# Uradni list L 91/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.091.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 91 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5310. april 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.091.slv

Uradni list

Evropske unije

L 91

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5310. april 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2010/22/EU z dne 15. marca 2010 o spremembi direktiv Sveta 80/720/EGS, 86/298/EGS, 86/415/EGS in 87/402/EGS ter direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 2000/25/ES in 2003/37/ES o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih traktorjev zaradi prilagajanja tehničnemu napredku (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2010/22/EU z dne 15. marca 2010 o spremembi direktiv Sveta 80/720/EGS, 86/298/EGS, 86/415/EGS in 87/402/EGS ter direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 2000/25/ES in 2003/37/ES o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih traktorjev zaradi prilagajanja tehničnemu napredku (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

DIREKTIVE

| 10.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/1

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2010/22/EU

z dne 15. marca 2010

o spremembi direktiv Sveta 80/720/EGS, 86/298/EGS, 86/415/EGS in 87/402/EGS ter direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 2000/25/ES in 2003/37/ES o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih traktorjev zaradi prilagajanja tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 80/720/EGS z dne 24. junija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (1) ter zlasti člena 3 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/298/EGS z dne 26. maja 1986 o zadaj nameščenih varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (2) ter zlasti člena 12 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/415/EGS z dne 24. julija 1986 o vgradnji, legi, delovanju in označevanju upravljal kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (3) ter zlasti člena 4 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 87/402/EGS z dne 25. junija 1987 o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih (4) ter zlasti člena 11 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/25/ES z dne 22. maja 2000 o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev, namenjenih za pogon kmetijskih ali gozdarskih traktorjev in spremembi Direktive Sveta 74/150/EGS (5), ter zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (6) ter zlasti člena 19(1)(a) in (b) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Direktivi 80/720/EGS je primerno pojasniti, katera okna se lahko določijo kot zasilni izhodi. |
| --- | --- |

(1)

V Direktivi 80/720/EGS je primerno pojasniti, katera okna se lahko določijo kot zasilni izhodi.

| (2) | V Direktivi 86/415/EGS je za izboljšanje varnosti traktorjev primerno opredeliti varnostne zahteve za zunanja upravljala priključne gredi. |
| --- | --- |

(2)

V Direktivi 86/415/EGS je za izboljšanje varnosti traktorjev primerno opredeliti varnostne zahteve za zunanja upravljala priključne gredi.

| (3) | V Direktivi 86/415/EGS je treba v skladu s standardoma ISO 3767-1:1996 in ISO 3767-2:1996 dovoliti uporabo slikovnih znakov kot simbolov za upravljala za prilagoditev standardov Skupnosti standardom, ki se uporabljajo za upravljala kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih po svetu. |
| --- | --- |

(3)

V Direktivi 86/415/EGS je treba v skladu s standardoma ISO 3767-1:1996 in ISO 3767-2:1996 dovoliti uporabo slikovnih znakov kot simbolov za upravljala za prilagoditev standardov Skupnosti standardom, ki se uporabljajo za upravljala kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih po svetu.

| (4) | V Direktivi 2000/25/ES je treba določiti nekatere dodatne označbe za uskladitev z uvajanjem novih stopenj mejnih vrednosti (IIIA, IIIB in IV), ki so bile uvedene z Direktivo Komisije 2005/13/ES (7). |
| --- | --- |

(4)

V Direktivi 2000/25/ES je treba določiti nekatere dodatne označbe za uskladitev z uvajanjem novih stopenj mejnih vrednosti (IIIA, IIIB in IV), ki so bile uvedene z Direktivo Komisije 2005/13/ES (7).

| (5) | V Direktivi 2003/37/ES je treba zaradi večje jasnosti v nekatere točke z opisnih listov vključiti natančnejše besedilo. |
| --- | --- |

(5)

V Direktivi 2003/37/ES je treba zaradi večje jasnosti v nekatere točke z opisnih listov vključiti natančnejše besedilo.

| (6) | V direktivah 2003/37/ES, 86/298/EGS in 87/402/EGS je treba ob upoštevanju dejstva, da je bil Sklep Sveta OECD C(2005) 1 nazadnje spremenjen s Sklepom C(2008) 128 iz oktobra 2008, ustrezno posodobiti sklicevanja na kodekse OECD. Zaradi pravne varnosti je treba v direktive vključiti ustrezno besedilo iz teh dokumentov OECD. |
| --- | --- |

