(20)

Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta protokole, pasirašytame Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, siejamame su Tarybos sprendimo 2008/262/TVR (12) 3 straipsniu, nurodytai sričiai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 2008/839/TVR iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnyje pridedama tokia dalis:
  „3.   SIS II gali būti plėtojama įgyvendinant alternatyvų techninį scenarijų, kuris pasižymi savomis techninėmis charakteristikomis.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnyje pridedama tokia dalis:

„3.   SIS II gali būti plėtojama įgyvendinant alternatyvų techninį scenarijų, kuris pasižymi savomis techninėmis charakteristikomis.“;

| 2) | 4 straipsnio įvadinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Siekiant užtikrinti, kad būtų pereita iš SIS 1+ į SIS II, sudaromos sąlygos tiek, kiek tai būtina, naudotis šiais komponentais:“; |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„Siekiant užtikrinti, kad būtų pereita iš SIS 1+ į SIS II, sudaromos sąlygos tiek, kiek tai būtina, naudotis šiais komponentais:“;

| 3) | 10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Tiek, kiek tai būtina, keitiklis keičia duomenis perduodant juos iš C.SIS į centrinę SIS II ir atvirkščiai, taip užtikrindamas, kad C.SIS ir centrinė SIS II veiktų sinchroniškai.“; |
| --- | --- |

3)

10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Tiek, kiek tai būtina, keitiklis keičia duomenis perduodant juos iš C.SIS į centrinę SIS II ir atvirkščiai, taip užtikrindamas, kad C.SIS ir centrinė SIS II veiktų sinchroniškai.“;

| 4) | 11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, pereina iš N.SIS į N.SIS II.“; |
| --- | --- |

4)

11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, pereina iš N.SIS į N.SIS II.“;

| 5) | įterpiamas toks straipsnis:
  „17a straipsnis
  Bendro projekto valdyba
  1.   Nepažeidžiant atitinkamų Komisijos, 17 straipsnyje minimo komiteto, Prancūzijos ir SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių įsipareigojimų ir veiksmų, įsteigiama technikos ekspertų grupė, vadinama „Bendro projekto valdyba“ (toliau – Valdyba). Valdyba yra patariamasis organas paramai centriniam SIS II projektui teikti ir sudaro palankesnes sąlygas geriau derinti centrinius ir nacionalinius SIS II projektus. Valdyba neturi įgaliojimų nei priimti sprendimus, nei atstovauti Komisijai ar valstybėms narėms.
  2.   Valdybą sudaro ne daugiau kaip 10 reguliariai posėdžiaujančių narių. Valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria ne daugiau kaip 8 ekspertus ir tiek pat pakaitinių narių. Atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius paskiria ne daugiau kaip du ekspertus ir du pakaitinius narius, kurie turi būti Komisijos pareigūnai.
  Valdybos posėdžiuose gali dalyvauti kiti valstybių narių ekspertai ir Komisijos pareigūnai, tiesiogiai susiję su SIS II projektų plėtojimu, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija ar institucija.
  Valdyba gali pakviesti dalyvauti Valdybos posėdžiuose kitus ekspertus, kaip nurodyta darbo tvarkos taisyklėse, minimose 5 straipsnyje, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija, institucija ar bendrovė.
  3.   Tarybai pirmininkaujančios ir pirmininkavimą perimančios valstybės narės paskirti ekspertai visada kviečiami dalyvauti Valdybos posėdžiuose.
  4.   Valdybos sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Komisija.
  5.   Valdyba parengia savo darbo tvarkos taisykles, kuriose, be kita ko, pateikiamos procedūros, susijusios su:






  — | pakaitiniu Komisijos ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pirmininkavimu, |
| --- | --- | --- |

5)

įterpiamas toks straipsnis:

„17a straipsnis

Bendro projekto valdyba

1.   Nepažeidžiant atitinkamų Komisijos, 17 straipsnyje minimo komiteto, Prancūzijos ir SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių įsipareigojimų ir veiksmų, įsteigiama technikos ekspertų grupė, vadinama „Bendro projekto valdyba“ (toliau – Valdyba). Valdyba yra patariamasis organas paramai centriniam SIS II projektui teikti ir sudaro palankesnes sąlygas geriau derinti centrinius ir nacionalinius SIS II projektus. Valdyba neturi įgaliojimų nei priimti sprendimus, nei atstovauti Komisijai ar valstybėms narėms.

2.   Valdybą sudaro ne daugiau kaip 10 reguliariai posėdžiaujančių narių. Valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria ne daugiau kaip 8 ekspertus ir tiek pat pakaitinių narių. Atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius paskiria ne daugiau kaip du ekspertus ir du pakaitinius narius, kurie turi būti Komisijos pareigūnai.

Valdybos posėdžiuose gali dalyvauti kiti valstybių narių ekspertai ir Komisijos pareigūnai, tiesiogiai susiję su SIS II projektų plėtojimu, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija ar institucija.

Valdyba gali pakviesti dalyvauti Valdybos posėdžiuose kitus ekspertus, kaip nurodyta darbo tvarkos taisyklėse, minimose 5 straipsnyje, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija, institucija ar bendrovė.

3.   Tarybai pirmininkaujančios ir pirmininkavimą perimančios valstybės narės paskirti ekspertai visada kviečiami dalyvauti Valdybos posėdžiuose.

4.   Valdybos sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Komisija.

5.   Valdyba parengia savo darbo tvarkos taisykles, kuriose, be kita ko, pateikiamos procedūros, susijusios su:

—

pakaitiniu Komisijos ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pirmininkavimu,

| — | posėdžių vietomis, |
| --- | --- |

—

posėdžių vietomis,

| — | pasirengimu posėdžiams, |
| --- | --- |

—

pasirengimu posėdžiams,

| — | kitų ekspertų priėmimu, |
| --- | --- |

—

kitų ekspertų priėmimu,

| — | informavimo planu, skirtu užtikrinti, kad nedalyvaujančios valstybės narės gautų visą informaciją. |
| --- | --- |

—

informavimo planu, skirtu užtikrinti, kad nedalyvaujančios valstybės narės gautų visą informaciją.

Darbo tvarkos taisyklės įsigalioja po to, kai atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius ir valstybės narės, posėdžiaujančios 17 straipsnyje nurodytame komitete, pareiškia palankią nuomonę.

6.   Valdyba reguliariai teikia rašytines ataskaitas apie projekto pažangą, įskaitant pateiktus pasiūlymus ir jų pagrindimą 17 straipsnyje nurodytam komitetui arba, tam tikrais atvejais, atitinkamiems Tarybos parengiamiesiems organams.

7.   Nepažeidžiant 15 straipsnio 2 dalies, dėl Valdybos veiklos atsirandančios administracinės ir kelionių išlaidos padengiamos iš Sąjungos bendrojo biudžeto, ta apimtimi, kiek jų nepadengia kiti šaltiniai. Narių, kuriuos valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria dalyvauti Valdyboje, ir ekspertų, kurie pakviečiami pagal šio straipsnio 3 dalį, kelionės išlaidoms, susijusioms su darbu Valdyboje, taikomos „Komisijos ekspertais pakviestų dirbti išorės asmenų išlaidų atlyginimo taisyklės“;“

| 6. | 19 straipsnyje paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2013 m. kovo 31 d. arba, jeigu būtų pasirinktas alternatyvus techninis scenarijus, kaip nurodyta 1 straipsnio 3 dalyje, 2013 m. gruodžio 31 d.“ |
| --- | --- |

6.

19 straipsnyje paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2013 m. kovo 31 d. arba, jeigu būtų pasirinktas alternatyvus techninis scenarijus, kaip nurodyta 1 straipsnio 3 dalyje, 2013 m. gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OL L 381, 2006 12 28, p. 4.

1

(2)  OL L 205, 2007 8 7, p. 63.

2

(3)  OL L 299, 2008 11 8, p. 1.

3

(4)  OL L 299, 2008 11 8, p. 43.

4

(5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

5

(6)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

6

(7)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

7

(8)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

8

(9)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

9

(10)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

10

(11)  OL L 53, 2008 2 27, p. 50.

11

(12)  OL L 83, 2008 3 26, p. 5.

12

---

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/27

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 543/2010

2010 m. birželio 21 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Aceite Campo de Montiel (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Aceite Campo de Montiel“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Aceite Campo de Montiel“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 162, 2009 7 15, p. 17.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.5 klasė.   Aliejus ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.)

ISPANIJA

Aceite Campo de Montiel (SKVN)

---

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/29

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 544/2010

2010 m. birželio 21 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. birželio 22 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 21 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 52,3 |
| TR | 57,0 |
| ZZ | 71,5 |
| 0707 00 05 | MK | 33,9 |
| TR | 117,2 |
| ZZ | 75,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 77,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 93,3 |
| 0808 10 80 | AR | 105,0 |
| BR | 78,0 |
| CA | 118,8 |
| CL | 89,4 |
| CN | 47,0 |
| NZ | 125,0 |
| US | 161,5 |
| UY | 119,2 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0809 10 00 | TR | 260,6 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 328,8 |
| 0809 20 95 | SY | 197,3 |
| TR | 320,7 |
| US | 701,2 |
| ZZ | 406,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 219,5 |
| IL | 235,4 |
| US | 373,6 |
| ZZ | 253,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

52,3

TR

57,0

ZZ

71,5

0707 00 05

MK

33,9

TR

117,2

ZZ

75,6

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

77,7

BR

112,1

TR

97,3

US

83,2

ZA

96,4

ZZ

93,3

0808 10 80

AR

105,0

BR

78,0

CA

118,8

CL

89,4

CN

47,0

NZ

125,0

US

161,5

UY

119,2

ZA

95,6

ZZ

104,4

0809 10 00

TR

260,6

US

396,9

ZZ

328,8

0809 20 95

SY

197,3

TR

320,7

US

701,2

ZZ

406,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

219,5

IL

235,4

US

373,6

ZZ

253,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/31

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 545/2010

2010 m. birželio 21 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 504/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 504/2010 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 877/2009, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. birželio 22 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 21 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 253, 2009 9 25, p. 3.

3

(4)  OL L 147, 2010 6 12, p. 3.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. birželio 22 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,65 | 3,01 |
| 1701 12 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,65 | 2,71 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

39,65

0,00

1701 11 90 (1)

39,65

3,01

1701 12 10 (1)

39,65

0,00

1701 12 90 (1)

39,65

2,71

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

SPRENDIMAI

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/33

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS BiH/16/2010

2010 m. birželio 15 d.

dėl ES vadovybės padalinio Neapolyje vadovo Europos Sąjungos karinei operacijai Bosnijoje ir Hercegovinoje skyrimo

(2010/344/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/570/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje (1), ypač į jų 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui ir NATO Generaliniam sekretoriui pasikeitus laiškais atitinkamai 2004 m. rugsėjo 28 d. ir 2004 m. spalio 8 d., Šiaurės Atlanto Taryba sutiko, kad Jungtinių pajėgų vadovybės Neapolyje štabo viršininkas taptų ES vadovybės padalinio Neapolyje vadovu. |
| --- | --- |

(1)

Generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui ir NATO Generaliniam sekretoriui pasikeitus laiškais atitinkamai 2004 m. rugsėjo 28 d. ir 2004 m. spalio 8 d., Šiaurės Atlanto Taryba sutiko, kad Jungtinių pajėgų vadovybės Neapolyje štabo viršininkas taptų ES vadovybės padalinio Neapolyje vadovu.

| (2) | ES operacijos vadas rekomendavo Jungtinių pajėgų vadovybės Neapolyje štabo viršininką generolą leitenantą Leandro DE VICENTI paskirti ES vadovybės padalinio Neapolyje vadovu Europos Sąjungos karinei operacijai Bosnijoje ir Hercegovinoje. |
| --- | --- |

(2)

ES operacijos vadas rekomendavo Jungtinių pajėgų vadovybės Neapolyje štabo viršininką generolą leitenantą Leandro DE VICENTI paskirti ES vadovybės padalinio Neapolyje vadovu Europos Sąjungos karinei operacijai Bosnijoje ir Hercegovinoje.

| (3) | ES karinis komitetas pritarė šiai rekomendacijai. |
| --- | --- |

(3)

ES karinis komitetas pritarė šiai rekomendacijai.

| (4) | Pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 6 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą atlikti ES karinės operacijos politinę priežiūrą ir strategiškai jai vadovauti. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 6 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą atlikti ES karinės operacijos politinę priežiūrą ir strategiškai jai vadovauti.

| (5) | Pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus.

| (6) | 2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin Plus“ susitarimai ir reikalavimas juos įgyvendinti bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO, |
| --- | --- |

(6)

2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin Plus“ susitarimai ir reikalavimas juos įgyvendinti bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Generolas leitenantas Leandro DE VICENTI skiriamas ES vadovybės padalinio Neapolyje vadovu Europos Sąjungos karinei operacijai Bosnijoje ir Hercegovinoje.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. birželio 15 d.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 15 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  OL L 252, 2004 7 28, p. 10.

1

---

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/34

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 8 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/589/EB, kad būtų įtrauktos šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų renkant, transportuojant ir geologiškai saugant anglies dioksidą, apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3310)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/345/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1), ypač į jos 14 straipsnio 1 dalį ir 24 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2003/87/EB nustatyta Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistema (toliau – Bendrijos sistema). 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičiančia Direktyvą 2003/87/EB siekiant patobulinti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą ir išplėsti jos taikymo sritį (2), iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant nuo 2013 m. į Bendrijos sistemą įtraukti anglies dioksido (toliau – CO2) rinkimo, transportavimo ir geologinio saugojimo veiklą. |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2003/87/EB nustatyta Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistema (toliau – Bendrijos sistema). 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičiančia Direktyvą 2003/87/EB siekiant patobulinti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą ir išplėsti jos taikymo sritį (2), iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant nuo 2013 m. į Bendrijos sistemą įtraukti anglies dioksido (toliau – CO2) rinkimo, transportavimo ir geologinio saugojimo veiklą.

| (2) | Kaip numatyta Direktyvos 2003/87/EB 14 straipsnio 1 dalyje, Komisija turėtų priimti vykdant veiklą, kuriai taikoma Bendrijos sistema, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ir ataskaitų teikimo gaires. |
| --- | --- |

(2)

Kaip numatyta Direktyvos 2003/87/EB 14 straipsnio 1 dalyje, Komisija turėtų priimti vykdant veiklą, kuriai taikoma Bendrijos sistema, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ir ataskaitų teikimo gaires.

| (3) | Iki 2013 m. valstybės narės gali vadovaudamosi Direktyvos 2003/87/EB 24 straipsnio 1 dalimi vienašališkai į Bendrijos sistemą įtraukti CO2 rinkimo, transportavimo ir geologinio saugojimo veiklą. |
| --- | --- |

(3)

Iki 2013 m. valstybės narės gali vadovaudamosi Direktyvos 2003/87/EB 24 straipsnio 1 dalimi vienašališkai į Bendrijos sistemą įtraukti CO2 rinkimo, transportavimo ir geologinio saugojimo veiklą.

| (4) | Direktyvos 2003/87/EB 24 straipsnio 3 dalimi Komisijai suteikiamas teisinis pagrindas priimti direktyvos I priede neišvardytoms veiklos rūšims skirtas gaires. |
| --- | --- |

(4)

Direktyvos 2003/87/EB 24 straipsnio 3 dalimi Komisijai suteikiamas teisinis pagrindas priimti direktyvos I priede neišvardytoms veiklos rūšims skirtas gaires.

| (5) | Komisija turėtų priimti renkant, transportuojant ir geologiškai saugant CO2 išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ir ataskaitų teikimo gaires, atsižvelgdama į tai, kad numatoma nuo 2013 m. tokią veiklą įtraukti į Bendrijos sistemą, o iki 2013 m. valstybės narės tai gali padaryti pačios vienašališkai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija turėtų priimti renkant, transportuojant ir geologiškai saugant CO2 išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ir ataskaitų teikimo gaires, atsižvelgdama į tai, kad numatoma nuo 2013 m. tokią veiklą įtraukti į Bendrijos sistemą, o iki 2013 m. valstybės narės tai gali padaryti pačios vienašališkai.

| (6) | Todėl Komisijos sprendimą 2007/589/EB (3) reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(6)

Todėl Komisijos sprendimą 2007/589/EB (3) reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (7) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 2003/87/EB 23 straipsnyje nurodyto Klimato kaitos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 2003/87/EB 23 straipsnyje nurodyto Klimato kaitos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2007/589/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų vykdant Direktyvos 2003/87/EB I priede nurodytą veiklą ir veiklą, kuriai Bendrijos sistema taikoma pagal tos direktyvos 24 straipsnio 1 dalį, apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės išdėstytos šio sprendimo I–XIV ir XVI–XVIII prieduose. Aviacijos veiklos tonkilometrių duomenų apskaitos ir ataskaitų teikimo teikiant paraišką pagal Direktyvos 2003/87/EB 3e arba 3f straipsnį gairės išdėstytos XV priede.
  Tos gairės grindžiamos minėtos direktyvos IV priede išdėstytais principais.“ |
| --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų vykdant Direktyvos 2003/87/EB I priede nurodytą veiklą ir veiklą, kuriai Bendrijos sistema taikoma pagal tos direktyvos 24 straipsnio 1 dalį, apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės išdėstytos šio sprendimo I–XIV ir XVI–XVIII prieduose. Aviacijos veiklos tonkilometrių duomenų apskaitos ir ataskaitų teikimo teikiant paraišką pagal Direktyvos 2003/87/EB 3e arba 3f straipsnį gairės išdėstytos XV priede.

Tos gairės grindžiamos minėtos direktyvos IV priede išdėstytais principais.“

| 2. | Priedų sąrašas iš dalies keičiamas taip:






  a) | įrašas apie XII priedą pakeičiamas taip:






  „XII priedas. | Išmetamų ar perduodamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo taikant ištisinio matavimo sistemas gairės“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Priedų sąrašas iš dalies keičiamas taip:

a)

įrašas apie XII priedą pakeičiamas taip:

„XII priedas.

Išmetamų ar perduodamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo taikant ištisinio matavimo sistemas gairės“;

| b) | įterpiami tokie nauji XVI, XVII ir XVIII priedų pavadinimai:






  „XVI priedas. | Renkant CO2 siekiant jį transportuoti ir saugoti geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB (4). |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiami tokie nauji XVI, XVII ir XVIII priedų pavadinimai:

„XVI priedas.

Renkant CO2 siekiant jį transportuoti ir saugoti geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB (4).

| XVII priedas. | Transportuojant CO2 vamzdynais siekiant jį saugoti geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo gairės. |
| --- | --- |

XVII priedas.

Transportuojant CO2 vamzdynais siekiant jį saugoti geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo gairės.

| XVIII priedas. | CO2 saugojimo geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB, gairės. |
| --- | --- |

XVIII priedas.

CO2 saugojimo geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB, gairės.

| 3. | I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio sprendimo priedo A dalyje. |
| --- | --- |

3.

I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio sprendimo priedo A dalyje.

| 4. | XII priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo B dalyje pateiktu tekstu. |
| --- | --- |

4.

XII priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo B dalyje pateiktu tekstu.

| 5. | Pridedamas šio sprendimo priedo C dalyje pateiktas XVI priedas. |
| --- | --- |

5.

Pridedamas šio sprendimo priedo C dalyje pateiktas XVI priedas.

| 6. | Pridedamas šio sprendimo priedo D dalyje pateiktas XVII priedas. |
| --- | --- |

6.

Pridedamas šio sprendimo priedo D dalyje pateiktas XVII priedas.

| 7. | Pridedamas šio sprendimo priedo E dalyje pateiktas XVIII priedas. |
| --- | --- |

7.

Pridedamas šio sprendimo priedo E dalyje pateiktas XVIII priedas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 8 d.

Komisijos vardu

Connie HEDEGAARD

Komisijos narė

---

(1)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

1

(2)  OL L 140, 2009 6 5, p. 63.

2

(3)  OL L 229, 2007 8 31, p. 1.

3

(4)  OL L 140, 2009 6 5, p. 114.“

4

---

PRIEDAS

| A. | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  1. | 1 skirsnyje žodžiai „II–XI ir XIII–XV prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XIII–XVIII prieduose“. |
| --- | --- | --- |

A.

I priedas iš dalies keičiamas taip:

1.

1 skirsnyje žodžiai „II–XI ir XIII–XV prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XIII–XVIII prieduose“.

| 2. | 2 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Įvadinėje dalyje žodžiai „II–XV prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XVIII prieduose“. |
| --- | --- | --- |

2.

2 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Įvadinėje dalyje žodžiai „II–XV prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XVIII prieduose“.

| b) | 3 dalis papildoma j punktu:






  „j) | matavimo taškas – taršos šaltinis, iš kurio išmetami teršalai matuojami taikant ištisinio išmetamųjų teršalų matavimo sistemas (angl. CEMS), arba vamzdynų sistemos, kurioje CO2 srautas matuojamas taikant ištisinio matavimo sistemas, sankirta.“ |
| --- | --- | --- |

b)

3 dalis papildoma j punktu:

„j)

matavimo taškas – taršos šaltinis, iš kurio išmetami teršalai matuojami taikant ištisinio išmetamųjų teršalų matavimo sistemas (angl. CEMS), arba vamzdynų sistemos, kurioje CO2 srautas matuojamas taikant ištisinio matavimo sistemas, sankirta.“

| c) | Įterpiama tokia 7 dalis:






  „7. | Terminų, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis, išmetamomis vykdant CO2 rinkimo, transportavimo ir geologinio saugojimo veiklą, apibrėžtys:






  a) | CO2 geologinis saugojimas – CO2 geologinis saugojimas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Įterpiama tokia 7 dalis:

„7.

Terminų, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis, išmetamomis vykdant CO2 rinkimo, transportavimo ir geologinio saugojimo veiklą, apibrėžtys:

a)

CO2 geologinis saugojimas – CO2 geologinis saugojimas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 1 dalyje;

| b) | saugykla – saugykla, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

b)

saugykla – saugykla, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 3 dalyje;

| c) | saugyklos kompleksas – saugyklos kompleksas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

c)

saugyklos kompleksas – saugyklos kompleksas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 6 dalyje;

| d) | CO2 transportavimas – CO2 transportavimas vamzdynais siekiant jį geologiškai saugoti saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB; |
| --- | --- |

d)

CO2 transportavimas – CO2 transportavimas vamzdynais siekiant jį geologiškai saugoti saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB;

| e) | vamzdynų tinklas – vamzdynų tinklas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 22 dalyje; |
| --- | --- |

e)

vamzdynų tinklas – vamzdynų tinklas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 22 dalyje;

| f) | CO2 rinkimas – CO2, kuris antraip būtų išmestas į aplinką, išgavimas iš dujų srautų siekiant jį transportuoti į geologinę saugyklą, kurioje leidžiama saugoti pagal Direktyvą 2009/31/EB, ir joje saugoti; |
| --- | --- |

f)

CO2 rinkimas – CO2, kuris antraip būtų išmestas į aplinką, išgavimas iš dujų srautų siekiant jį transportuoti į geologinę saugyklą, kurioje leidžiama saugoti pagal Direktyvą 2009/31/EB, ir joje saugoti;

| g) | rinkimo įrenginys – įrenginys, kuriuo renkamas CO2; |
| --- | --- |

g)

rinkimo įrenginys – įrenginys, kuriuo renkamas CO2;

| h) | nenumatytas išmetimas – avarinis ar netyčinis CO2 išmetimas iš nenustatytų arba pernelyg įvairių ar mažų, kad juos būtų galima atskirai apskaičiuoti, šaltinių, pavyzdžiui, per paprastai nepralaidžius sluoksnius, vožtuvus, tarpines kompresorines stotis ir tarpinius saugojimo įrenginius prasiskverbęs CO2; |
| --- | --- |

h)

nenumatytas išmetimas – avarinis ar netyčinis CO2 išmetimas iš nenustatytų arba pernelyg įvairių ar mažų, kad juos būtų galima atskirai apskaičiuoti, šaltinių, pavyzdžiui, per paprastai nepralaidžius sluoksnius, vožtuvus, tarpines kompresorines stotis ir tarpinius saugojimo įrenginius prasiskverbęs CO2;

| i) | apgalvotas išmetimas – sąmoningai per specialiai tam skirtą įrenginio dalį išleistas CO2; |
| --- | --- |

i)

apgalvotas išmetimas – sąmoningai per specialiai tam skirtą įrenginio dalį išleistas CO2;

| j) | vandens storymė – vandens storymė, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

j)

vandens storymė – vandens storymė, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 2 dalyje;

| k) | veiksmingesnis angliavandenilių rinkimas – papildomas angliavandenilių rinkimas, be jų rinkimo įpurškiant vandenį ar kitais būdais; |
| --- | --- |

k)

veiksmingesnis angliavandenilių rinkimas – papildomas angliavandenilių rinkimas, be jų rinkimo įpurškiant vandenį ar kitais būdais;

| l) | nuotėkis – nuotėkis kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 5 dalyje.“ |
| --- | --- |

l)

nuotėkis – nuotėkis kaip apibrėžta Direktyvos 2009/31/EB 3 straipsnio 5 dalyje.“

| 3. | 4 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 skirsnio 1 poskirsnyje po antros pastraipos įterpiama tokia nauja pastraipa:
  „Jei vadovaujantis Direktyva 2009/31/EB nustatoma, kad saugyklos komplekse yra nuotėkis ir dėl jo CO2 išmetamas į atmosferą arba į vandens storymę, tos vietos turi būti nurodomos kaip atitinkamo įrenginio taršos šaltiniai, kurie turi būti atitinkamai apskaitomi pagal XVIII priedo nuostatas. Jei imtasi ištaisomųjų priemonių pagal Direktyvos 2009/31/EB 16 straipsnį ir nustatoma, kad nuotėkio vietoje CO2 nebeišmetamas į atmosferą ar į vandens storymę, kompetentingai institucijai leidus, nuotėkio vieta gali būti išbraukiama iš taršos šaltinių sąrašo.“ |
| --- | --- | --- |

3.

4 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 skirsnio 1 poskirsnyje po antros pastraipos įterpiama tokia nauja pastraipa:

„Jei vadovaujantis Direktyva 2009/31/EB nustatoma, kad saugyklos komplekse yra nuotėkis ir dėl jo CO2 išmetamas į atmosferą arba į vandens storymę, tos vietos turi būti nurodomos kaip atitinkamo įrenginio taršos šaltiniai, kurie turi būti atitinkamai apskaitomi pagal XVIII priedo nuostatas. Jei imtasi ištaisomųjų priemonių pagal Direktyvos 2009/31/EB 16 straipsnį ir nustatoma, kad nuotėkio vietoje CO2 nebeišmetamas į atmosferą ar į vandens storymę, kompetentingai institucijai leidus, nuotėkio vieta gali būti išbraukiama iš taršos šaltinių sąrašo.“

| b) | 4 skirsnio 3 poskirsnyje po ketvirtos pastraipos įterpiamos tokios naujos pastraipos:






  „o) | vamzdynų tinklo temperatūros ir slėgio matavimo įrangos buvimo vieta, jei tokia įranga naudojama; |
| --- | --- | --- |

b)

4 skirsnio 3 poskirsnyje po ketvirtos pastraipos įterpiamos tokios naujos pastraipos:

„o)

vamzdynų tinklo temperatūros ir slėgio matavimo įrangos buvimo vieta, jei tokia įranga naudojama;

| p) | vamzdynų tinklo nuotėkio prevencijos, nustatymo ir nutekančio kiekio matavimo procedūros, jei yra; |
| --- | --- |

p)

vamzdynų tinklo nuotėkio prevencijos, nustatymo ir nutekančio kiekio matavimo procedūros, jei yra;

| q) | su vamzdynų tinklu susijusios procedūros, kuriomis veiksmingai užtikrinama, kad CO2 būtų perduodamas tik į galiojantį šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimą turinčius įrenginius arba į tokius įrenginius, kuriuose visas išmetamas CO2 kiekis yra veiksmingai apskaitomas ir teikiamos ataskaitos pagal šio priedo 5 skirsnio 7 poskirsnį; |
| --- | --- |

q)

su vamzdynų tinklu susijusios procedūros, kuriomis veiksmingai užtikrinama, kad CO2 būtų perduodamas tik į galiojantį šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimą turinčius įrenginius arba į tokius įrenginius, kuriuose visas išmetamas CO2 kiekis yra veiksmingai apskaitomas ir teikiamos ataskaitos pagal šio priedo 5 skirsnio 7 poskirsnį;

| r) | jei CO2 perduodamas pagal šio priedo 5 skirsnio 7 poskirsnį, nurodomi perduodančiojo ir priimančiojo įrenginio identifikacijos duomenys. Jei įrenginiui išduotas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimas, nurodomas jo identifikacijos kodas, kaip nustatyta reglamente, priimtame pagal Direktyvos 2003/87/EB 19 straipsnį; |
| --- | --- |

r)

jei CO2 perduodamas pagal šio priedo 5 skirsnio 7 poskirsnį, nurodomi perduodančiojo ir priimančiojo įrenginio identifikacijos duomenys. Jei įrenginiui išduotas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimas, nurodomas jo identifikacijos kodas, kaip nustatyta reglamente, priimtame pagal Direktyvos 2003/87/EB 19 straipsnį;

| s) | jei perduodant CO2 pagal šio priedo 5 skirsnio 7 poskirsnį perdavimo iš vieno įrenginio į kitą taške naudojamos ištisinio matavimo sistemos, pateikiamas sistemos apibūdinimas; |
| --- | --- |

s)

jei perduodant CO2 pagal šio priedo 5 skirsnio 7 poskirsnį perdavimo iš vieno įrenginio į kitą taške naudojamos ištisinio matavimo sistemos, pateikiamas sistemos apibūdinimas;

| t) | jei aktualu, nurodoma, kaip apskaičiuojamas iš galimų nuotėkio vietų į atmosferą arba į vandens storymę išmetamo CO2 kiekis ir taikomos bei prireikus pritaikytos faktinio į atmosferą arba į vandens storymę išmetamo CO2 nustatymo metodikos, kaip nurodyta XVIII priede.“ |
| --- | --- |

t)

jei aktualu, nurodoma, kaip apskaičiuojamas iš galimų nuotėkio vietų į atmosferą arba į vandens storymę išmetamo CO2 kiekis ir taikomos bei prireikus pritaikytos faktinio į atmosferą arba į vandens storymę išmetamo CO2 nustatymo metodikos, kaip nurodyta XVIII priede.“

| c) | 4 skirsnio 3 poskirsnio šešta pastraipa pakeičiama tokiu tekstu:
  „Esminius apskaitos metodikos, kuri yra apskaitos plano dalis, pakeitimus turi patvirtinti kompetentinga institucija, jei:






  — | pasikeičia 1 lentelėje nustatyta įrenginio kategorija, |
| --- | --- | --- |

c)

4 skirsnio 3 poskirsnio šešta pastraipa pakeičiama tokiu tekstu:

„Esminius apskaitos metodikos, kuri yra apskaitos plano dalis, pakeitimus turi patvirtinti kompetentinga institucija, jei:

—

pasikeičia 1 lentelėje nustatyta įrenginio kategorija,

| — | išmetamam CO2 kiekiui nustatyti taikoma metodika pakeičiama iš matavimu grindžiamos į skaičiavimu grindžiamą arba atvirkščiai, |
| --- | --- |

—

išmetamam CO2 kiekiui nustatyti taikoma metodika pakeičiama iš matavimu grindžiamos į skaičiavimu grindžiamą arba atvirkščiai,

| — | padidėja veiklos duomenų ar kitų parametrų (jei taikoma) neapibrėžtis ir dėl to pasikeičia pakopa, |
| --- | --- |

—

padidėja veiklos duomenų ar kitų parametrų (jei taikoma) neapibrėžtis ir dėl to pasikeičia pakopa,

| — | pakeitimai susiję su dėl nuotėkio saugykloje išmetamo CO2 kiekio nustatymo metodo taikymu ar jos koregavimu.“ |
| --- | --- |

—

pakeitimai susiję su dėl nuotėkio saugykloje išmetamo CO2 kiekio nustatymo metodo taikymu ar jos koregavimu.“

| 4. | 5 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 5 skirsnio 1 poskirsnio dalies „Proceso metu išsiskiriančios ŠESD“ visoje paskutinėje pastraipoje žodžiai „II–XI prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XVI, XVII ir XVIII prieduose“; |
| --- | --- | --- |

4.

5 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 skirsnio 1 poskirsnio dalies „Proceso metu išsiskiriančios ŠESD“ visoje paskutinėje pastraipoje žodžiai „II–XI prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XVI, XVII ir XVIII prieduose“;

| b) | 5 skirsnio 2 poskirsnio pirmame sakinyje žodžiai „II–XI ir XIV–XV prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XIV–XVIII prieduose“. |
| --- | --- |

b)

5 skirsnio 2 poskirsnio pirmame sakinyje žodžiai „II–XI ir XIV–XV prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XIV–XVIII prieduose“.

| 5. | 5 skirsnio 7 poskirsnis pakeičiamas tokiu tekstu:
  „5.7   PERDUODAMAS CO2

  Kompetentingai institucijai leidus, veiklos vykdytojas gali iš apskaičiuoto įrenginio išmetamo CO2 kiekio atimti iš įrenginio ne išmesto, bet perduoto CO2 kiekį, kuris:






  — | perduotas kaip gryna medžiaga ar žaliava, arba tiesiogiai panaudotas ir neatsiejamas nuo produktų, arba |
| --- | --- | --- |

5.

5 skirsnio 7 poskirsnis pakeičiamas tokiu tekstu:

„5.7   PERDUODAMAS CO2

Kompetentingai institucijai leidus, veiklos vykdytojas gali iš apskaičiuoto įrenginio išmetamo CO2 kiekio atimti iš įrenginio ne išmesto, bet perduoto CO2 kiekį, kuris:

—

perduotas kaip gryna medžiaga ar žaliava, arba tiesiogiai panaudotas ir neatsiejamas nuo produktų, arba

| — | perduotas kitam šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimą turinčiam įrenginiui, nebent taikomi kiti XVII arba XVIII priede nustatyti reikalavimai, |
| --- | --- |

—

perduotas kitam šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimą turinčiam įrenginiui, nebent taikomi kiti XVII arba XVIII priede nustatyti reikalavimai,

jei iš įrenginio ir vykdant atitinkamą veiklą išmetamo CO2 kiekis atitinkamai dėl to sumažėja, kaip matyti iš valstybės narės nacionalinės ataskaitos, teikiamos Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos sekretoriatui. Kiekvienam įrenginiui perduotas ir iš kiekvieno įrenginio gautas kiekis nurodomas ir perdavusiojo, ir priimančiojo įrenginio metinėje išmetimo ataskaitoje kaip papildomi duomenys.

Jei CO2 perduodamas kitam įrenginiui, prie priimančiojo įrenginio apskaičiuoto išmetamo CO2 kiekio pridedamas gauto CO2 kiekis, nebent taikomi kiti XVII arba XVIII priede nustatyti reikalavimai.

Valstybės narės pagal Direktyvos 2003/87/EB 21 straipsnį praneša Komisijai apie CO2 perdavusius ir priėmusius įrenginius. Jei CO2 perduodamas įrenginiui, kuriam taikoma minėta direktyva, perduodančiojo įrenginio metinėje išmetimo ataskaitoje nurodomas priimantysis įrenginys nurodant jo įrenginio identifikacijos kodą, nustatytą reglamente, priimtame pagal tos direktyvos 19 straipsnį. Tokiu pačiu būdu priimantysis įrenginys nurodo perduodantįjį įrenginį.

Galimi CO2 perdavimo iš įrenginio atvejai, inter alia:

| — | grynas CO2, naudojamas gėrimams prisotinti angliarūgštės, |
| --- | --- |

—

grynas CO2, naudojamas gėrimams prisotinti angliarūgštės,

| — | grynas CO2, naudojamas kaip sausas aušinti skirtas ledas, |
| --- | --- |

—

grynas CO2, naudojamas kaip sausas aušinti skirtas ledas,

| — | grynas CO2, naudojamas kaip ugnies gesinimo medžiaga, aušalas arba laboratorinės dujos, |
| --- | --- |

—

grynas CO2, naudojamas kaip ugnies gesinimo medžiaga, aušalas arba laboratorinės dujos,

| — | grynas CO2, naudojamas grūdinių kultūrų kenkėjams naikinti, |
| --- | --- |

—

grynas CO2, naudojamas grūdinių kultūrų kenkėjams naikinti,

| — | grynas CO2, naudojamas kaip tirpiklis maisto ar chemijos pramonėje, |
| --- | --- |

—

grynas CO2, naudojamas kaip tirpiklis maisto ar chemijos pramonėje,

| — | CO2 naudojamas ir neatsiejamas nuo chemijos ir celiuliozės pramonės produktų ar žaliavų (pvz., karbamidui ar nusodinamiems karbonatams), |
| --- | --- |

—

CO2 naudojamas ir neatsiejamas nuo chemijos ir celiuliozės pramonės produktų ar žaliavų (pvz., karbamidui ar nusodinamiems karbonatams),

| — | karbonatai, neatsiejami nuo purškalų išdžiovinto sugėrimo produkto (angl. SDAP), gauto pusiau sausai plaunant kaminų išmetamąsias dujas, |
| --- | --- |

—

karbonatai, neatsiejami nuo purškalų išdžiovinto sugėrimo produkto (angl. SDAP), gauto pusiau sausai plaunant kaminų išmetamąsias dujas,

| — | CO2 surinkimo įrenginiams perduotas CO2, |
| --- | --- |

—

CO2 surinkimo įrenginiams perduotas CO2,

| — | iš CO2 surinkimo įrenginių į vamzdynų tinklus perduotas CO2, |
| --- | --- |

—

iš CO2 surinkimo įrenginių į vamzdynų tinklus perduotas CO2,

| — | iš vamzdynų tinklų į saugyklas perduotas CO2. |
| --- | --- |

—

iš vamzdynų tinklų į saugyklas perduotas CO2.

Jei konkrečiai veiklai skirtuose prieduose nenustatyta kitų reikalavimų, kasmet perduodamo CO2 ar karbonato masė prireikus nustatoma tiesiogiai (naudojant debitmačius, masės debitmačius arba sveriant) arba netiesiogiai – pagal atitinkamo produkto (pvz., karbonatų ar karbamido) masę. Didžiausia leidžiama neapibrėžtis yra iki 1,5 %.

Jei perduodamo CO2 kiekis matuojamas perduodančiajame ir priimančiajame įrenginyje, perduotas ir priimtas CO2 kiekis turi sutapti. Jei nuokrypį tarp abiejų išmatuotų verčių galima paaiškinti matavimo sistemų neapibrėžtimi, abiejų įrenginių (perdavusiojo ir priėmusiojo) išmetimo ataskaitose nurodomas aritmetinis abiejų išmatuotų verčių vidurkis. Išmetimo ataskaitoje nurodoma, kad ta vertė suvienodinta su atitinkamai perduodančiojo arba priimančiojo įrenginio verte. Išmatuotoji vertė nurodoma kaip papildomi duomenys.

Jei nuokrypio tarp abiejų išmatuotų verčių matavimo sistemų neapibrėžtimi paaiškinti negalima, abiejų įrenginių veiklos vykdytojai išmatuotas vertes suvienodina jas įvertindami nuosaikiai (t. y. nesumažindami išmesto CO2 kiekio). Tokį suvienodinimą patikrina perduodančiojo ir priimančiojo įrenginių tikrintojai ir patvirtina kompetentinga institucija.

Tais atvejais, kai dalis perduodamo CO2 išsiskyrė deginant biomasę arba jei Direktyva 2003/87/EB įrenginiui taikoma tik iš dalies, veiklos vykdytojas atima tik atitinkamą perduodamo CO2 masės dalį, kuri išsiskiria iš iškastinio kuro bei medžiagų vykdant direktyva reglamentuojamą veiklą. Atitinkami priskyrimo metodai turi būti nuosaikūs ir juos turi patvirtinti kompetentinga institucija.

Jei CO2 kiekis matuojamas perduodančiajame įrenginyje, visas perduotas (arba gautas) CO2, išsiskyrusio deginant biomasę, kiekis nurodomas kaip papildomi duomenys tiek perduodančiojo, tiek priimančiojo įrenginių ataskaitose. Priimančiajame įrenginyje nebūtina matuoti gaunamo CO2 kiekio, ir ataskaitose nurodomas toks deginant biomasę gautas CO2 kiekis, koks išmatuotas perduodančiajame įrenginyje.“

| 6. | 6 skirsnio 3 poskirsnio c dalies 3 pastraipoje žodžiai „II–XI priedus“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XVI, XVII ir XVIII priedus“. |
| --- | --- |

6.