(6)

V direktivah 2003/37/ES, 86/298/EGS in 87/402/EGS je treba ob upoštevanju dejstva, da je bil Sklep Sveta OECD C(2005) 1 nazadnje spremenjen s Sklepom C(2008) 128 iz oktobra 2008, ustrezno posodobiti sklicevanja na kodekse OECD. Zaradi pravne varnosti je treba v direktive vključiti ustrezno besedilo iz teh dokumentov OECD.

| (7) | Direktive 80/720/EGS, 86/298/EGS, 86/415/EGS, 87/402/EGS, 2000/25/ES in 2003/37/ES je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Direktive 80/720/EGS, 86/298/EGS, 86/415/EGS, 87/402/EGS, 2000/25/ES in 2003/37/ES je treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, določeni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 20(1) Direktive 2003/37/ES – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, določeni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 20(1) Direktive 2003/37/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 80/720/EGS

Direktiva 80/720/EGS se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi.

Člen 2

Sprememba Direktive 86/298/EGS

Direktiva 86/298/EGS se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi.

Člen 3

Sprememba Direktive 86/415/EGS

Direktiva 86/415/EGS se spremeni v skladu s Prilogo III k tej direktivi.

Člen 4

Sprememba Direktive 87/402/EGS

Direktiva 87/402/EGS se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej direktivi.

Člen 5

Sprememba Direktive 2000/25/ES

Direktiva 2000/25/ES se spremeni v skladu s Prilogo V k tej direktivi.

Člen 6

Sprememba Direktive 2003/37/ES

Direktiva 2003/37/ES se spremeni:

| 1. | v členu 12(4) se besedi „test bulletin“ nadomestita s „test report“.
  [zadeva le angleško različico]; |
| --- | --- |

1.

v členu 12(4) se besedi „test bulletin“ nadomestita s „test report“.

[zadeva le angleško različico];

| 2. | prilogi I in II se spremenita v skladu s Prilogo VI k tej Direktivi. |
| --- | --- |

2.

prilogi I in II se spremenita v skladu s Prilogo VI k tej Direktivi.

Člen 7

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. aprila 2011. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Navedene predpise uporabljajo od 1. maja 2011, razen člena 5, ki ga uporabljajo od datuma začetka veljavnosti te direktive.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 9

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 15. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 194, 28.7.1980, str. 1.

1

(2)  UL L 186, 8.7.1986, str. 26.

2

(3)  UL L 240, 26.8.1986, str. 1.

3

(4)  UL L 220, 8.8.1987, str. 1.

4

(5)  UL L 173, 12.7.2000, str. 1.

5

(6)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

6

(7)  UL L 55, 1.3.2005, str. 35.

7

---

PRILOGA I

Spremembe Direktive 80/720/EGS

Priloga I k Direktivi 80/720/EGS se spremeni:

| 1. | točka III.4 se črta; |
| --- | --- |

1.

točka III.4 se črta;

| 2. | v točki III.5 se doda naslednji pododstavek:
  „Vsako dovolj veliko okno se lahko določi kot zasilni izhod, če je izdelano iz zdrobljivega stekla in se lahko razbije z orodjem v kabini, ki je temu namenjeno. Steklo iz dodatkov 3, 4, 5, 6 in 7 Priloge III B k Direktivi Sveta 89/173/EGS (1) se v tej direktivi ne obravnava kot zdrobljivo steklo. |
| --- | --- |

2.

v točki III.5 se doda naslednji pododstavek:

„Vsako dovolj veliko okno se lahko določi kot zasilni izhod, če je izdelano iz zdrobljivega stekla in se lahko razbije z orodjem v kabini, ki je temu namenjeno. Steklo iz dodatkov 3, 4, 5, 6 in 7 Priloge III B k Direktivi Sveta 89/173/EGS (1) se v tej direktivi ne obravnava kot zdrobljivo steklo.