6 skirsnio 3 poskirsnio c dalies 3 pastraipoje žodžiai „II–XI priedus“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XVI, XVII ir XVIII priedus“.

| 7. | 7 skirsnio 1 poskirsnio 5 pastraipos pirmame sakinyje žodžiai „II–XI ir XIV–XV prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XIV–XVIII prieduose“. |
| --- | --- |

7.

7 skirsnio 1 poskirsnio 5 pastraipos pirmame sakinyje žodžiai „II–XI ir XIV–XV prieduose“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XIV–XVIII prieduose“.

| 8. | 8 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 5 pastraipos 6 punkte žodžiai „I–XI priedus“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XVI, XVII bei XVIII priedus“; |
| --- | --- | --- |

8.

8 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 pastraipos 6 punkte žodžiai „I–XI priedus“ pakeičiami žodžiais „II–XI ir XVI, XVII bei XVIII priedus“;

| b) | 5 pastraipa papildoma nauju punktu:






  „10. | jei taikoma, kitam įrenginiui perduotą arba iš kito įrenginio gautą CO2 kiekį, nurodant įrenginio identifikacijos kodą, nustatytą reglamente, priimtame pagal Direktyvos 2003/87/EB 19 straipsnį.“; |
| --- | --- | --- |

b)

5 pastraipa papildoma nauju punktu:

„10.

jei taikoma, kitam įrenginiui perduotą arba iš kito įrenginio gautą CO2 kiekį, nurodant įrenginio identifikacijos kodą, nustatytą reglamente, priimtame pagal Direktyvos 2003/87/EB 19 straipsnį.“;

| c) | įterpiama nauja 6 pastraipa:
  „Kompetentinga institucija gali leisti CO2 saugyklos veiklos vykdytojams uždarius saugyklą pateikti supaprastintas išmetimo ataskaitas, kuriose nurodomi bent 1–9 punktuose išvardyti elementai, jei šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime nenurodyta taršos šaltinių.“ |
| --- | --- |

c)

įterpiama nauja 6 pastraipa:

„Kompetentinga institucija gali leisti CO2 saugyklos veiklos vykdytojams uždarius saugyklą pateikti supaprastintas išmetimo ataskaitas, kuriose nurodomi bent 1–9 punktuose išvardyti elementai, jei šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime nenurodyta taršos šaltinių.“

| 9. | 9 skirsnio pabaigoje įrašoma ši nauja pastraipa:
  „Saugoma tokia su CO2 rinkimu, transportavimu ir geologiniu saugojimu susijusi papildoma informacija:






  — | jei aktualu, dokumentai apie CO2 geologinio saugojimo įrenginiais į saugyklos kompleksą suleistą CO2 kiekį, |
| --- | --- | --- |

9.

9 skirsnio pabaigoje įrašoma ši nauja pastraipa:

„Saugoma tokia su CO2 rinkimu, transportavimu ir geologiniu saugojimu susijusi papildoma informacija:

—

jei aktualu, dokumentai apie CO2 geologinio saugojimo įrenginiais į saugyklos kompleksą suleistą CO2 kiekį,

| — | jei aktualu, reprezentatyviai susumuoti vamzdynų tinklo temperatūros ir slėgio duomenys, |
| --- | --- |

—

jei aktualu, reprezentatyviai susumuoti vamzdynų tinklo temperatūros ir slėgio duomenys,

| — | jei aktualu, leidimo saugoti kopija kartu su patvirtintu apskaitos planu, parengtu pagal Direktyvos 2009/31/EB 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

jei aktualu, leidimo saugoti kopija kartu su patvirtintu apskaitos planu, parengtu pagal Direktyvos 2009/31/EB 9 straipsnį,

| — | jei aktualu, pagal Direktyvos 2009/31/EB 14 straipsnį pateiktos ataskaitos, |
| --- | --- |

—

jei aktualu, pagal Direktyvos 2009/31/EB 14 straipsnį pateiktos ataskaitos,

| — | jei aktualu, pagal Direktyvos 2009/31/EB 15 straipsnį atliktų patikrinimų ataskaitos, |
| --- | --- |

—

jei aktualu, pagal Direktyvos 2009/31/EB 15 straipsnį atliktų patikrinimų ataskaitos,

| — | jei aktualu, ataskaitos apie ištaisomąsias priemones, kurių imtasi pagal Direktyvos 2009/31/EB 16 straipsnį.“ |
| --- | --- |

—

jei aktualu, ataskaitos apie ištaisomąsias priemones, kurių imtasi pagal Direktyvos 2009/31/EB 16 straipsnį.“

| B. | XII priedas pakeičiamas šiuo tekstu:

  „XII PRIEDAS

  Išmetamų ar perduodamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo taikant ištisinio matavimo sistemas gairės

  1.   RIBOS IR IŠSAMUMAS

  Šio priedo nuostatos taikomos vykdant veiklą, kuriai taikoma Direktyva 2003/87/EB, išmetamoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms. ŠESD gali būti išmetamos iš kelių įrenginio taršos šaltinių.
  Šio priedo nuostatos taip pat taikomos ištisinio matavimo sistemoms, naudojamoms CO2 srautams vamzdynuose išmatuoti, ypač jei matuojamas iš vieno CO2 surinkimo, transportavimo ar geologinio saugojimo įrenginio į kitą perduodamo CO2 kiekis. Tokiu atveju I priedo 6 skirsnyje ir 7 skirsnio 2 poskirsnyje minimas išmestas ŠESD kiekis laikomas pagal I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnį perduotu CO2 kiekiu.
  2.   IŠMETAMŲ ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ KIEKIO NUSTATYMAS


  1   pakopa

  Kiekviename matavimo taške viso ŠESD arba CO2 srauto matavimo bendra neapibrėžtis per ataskaitinį laikotarpį yra mažesnė kaip ± 10 %.

  2   pakopa

  Kiekviename matavimo taške viso ŠESD arba CO2 srauto matavimo bendra neapibrėžtis per ataskaitinį laikotarpį yra mažesnė kaip ± 7,5 %.

  3   pakopa

  Kiekviename matavimo taške viso ŠESD arba CO2 srauto matavimo bendra neapibrėžtis per ataskaitinį laikotarpį yra mažesnė kaip ± 5 %.

  4   pakopa

  Kiekviename matavimo taške viso ŠESD arba CO2 srauto matavimo bendra neapibrėžtis per ataskaitinį laikotarpį yra mažesnė kaip ± 2,5 %.


  Bendrasis metodas


  Visas per ataskaitinį laikotarpį iš taršos šaltinio išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis arba pagal CO2 srautą matavimo taške išmatuotas jo kiekis nustatomas pagal toliau pateikiamą formulę. Jei viename įrenginyje yra keli taršos šaltiniai ir jų negalima matuoti kaip vieno, kiekvieno jų išmetamos ŠESD matuojamos atskirai ir susumuojamos, apskaičiuojant bendrą iš viso įrenginio per ataskaitinį laikotarpį išmestų tam tikrų dujų kiekį.



  ŠESD koncentracija ir iš kaminų išmetamų dujų debitas nustatomi taip, kaip nurodyta I priedo 6 skirsnyje. Matuojant vamzdynais perduoto CO2 kiekį taikomos I priedo 6 skirsnio nuostatos taip, tarsi matavimo taškas būtų taršos šaltinis. Matavimo taškuose išmatuoto kiekio patvirtinti patvirtinamaisiais skaičiavimais pagal 6 skirsnio 3 poskirsnio c dalį nereikia.


  ŠESD koncentracija


  ŠESD koncentracija iš kaminų išmetamose dujose nustatoma ištisai matuojant tipiniame taške. ŠESD koncentraciją galima matuoti dviem metodais.
  A METODAS
  ŠESD koncentracija matuojama tiesiogiai.
  B METODAS
  Jei ŠESD koncentracija yra labai didelė, pavyzdžiui, vamzdynų tinkluose, ją galima apskaičiuoti pagal masės balansą, atsižvelgiant į išmatuotas visų kitų dujų srauto sudedamųjų dalių koncentracijos vertes, kaip nustatyta įrenginio apskaitos plane:





  Iš kaminų išmetamų dujų debitas


  Iš kaminų išmetamų sausųjų dujų debitą galima nustatyti vienu iš šių metodų.
  A METODAS
  Iš kaminų išmetamų dujų debitas Qe yra apskaičiuojamas masės balanso metodu, atsižvelgiant į visus reikšmingus parametrus, pvz., sunaudojamų žaliavų kiekį, tiekiamo oro debitą, proceso veiksmingumą, o išeigos pusėje – į gamybos išeigą, O2, SO2 ir NOx koncentraciją.
  Konkretų skaičiavimo metodą patvirtina kompetentinga institucija, vertindama apskaitos planą ir jame nurodytą apskaitos metodiką.
  B METODAS
  Iš kaminų išmetamų dujų debitas Qe nustatomas ištisai matuojant srautą tipiniame taške.“ |
| --- | --- |

B.

XII priedas pakeičiamas šiuo tekstu:

„XII PRIEDAS

Išmetamų ar perduodamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo taikant ištisinio matavimo sistemas gairės

1.   RIBOS IR IŠSAMUMAS

Šio priedo nuostatos taikomos vykdant veiklą, kuriai taikoma Direktyva 2003/87/EB, išmetamoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms. ŠESD gali būti išmetamos iš kelių įrenginio taršos šaltinių.

Šio priedo nuostatos taip pat taikomos ištisinio matavimo sistemoms, naudojamoms CO2 srautams vamzdynuose išmatuoti, ypač jei matuojamas iš vieno CO2 surinkimo, transportavimo ar geologinio saugojimo įrenginio į kitą perduodamo CO2 kiekis. Tokiu atveju I priedo 6 skirsnyje ir 7 skirsnio 2 poskirsnyje minimas išmestas ŠESD kiekis laikomas pagal I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnį perduotu CO2 kiekiu.

2.   IŠMETAMŲ ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ KIEKIO NUSTATYMAS

1   pakopa

Kiekviename matavimo taške viso ŠESD arba CO2 srauto matavimo bendra neapibrėžtis per ataskaitinį laikotarpį yra mažesnė kaip ± 10 %.

2   pakopa

Kiekviename matavimo taške viso ŠESD arba CO2 srauto matavimo bendra neapibrėžtis per ataskaitinį laikotarpį yra mažesnė kaip ± 7,5 %.

3   pakopa

Kiekviename matavimo taške viso ŠESD arba CO2 srauto matavimo bendra neapibrėžtis per ataskaitinį laikotarpį yra mažesnė kaip ± 5 %.

4   pakopa

Kiekviename matavimo taške viso ŠESD arba CO2 srauto matavimo bendra neapibrėžtis per ataskaitinį laikotarpį yra mažesnė kaip ± 2,5 %.

Bendrasis metodas

Visas per ataskaitinį laikotarpį iš taršos šaltinio išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis arba pagal CO2 srautą matavimo taške išmatuotas jo kiekis nustatomas pagal toliau pateikiamą formulę. Jei viename įrenginyje yra keli taršos šaltiniai ir jų negalima matuoti kaip vieno, kiekvieno jų išmetamos ŠESD matuojamos atskirai ir susumuojamos, apskaičiuojant bendrą iš viso įrenginio per ataskaitinį laikotarpį išmestų tam tikrų dujų kiekį.

Formula

ŠESD koncentracija ir iš kaminų išmetamų dujų debitas nustatomi taip, kaip nurodyta I priedo 6 skirsnyje. Matuojant vamzdynais perduoto CO2 kiekį taikomos I priedo 6 skirsnio nuostatos taip, tarsi matavimo taškas būtų taršos šaltinis. Matavimo taškuose išmatuoto kiekio patvirtinti patvirtinamaisiais skaičiavimais pagal 6 skirsnio 3 poskirsnio c dalį nereikia.

ŠESD koncentracija

ŠESD koncentracija iš kaminų išmetamose dujose nustatoma ištisai matuojant tipiniame taške. ŠESD koncentraciją galima matuoti dviem metodais.

A METODAS

ŠESD koncentracija matuojama tiesiogiai.

B METODAS

Jei ŠESD koncentracija yra labai didelė, pavyzdžiui, vamzdynų tinkluose, ją galima apskaičiuoti pagal masės balansą, atsižvelgiant į išmatuotas visų kitų dujų srauto sudedamųjų dalių koncentracijos vertes, kaip nustatyta įrenginio apskaitos plane:

Formula

Iš kaminų išmetamų dujų debitas

Iš kaminų išmetamų sausųjų dujų debitą galima nustatyti vienu iš šių metodų.

A METODAS

Iš kaminų išmetamų dujų debitas Qe yra apskaičiuojamas masės balanso metodu, atsižvelgiant į visus reikšmingus parametrus, pvz., sunaudojamų žaliavų kiekį, tiekiamo oro debitą, proceso veiksmingumą, o išeigos pusėje – į gamybos išeigą, O2, SO2 ir NOx koncentraciją.

Konkretų skaičiavimo metodą patvirtina kompetentinga institucija, vertindama apskaitos planą ir jame nurodytą apskaitos metodiką.

B METODAS

Iš kaminų išmetamų dujų debitas Qe nustatomas ištisai matuojant srautą tipiniame taške.“

| C. | Pridedamas XVI priedas:

  „XVI PRIEDAS

  Renkant CO2 siekiant jį transportuoti ir saugoti geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo gairės

  1.   RIBOS IR IŠSAMUMAS

  Šiame priede pateikiamos renkant CO2 išmetamo CO2 kiekio nustatymo gairės.
  Pagal tą patį ŠESD išmetimo leidimą CO2 gali būti renkamas arba tam skirtuose įrenginiuose, į kuriuos jis perduodamas iš kitų įrenginių, arba įrenginiuose, kuriuose jis išmetamas. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime nurodomos visos įrenginio dalys, susijusios su CO2 rinkimu, laikinu saugojimu, CO2 perdavimu į vamzdynų tinklą arba į geologinę šiltnamio efektą sukeliančių CO2 dujų saugyklą. Jei įrenginyje vykdoma kita veikla, kuriai taikoma Direktyva 2003/87/EB, vykdant tokią veiklą išmetamo CO2 kiekis nustatomas vadovaujantis atitinkamais šių gairių priedais.
  2.   RENKANT CO2 IŠMETAMAS CO2


  Renkant CO2 gali būti tokie CO2 taršos šaltiniai:






  — | CO2 surinkimo įrenginiams perduotas CO2, |
| --- | --- | --- |

C.

Pridedamas XVI priedas:

„XVI PRIEDAS

Renkant CO2 siekiant jį transportuoti ir saugoti geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo gairės

1.   RIBOS IR IŠSAMUMAS

Šiame priede pateikiamos renkant CO2 išmetamo CO2 kiekio nustatymo gairės.

Pagal tą patį ŠESD išmetimo leidimą CO2 gali būti renkamas arba tam skirtuose įrenginiuose, į kuriuos jis perduodamas iš kitų įrenginių, arba įrenginiuose, kuriuose jis išmetamas. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime nurodomos visos įrenginio dalys, susijusios su CO2 rinkimu, laikinu saugojimu, CO2 perdavimu į vamzdynų tinklą arba į geologinę šiltnamio efektą sukeliančių CO2 dujų saugyklą. Jei įrenginyje vykdoma kita veikla, kuriai taikoma Direktyva 2003/87/EB, vykdant tokią veiklą išmetamo CO2 kiekis nustatomas vadovaujantis atitinkamais šių gairių priedais.

2.   RENKANT CO2 IŠMETAMAS CO2

Renkant CO2 gali būti tokie CO2 taršos šaltiniai:

—

CO2 surinkimo įrenginiams perduotas CO2,

| — | įrenginyje vykdoma deginimo ar panaši veikla (susijusi su CO2 rinkimu), t. y. naudojamas kuras ir žaliavos. |
| --- | --- |

—

įrenginyje vykdoma deginimo ar panaši veikla (susijusi su CO2 rinkimu), t. y. naudojamas kuras ir žaliavos.

3.   PERDUOTO IR IŠMESTO CO2 KIEKIO NUSTATYMAS

3.1.   CO2 KIEKIO NUSTATYMAS ĮRENGINIO LYGMENIU

Išmetamas CO2 kiekis apskaičiuojamas pagal bendrą masės balansą, atsižvelgiant į visą CO2 kiekį, kuris gali būti išmetamas vykstant su išmetimu susijusiems procesams įrenginyje, ir į surinktą bei į vamzdynų tinklą perduotą CO2 kiekį.

Įrenginio išmetamas CO2 kiekis apskaičiuojamas pagal šią formulę:

CO2surink.įrenginio
  = Pgautas
  - Ibe rinkimo
  – Patiduotas

kur:

| CO2surink.įrenginio | = | bendras iš rinkimo įrenginio išmetamas CO2 kiekis; |
| --- | --- | --- |
| Pgautas | = | rinkimo įrenginiui perduotas CO2 kiekis, nustatomas taikant XII priedo ir I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnio nuostatas. Jei veiklos vykdytojas kompetentingai institucijai priimtinu būdu įrodo, kad visas iš įrenginio išmetamo CO2 kiekis perduodamas į rinkimo įrenginį, kompetentinga institucija gali tokiam veiklos vykdytojui leisti naudoti pagal I–XII priedus nustatytą išmetamą kiekį nematuojant jo ištisinio išmetamųjų teršalų matavimo sistemomis; |
| Ibe rinkimo | = | CO2 kiekis, kuris būtų išmestas iš įrenginio, jei CO2 nebūtų renkamas, t. y. vykdant visų kitų rūšių veiklą įrenginyje išmetamas CO2 kiekis, kuris nustatomas pagal atitinkamus priedus; |
| Patiduotas | = | į vamzdynų tinklą arba saugyklą perduotas CO2 kiekis, nustatomas pagal XII priedo ir I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnio nuostatas. |

CO2surink.įrenginio

=

bendras iš rinkimo įrenginio išmetamas CO2 kiekis;

Pgautas

=

rinkimo įrenginiui perduotas CO2 kiekis, nustatomas taikant XII priedo ir I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnio nuostatas. Jei veiklos vykdytojas kompetentingai institucijai priimtinu būdu įrodo, kad visas iš įrenginio išmetamo CO2 kiekis perduodamas į rinkimo įrenginį, kompetentinga institucija gali tokiam veiklos vykdytojui leisti naudoti pagal I–XII priedus nustatytą išmetamą kiekį nematuojant jo ištisinio išmetamųjų teršalų matavimo sistemomis;

Ibe rinkimo

=

CO2 kiekis, kuris būtų išmestas iš įrenginio, jei CO2 nebūtų renkamas, t. y. vykdant visų kitų rūšių veiklą įrenginyje išmetamas CO2 kiekis, kuris nustatomas pagal atitinkamus priedus;

Patiduotas

=

į vamzdynų tinklą arba saugyklą perduotas CO2 kiekis, nustatomas pagal XII priedo ir I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnio nuostatas.

Jei CO2 renkamas jį išmetančiame įrenginyje, Pgautas yra lygus nuliui.

Jei CO2 rinkimo įrenginys yra atskirai nuo CO2 išmetančio įrenginio, jo Ibe rinkimo yra ne į rinkimo įrenginį perduotas, o iš kitų jo taršos šaltinių, pavyzdžiui, iš turbinų, kompresorių, šildytuvų degimo procesų metu išmetamas CO2 kiekis. Iš šių šaltinių išmetamo CO2 kiekį galima nustatyti apskaičiuojant arba išmatuojant pagal konkrečiai veiklos rūšiai skirto priedo nuostatas.

Jei CO2 rinkimo įrenginys yra atskirai nuo CO2 išmetančio įrenginio, iš perduodančiojo įrenginio bendro išmesto CO2 kiekio atimamas į rinkimo įrenginį perduotas CO2 kiekis (Pgautas).

3.2.   PERDUOTO CO2 KIEKIO NUSTATYMAS

Iš rinkimo įrenginio ir į rinkimo įrenginį perduotas CO2 kiekis, vadovaujantis I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnio nuostatomis, nustatomas naudojat ištisinio išmetamųjų teršalų matavimo sistemas, kaip nurodyta XII priede. Taikoma ne mažesnė kaip 4 pakopa, apibrėžta XII priede. Tik jei kompetentingai institucijai priimtinu būdu įrodoma, kad šios pakopos techniškai pasiekti neįmanoma, atitinkamam taršos šaltiniui gali būti taikoma vienu lygiu žemesnė pakopa.“

| D. | Pridedamas šis XVII priedas:

  „XVII PRIEDAS

  Transportuojant CO2 vamzdynais siekiant jį saugoti geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo gairės

  1.   RIBOS IR IŠSAMUMAS

  Transportuojant CO2 vamzdynais, įskaitant visus su vamzdynų tinklu funkciškai susijusius įrenginius, tokius kaip slėginės ir šildytuvai, išmetamo CO2 kiekio apskaitos ir ataskaitų teikimo ribos nustatytos vamzdynų tinklo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime. Kiekviename vamzdynų tinkle yra bent vienas pradinis ir vienas galinis taškas; abu jie sujungti su kitais įrenginiais, kuriuose renkamas, transportuojamas ar geologiškai saugomas CO2, arba vykdoma kelių iš čia paminėtų rūšių veikla. Pradinis ir galinis taškas gali būti prie vamzdynų tinklo išsišakojimo (į dvi dalis) ar valstybių pasienyje. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime nurodomas pradinis bei galinis taškas ir įrenginiai, su kuriais jie sujungti.
  2.   IŠMETAMO CO2 KIEKIO MATAVIMAS

  Transportuojant CO2 vamzdynais gali būti tokie CO2 taršos šaltiniai:






  — | su vamzdynų tinklu funkciškai sujungtuose įrenginiuose, pavyzdžiui, slėginėse, vykstantys degimo ir kiti procesai, |
| --- | --- | --- |

D.

Pridedamas šis XVII priedas:

„XVII PRIEDAS

Transportuojant CO2 vamzdynais siekiant jį saugoti geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo gairės

1.   RIBOS IR IŠSAMUMAS

Transportuojant CO2 vamzdynais, įskaitant visus su vamzdynų tinklu funkciškai susijusius įrenginius, tokius kaip slėginės ir šildytuvai, išmetamo CO2 kiekio apskaitos ir ataskaitų teikimo ribos nustatytos vamzdynų tinklo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime. Kiekviename vamzdynų tinkle yra bent vienas pradinis ir vienas galinis taškas; abu jie sujungti su kitais įrenginiais, kuriuose renkamas, transportuojamas ar geologiškai saugomas CO2, arba vykdoma kelių iš čia paminėtų rūšių veikla. Pradinis ir galinis taškas gali būti prie vamzdynų tinklo išsišakojimo (į dvi dalis) ar valstybių pasienyje. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime nurodomas pradinis bei galinis taškas ir įrenginiai, su kuriais jie sujungti.

2.   IŠMETAMO CO2 KIEKIO MATAVIMAS

Transportuojant CO2 vamzdynais gali būti tokie CO2 taršos šaltiniai:

—

su vamzdynų tinklu funkciškai sujungtuose įrenginiuose, pavyzdžiui, slėginėse, vykstantys degimo ir kiti procesai,

| — | nenumatytas išmetimas iš vamzdynų tinklo, |
| --- | --- |

—

nenumatytas išmetimas iš vamzdynų tinklo,

| — | iš vamzdynų tinklo apgalvotai išmetamas CO2, |
| --- | --- |

—

iš vamzdynų tinklo apgalvotai išmetamas CO2,

| — | dėl vamzdynų tinklo nuotėkio išmetamas CO2. |
| --- | --- |

—

dėl vamzdynų tinklo nuotėkio išmetamas CO2.

Jei iš vamzdynų tinklo išmetamas CO2 kiekis nustatomas toliau pateikiamu B metodu, prie apskaičiuoto išmetamo CO2 kiekio nereikia pridėti iš kitų ŠESD ILPS įrenginių priimto CO2 kiekio ir iš jo atimti į kitą ŠESD ILPS įrenginį perduoto CO2 kiekio.

2.1.   KIEKIO NUSTATYMO METODAI

Vamzdynų tinklų veiklos vykdytojai gali pasirinkti vieną iš šių metodų.

A   METODAS

Iš vamzdynų tinklo išmetamas CO2 kiekis nustatomas pagal masės balansą taikant šią formulę:

Formula

kur:

| Išmetimas | = | bendras iš vamzdynų tinklo išmetamas CO2 kiekis [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| Isavos veiklos | = | vykdant vamzdynų tinklo veiklą, pavyzdžiui, deginant kurą slėginėse, išmetamo CO2 kiekis (t. y. ne transportuotas CO2 kiekis), nustatomas pagal atitinkamų šių gairių priedų nuostatas; |
| PGAUTAS,i | = | į vamzdynų tinklą pradiniame i taške perduotas CO2 kiekis, nustatomas pagal XII priedo ir I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnio nuostatas; |
| PATIDUOTAS,j | = | iš vamzdynų tinklo galiniame j taške perduotas CO2 kiekis, nustatomas pagal XII priedo ir I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnio nuostatas. |

Išmetimas

=

bendras iš vamzdynų tinklo išmetamas CO2 kiekis [t CO2];

Isavos veiklos

=

vykdant vamzdynų tinklo veiklą, pavyzdžiui, deginant kurą slėginėse, išmetamo CO2 kiekis (t. y. ne transportuotas CO2 kiekis), nustatomas pagal atitinkamų šių gairių priedų nuostatas;

PGAUTAS,i

=

į vamzdynų tinklą pradiniame i taške perduotas CO2 kiekis, nustatomas pagal XII priedo ir I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnio nuostatas;

PATIDUOTAS,j

=

iš vamzdynų tinklo galiniame j taške perduotas CO2 kiekis, nustatomas pagal XII priedo ir I priedo 5 skirsnio 7 poskirsnio nuostatas.

B   METODAS

Išmetamo CO2 kiekis apskaičiuojamas atsižvelgiant į visą CO2 kiekį, kuris gali būti išmetamas vykstant su išmetimu susijusiems procesams įrenginyje, ir į surinktą bei į transportavimo įrenginį perduotą CO2 kiekį, pagal tokią formulę:

Išmetimas [t CO2] = CO2 nenumatytas + CO2 apgalvotas + CO2 nuotėkio + CO2 įrenginių

kur:

| Išmetimas | = | bendras iš vamzdynų tinklo išmetamas CO2 kiekis [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| CO2 nenumatytas | = | transportuojant CO2 vamzdynų tinklu nenumatytai išmestas CO2 kiekis [t CO2], įskaitant per nepralaidžius sluoksnius, vožtuvus, tarpines kompresorines stotis ir tarpinius saugojimo įrenginius prasiskverbusį CO2; |
| CO2 apgalvotas | = | apgalvotai išmesto vamzdynų tinklu transportuojamo CO2 kiekis; |
| CO2 nuotėkio | = | transportuojant CO2 vamzdynų tinklu dėl vienos ar daugiau vamzdynų tinklo sudedamųjų dalių gedimo išmesto CO2 kiekis [t CO2]; |
| CO2 įrenginių | = | su CO2 transportavimu vamzdynais funkciškai susijusiuose vamzdynų tinklo įrenginiuose vykstant degimo ar kitiems procesams išmetamo CO2 kiekis, nustatomas pagal atitinkamų šių gairių priedų nuostatas. |

Išmetimas

=

bendras iš vamzdynų tinklo išmetamas CO2 kiekis [t CO2];

CO2 nenumatytas

=

transportuojant CO2 vamzdynų tinklu nenumatytai išmestas CO2 kiekis [t CO2], įskaitant per nepralaidžius sluoksnius, vožtuvus, tarpines kompresorines stotis ir tarpinius saugojimo įrenginius prasiskverbusį CO2;

CO2 apgalvotas

=

apgalvotai išmesto vamzdynų tinklu transportuojamo CO2 kiekis;

CO2 nuotėkio

=

transportuojant CO2 vamzdynų tinklu dėl vienos ar daugiau vamzdynų tinklo sudedamųjų dalių gedimo išmesto CO2 kiekis [t CO2];

CO2 įrenginių

=

su CO2 transportavimu vamzdynais funkciškai susijusiuose vamzdynų tinklo įrenginiuose vykstant degimo ar kitiems procesams išmetamo CO2 kiekis, nustatomas pagal atitinkamų šių gairių priedų nuostatas.

2.2.   KIEKIO NUSTATYMO REIKALAVIMAI

Rinkdamasis, kurį metodą (A ar B) taikyti, veiklos vykdytojas, naudodamasis geriausiomis šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimo paraiškos teikimo metu turimomis technologijomis ir žiniomis, kompetentingai institucijai įrodo, kad pasirinktu metodu bus gauti patikimesni rezultatai (t. y. bendras išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis bus nustatytas su mažesne neapibrėžtimi) nepatiriant nepagrįstai didelių sąnaudų. Pasirinkęs B metodą veiklos vykdytojas kompetentingai institucijai priimtinu būdu įrodo, kad bendras metinis iš veiklos vykdytojo vamzdynų tinklo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis bus apskaičiuotas su ne didesne kaip 7,5 % neapibrėžtimi.

2.2.1.   SPECIALŪS A METODO REIKALAVIMAI

Iš vamzdynų tinklo ir į vamzdynų tinklą perduotas CO2 kiekis, vadovaujantis I priedo 5 skirsnio 7 poskyrio nuostatomis, nustatomas naudojant ištisinio išmetamųjų teršalų matavimo sistemas, kaip nurodyta XII priede. Taikoma ne mažesnė kaip 4 pakopa, apibrėžta XII priede. Tik jei kompetentingai institucijai priimtinu būdu įrodoma, kad šios pakopos techniškai pasiekti neįmanoma, atitinkamam taršos šaltiniui gali būti taikoma vienu lygiu žemesnė pakopa.

2.2.2.   SPECIALŪS B METODO REIKALAVIMAI

2.2.2.1   Degimo metu išmetamos ŠESD

ŠESD, kurios gali būti išmetamos degalų degimo metu, kiekis nustatomas pagal II priedo nuostatas.

2.2.2.2   Nenumatytas išmetimas iš vamzdynų tinklo

Nenumatytas išmetimas apima ŠESD išmetimą iš šių rūšių įrangos:

| — | nepralaidžių sluoksnių, |
| --- | --- |

—

nepralaidžių sluoksnių,

| — | matavimo prietaisų, |
| --- | --- |

—

matavimo prietaisų,

| — | vožtuvų, |
| --- | --- |

—

vožtuvų,

| — | tarpinių kompresorinių stočių, |
| --- | --- |

—

tarpinių kompresorinių stočių,

| — | tarpinių saugojimo įrenginių. |
| --- | --- |

—

tarpinių saugojimo įrenginių.

Pradėdamas eksploatuoti vamzdynų tinklą ir vėliausiai pirmų jo eksploatacijos ataskaitinių metų pabaigoje veiklos vykdytojas apskaičiuoja vidutinius išmetimo koeficientus IK (išreiškiamus g CO2 per tam tikrą laiko vienetą); išmetimo koeficientas yra kiekvieno įrengimo ir atvejų, kai nenumatytai gali būti išmetamos ŠESD, santykis. Veiklos vykdytojas, atsižvelgdamas į geriausias šios srities technologijas, šiuos koeficientus peržiūri bent kas 5 metus.

Bendras išmetamas ŠESD kiekis apskaičiuojamas kiekvienos kategorijos įrengimų skaičių padauginant iš išmetimo koeficiento ir sudedant kiekvienos kategorijos rezultatus, kaip parodyta toliau pateikiamoje lygtyje:

Formula

Atvejų skaičius yra konkrečios kategorijos įrengimų skaičius, padaugintas iš tam tikrų laiko vienetų per metus skaičiaus.

2.2.2.3.   Išmetimas dėl nuotėkio

Vamzdynų tinklo veiklos vykdytojas pateikia tinklo vientisumo įrodymą naudodamasis reprezentatyviais (susijusiais su erdve ir laiku) tinko temperatūros ir slėgio duomenimis. Jei duomenys rodo, kad įvyko nuotėkis, veiklos vykdytojas apskaičiuoja nutekėjusio CO2 kiekį pagal tinkamą apskaitos plane dokumentuotą metodiką, pagrįstą pramonės geriausios patirties gairėmis, pavyzdžiui, pasinaudodamas skirtumu, gautu palyginus temperatūros ir slėgio duomenis su vidutinėmis temperatūros ir slėgio vertėmis, naudotomis vientisumui įrodyti.

2.2.2.4.   Apgalvotai išmestas CO2

Apskaitos plane veiklos vykdytojas pateikia galimų situacijų, kai CO2, bus išmetamas apgalvotai, įskaitant techninės priežiūros ar avarijų atvejus, analizę ir tinkamą dokumentais pagrįstą apgalvotai išmesto CO2 kiekio nustatymo metodiką, kurį būtų sukurta remiantis pramonės geriausios patirties gairėmis.

2.2.2.5.   Apskaičiuoto nenumatytai ar dėl nuotėkio išmesto CO2 kiekio tikrinimas

Kadangi į vamzdynų tinklą ir iš jo perduoto CO2 kiekis bet kokiu atveju apskaitomas komerciniais sumetimais, bent kartą per metus veiklos vykdytojas A metodu patikrina B metodu gautus rezultatus. Tokiu atveju matuojant perduoto CO2 kiekį galima taikyti žemesnę XII priede apibrėžtą pakopą.“

| E. | Pridedamas šis XVIII priedas:

  „XVIII PRIEDAS

  CO2 saugojimo geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB, gairės

  1.   RIBOS

  Kiekvienai geologinei saugyklai nustatomos konkrečios joje saugomo CO2 išmetimo apskaitos ir ataskaitų teikimo ribos, remiantis pagal Direktyvą 2009/31/EB išduotame leidime nurodytomis saugyklos ir saugyklos komplekso ribomis. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime nurodomi visi CO2 suleidimo įrenginio CO2 taršos šaltiniai. Jei nustatoma, kad saugyklos komplekse yra nuotėkis ir dėl jo CO2 išmetamas į atmosferą arba patenka į vandens storymę, tos vietos nurodomos kaip atitinkamo įrenginio taršos šaltiniai tol, kol neįgyvendinamos ištaisomosios priemonės pagal Direktyvos 2009/31/EB 16 straipsnį ir nenustatoma, kad nuotėkio vietoje CO2 nebeišmetamas į atmosferą ar į vandens storymę.
  2.   IŠMETAMO CO2 KIEKIO NUSTATYMAS

  Saugant CO2 geologinėje saugykloje CO2 gali būti išmetamas iš šių šaltinių:






  — | kuro deginimas slėginėse ir kita degimo veikla, pavyzdžiui, vietoje įrengtos elektrinėse, |
| --- | --- | --- |

E.

Pridedamas šis XVIII priedas:

„XVIII PRIEDAS

CO2 saugojimo geologinėje saugykloje, kurioje leidžiama tai daryti pagal Direktyvą 2009/31/EB, gairės

1.   RIBOS

Kiekvienai geologinei saugyklai nustatomos konkrečios joje saugomo CO2 išmetimo apskaitos ir ataskaitų teikimo ribos, remiantis pagal Direktyvą 2009/31/EB išduotame leidime nurodytomis saugyklos ir saugyklos komplekso ribomis. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidime nurodomi visi CO2 suleidimo įrenginio CO2 taršos šaltiniai. Jei nustatoma, kad saugyklos komplekse yra nuotėkis ir dėl jo CO2 išmetamas į atmosferą arba patenka į vandens storymę, tos vietos nurodomos kaip atitinkamo įrenginio taršos šaltiniai tol, kol neįgyvendinamos ištaisomosios priemonės pagal Direktyvos 2009/31/EB 16 straipsnį ir nenustatoma, kad nuotėkio vietoje CO2 nebeišmetamas į atmosferą ar į vandens storymę.

2.   IŠMETAMO CO2 KIEKIO NUSTATYMAS

Saugant CO2 geologinėje saugykloje CO2 gali būti išmetamas iš šių šaltinių:

—

kuro deginimas slėginėse ir kita degimo veikla, pavyzdžiui, vietoje įrengtos elektrinėse,

| — | apgalvotas CO2 išmetimas vykdant jo suleidimą arba vykdant veiksmingesnio angliavandenilių surinkimo operacijas, |
| --- | --- |

—

apgalvotas CO2 išmetimas vykdant jo suleidimą arba vykdant veiksmingesnio angliavandenilių surinkimo operacijas,

| — | nenumatytas išmetimas suleidimo vietoje, |
| --- | --- |

—

nenumatytas išmetimas suleidimo vietoje,

| — | CO2 prasiskverbimas vykdant veiksmingesnio angliavandenilių surinkimo operacijas, |
| --- | --- |

—

CO2 prasiskverbimas vykdant veiksmingesnio angliavandenilių surinkimo operacijas,

| — | nuotėkis. |
| --- | --- |

—

nuotėkis.

Prie apskaičiuoto iš saugyklos išmetamo CO2 kiekio nereikia pridėti iš kitų įrenginių priimto CO2 kiekio ir iš apskaičiuoto iš saugyklos išmetamo CO2 kiekio atimti į kitą įrenginį perduoto ar saugykloje geologiškai saugomo CO2 kiekio.

2.1.   DEGALŲ DEGIMO METU IŠMETAMOS ŠESD

Ant žemės vykdant deginimo veiklą išmetamų ŠESD kiekis nustatomas pagal II priedo nuostatas.

2.2.   VYKDANT SULEIDIMO VEIKLĄ APGALVOTAI ARBA NENUMATYTAI IŠMETAMAS CO2

Apgalvotai arba nenumatytai išmesto CO2 kiekis nustatomas taip:

CO2 išmestas [t CO2] = A CO2 [t CO2] + N CO2 [t CO2]

kur:

A CO2
  = apgalvotai išmesto CO2 kiekis;

N CO2
  = nenumatytai išmesto CO2 kiekis.

A CO2 nustatomas naudojant ištisinio išmetamųjų teršalų matavimo sistemomis, kaip nustatyta šių gairių XII priede. Jei taikyti ištisinio išmetamųjų teršalų matavimo sistemas būtų pernelyg brangu, kompetentingai institucijai leidus, veiklos vykdytojas apskaitos plane gali nurodyti atitinkamą pramonės geriausia patirtimi grindžiamą metodiką.

N CO2 laikomas vienu šaltiniu, taigi XII priedo ir I priedo 6 skirsnio 2 poskirsnio reikalavimai dėl neapibrėžties taikomi visai vertei, o ne atskiriems išmetimo taškams. Apskaitos plane veiklos vykdytojas pateikia galimų nenumatyto išmetimo šaltinių analizę ir tinkamą dokumentais pagrįstą N CO2 apskaičiavimo ar išmatavimo metodiką, kurį būtų sukurta atsižvelgiant į pramonės geriausios patirties gaires. Siekiant nustatyti N CO2 galima naudotis pagal Direktyvos 2009/31/EB 13 straipsnį ir II priedo 1 skirsnio 1 poskirsnio e–h punktus surinktais duomenimis apie suleidimo įrenginį, jei tie duomenys atitinka šių gairių reikalavimus.

2.3.   VYKDANT VEIKSMINGESNIO ANGLIAVANDENILIŲ SURINKIMO OPERACIJAS APGALVOTAI ARBA NENUMATYTAI IŠMETAMAS CO2

Veiksmingesnį angliavandenilių surinkimą (angl. EHR) derinant su geologiniu CO2 saugojimu, tikėtina, kad atsiras papildomas išmetimo srauto šaltinis – CO2 prasiskverbs kartu su angliavandeniliais. Papildomi taršos šaltiniai vykdant EHR veiklą gali būti:

| — | naftos ir dujų atskyrimo įrenginiai ir dujų perdirbimo įrenginiai, iš kurių CO2 gali būti išmetamas nenumatytai, |
| --- | --- |

—

naftos ir dujų atskyrimo įrenginiai ir dujų perdirbimo įrenginiai, iš kurių CO2 gali būti išmetamas nenumatytai,

| — | fakelas, iš kurio CO2 gali būti išmetamas taikant nuolatines teigiamo slėgio prapūtimo sistemas ir sumažinant angliavandenilių gamybos įrenginio slėgį, |
| --- | --- |

—

fakelas, iš kurio CO2 gali būti išmetamas taikant nuolatines teigiamo slėgio prapūtimo sistemas ir sumažinant angliavandenilių gamybos įrenginio slėgį,

| — | CO2 prapūtimo sistema, naudojama, kad liepsna neužgestų dėl didelės CO2 koncentracijos. |
| --- | --- |

—

CO2 prapūtimo sistema, naudojama, kad liepsna neužgestų dėl didelės CO2 koncentracijos.