---

(1)  UL L 67, 10.3.1989, str. 1.“

---

PRILOGA II

Spremembe Direktive 86/298/EGS

Direktiva 86/298/EGS se spremeni:

| 1. | Točka 1 Priloge I se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Uporabljajo se opredelitve in zahteve iz točke 1 Kodeksa 7 (1) Sklepa OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008, razen točke 1.1 (Kmetijski in gozdarski traktorji), v katerih je navedeno:
  ‚1.   Opredelitev pojmov

  1.1   [se ne uporablja]
  1.2   Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi

  Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (varnostna kabina ali okvir), v nadaljnjem besedilu: zaščitna konstrukcija, pomeni konstrukcijo na traktorju, katere bistveni namen je preprečiti ali zmanjšati nevarnost za voznika zaradi prevrnitve traktorja med običajno uporabo.
  Značilnost zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi je zagotovitev varnega prostora, ki je dovolj velik, da zaščiti voznika, ki sedi znotraj obrisa zaščitne konstrukcije ali v prostoru, omejenem z več ravnimi črtami od zunanjih robov konstrukcije do katerega koli dela traktorja, ki lahko pride v stik s tlemi in lahko podpre traktor v tem položaju, če bi se traktor prevrnil.
  1.3   Kolotek

  1.3.1   Predhodna opredelitev: sredinska ravnina kolesa

  Sredinska ravnina kolesa je enako oddaljena od dveh ravnin, ki vključujeta obode kolesnih obročev na njihovih zunanjih robovih.
  1.3.2   Opredelitev koloteka

  Navpična ravnina skozi os kolesa seka njegovo sredinsko ravnino po ravni črti, ki se na eni točki stika s podporno površino. Če sta A in B torej točki, tako določeni za kolesi na isti osi traktorja, je širina koloteka razdalja med točkama A in B. Kolotek se lahko torej določi za sprednja in zadnja kolesa. Pri dvojnih kolesih je kolotek razdalja med ravninama, ki sta sredinski ravnini parov koles.
  1.3.3   Dodatna opredelitev: sredinska ravnina traktorja

  Upoštevati je treba skrajne položaje točk A in B za zadnjo os traktorja, kar pomeni največjo mogočo vrednost za kolotek. Navpična ravnina, ki je pravokotna na daljico AB v njeni središčni točki, je sredinska ravnina traktorja.
  1.4   Medosna razdalja

  Razdalja med navpičnima ravninama, ki potekata skozi daljici AB, kot je opredeljeno zgoraj, tj. daljico za sprednji kolesi in daljico za zadnji kolesi.
  1.5   Določitev indeksne točke sedeža; nastavitev sedeža za preskus

  1.5.1   Indeksna točka sedeža (SIP - seat index point)
   (2)

  Indeksna točka sedeža se določi po standardu ISO 5353:1995.
  1.5.2   Položaj in nastavitev sedeža za preskus







  1.5.2.1 | če sta nagiba naslonjala sedeža in sedežne plošče prilagodljiva, ju je treba nastaviti tako, da je indeksna točka sedeža v skrajnem najvišjem zadnjem položaju; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Točka 1 Priloge I se nadomesti z naslednjim:

„1.

Uporabljajo se opredelitve in zahteve iz točke 1 Kodeksa 7 (1) Sklepa OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008, razen točke 1.1 (Kmetijski in gozdarski traktorji), v katerih je navedeno:

‚1.   Opredelitev pojmov

1.1   [se ne uporablja]

1.2   Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi

Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (varnostna kabina ali okvir), v nadaljnjem besedilu: zaščitna konstrukcija, pomeni konstrukcijo na traktorju, katere bistveni namen je preprečiti ali zmanjšati nevarnost za voznika zaradi prevrnitve traktorja med običajno uporabo.

Značilnost zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi je zagotovitev varnega prostora, ki je dovolj velik, da zaščiti voznika, ki sedi znotraj obrisa zaščitne konstrukcije ali v prostoru, omejenem z več ravnimi črtami od zunanjih robov konstrukcije do katerega koli dela traktorja, ki lahko pride v stik s tlemi in lahko podpre traktor v tem položaju, če bi se traktor prevrnil.

1.3   Kolotek

1.3.1   Predhodna opredelitev: sredinska ravnina kolesa

Sredinska ravnina kolesa je enako oddaljena od dveh ravnin, ki vključujeta obode kolesnih obročev na njihovih zunanjih robovih.