Nenumatytai išmetamos ŠESD paprastai sugaunamos dujų sulaikymo sistemoje ir grąžinamos į fakelą arba į CO2 prapūtimo sistemą. Apgalvotai išmesto, pavyzdžiui, iš prapūtimo sistemos, arba nenumatytai išmesto CO2 kiekis nustatomas pagal šio priedo 2 skirsnio 2 poskirsnį.

Iš fakelo išmetamo CO2 kiekis nustatomas pagal II priedą, atsižvelgiant į tai, kad fakelo dujose savaime gali būti CO2.

3.   SAUGYKLOS KOMPLEKSO NUOTĖKIS

Apskaita pradedama, kai dėl nuotėkio CO2 išmetamas į atmosferą arba į vandens storymę. Laikoma, kad CO2 kiekis, išmestas į atmosferą per vandens storymę, yra lygus į vandens storymę išmestam kiekiui.

Į atmosferą arba į vandens storymę išmetamo CO2 kiekis apskaitomas tol, kol neįgyvendinamos ištaisomosios priemonės pagal Direktyvos 2009/31/EB 16 straipsnį ir nenustatoma, kad nuotėkio vietoje CO2 nebeišmetamas nei į atmosferą, nei į vandens storymę.

Į atmosferą arba į vandens storymę išmetamo CO2 kiekis apskaičiuojamas taip:

Formula

kur:

| Nuot. CO2 | = | per vieną kalendorinę dieną dėl nuotėkio į atmosferą arba į vandens storymę išmesto CO2 masė. Kiekvieną kalendorinę dieną, kurią vykdoma nuotėkio apskaita, nutekėjusio CO2 masė apskaičiuojama taip: per valandą nutekėjusio CO2 vidutinė masė [t CO2/h] padauginama iš 24. Per valandą nutekėjusi masė nustatoma pagal patvirtinto konkrečios saugyklos apskaitos plano nuostatas dėl nuotėkio. Laikoma, kad per kiekvieną kalendorinę nuotėkio dieną iki nuotėkio apskaitos pradžios nutekėjusio CO2 masė yra lygi pirmą matavimo dieną išmatuotai nutekėjusio CO2 masei; |
| --- | --- | --- |
| Tpradžia | = | vėliausia vertė iš šių trijų:






  a) | paskutinė diena, kurią dar nepranešta apie jokį išmetimą į atmosferą ar į vandens storymę iš aptariamo šaltinio; |

Nuot. CO2

=

per vieną kalendorinę dieną dėl nuotėkio į atmosferą arba į vandens storymę išmesto CO2 masė. Kiekvieną kalendorinę dieną, kurią vykdoma nuotėkio apskaita, nutekėjusio CO2 masė apskaičiuojama taip: per valandą nutekėjusio CO2 vidutinė masė [t CO2/h] padauginama iš 24. Per valandą nutekėjusi masė nustatoma pagal patvirtinto konkrečios saugyklos apskaitos plano nuostatas dėl nuotėkio. Laikoma, kad per kiekvieną kalendorinę nuotėkio dieną iki nuotėkio apskaitos pradžios nutekėjusio CO2 masė yra lygi pirmą matavimo dieną išmatuotai nutekėjusio CO2 masei;

Tpradžia

=

vėliausia vertė iš šių trijų:

a)

paskutinė diena, kurią dar nepranešta apie jokį išmetimą į atmosferą ar į vandens storymę iš aptariamo šaltinio;

| b) | diena, kai pradėta leisti CO2; |
| --- | --- |

b)

diena, kai pradėta leisti CO2;

| c) | kita data, jei kompetentingai institucijai priimtinu būdu galima įrodyti, kad tą dieną išmetimas į atmosferą arbą į vandens storymę dar nebuvo prasidėjęs; |
| --- | --- |

c)

kita data, jei kompetentingai institucijai priimtinu būdu galima įrodyti, kad tą dieną išmetimas į atmosferą arbą į vandens storymę dar nebuvo prasidėjęs;

Tpabaiga

=

data, kurią įgyvendintos ištaisomosios priemonės pagal Direktyvos 2009/31/EB 16 straipsnį ir CO2 išmetimo į atmosferą arba į vandens strorymę nebeaptinkama.

Gali būti taikomi ir kiti į atmosferą arba į vandens storymę išmetamo CO2 kiekio nustatymo būdai, jei juos kaip tikslesnius leidžia naudoti kompetentinga institucija.

Per kiekvieną nuotėkį iš saugyklos komplekso nutekėjusio CO2 kiekis nustatomas tokiu tikslumu, kad per visą ataskaitinį laikotarpį bendra neapibrėžtis neviršytų ± 7,5 %. Jei nustatant kiekį konkrečiu metodu neapibrėžtis viršija ± 7,5 %, atliekama tokia korekcija:

CO2,ataskaitos [t CO2] = CO2,išmatuotas [t CO2] × (1 + (Neapibrėžtissistemos [%]/100) – 0,075)

kur:

| CO2,ataskaitos | – | į metinę išmetimo ataskaitą įtrauktinas per konkretų nuotėkį nutekėjęs CO2 kiekis; |
| --- | --- | --- |
| CO2,išmatuotas | – | taikant kiekio nustatymo metodą nustatytas per konkretų nuotėkį nutekėjusio CO2 kiekis; |
| Neapibrėžtissistemos | – | neapibrėžties lygis, siejamas su konkretaus nuotėkio atveju naudotu kiekio nustatymo metodu, kuris nustatytas pagal šių gairių I priedo 7 skirsnį.“ |

CO2,ataskaitos

–

į metinę išmetimo ataskaitą įtrauktinas per konkretų nuotėkį nutekėjęs CO2 kiekis;

CO2,išmatuotas

–

taikant kiekio nustatymo metodą nustatytas per konkretų nuotėkį nutekėjusio CO2 kiekis;

Neapibrėžtissistemos

–

neapibrėžties lygis, siejamas su konkretaus nuotėkio atveju naudotu kiekio nustatymo metodu, kuris nustatytas pagal šių gairių I priedo 7 skirsnį.“

---

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/48

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 18 d.

dėl apsaugos priemonių nuo arklių infekcinės anemijos Rumunijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3767)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/346/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (1), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Arklių infekcinė anemija (toliau – AIA) yra virusinė liga, kuria serga tik arklinių šeimos gyvūnai. Inkubacinis periodas paprastai trunka nuo vienos iki trijų savaičių, bet gali užsitęsti iki trijų mėnesių. Arklinių šeimos gyvūnai užsikrečia visam gyvenimui ir gali perduoti infekciją kitiems arklinių šeimos gyvūnams. Jei gyvūnas nenugaišta per vieną iš ūmių klinikinių priepuolių viremijos metu, AIA užkratas linkęs tapti nepastebėtu, todėl perdavimo tikimybė labai padidėja. Vietoje perduodama per užkrėsto arklinių šeimos gyvūno kraują nutraukus kraujasiurbių arklinių musių maitinimąsi, o gimdoje – vaisiui. Pagrindinė ligos paplitimo dideliu atstumu priežastis – užkrėstų gyvūnų, jų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų judėjimas ir užkrėstų adatų naudojimas arba virusu užkrėstų kraujo produktų suleidimas. |
| --- | --- |

(1)

Arklių infekcinė anemija (toliau – AIA) yra virusinė liga, kuria serga tik arklinių šeimos gyvūnai. Inkubacinis periodas paprastai trunka nuo vienos iki trijų savaičių, bet gali užsitęsti iki trijų mėnesių. Arklinių šeimos gyvūnai užsikrečia visam gyvenimui ir gali perduoti infekciją kitiems arklinių šeimos gyvūnams. Jei gyvūnas nenugaišta per vieną iš ūmių klinikinių priepuolių viremijos metu, AIA užkratas linkęs tapti nepastebėtu, todėl perdavimo tikimybė labai padidėja. Vietoje perduodama per užkrėsto arklinių šeimos gyvūno kraują nutraukus kraujasiurbių arklinių musių maitinimąsi, o gimdoje – vaisiui. Pagrindinė ligos paplitimo dideliu atstumu priežastis – užkrėstų gyvūnų, jų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų judėjimas ir užkrėstų adatų naudojimas arba virusu užkrėstų kraujo produktų suleidimas.

| (2) | AIA yra liga, apie kurią privaloma pranešti pagal 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvos 90/426/EEB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą (2), A priedą. Be to, 1982 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvoje 82/894/EEB dėl pranešimo apie gyvūnų ligas Bendrijoje (3) nustatyta, kad apie AIA protrūkius reikia pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms per pranešimo apie gyvūnų ligas sistemą (toliau – PGLS). |
| --- | --- |

(2)

AIA yra liga, apie kurią privaloma pranešti pagal 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvos 90/426/EEB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą (2), A priedą. Be to, 1982 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvoje 82/894/EEB dėl pranešimo apie gyvūnų ligas Bendrijoje (3) nustatyta, kad apie AIA protrūkius reikia pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms per pranešimo apie gyvūnų ligas sistemą (toliau – PGLS).

| (3) | Direktyvos 90/426/EEB 4 straipsnio 5 dalyje numatyti ribojimai arklinių šeimos gyvūnų iš ūkių, kuriuose patvirtinta AIA, judėjimui po užkrėstų gyvūnų skerdimo, kol likę gyvūnai bus du kartus patikrinti atliekant Coggins tyrimą ir bus gauti neigiami rezultatai. |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 90/426/EEB 4 straipsnio 5 dalyje numatyti ribojimai arklinių šeimos gyvūnų iš ūkių, kuriuose patvirtinta AIA, judėjimui po užkrėstų gyvūnų skerdimo, kol likę gyvūnai bus du kartus patikrinti atliekant Coggins tyrimą ir bus gauti neigiami rezultatai.

| (4) | Skirtingai nei su gyvūnų sveikata susijusiais atvejais kitose valstybėse narėse, AIA yra būdinga Rumunijai, o greitą užkrėstų arklinių šeimos gyvūnų skerdimą reglamentuojančios nuostatos neįgyvendintos. Dėl to 2007 m. balandžio 23 d. priimtas Komisijos sprendimas 2007/269/EB dėl apsaugos priemonių nuo arklių infekcinės anemijos Rumunijoje (4). |
| --- | --- |

(4)

Skirtingai nei su gyvūnų sveikata susijusiais atvejais kitose valstybėse narėse, AIA yra būdinga Rumunijai, o greitą užkrėstų arklinių šeimos gyvūnų skerdimą reglamentuojančios nuostatos neįgyvendintos. Dėl to 2007 m. balandžio 23 d. priimtas Komisijos sprendimas 2007/269/EB dėl apsaugos priemonių nuo arklių infekcinės anemijos Rumunijoje (4).

| (5) | Tačiau iš pastarųjų veislinių ir produkcinių arklinių šeimos gyvūnų, kurie buvo išsiųsti iš Rumunijos į kitas valstybes nares, AIA atvejų ir neseniai paskelbtos 2009 m. Komisijos tarnybų pagal Direktyvos 90/426/EEB 10 straipsnį atlikto veterinarinio patikrinimo toje valstybėje narėje išvados (5) matyti, kad Sprendimas 2007/269/EB blogai įgyvendinamas, neužtikrinamas jo taikymas ir stebėsena. |
| --- | --- |

(5)

Tačiau iš pastarųjų veislinių ir produkcinių arklinių šeimos gyvūnų, kurie buvo išsiųsti iš Rumunijos į kitas valstybes nares, AIA atvejų ir neseniai paskelbtos 2009 m. Komisijos tarnybų pagal Direktyvos 90/426/EEB 10 straipsnį atlikto veterinarinio patikrinimo toje valstybėje narėje išvados (5) matyti, kad Sprendimas 2007/269/EB blogai įgyvendinamas, neužtikrinamas jo taikymas ir stebėsena.

| (6) | Prekiaujant gyvais arklinių šeimos gyvūnais, jų sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais, dėl ligos padėties Rumunijoje keliamas gyvūnų sveikatos pavojus arklinių šeimos gyvūnams Sąjungoje. Todėl reikėtų priimti apsaugos priemones, kuriomis nustatomas konkretus Rumunijos kilmės arklinių šeimos gyvūnų ir jų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų, taip pat tam tikrų arklinių šeimos gyvūnų kraujo produktų judėjimo ir prekybos jais režimas, kad Sąjungoje būtų apsaugota arklinių šeimos gyvūnų sveikata ir gerovė. |
| --- | --- |

(6)

Prekiaujant gyvais arklinių šeimos gyvūnais, jų sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais, dėl ligos padėties Rumunijoje keliamas gyvūnų sveikatos pavojus arklinių šeimos gyvūnams Sąjungoje. Todėl reikėtų priimti apsaugos priemones, kuriomis nustatomas konkretus Rumunijos kilmės arklinių šeimos gyvūnų ir jų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų, taip pat tam tikrų arklinių šeimos gyvūnų kraujo produktų judėjimo ir prekybos jais režimas, kad Sąjungoje būtų apsaugota arklinių šeimos gyvūnų sveikata ir gerovė.

| (7) | Liga Rumunijoje ir tarp įvairių arklinių šeimos gyvūnų kategorijų toje valstybėje narėje paplitusi nevienodai. Dėl tokios padėties galima taikyti ne tokias griežtas tam tikrų varžyboms ir lenktynėms registruotų arklių judėjimo sąlygas, o ateityje turėtų būti apibrėžti regionai, kuriuose liga nepaplitusi. |
| --- | --- |

(7)

Liga Rumunijoje ir tarp įvairių arklinių šeimos gyvūnų kategorijų toje valstybėje narėje paplitusi nevienodai. Dėl tokios padėties galima taikyti ne tokias griežtas tam tikrų varžyboms ir lenktynėms registruotų arklių judėjimo sąlygas, o ateityje turėtų būti apibrėžti regionai, kuriuose liga nepaplitusi.

| (8) | Pagal Direktyvos 90/426/EEB 7 straipsnio 2 dalį paskirties valstybė narė gali suteikti bendras ar ribotas nuo kai kurių 4 straipsnio 5 dalies reikalavimų, keliamų gyvūnui, paženklintam specialia žyma, kuria nurodoma, kad jį numatyta skersti, leidžiančias nukrypti nuostatas, jei tokia leidžianti nukrypti nuostata nurodyta sveikatos sertifikate. Kai tokia leidžianti nukrypti nuostata suteikiama, skerstini arklinių šeimos gyvūnai turi būti vežami tiesiai į paskirtą skerdyklą ir paskerdžiami per penkias dienas nuo atvežimo į skerdyklą. |
| --- | --- |

(8)

Pagal Direktyvos 90/426/EEB 7 straipsnio 2 dalį paskirties valstybė narė gali suteikti bendras ar ribotas nuo kai kurių 4 straipsnio 5 dalies reikalavimų, keliamų gyvūnui, paženklintam specialia žyma, kuria nurodoma, kad jį numatyta skersti, leidžiančias nukrypti nuostatas, jei tokia leidžianti nukrypti nuostata nurodyta sveikatos sertifikate. Kai tokia leidžianti nukrypti nuostata suteikiama, skerstini arklinių šeimos gyvūnai turi būti vežami tiesiai į paskirtą skerdyklą ir paskerdžiami per penkias dienas nuo atvežimo į skerdyklą.

| (9) | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (6), 12 straipsnyje nustatyti laboratorijų, kurios atlieka oficialios kontrolės metu paimtų mėginių analizę, akreditavimo reikalavimai. |
| --- | --- |

(9)

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (6), 12 straipsnyje nustatyti laboratorijų, kurios atlieka oficialios kontrolės metu paimtų mėginių analizę, akreditavimo reikalavimai.

| (10) | 2008 m. vasario 28 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 180/2008 dėl Bendrijos etaloninės laboratorijos arklių ligoms tirti, išskyrus afrikinę arklių ligą (7), priede nustatytos Sąjungos etaloninės laboratorijos arklių ligoms tirti funkcijos, užduotys ir darbo tvarka bendradarbiaujant su laboratorijomis, atsakingomis už užkrečiamųjų arklių ligų nustatymą valstybėse narėse. Tokioms funkcijoms, be kitų, priskiriamas diagnozavimo suderinimo skatinimas ir Sąjungoje atliekamų tyrimų kvalifikuotumo užtikrinimas organizuojant ir atliekant periodinius sulyginamuosius tikrinimus ir periodiškai perduodant tokių tikrinimų rezultatus Komisijai, valstybėms narėms bei nacionalinėms ir (arba) centrinėms laboratorijoms. Darbo programoje, dėl kurios sutarė Komisija ir minėta laboratorija, nustatyta, kad pirmasis kvalifikuotumo tyrimas dėl AIA turi būti atliktas 2010 m. |
| --- | --- |

(10)

2008 m. vasario 28 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 180/2008 dėl Bendrijos etaloninės laboratorijos arklių ligoms tirti, išskyrus afrikinę arklių ligą (7), priede nustatytos Sąjungos etaloninės laboratorijos arklių ligoms tirti funkcijos, užduotys ir darbo tvarka bendradarbiaujant su laboratorijomis, atsakingomis už užkrečiamųjų arklių ligų nustatymą valstybėse narėse. Tokioms funkcijoms, be kitų, priskiriamas diagnozavimo suderinimo skatinimas ir Sąjungoje atliekamų tyrimų kvalifikuotumo užtikrinimas organizuojant ir atliekant periodinius sulyginamuosius tikrinimus ir periodiškai perduodant tokių tikrinimų rezultatus Komisijai, valstybėms narėms bei nacionalinėms ir (arba) centrinėms laboratorijoms. Darbo programoje, dėl kurios sutarė Komisija ir minėta laboratorija, nustatyta, kad pirmasis kvalifikuotumo tyrimas dėl AIA turi būti atliktas 2010 m.

| (11) | Kadangi nėra specialiųjų Sąjungos tyrimų dėl AIA standartų, reikėtų remtis atitinkamu Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos 2009 m. Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovo skyriumi. Tame skyriuje, kurio numeris naujausiame leidime yra 2.5.6, nurodyta, kad norint nustatyti AIA arkliuose, reikia atlikti agaro gelio imunodifuzinį tyrimą (toliau – AGID), kuris yra tikslus ir patikimas, išskyrus tam tikras aplinkybes, kurios yra nurodytos vadove. Todėl šiame sprendime reikėtų numatyti, kad, atsižvelgiant į tai, jog minėtas tyrimas turi trūkumų, norint nustatyti, ar nėra AIA, reikia atlikti du AGID tyrimus, kurių abiejų rezultatai turi būti neigiami. |
| --- | --- |

(11)

Kadangi nėra specialiųjų Sąjungos tyrimų dėl AIA standartų, reikėtų remtis atitinkamu Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos 2009 m. Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovo skyriumi. Tame skyriuje, kurio numeris naujausiame leidime yra 2.5.6, nurodyta, kad norint nustatyti AIA arkliuose, reikia atlikti agaro gelio imunodifuzinį tyrimą (toliau – AGID), kuris yra tikslus ir patikimas, išskyrus tam tikras aplinkybes, kurios yra nurodytos vadove. Todėl šiame sprendime reikėtų numatyti, kad, atsižvelgiant į tai, jog minėtas tyrimas turi trūkumų, norint nustatyti, ar nėra AIA, reikia atlikti du AGID tyrimus, kurių abiejų rezultatai turi būti neigiami.

| (12) | Pagal 2008 m. birželio 6 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 504/2008, kuriuo įgyvendinamos Tarybos direktyvų 90/426/EEB ir 90/427/EEB nuostatos dėl arklinių identifikavimo metodų (8) reikalaujama, kad arklinių šeimos gyvūnai būtų identifikuojami pagal tapatybės nustatymo dokumentą. Sąsajai tarp tapatybės nustatymo dokumento ir gyvūno sustiprinti, suaugę arkliai, kurie turi būti vežami iš Rumunijos į kitas valstybes nares, turėtų būti žymimi implantuojant elektroninį atsakiklį. |
| --- | --- |

(12)

Pagal 2008 m. birželio 6 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 504/2008, kuriuo įgyvendinamos Tarybos direktyvų 90/426/EEB ir 90/427/EEB nuostatos dėl arklinių identifikavimo metodų (8) reikalaujama, kad arklinių šeimos gyvūnai būtų identifikuojami pagal tapatybės nustatymo dokumentą. Sąsajai tarp tapatybės nustatymo dokumento ir gyvūno sustiprinti, suaugę arkliai, kurie turi būti vežami iš Rumunijos į kitas valstybes nares, turėtų būti žymimi implantuojant elektroninį atsakiklį.

| (13) | 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas (9) 14 straipsnyje nustatomi tikrinimai ir kitos su kelionės žurnalu susijusios priemonės, kurių turi imtis kompetentinga institucija prieš ilgas keliones. |
| --- | --- |

(13)

2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas (9) 14 straipsnyje nustatomi tikrinimai ir kitos su kelionės žurnalu susijusios priemonės, kurių turi imtis kompetentinga institucija prieš ilgas keliones.

| (14) | Arklinių šeimos gyvūnų judėjimo ir vežimo sertifikavimo reikalavimai nustatyti Direktyvos 90/426/EEB 8 straipsnyje. Siekiant padidinti registruotų arklinių šeimos gyvūnų iš AIA užkrėstų vietovių Rumunijoje atsekamumą kitose valstybėse narėse, Direktyvos 90/426/EEB B priede numatytas pažymėjimas turėtų būti pakeistas tos direktyvos C priedą atitinkančiu gyvūnų sveikatos sertifikatu. |
| --- | --- |

(14)

Arklinių šeimos gyvūnų judėjimo ir vežimo sertifikavimo reikalavimai nustatyti Direktyvos 90/426/EEB 8 straipsnyje. Siekiant padidinti registruotų arklinių šeimos gyvūnų iš AIA užkrėstų vietovių Rumunijoje atsekamumą kitose valstybėse narėse, Direktyvos 90/426/EEB B priede numatytas pažymėjimas turėtų būti pakeistas tos direktyvos C priedą atitinkančiu gyvūnų sveikatos sertifikatu.

| (15) | Pagal 2004 m. kovo 30 d. Komisijos sprendimą 2004/292/EB dėl TRACES sistemos įdiegimo (10) įdiegta integruota kompiuterinė prekybos kontrolės ir ekspertų veterinarijos sistema (toliau – TRACES) gali būti naudojama kaip priemonė arklinių šeimos gyvūnams iš Rumunijos nukreipti į kitų valstybių narių skerdyklas. |
| --- | --- |

(15)

Pagal 2004 m. kovo 30 d. Komisijos sprendimą 2004/292/EB dėl TRACES sistemos įdiegimo (10) įdiegta integruota kompiuterinė prekybos kontrolės ir ekspertų veterinarijos sistema (toliau – TRACES) gali būti naudojama kaip priemonė arklinių šeimos gyvūnams iš Rumunijos nukreipti į kitų valstybių narių skerdyklas.

| (16) | Arklinių šeimos gyvūnų, išskyrus vežamus iš Rumunijos į kitas valstybes nares skersti, judėjimas negali būti laikomas baigtu, kol mėginio, paimto paskirties vietoje, kai gyvūnai izoliuojami juos atvežus, tyrimu dėl AIA nepatvirtinama, kad ligos nėra. |
| --- | --- |

(16)

Arklinių šeimos gyvūnų, išskyrus vežamus iš Rumunijos į kitas valstybes nares skersti, judėjimas negali būti laikomas baigtu, kol mėginio, paimto paskirties vietoje, kai gyvūnai izoliuojami juos atvežus, tyrimu dėl AIA nepatvirtinama, kad ligos nėra.

| (17) | Kadangi sektoriuje, kuriam daromas poveikis, visiškai žinoma apie riziką, kurią kelia su liga susijusi padėtis Rumunijoje, tikslinga visiems dalyviams, kurie susiję su arklinių šeimos gyvūnų judėjimu iš Rumunijos, leisti dalintis atsakomybe ir sąnaudomis, kurias patiria kompetentingos institucijos dėl tokio judėjimo. |
| --- | --- |

(17)

Kadangi sektoriuje, kuriam daromas poveikis, visiškai žinoma apie riziką, kurią kelia su liga susijusi padėtis Rumunijoje, tikslinga visiems dalyviams, kurie susiję su arklinių šeimos gyvūnų judėjimu iš Rumunijos, leisti dalintis atsakomybe ir sąnaudomis, kurias patiria kompetentingos institucijos dėl tokio judėjimo.

| (18) | 1992 m. liepos 13 d. Tarybos direktyvoje 92/65/EEB, nustatančioje gyvūnų sveikatos reikalavimus, reglamentuojančius prekybą Bendrijoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti specialiose Bendrijos taisyklėse, nurodytose Direktyvos 90/425/EEB A priedo I dalyje, bei jų importą į Bendriją (11), su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (ES) Nr. 176/2010 (12), nustatyti ir kumelių donorių, iš kurių surenkamos kiaušialąstės arba embrionai, tyrimo dėl AIA reikalavimai. Tačiau šie pakeitimai turi būti taikomi tik nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. Todėl, jei kiaušialąstės ir embrionai renkami iš Rumunijoje laikomų kumelių, būtina 1995 m. liepos 24 d. Komisijos sprendime 95/294/EB, nustatančiame gyvūnų sveikatos sertifikato pavyzdį prekybai arklinių šeimos gyvūnų rūšių kiaušialąstėmis ir embrionais (13), išdėstytus gyvūnų sveikatos reikalavimus papildyti reikalavimu atlikti tyrimą dėl AIA. |
| --- | --- |

(18)

1992 m. liepos 13 d. Tarybos direktyvoje 92/65/EEB, nustatančioje gyvūnų sveikatos reikalavimus, reglamentuojančius prekybą Bendrijoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti specialiose Bendrijos taisyklėse, nurodytose Direktyvos 90/425/EEB A priedo I dalyje, bei jų importą į Bendriją (11), su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (ES) Nr. 176/2010 (12), nustatyti ir kumelių donorių, iš kurių surenkamos kiaušialąstės arba embrionai, tyrimo dėl AIA reikalavimai. Tačiau šie pakeitimai turi būti taikomi tik nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. Todėl, jei kiaušialąstės ir embrionai renkami iš Rumunijoje laikomų kumelių, būtina 1995 m. liepos 24 d. Komisijos sprendime 95/294/EB, nustatančiame gyvūnų sveikatos sertifikato pavyzdį prekybai arklinių šeimos gyvūnų rūšių kiaušialąstėmis ir embrionais (13), išdėstytus gyvūnų sveikatos reikalavimus papildyti reikalavimu atlikti tyrimą dėl AIA.

| (19) | Be to, šiuo metu peržiūrimi gyvūnų sveikatos reikalavimai Sąjungos teisės aktuose dėl kraujo produktų, gautų iš arklinių šeimos gyvūnų. Šiuo metu, 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1774/2002, nustatančio sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (14), VIII priedo V skyriaus A dalyje nustatyti reikalavimai arklinių šeimos gyvūnų serumui. |
| --- | --- |

(19)

Be to, šiuo metu peržiūrimi gyvūnų sveikatos reikalavimai Sąjungos teisės aktuose dėl kraujo produktų, gautų iš arklinių šeimos gyvūnų. Šiuo metu, 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1774/2002, nustatančio sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (14), VIII priedo V skyriaus A dalyje nustatyti reikalavimai arklinių šeimos gyvūnų serumui.

| (20) | Dėl Sąjungos teisės aktų aiškumo, Sprendimas 2007/269/EB turėtų būti panaikintas ir pakeistas šiuo sprendimu. |
| --- | --- |

(20)

Dėl Sąjungos teisės aktų aiškumo, Sprendimas 2007/269/EB turėtų būti panaikintas ir pakeistas šiuo sprendimu.

| (21) | Pereinamojo laikotarpio sąlygų nustatyti nereikia, nes pagal numatytas priemones atsižvelgiama į neseniai priimtą Rumunijos AIA naikinimo programą šalyje. |
| --- | --- |

(21)

Pereinamojo laikotarpio sąlygų nustatyti nereikia, nes pagal numatytas priemones atsižvelgiama į neseniai priimtą Rumunijos AIA naikinimo programą šalyje.

| (22) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(22)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Arklinių šeimos gyvūnams ir jų spermai, kiaušialąstėms ir embrionams, taip pat iš arklinių šeimos gyvūnų gautiems kraujo produktams taikomos apsaugos priemonės

1.   Rumunija į kitas valstybes nares neišsiunčia toliau išvardytų prekių:

| a) | arklinių šeimos gyvūnų iš priede išvardytų regionų; |
| --- | --- |

a)

arklinių šeimos gyvūnų iš priede išvardytų regionų;

| b) | arklinių šeimos gyvūnų spermos; |
| --- | --- |

b)

arklinių šeimos gyvūnų spermos;

| c) | arklinių šeimos gyvūnų kiaušialąsčių ir embrionų; |
| --- | --- |

c)

arklinių šeimos gyvūnų kiaušialąsčių ir embrionų;

| d) | iš arklinių šeimos gyvūnų gautų kraujo produktų. |
| --- | --- |

d)

iš arklinių šeimos gyvūnų gautų kraujo produktų.

2.   1 dalies a punkte nustatytas reikalavimas netaikomas arklinių šeimos gyvūnams iš ūkių, įsikūrusių ne Rumunijos teritorijoje, kurie:

| a) | vežami tranzitu per Rumuniją pagrindiniais keliais ir greitkeliais; arba |
| --- | --- |

a)

vežami tranzitu per Rumuniją pagrindiniais keliais ir greitkeliais; arba

| b) | vežami per Rumuniją tiesiogiai ir be sustojimų į skerdyklą neatidėliotinam skerdimui su gyvūnų sveikatos sertifikatu, užpildytu pagal Direktyvos 90/426/EEB C priede pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

b)

vežami per Rumuniją tiesiogiai ir be sustojimų į skerdyklą neatidėliotinam skerdimui su gyvūnų sveikatos sertifikatu, užpildytu pagal Direktyvos 90/426/EEB C priede pateiktą pavyzdį.

2 straipsnis

Arklinių šeimos gyvūnų judėjimui iš priede išvardytų regionų į kitas valstybes nares taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos

1.   Nukrypstant nuo 1 straipsnio 1 dalies a punkto Rumunija gali leisti į kitas valstybes nares išsiųsti arklinių šeimos gyvūnų siuntas, jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | visa arklinių šeimos gyvūnų siunta turėjo būti:






  i) | oficialiai prižiūrint izoliuota ūkyje, kurį kompetentinga institucija patvirtino kaip neužkėstą arklių infekcine anemija (toliau – AIA) (toliau – patvirtintas ūkis); ir |
| --- | --- | --- |

a)

visa arklinių šeimos gyvūnų siunta turėjo būti:

i)

oficialiai prižiūrint izoliuota ūkyje, kurį kompetentinga institucija patvirtino kaip neužkėstą arklių infekcine anemija (toliau – AIA) (toliau – patvirtintas ūkis); ir

| ii) | ne mažiau kaip 90 dienų iki išsiuntimo dienos nuo blogesnės sveikatos būklės arklinių šeimos gyvūnų laikyta ne mažesniu kaip 200 m atstumu; |
| --- | --- |

ii)

ne mažiau kaip 90 dienų iki išsiuntimo dienos nuo blogesnės sveikatos būklės arklinių šeimos gyvūnų laikyta ne mažesniu kaip 200 m atstumu;

| b) | visiems siuntą sudarantiems arklinių šeimos gyvūnams turėjo būti atliktas agaro gelio imunodifuzinis tyrimas dėl AIA (toliau – AGID tyrimas) ir gautas neigiamas kraujo mėginio, kuris buvo paimtas du kartus atskirai kas 90 dienų, tyrimų rezultatas; antrą kartą kraujo mėginys turėjo būti paimtas per 10 dienų iki siuntos išsiuntimo iš patvirtinto ūkio dienos; AGID tyrimas turi atitikti Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos 2009 m. Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovo (toliau – vadovas) atitinkamame skyriuje nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

b)

visiems siuntą sudarantiems arklinių šeimos gyvūnams turėjo būti atliktas agaro gelio imunodifuzinis tyrimas dėl AIA (toliau – AGID tyrimas) ir gautas neigiamas kraujo mėginio, kuris buvo paimtas du kartus atskirai kas 90 dienų, tyrimų rezultatas; antrą kartą kraujo mėginys turėjo būti paimtas per 10 dienų iki siuntos išsiuntimo iš patvirtinto ūkio dienos; AGID tyrimas turi atitikti Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos 2009 m. Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovo (toliau – vadovas) atitinkamame skyriuje nustatytus kriterijus;

| c) | vežėjas turi registruoti veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad siuntą sudarantys arklinių šeimos gyvūnai iš patvirtinto ūkio būtų išsiųsti tiesiogiai į paskirties vietą nekertant turgaus ar paskirstymo centro; |
| --- | --- |

c)

vežėjas turi registruoti veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad siuntą sudarantys arklinių šeimos gyvūnai iš patvirtinto ūkio būtų išsiųsti tiesiogiai į paskirties vietą nekertant turgaus ar paskirstymo centro;

| d) | jei siuntai priskiriami registruoti arklinių šeimos gyvūnai ar veisliniai ir produkciniai arklinių šeimos gyvūnai, visiems kitiems patvirtiname ūkyje esantiems arklinių šeimos gyvūnams per a punkto i papunktyje nurodytą izoliavimo laikotarpį turi būti atliktas AGID tyrimas ir gauti neigiami kraujo mėginio, paimto prieš gyvūnus išvežant iš ūkio per izoliavimo laikotarpį arba per 10 dienų iki siuntos išsiuntimo iš patvirtino ūkio dienos, tyrimo rezultatai; |
| --- | --- |

d)

jei siuntai priskiriami registruoti arklinių šeimos gyvūnai ar veisliniai ir produkciniai arklinių šeimos gyvūnai, visiems kitiems patvirtiname ūkyje esantiems arklinių šeimos gyvūnams per a punkto i papunktyje nurodytą izoliavimo laikotarpį turi būti atliktas AGID tyrimas ir gauti neigiami kraujo mėginio, paimto prieš gyvūnus išvežant iš ūkio per izoliavimo laikotarpį arba per 10 dienų iki siuntos išsiuntimo iš patvirtino ūkio dienos, tyrimo rezultatai;

| e) | visi siuntą sudarantys arklinių šeimos gyvūnai turi būti paženklinti implantuojant elektroninį atsakiklį ir atpažįstami pagal Reglamento (EB) Nr. 504/2008 5 straipsnio 1 dalyje numatytą arklinių šeimos gyvūnų tapatybės nustatymo dokumentą ar pasą, kuriame turi būti nurodyta:






  i) | to dokumento I skirsnio A dalies 5 punkte – skaičius, kuris rodomas nuskaitant implantuotą elektroninį atsakiklį; |
| --- | --- | --- |

e)

visi siuntą sudarantys arklinių šeimos gyvūnai turi būti paženklinti implantuojant elektroninį atsakiklį ir atpažįstami pagal Reglamento (EB) Nr. 504/2008 5 straipsnio 1 dalyje numatytą arklinių šeimos gyvūnų tapatybės nustatymo dokumentą ar pasą, kuriame turi būti nurodyta:

i)

to dokumento I skirsnio A dalies 5 punkte – skaičius, kuris rodomas nuskaitant implantuotą elektroninį atsakiklį;

| ii) | to dokumento VII skirsnyje – šios dalies b ir d punktuose numatytas AGID tyrimas ir jo rezultatai; |
| --- | --- |

ii)

to dokumento VII skirsnyje – šios dalies b ir d punktuose numatytas AGID tyrimas ir jo rezultatai;

| f) | turi pakakti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 14 straipsnio 1 dalies a punktą atliktų su kelionių žurnalu susijusių tikrinimų ir neturi reikėti tranzito valstybėje narėje esančiam kontrolės postui siųsti smulkios informacijos pagal to reglamento 14 straipsnio 1 dalies d punktą; |
| --- | --- |

f)

turi pakakti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 14 straipsnio 1 dalies a punktą atliktų su kelionių žurnalu susijusių tikrinimų ir neturi reikėti tranzito valstybėje narėje esančiam kontrolės postui siųsti smulkios informacijos pagal to reglamento 14 straipsnio 1 dalies d punktą;

| g) | prie siuntą sudarančių arklinių šeimos gyvūnų turi būti pridėtas pagal Direktyvos 90/426/EEB C priede pateiktą pavyzdį tinkamai užpildytas gyvūnų sveikatos sertifikatas, kuriame turi būti nurodyta paskirties vieta ir pateiktas toks įrašas:
  „Arklinių šeimos gyvūnai, išsiųsti pagal Komisijos sprendimą 2010/346/ES (15). |
| --- | --- |

g)

prie siuntą sudarančių arklinių šeimos gyvūnų turi būti pridėtas pagal Direktyvos 90/426/EEB C priede pateiktą pavyzdį tinkamai užpildytas gyvūnų sveikatos sertifikatas, kuriame turi būti nurodyta paskirties vieta ir pateiktas toks įrašas:

„Arklinių šeimos gyvūnai, išsiųsti pagal Komisijos sprendimą 2010/346/ES (15).

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies b punkto toliau išvardytomis sąlygomis gali būti nereikalaujama atlikti pirmojo AGID tyrimo, kuris turi būti atliekamas su mėginiais, paimtais ne vėliau kaip 90 dienų iki išsiuntimo:

| a) | paskirties valstybė narė suteikė tokią leidžiančią nukrypti nuostatą, taikydama Direktyvos 90/426/EEB 7 straipsnio 2 dalyje numatytas priemones; arba |
| --- | --- |

a)

paskirties valstybė narė suteikė tokią leidžiančią nukrypti nuostatą, taikydama Direktyvos 90/426/EEB 7 straipsnio 2 dalyje numatytas priemones; arba

| b) | arklinių šeimos gyvūnai skirti tiesiogiai vežti į skerdyklas ir patvirtintame ūkyje buvo surinkti iš ūkių, kurie pagal galiojančią nacionalinę AIA kontrolės programą patvirtinti kaip ūkiai, kuriuose nėra AIA. |
| --- | --- |

b)

arklinių šeimos gyvūnai skirti tiesiogiai vežti į skerdyklas ir patvirtintame ūkyje buvo surinkti iš ūkių, kurie pagal galiojančią nacionalinę AIA kontrolės programą patvirtinti kaip ūkiai, kuriuose nėra AIA.

3 straipsnis

Nuo arklinių šeimos gyvūnų judėjimui iš priede išvardytų regionų į kitas valstybes nares taikomų nuostatų leidžianti nukrypti nuostata, susijusi su registruotais arkliais, dalyvaujančiais tam tikrose varžybose ir renginiuose

Nukrypdama nuo 2 straipsnio 1 dalies a, b, c, d ir f punktų Rumunija gali leisti į kitas valstybes nares išsiųsti registruotų arklių, kurie turi dalyvauti Pasaulio jodinėjimo federacijos (PJF) rengiamose varžybose ar pagrindiniuose tarptautiniuose arklių lenktynių renginiuose, siuntas, jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | turi būti atlikti arklių kraujo mėginio, paimto per 10 dienų iki išsiuntimo iš patvirtinto ūkio dienos, AGID tyrimas ir pagal vadove nustatytus kriterijus gautas neigiamas rezultatas; |
| --- | --- |

a)

turi būti atlikti arklių kraujo mėginio, paimto per 10 dienų iki išsiuntimo iš patvirtinto ūkio dienos, AGID tyrimas ir pagal vadove nustatytus kriterijus gautas neigiamas rezultatas;

| b) | atliktas visų arklinių šeimos gyvūnų, esančių patvirtintame ūkyje ir 200 m perimetru aplink patvirtintą ūkį, kraujo mėginio, paimto per 90–180 dienų iki numatomo judėjimo dienos, AGID tyrimas ir gautas neigiamas rezultatas; |
| --- | --- |

b)

atliktas visų arklinių šeimos gyvūnų, esančių patvirtintame ūkyje ir 200 m perimetru aplink patvirtintą ūkį, kraujo mėginio, paimto per 90–180 dienų iki numatomo judėjimo dienos, AGID tyrimas ir gautas neigiamas rezultatas;

| c) | 2 straipsnio 1 dalies e ir g punktuose nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

c)

2 straipsnio 1 dalies e ir g punktuose nustatytų sąlygų.

4 straipsnis

Apribojimai gavus teigiamą AGID tyrimo rezultatą

Gavus bet kurio iš šio sprendimo 2 straipsnio 1 dalies b ir d punktuose ir 3 straipsnio a punkte numatytų AGID tyrimų teigiamą rezultatą, visam patvirtintam ūkiui skiriamas judėjimo apribojimas, kol įgyvendinamos Tarybos direktyvos 90/426/EEB 4 straipsnio 5 dalies a punkto trečioje įtraukoje numatytos priemonės.

5 straipsnis

Užšaldytai arklinių šeimos gyvūnų rūšių spermai, kiaušialąstėms ir embrionams, taip pat iš arklinių šeimos gyvūnų gautiems kraujo produktams taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos

1.   Nukrypstant nuo 1 straipsnio 1 dalies b punkto Rumunija gali leisti į kitas valstybes nares išsiųsti užšaldytą arklinių šeimos gyvūnų spermą, kuri atitinka Direktyvos 92/65/EEB D priedo II skyriaus I dalies 1.6 punkto c papunkčio, 1.7 ir 1.8 punktų reikalavimus.

2.   Nukrypstant nuo 1 straipsnio 1 dalies c punkto Rumunija gali leisti į kitas valstybes nares išsiųsti užšaldytus embrionus, surinktus iš kumelių donorių, kurioms atliktas kraujo mėginių, paimtų atskirai kas 90 dienų, AGID tyrimas ir gautas neigiamas rezultatas; antrasis mėginys turėjo būti paimtas per 30–45 dienas nuo embrionų surinkimo dienos.

3.   Prie 1 ir 2 dalyje nurodytos užšaldytos spermos ar embrionų siuntų turi būti pridėtas gyvūnų sveikatos sertifikatas, sudarytas aptariamai siuntai pagal Tarybos direktyvos 92/65/EEB 11 straipsnio 5 dalį, kuriame turi būti papildomas įrašas:

„Arklinių šeimos gyvūnų rūšių sperma ir (arba) embrionai (išbraukti nereikalingą), išsiųsti pagal Komisijos sprendimą 2010/346/ES (16).

4.   Nukrypstant nuo 1 straipsnio 1 dalies d punkto Rumunija gali leisti į kitas valstybes nares išsiųsti arklinių šeimos gyvūnų serumą, kuris atitinka Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 VIII priedo V skyriaus A dalies reikalavimus.

6 straipsnis

Papildomi įpareigojimai Rumunijai

Rumunija užtikrina, kad:

| a) | Komisijai ir kitoms valstybėms narėms būtų pranešta apie patvirtintų ūkių pavadinimą ir geografinę vietovę ir oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo, atsakingo už patvirtintą ūkį ir pasirašančio 2 straipsnio 1 dalies g punkte ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodytą gyvūnų sveikatos sertifikatą, vardą bei pavardę ir profesinę kompetenciją; |
| --- | --- |

a)

Komisijai ir kitoms valstybėms narėms būtų pranešta apie patvirtintų ūkių pavadinimą ir geografinę vietovę ir oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo, atsakingo už patvirtintą ūkį ir pasirašančio 2 straipsnio 1 dalies g punkte ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodytą gyvūnų sveikatos sertifikatą, vardą bei pavardę ir profesinę kompetenciją;

| b) | 2 straipsnio 1 dalies b ir d punktuose ir 3 straipsnyje numatytus AGID tyrimus atliekanti oficiali laboratorija:






  i) | atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 12 straipsnio reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

b)

2 straipsnio 1 dalies b ir d punktuose ir 3 straipsnyje numatytus AGID tyrimus atliekanti oficiali laboratorija:

i)

atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 12 straipsnio reikalavimus;

| ii) | bendradarbiaudama su Europos Sąjungos etalonine laboratorija arklių ligoms tirti, išskyrus afrikinę arklių ligą, iki 2010 m. gruodžio 31 d. ir vėliau kasmet atliktų metinį kvalifikuotumo tyrimą; |
| --- | --- |

ii)

bendradarbiaudama su Europos Sąjungos etalonine laboratorija arklių ligoms tirti, išskyrus afrikinę arklių ligą, iki 2010 m. gruodžio 31 d. ir vėliau kasmet atliktų metinį kvalifikuotumo tyrimą;

| c) | b punkte nurodytoje oficialioje laboratorijoje ne mažiau kaip 90 dienų būtų saugomi kiekvieno AGID tyrimo, atlikto pagal 2 straipsnio 1 dalies b ir d punktus ir 3 straipsnį per 10 dienų nuo išsiuntimo dienos, kraujo mėginių dublikatai, išskyrus jei:






  i) | pagal Reglamento (EB) Nr. 504/2008 19 straipsnį pranešta apie gyvūno nugaišimą; arba |
| --- | --- | --- |

c)

b punkte nurodytoje oficialioje laboratorijoje ne mažiau kaip 90 dienų būtų saugomi kiekvieno AGID tyrimo, atlikto pagal 2 straipsnio 1 dalies b ir d punktus ir 3 straipsnį per 10 dienų nuo išsiuntimo dienos, kraujo mėginių dublikatai, išskyrus jei:

i)

pagal Reglamento (EB) Nr. 504/2008 19 straipsnį pranešta apie gyvūno nugaišimą; arba

| ii) | nepasibaigus 90 dienų laikotarpiui pranešta apie neigiamą 7 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto AGID tyrimo rezultatą; |
| --- | --- |

ii)

nepasibaigus 90 dienų laikotarpiui pranešta apie neigiamą 7 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto AGID tyrimo rezultatą;

| d) | apie judėjimą iš anksto pranešama paskirties vietai per TRACES sistemą ne vėliau kaip prieš 36 valandas iki atvykimo. |
| --- | --- |

d)

apie judėjimą iš anksto pranešama paskirties vietai per TRACES sistemą ne vėliau kaip prieš 36 valandas iki atvykimo.

7 straipsnis

Paskirties vietos valstybių narių įsipareigojimai

1.   Paskirties vietos valstybės narės užtikrina, kad jei apie 2 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų arklinių šeimos gyvūnų judėjimą pranešama iš anksto pagal 6 straipsnio d punktą, arklinių šeimos gyvūnai paskirties vietoje juos pristačius:

| a) | skerdžiami ne vėliau kaip per 72 valandas nuo atvežimo į skerdyklą, kaip pranešta kompetentingoms institucijoms per TRACES sistemą; 10 % siuntos, kuri atvežama į skerdyklą, pagal šį sprendimą turi būti tikrinama atliekant AGID tyrimą po atvežimo; arba |
| --- | --- |

a)

skerdžiami ne vėliau kaip per 72 valandas nuo atvežimo į skerdyklą, kaip pranešta kompetentingoms institucijoms per TRACES sistemą; 10 % siuntos, kuri atvežama į skerdyklą, pagal šį sprendimą turi būti tikrinama atliekant AGID tyrimą po atvežimo; arba

| b) | taikant oficialią veterinarinę priežiūrą ne mažiau kaip 30 dienų izoliuojami 2 straipsnio 1 dalies g punkte nurodytame gyvūnų sveikatos sertifikate įvardytame paskirties ūkyje ne mažesniu kaip 200 m atstumu nuo visų kitų arklinių šeimos gyvūnų arba saugant nuo pernešėjų, be to, turi būti atliktas jų kraujo mėginio, paimto ne anksčiau kaip po 28 dienų nuo izoliavimo laikotarpio pradžios, AGID tyrimas ir gautas neigiamas rezultatas. |
| --- | --- |

b)

taikant oficialią veterinarinę priežiūrą ne mažiau kaip 30 dienų izoliuojami 2 straipsnio 1 dalies g punkte nurodytame gyvūnų sveikatos sertifikate įvardytame paskirties ūkyje ne mažesniu kaip 200 m atstumu nuo visų kitų arklinių šeimos gyvūnų arba saugant nuo pernešėjų, be to, turi būti atliktas jų kraujo mėginio, paimto ne anksčiau kaip po 28 dienų nuo izoliavimo laikotarpio pradžios, AGID tyrimas ir gautas neigiamas rezultatas.

2.   Nepažeidžiant 1 straipsnio 1 dalies b punkto valstybės narės turi užtikrinti, kad per 90 dienų nuo 2 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų arklinių šeimos gyvūnų atvežimo į šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą paskirties ūkį arklinių šeimos gyvūnus iš to ūkio į kitą valstybę narę galima išsiųsti tik jei:

| a) | buvo atliktas jų kraujo mėginio, paimto per 10 dienų iki išsiuntimo dienos, AGID tyrimas ir gautas neigiamas rezultatas; ir |
| --- | --- |

a)

buvo atliktas jų kraujo mėginio, paimto per 10 dienų iki išsiuntimo dienos, AGID tyrimas ir gautas neigiamas rezultatas; ir

| b) | pridedamas pagal Direktyvos 90/426/EEB C priede pateiktą pavyzdį tinkamai užpildytas gyvūnų sveikatos sertifikatas. |
| --- | --- |

b)

pridedamas pagal Direktyvos 90/426/EEB C priede pateiktą pavyzdį tinkamai užpildytas gyvūnų sveikatos sertifikatas.

8 straipsnis

Įpareigojimai teikti ataskaitas

Su prekyba arklinių šeimos gyvūnais ir jų sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais susijusios valstybės narės pagal šį sprendimą reguliariai, bet ne rečiau kaip kas 3 mėnesius, Komisijai ir kitoms valstybėms narėms per Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto posėdžius teikia ataskaitas.

9 straipsnis

Administracinių procedūrų sąnaudos

1.   Rumunija imasi reikiamų priemonių ir, prireikus, teisinių priemonių, siekdama užtikrinti, kad visas papildomų administracinių procedūrų, taip pat visų būtinų laboratorinių tyrimų ar vėlesnių tyrimų, išlaidas, susijusias su arklinių šeimos gyvūnų, spermos, kiaušialąsčių ir embrionų bei iš arklinių šeimos gyvūnų gauto serumo siuntų judėjimu iš tos valstybės narės pagal 2, 3 ir 5 straipsnius, padengtų arklinių šeimos gyvūnų ar jų produktų siuntėjas.

2.   Paskirties vietos valstybė narė imasi reikiamų priemonių ir, prireikus, teisinių priemonių, siekdama užtikrinti, kad visas papildomų administracinių procedūrų, taip pat visų būtinų laboratorinių tyrimų ar vėlesnių tyrimų iki kol bus įgyvendintos 7 straipsnyje numatytos priemonės, išlaidas, susijusias su arklinių šeimos gyvūnų judėjimu iš Rumunijos pagal 2 ir 3 straipsnius, padengtų arklinių šeimos gyvūnų gavėjas.

10 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 2007/269/EB panaikinamas.

11 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

1

(2)  OL L 224, 1990 8 18, p. 42.

2

(3)  OL L 378, 1982 12 31, p. 58.

3

(4)  OL L 115, 2007 5 3, p. 18.

4

(5)  DG(SANCO) 2009–8256 – MR FINAL (http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_en.cfm?rep_id=2341).

5

(6)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

6

(7)  OL L 56, 2008 2 29, p. 4.

7

(8)  OL L 149, 2008 6 7, p. 3.

8

(9)  OL L 3, 2005 1 5, p. 1.

9

(10)  OL L 94, 2004 3 31, p. 63.

10

(11)  OL L 268, 1992 9 14, p. 54.

11

(12)  OL L 52, 2010 3 3, p. 14.

12

(13)  OL L 182, 1995 8 2, p. 27.

13

(14)  OL L 273, 2002 10 10, p. 1.

14

(15)  OL L 155, 2010 6 22, p. 48.“

15

(16)  OL L 155, 2010 6 22, p. 48“

16

---

PRIEDAS

Regionai, nurodyti 1 straipsnio 1 dalies a punkte:

| Valstybė narė | Regionas | Pastaba |
| --- | --- | --- |
| Rumunija | Visa teritorija | |

Valstybė narė

Regionas

Pastaba

Rumunija

Visa teritorija

---

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/54

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 19 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/388/EB dėl dokumento, taikomo perduodant sprogmenis Bendrijos viduje

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3666)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/347/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvą 93/15/EEB dėl civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų pateikimo į rinką ir jos priežiūros nuostatų suderinimo (1), ypač į jos 13 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvoje 93/15/EEB nustatytą sprogmenų perdavimo Sąjungos teritorijoje sistemą numatyta, kad reikalingas įvairių kompetentingų institucijų, atsakingų už kilmės, tranzito ir paskirties zonas, patvirtinimas. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvoje 93/15/EEB nustatytą sprogmenų perdavimo Sąjungos teritorijoje sistemą numatyta, kad reikalingas įvairių kompetentingų institucijų, atsakingų už kilmės, tranzito ir paskirties zonas, patvirtinimas.

| (2) | Siekiant palengvinti sprogmenų perdavimą tarp valstybių narių, tuo pačiu laikantis tų produktų perdavimui būtinų saugumo reikalavimų, 2004 m. balandžio 15 d. Komisijos sprendimu 2004/388/EB dėl dokumento, taikomo perduodant sprogmenis Bendrijos viduje (2), nustatytas dokumento, kuris turi būti naudojamas perduodant sprogmenis ir kuriame turi būti pateikiama Direktyvos 93/15/EEB 9 straipsnio 5 ir 6 dalyse reikalaujama informacija, pavyzdys. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant palengvinti sprogmenų perdavimą tarp valstybių narių, tuo pačiu laikantis tų produktų perdavimui būtinų saugumo reikalavimų, 2004 m. balandžio 15 d. Komisijos sprendimu 2004/388/EB dėl dokumento, taikomo perduodant sprogmenis Bendrijos viduje (2), nustatytas dokumento, kuris turi būti naudojamas perduodant sprogmenis ir kuriame turi būti pateikiama Direktyvos 93/15/EEB 9 straipsnio 5 ir 6 dalyse reikalaujama informacija, pavyzdys.

| (3) | Atsižvelgiant į tai, kad sukurta elektroninė perdavimo patvirtinimo sistema, kuria gali naudotis visos valstybės narės, reikėtų pakeisti Sprendimą 2004/388/EB. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į tai, kad sukurta elektroninė perdavimo patvirtinimo sistema, kuria gali naudotis visos valstybės narės, reikėtų pakeisti Sprendimą 2004/388/EB.

| (4) | Konkrečiai, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę patikrinusi, ar visos susijusių valstybių narių kompetentingos institucijos patvirtino perdavimą, atsispausdinti visus reikalingus dokumentus ir išduoti tiekėjui dokumentą, taikomą perduodant sprogmenis Bendrijos viduje; tokia galimybė leistų sumažinti bendrovėms ir valstybių narių institucijoms tenkančią administracinę naštą. |
| --- | --- |

(4)

Konkrečiai, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę patikrinusi, ar visos susijusių valstybių narių kompetentingos institucijos patvirtino perdavimą, atsispausdinti visus reikalingus dokumentus ir išduoti tiekėjui dokumentą, taikomą perduodant sprogmenis Bendrijos viduje; tokia galimybė leistų sumažinti bendrovėms ir valstybių narių institucijoms tenkančią administracinę naštą.

| (5) | Europos Komisijos užsakymu įvertinus Direktyvos 93/15/EEB įgyvendinimą nustatyta, kad valstybių narių taikoma perdavimo patvirtinimo procedūra turėtų būti sutrumpinta. Šiuo tikslu turėtų būti įdiegta bendra elektroninė sistema. |
| --- | --- |

(5)

Europos Komisijos užsakymu įvertinus Direktyvos 93/15/EEB įgyvendinimą nustatyta, kad valstybių narių taikoma perdavimo patvirtinimo procedūra turėtų būti sutrumpinta. Šiuo tikslu turėtų būti įdiegta bendra elektroninė sistema.

| (6) | Europos smulkiojo verslo akte (3) ir Trečiojoje geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginėje apžvalgoje (4) Europos Komisija įsipareigojo siekti geresnio nuspėjamumo ir padėti verslui geriau pasirengti teisiniams pokyčiams. Nurodyta konkreti priemonė, taikoma siekiant šio tikslo – tos pačios taikymo pradžios datos sistema, taikoma siekiant užtikrinti, kad, jei įmanoma, su verslu susijusių teisės aktų taikymo pradžios data atitiktų tam tikras nustatytas metines datas. Į tai turėtų būti atsižvelgiama nustatant šio sprendimo taikymo datą. |
| --- | --- |

(6)

Europos smulkiojo verslo akte (3) ir Trečiojoje geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginėje apžvalgoje (4) Europos Komisija įsipareigojo siekti geresnio nuspėjamumo ir padėti verslui geriau pasirengti teisiniams pokyčiams. Nurodyta konkreti priemonė, taikoma siekiant šio tikslo – tos pačios taikymo pradžios datos sistema, taikoma siekiant užtikrinti, kad, jei įmanoma, su verslu susijusių teisės aktų taikymo pradžios data atitiktų tam tikras nustatytas metines datas. Į tai turėtų būti atsižvelgiama nustatant šio sprendimo taikymo datą.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka komiteto, įsteigto pagal Direktyvos 93/15/EEB 13 straipsnio 1 dalį, nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka komiteto, įsteigto pagal Direktyvos 93/15/EEB 13 straipsnio 1 dalį, nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2004/388/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Įterpiamas šis 3a straipsnis:
  „3a straipsnis
  Tais atvejais, kai kilmės valstybė narė, gavėjo valstybė narė ir visos tranzito valstybės narės naudoja bendrą sprogmenų perdavimo Sąjungos viduje patvirtinimo sistemą, taikoma antroje–penktoje pastraipose išdėstyta procedūra.
  Gavėjas pateikia dokumento, taikomo perduodant sprogmenis Bendrijos viduje, popierinę arba elektroninę versiją (užpildęs 1–4 skirsnius) tvirtinti tik priimančios valstybės narės kompetentingai institucijai.
  Patvirtinusi perdavimą, priimanti valstybė narė, naudodamasi bendra elektronine sistema, praneša apie patvirtinimą kilmės valstybei narei.
  Patvirtinusi perdavimą, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija naudodamasi bendra elektronine sistema, kreipiasi į visų tranzito valstybių narių kompetentingas institucijas dėl patvirtinimo.
  Gavusi visus patvirtinimus, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija tiekėjui išduoda ant aiškiai atpažįstamo popieriaus atspausdintą dokumentą, taikomą perduodant sprogmenis Bendrijos viduje, kuriame nurodomas visų susijusių valstybių narių patvirtinimas; dokumentas pateikiamas kilmės valstybės narės, tranzito valstybės (-ių) narės (-ių) (jei taikoma), priimančios valstybės narės kalbomis ir anglų kalba.“ |
| --- | --- |

1.

Įterpiamas šis 3a straipsnis:

„3a straipsnis

Tais atvejais, kai kilmės valstybė narė, gavėjo valstybė narė ir visos tranzito valstybės narės naudoja bendrą sprogmenų perdavimo Sąjungos viduje patvirtinimo sistemą, taikoma antroje–penktoje pastraipose išdėstyta procedūra.

Gavėjas pateikia dokumento, taikomo perduodant sprogmenis Bendrijos viduje, popierinę arba elektroninę versiją (užpildęs 1–4 skirsnius) tvirtinti tik priimančios valstybės narės kompetentingai institucijai.

Patvirtinusi perdavimą, priimanti valstybė narė, naudodamasi bendra elektronine sistema, praneša apie patvirtinimą kilmės valstybei narei.

Patvirtinusi perdavimą, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija naudodamasi bendra elektronine sistema, kreipiasi į visų tranzito valstybių narių kompetentingas institucijas dėl patvirtinimo.

Gavusi visus patvirtinimus, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija tiekėjui išduoda ant aiškiai atpažįstamo popieriaus atspausdintą dokumentą, taikomą perduodant sprogmenis Bendrijos viduje, kuriame nurodomas visų susijusių valstybių narių patvirtinimas; dokumentas pateikiamas kilmės valstybės narės, tranzito valstybės (-ių) narės (-ių) (jei taikoma), priimančios valstybės narės kalbomis ir anglų kalba.“

| 2. | Priede, aiškinamųjų pastabų 2 punkto pastraipos pabaigoje įrašomas toks sakinys: „Šis punktas netaikomas tuo atveju, jei taikoma 3a straipsnyje nurodyta bendra elektroninė sistema.“ |
| --- | --- |

2.

Priede, aiškinamųjų pastabų 2 punkto pastraipos pabaigoje įrašomas toks sakinys: „Šis punktas netaikomas tuo atveju, jei taikoma 3a straipsnyje nurodyta bendra elektroninė sistema.“

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2010 m. spalio 29 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 19 d.

Komisijos vardu

Antonio TAJANI

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 121, 1993 5 15, p. 20.

1

(2)  OL L 120, 2004 4 24, p. 43.

2

(3)  COM(2008) 394 galutinis, 2008 6 25.

3

(4)  COM(2009) 15 galutinis, 2009 1 28.

4

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 22.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 155/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 155/56

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. lapkričio 17 d.

dėl Rusijos Federacijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl įslaptintos informacijos apsaugos sudarymo

(2010/348/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2003 m. lapkričio 27–28 d. posėdyje Taryba nusprendė įgalioti pirmininkaujančią valstybę narę, padedant generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, pagal Europos Sąjungos sutarties 24 ir 38 straipsnius pradėti derybas su tam tikromis trečiosiomis valstybėmis, kad Europos Sąjunga su kiekviena iš jų pasirašytų Susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. lapkričio 27–28 d. posėdyje Taryba nusprendė įgalioti pirmininkaujančią valstybę narę, padedant generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, pagal Europos Sąjungos sutarties 24 ir 38 straipsnius pradėti derybas su tam tikromis trečiosiomis valstybėmis, kad Europos Sąjunga su kiekviena iš jų pasirašytų Susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų.

| (2) | Gavusi šiuos įgaliojimus pradėti derybas, pirmininkaujanti valstybė narė, padedama generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio, derybų su Rusijos Federacijos Vyriausybe keliu pasiekė susitarimą dėl įslaptintos informacijos apsaugos. |
| --- | --- |

(2)

Gavusi šiuos įgaliojimus pradėti derybas, pirmininkaujanti valstybė narė, padedama generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio, derybų su Rusijos Federacijos Vyriausybe keliu pasiekė susitarimą dėl įslaptintos informacijos apsaugos.

| (3) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Rusijos Federacijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarimas dėl įslaptintos informacijos apsaugos.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, įpareigojantį Europos Sąjungą (1).

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BILDT

---

(1)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

1

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

VERTIMAS

Rusijos Federacijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos

SUSITARIMAS

dėl įslaptintos informacijos apsaugos

RUSIJOS FEDERACIJOS VYRIAUSYBĖ

ir

EUROPOS SĄJUNGA, toliau – ES, atstovaujama Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės,

toliau – Šalys,

ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad ES ir Rusijos Federacija sutaria, jog reikia plėtoti tarpusavio bendradarbiavimą bendro intereso klausimais, ypač saugumo srityje;

PRIPAŽINDAMOS, KAD Šalims tarpusavyje bendradarbiaujant gali būti reikalinga teisė naudotis ES ar Rusijos Federacijos įslaptinta informacija, taip pat gali prireikti tokia informacija keistis tarpusavyje;

SUPRASDAMOS, KAD suteikus teisę naudotis įslaptinta informacija, taip pat keičiantis tokia informacija būtina imtis tinkamų apsaugos priemonių,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Šis Susitarimas taikomas įslaptintos informacijos, kurią Šalys bendradarbiaudamos viena kitai teikia, kuria keičiasi ar kurią parengia, apsaugai.

2 straipsnis

Taikant šį Susitarimą:

1.   Įslaptinta informacija– visa informacija ir medžiaga, kurios apsauga užtikrinama pagal kurios nors iš Šalių įstatymus ir kitus teisės aktus ir kurią Šalys bendradarbiaudamos viena kitai teikia, kuria keičiasi ar kurią parengia, ir kurios neteisėtas atskleidimas sukeltų Rusijos Federacijos arba ES ar vienos arba daugiau jos valstybių narių įvairaus lygio saugumo interesų pažeidimą bei kuriai yra suteiktas slaptumo laipsnis.

2.   Įslaptintos informacijos laikmenos– medžiaga, įskaitant fizikinius laukus, kurioje laikoma įslaptinta informacija simbolių, vaizdų, signalų, techninių sprendimų ir procesų forma.

3.   Slaptumo laipsnis– žymėjimas, rodantis:

| — | Rusijos Federacijos ar ES arba vienos ar daugiau jos valstybių narių interesų pažeidimo, kurį gali sukelti neteisėtas įslaptintos informacijos atskleidimas, laipsnį, ir |
| --- | --- |

—

Rusijos Federacijos ar ES arba vienos ar daugiau jos valstybių narių interesų pažeidimo, kurį gali sukelti neteisėtas įslaptintos informacijos atskleidimas, laipsnį, ir

| — | dėl to pagal Rusijos Federacijos ar ES įstatymus ar kitus teisės aktus būtinos apsaugos laipsnį. |
| --- | --- |

—

dėl to pagal Rusijos Federacijos ar ES įstatymus ar kitus teisės aktus būtinos apsaugos laipsnį.

4.   Slaptumo žyma– žyma, kuria ženklinamos informacijos laikmenos ir (arba) kartu pateikiama dokumentacija, rodanti juose esančios informacijos slaptumo laipsnį.

5.   Asmens patikimumo pažymėjimas– administracinis sprendimas, priimtas pagal Rusijos Federacijos arba ES įstatymus ar kitus teisės aktus, patvirtinantis, jog asmeniui gali būti suteikta teisė naudotis iki tam tikro lygio įslaptinta informacija.

3 straipsnis

1.   Taikant šį Susitarimą, ES – tai Europos Sąjungos Taryba (toliau – Taryba), Tarybos Generalinio sekretoriato generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis ir Europos Komisija.

2.   Taikant šį Susitarimą, Rusijos Federacijos vardu šį Susitarimą įgyvendinti įgalioti organai yra Rusijos Federacijos federalinės valdžios institucijos.

4 straipsnis

1.   Pagal 2–5 dalis įslaptintą informaciją viena Šalis („teikiančioji Šalis“) gali teikti kitai Šaliai („gaunančiajai Šaliai“).

2.   Kiekviena Šalis dėl įslaptintos informacijos teikimo kitai Šaliai sprendžia kiekvienu atskiru atveju, atsižvelgdama į savo saugumo interesus ir pagal savo įstatymus ar kitus teisės aktus. Šiame Susitarime niekas negali būti laikoma įslaptintos informacijos ar tam tikrų kategorijų informacijos privalomo ar bendro pobūdžio teikimo tarp Šalių pagrindu.

3.   Kiekviena Šalis pagal savo įstatymus ar kitus teisės aktus:

| a) | užtikrina įslaptintos informacijos, kurią Šalys bendradarbiaudamos viena kitai teikia, kuria keičiasi ar kurią parengia, apsaugą; |
| --- | --- |

a)

užtikrina įslaptintos informacijos, kurią Šalys bendradarbiaudamos viena kitai teikia, kuria keičiasi ar kurią parengia, apsaugą;

| b) | užtikrina kad nei slaptumo laipsnis, nei slaptumo žyma ar žymos, ribojančios informacijos, kurią teikiančioji Šalis yra priskyrusi įslaptintai informacijai ir kuri yra teikiama ar kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, nebūtų keičiamos be išankstinio tos Šalies rašytinio sutikimo, ir kad įslaptinta informacija, kuri yra teikiama ar kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, būtų registruojama, išsaugoma ir apsaugoma pagal tos šalies įstatymų ar kitų teisės aktų nuostatas, reglamentuojančias informacijos, turinčios lygiavertį slaptumo laipsnį ar slaptumo žymą, laikymą, pagal 6 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

užtikrina kad nei slaptumo laipsnis, nei slaptumo žyma ar žymos, ribojančios informacijos, kurią teikiančioji Šalis yra priskyrusi įslaptintai informacijai ir kuri yra teikiama ar kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, nebūtų keičiamos be išankstinio tos Šalies rašytinio sutikimo, ir kad įslaptinta informacija, kuri yra teikiama ar kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, būtų registruojama, išsaugoma ir apsaugoma pagal tos šalies įstatymų ar kitų teisės aktų nuostatas, reglamentuojančias informacijos, turinčios lygiavertį slaptumo laipsnį ar slaptumo žymą, laikymą, pagal 6 straipsnį;

| c) | įslaptintą informaciją, kuri yra teikiama ar kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, naudoja tik teikiančiosios Šalies nustatytais tikslais; |
| --- | --- |

c)

įslaptintą informaciją, kuri yra teikiama ar kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, naudoja tik teikiančiosios Šalies nustatytais tikslais;

| d) | grąžina arba sunaikina įslaptintos informacijos laikmenas, gautas iš kitos Šalies, kai tą padaryti raštu pareikalauja teikiančiosios Šalies kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

d)

grąžina arba sunaikina įslaptintos informacijos laikmenas, gautas iš kitos Šalies, kai tą padaryti raštu pareikalauja teikiančiosios Šalies kompetentinga institucija;

| e) | neatskleidžia įslaptintos informacijos, kuri yra pateikta ar kuria pasikeista pagal šį Susitarimą, gavėjams, kurie nėra nurodyti 3 straipsnyje, be išankstinio teikiančiosios Šalies rašytinio sutikimo. |
| --- | --- |

e)

neatskleidžia įslaptintos informacijos, kuri yra pateikta ar kuria pasikeista pagal šį Susitarimą, gavėjams, kurie nėra nurodyti 3 straipsnyje, be išankstinio teikiančiosios Šalies rašytinio sutikimo.

4.   Įslaptinta informacija turi būti perduodama diplomatiniais kanalais, per pasiuntinių tarnybą ar kitomis priemonėmis, dėl kurių tarpusavyje yra susitarusios 10 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos. Taikant šį Susitarimą:

| a) | visa ES skirta korespondencija turi būti siunčiama Europos Sąjungos Tarybos vyriausiajam registracijos padalinio pareigūnui. Korespondenciją Tarybos vyriausiasis registracijos padalinio pareigūnas pagal 5 dalį turi perduoti valstybėms narėms ir Europos Komisijai; |
| --- | --- |

a)

visa ES skirta korespondencija turi būti siunčiama Europos Sąjungos Tarybos vyriausiajam registracijos padalinio pareigūnui. Korespondenciją Tarybos vyriausiasis registracijos padalinio pareigūnas pagal 5 dalį turi perduoti valstybėms narėms ir Europos Komisijai;

| b) | visa Rusijos Federacijai skirta korespondencija turi būti adresuojama Rusijos Federacijos nuolatinei misijai Europos Sąjungoje ir Europos atominės energijos bendrijoje. |
| --- | --- |

b)

visa Rusijos Federacijai skirta korespondencija turi būti adresuojama Rusijos Federacijos nuolatinei misijai Europos Sąjungoje ir Europos atominės energijos bendrijoje.

5.   Teikiančioji Šalis dėl operatyvinių priežasčių gali korespondenciją adresuoti tik tam tikriems gaunančiosios Šalies kompetentingiems pareigūnams, organams ar tarnyboms, specialiai nurodytiems kaip gavėjai, atsižvelgdama į jų kompetenciją ir laikydamasi „būtinybės žinoti“ principo. Tokia korespondencija turi būti prieinama tik pirmiau minėtiems pareigūnams, organams ar tarnyboms. Europos Sąjungai ši korespondencija turi būti perduodama per Tarybos vyriausiąjį registracijos padalinio pareigūną arba, kai tokia informacija adresuojama Europos Komisijai, – per Europos Komisijos vyriausiąjį registracijos padalinio pareigūną.

5 straipsnis

Kiekviena Šalis turi atitinkamai užtikrinti, kad Rusijos Federacija ir Europos Sąjunga turėtų saugumo sistemą ir saugumo priemones, įdiegtas remiantis kiekvienos iš jų atitinkamuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose numatytais pagrindiniais principais ir būtiniausiais saugumo standartais, siekiant užtikrinti, kad įslaptintai informacijai, kuriai taikomas šis Susitarimas, būtų taikoma lygiaverčio lygio apsauga.

6 straipsnis

1.   Siekiant nustatyti lygiavertį Rusijos Federacijai ir Europos Sąjungai bendradarbiaujant viena kitai pateiktos, pasikeistos arba parengtos įslaptintos informacijos apsaugos lygį, remiantis atitinkamais įstatymais ar kitais teisės aktais, slaptumo laipsnio atitikmenys turi būti tokie:

| ES | RUSIJOS FEDERACIJA |
| --- | --- |
| CONFIDENTIEL UE | СЕКРЕТНО |
| SECRET UE | СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО |

ES

RUSIJOS FEDERACIJA

CONFIDENTIEL UE

СЕКРЕТНО

SECRET UE

СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО

2.   Rusijos Federacijos taikoma naudojimo ribojimo žyma „ДЛЯ СЛУЖЕБНОГО ПОЛЬЗОВАНИЯ“ atitinka ES slaptumo laipsnį RESTREINT UE.

3.   Abiejų Šalių bendradarbiaujantys subjektai susitaria dėl atitinkamo lygiaverčio saugumo laipsnio, kuris turi būti nustatytas įslaptintai informacijai, parengtai joms bendradarbiaujant, ir dėl tokios informacijos išslaptinimo arba jai taikomo slaptumo laipsnio sumažinimo.

7 straipsnis

1.   Teisė naudotis įslaptinta informacija bus suteikta tik tiems asmenims, kuriems minėtą informaciją žinoti būtina, kad jie galėtų įvykdyti savo oficialias pareigas, atsižvelgiant į pateikiant informaciją nurodytus tikslus.

2.   Visų asmenų, kuriems vykdant jų oficialias pareigas yra būtina naudotis CONFIDENTIEL UE/СЕКРЕТНО arba aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta įslaptinta informacija, kurią Šalys bendradarbiaudamos viena kitai teikia, kuria jos keičiasi arba kurią parengia jų, arba kurie dėl jų pareigų ar funkcijų gali turėti teisę ja naudotis, patikimumas yra atitinkamai patikrinamas prieš suteikiant jiems teisę naudotis tokia įslaptinta informacija.

3.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad patikimumo patikrinimo procedūros būtų vykdomos laikantis atitinkamų įstatymų ar kitų teisės aktų, siekiant nustatyti, ar asmens padėtis ir charakteris yra tokie, kad tam asmeniui galėtų būti suteikta teisė naudotis iki tam tikro laipsnio įslaptinta informacija.

8 straipsnis

10 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos gali keistis atitinkamais teisės aktais, reglamentuojančiais įslaptintos informacijos apsaugą, ir bendru sutarimu viena pas kitą vykti vizito, kad surengtų savitarpio konsultacijas, kurių pagrindu galima padaryti išvadą dėl priemonių, kurių imamasi pagal šį Susitarimą, ir 10 straipsnyje nurodytų techninių priemonių veiksmingumo.

9 straipsnis

Šalims bendradarbiaujant viena kitai pateiktos, pasikeistos ar parengtos įslaptintos informacijos arba informacijos, gautos ją išvertus, nukopijavus ar padauginus, laikmenas gaunančioji Šalis šalia teikiančiosios Šalies jau pažymėtų slaptumo žymų pažymi savo atitinkamomis 6 straipsnyje nustatytomis slaptumo žymomis.

10 straipsnis

1.   Siekiant įgyvendinti šį Susitarimą ir užtikrinti, kad gaunančioji Šalis yra nustačiusi įslaptintos informacijos apsaugos ir saugumo būtinas sąlygas, 2–4 dalyse nurodytos institucijos nustato šias technines priemones:

| — | raštu informuoja viena kitą apie technines priemones (įskaitant praktines įslaptintos informacijos tvarkymo, saugojimo, dauginimo, siuntimo ir naikinimo priemones), skirtas Šalims bendradarbiaujant viena kitai pateiktai, pasikeistai ar parengtai įslaptintai informacijai apsaugoti ir jos saugumui užtikrinti, ir |
| --- | --- |

—

raštu informuoja viena kitą apie technines priemones (įskaitant praktines įslaptintos informacijos tvarkymo, saugojimo, dauginimo, siuntimo ir naikinimo priemones), skirtas Šalims bendradarbiaujant viena kitai pateiktai, pasikeistai ar parengtai įslaptintai informacijai apsaugoti ir jos saugumui užtikrinti, ir

| — | raštu patvirtina, kad techninėmis priemonėmis užtikrinamas Šalims bendradarbiaujant viena kitai pateiktos, pasikeistos ar parengtos įslaptintos informacijos abiem Šalims priimtinas apsaugos laipsnis. |
| --- | --- |

—

raštu patvirtina, kad techninėmis priemonėmis užtikrinamas Šalims bendradarbiaujant viena kitai pateiktos, pasikeistos ar parengtos įslaptintos informacijos abiem Šalims priimtinas apsaugos laipsnis.

2.   Rusijos Federacijos vardu šio Susitarimo įgyvendinimo veiklą koordinuoja Rusijos Federacijos federalinė saugumo tarnyba, kuri yra atsakinga už informacijos apie Rusijos Federacijai pagal šį Susitarimą pateiktos arba su ja pasikeistos įslaptintos informacijos apsaugą ir saugumą teikimą ir techninių priemonių šiuo tikslu patvirtinimą.

3.   Tarybos vardu Susitarimo įgyvendinimo veiklą koordinuoja Tarybos Generalinio sekretoriato saugumo tarnyba, laikydamasi Tarybos generalinio sekretoriaus nurodymų ir jo vardu, veikianti Tarybos vardu ir jai vadovaujant, kuri yra atsakinga už informacijos apie Tarybai arba Tarybos generaliniam sekretoriatui pagal šį Susitarimą pateiktos arba su ja pasikeistos įslaptintos informacijos apsaugą ir saugumą teikimą ir techninių priemonių šiuo tikslu patvirtinimą.

4.   Europos Komisijos vardu Susitarimo įgyvendinimo veiklą koordinuoja Europos Komisijos saugumo direktoratas, vadovaujant už saugumo reikalus atsakingam Komisijos nariui, kuris yra atsakingas už informacijos apie Europos Komisijai pagal šį Susitarimą pateiktos arba su ja pasikeistos įslaptintos informacijos apsaugą ir saugumą teikimą ir techninių priemonių šiuo tikslu patvirtinimą.

11 straipsnis

1.   10 straipsnyje nurodyta bet kurios Šalies kompetentinga institucija nedelsdama informuoja kitos Šalies kompetentingą instituciją apie visus įrodytus ar įtariamus tos Šalies pateiktos įslaptintos informacijos neleistino atskleidimo ar praradimo atvejus ir atlieka tyrimą bei praneša kitai Šaliai šio tyrimo rezultatus.

2.   10 straipsnyje nurodytos Šalių kompetentingos institucijos kiekvienu atskiru atveju, atsižvelgdamos į abiejų Šalių įstatymus ir kitus teisės aktus, nustato tvarką, kaip nustatyti proporcingus korekcinius veiksmus ar priemones, kurių reikia imtis atsižvelgiant į pasekmes ar padarytą žalą.

3.   Kiekviena Šalis imasi visų tinkamų priemonių pagal taikomus įstatymus ir kitus teisės aktus tais atvejais, kai asmuo yra atsakingas už įslaptintos informacijos slaptumo reikalavimų pažeidimą. Šiuo atveju naudojamos priemonės gali būtų bylos atitinkamam asmeniui iškėlimas, įskaitant baudžiamosios bylos galimybę, pagal taikomus įstatymus ir kitus teisės aktus.

12 straipsnis

Kiekviena Šalis padengia savo patirtas išlaidas, kurias ji patiria taikant įslaptintos informacijos apsaugos pagal šį Susitarimą priemones.

13 straipsnis

Šis Susitarimas nekliudo Šalims sudaryti kitų susitarimų, susijusių su šiuo Susitarimu reglamentuojamos įslaptintos informacijos teikimu ar keitimusi ja, jei tokie susitarimai neprieštarauja šio Susitarimo nuostatoms.

14 straipsnis

Visi Šalių nesutarimai, kylantys aiškinant ar taikant šį Susitarimą, sprendžiami Šalių derybomis. Tokių derybų metu Šalys toliau vykdo savo įsipareigojimus pagal šį Susitarimą.

15 straipsnis

1.   Šis Susitarimas įsigalioja pirmą mėnesio dieną po to, kai Šalys praneša apie šio Susitarimo įsigaliojimui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą.

2.   Kiekviena Šalis gali prašyti surengti konsultacijas galimiems šio Susitarimo pakeitimams apsvarstyti.

3.   Visi šio Susitarimo pakeitimai daromi tik raštu ir bendru Šalių sutarimu. Susitarimas įsigalioja 1 dalyje numatytomis sąlygomis.

16 straipsnis

Šį Susitarimą viena Šalis gali denonsuoti pateikdama kitai Šaliai raštišką denonsavimo pranešimą. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po to, kai kita Šalis gavo pranešimą. Nepaisant tokio denonsavimo, toliau galioja įsipareigojimai dėl visos pagal šį Susitarimą pateiktos arba pasikeistos įslaptintos informacijos apsaugos pagal jame nustatytas nuostatas.

TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.

Priimta Rostove prie Dono du tūkstančiai dešimtais metais dviem egzemplioriais, iš kurių kiekvienas yra rusų ir anglų kalbomis.

Rusijos Federacijos Vyriausybės vardu

Europos Sąjungos vardu

---