1.3.2   Opredelitev koloteka

Navpična ravnina skozi os kolesa seka njegovo sredinsko ravnino po ravni črti, ki se na eni točki stika s podporno površino. Če sta A in B torej točki, tako določeni za kolesi na isti osi traktorja, je širina koloteka razdalja med točkama A in B. Kolotek se lahko torej določi za sprednja in zadnja kolesa. Pri dvojnih kolesih je kolotek razdalja med ravninama, ki sta sredinski ravnini parov koles.

1.3.3   Dodatna opredelitev: sredinska ravnina traktorja

Upoštevati je treba skrajne položaje točk A in B za zadnjo os traktorja, kar pomeni največjo mogočo vrednost za kolotek. Navpična ravnina, ki je pravokotna na daljico AB v njeni središčni točki, je sredinska ravnina traktorja.

1.4   Medosna razdalja

Razdalja med navpičnima ravninama, ki potekata skozi daljici AB, kot je opredeljeno zgoraj, tj. daljico za sprednji kolesi in daljico za zadnji kolesi.

1.5   Določitev indeksne točke sedeža; nastavitev sedeža za preskus

1.5.1   Indeksna točka sedeža (SIP - seat index point)
   (2)

Indeksna točka sedeža se določi po standardu ISO 5353:1995.

1.5.2   Položaj in nastavitev sedeža za preskus

1.5.2.1

če sta nagiba naslonjala sedeža in sedežne plošče prilagodljiva, ju je treba nastaviti tako, da je indeksna točka sedeža v skrajnem najvišjem zadnjem položaju;

| 1.5.2.2 | če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža; |
| --- | --- |

1.5.2.2

če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža;

| 1.5.2.3 | če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana in ne več kot 100 mm od te ravnine. |
| --- | --- |

1.5.2.3

če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana in ne več kot 100 mm od te ravnine.

1.6   Varni prostor

1.6.1   Referenčna ravnina

Varni prostor je prikazan na slikah 7.1 in 7.2. Območje je opredeljeno glede na referenčno ravnino in indeksno točko sedeža. Referenčna ravnina je navpična ravnina, ki je običajno vzdolžna glede na traktor ter poteka skozi indeksno točko sedeža in središče volana. Referenčna ravnina se običajno ujema z vzdolžno sredinsko ravnino traktorja. Privzema se, da se ta referenčna ravnina med obremenitvijo premika vodoravno s sedežem in volanom, vendar ostane pravokotna na traktor ali tla zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi. Varni prostor se opredeli na podlagi točk 1.6.2 in 1.6.3.

1.6.2   Določitev varnega prostora za traktorje z neobrnljivim sedežem

Varni prostor za traktorje z neobrnljivim sedežem je opredeljen v točkah od 1.6.2.1 do 1.6.2.13 ter ga pri traktorju na vodoravni podlagi s sedežem, če je nastavljiv, nastavljenim na skrajni zadnji najvišji položaj (3), in volanom, če je nastavljiv, nastavljenim na sredinski položaj za vožnjo v sedečem položaju, omejujejo naslednje ravnine:

| 1.6.2.1 | vodoravna ravnina A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža, pri čemer je daljica B1B2 (ah - 10) mm za indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.1

vodoravna ravnina A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža, pri čemer je daljica B1B2 (ah - 10) mm za indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.2 | nagnjena ravnina H1 H2 G2 G1, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter vključuje točko, ki je 150 mm za daljico B1B2, in najskrajnejšo zadnjo točko naslonjala sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.2

nagnjena ravnina H1 H2 G2 G1, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter vključuje točko, ki je 150 mm za daljico B1B2, in najskrajnejšo zadnjo točko naslonjala sedeža;

| 1.6.2.3 | valjasta površina A1 A2 H2 H1, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 120 mm ter je tangentna na ravnini iz točk 1.6.2.1 in 1.6.2.2 zgoraj; |
| --- | --- |

1.6.2.3

valjasta površina A1 A2 H2 H1, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 120 mm ter je tangentna na ravnini iz točk 1.6.2.1 in 1.6.2.2 zgoraj;

| 1.6.2.4 | valjasta površina B1 C1 C2 B2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 900 mm, sega 400 mm naprej in je tangentna na ravnino iz točke 1.6.2.1 zgoraj po daljici B1B2; |
| --- | --- |

1.6.2.4

valjasta površina B1 C1 C2 B2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 900 mm, sega 400 mm naprej in je tangentna na ravnino iz točke 1.6.2.1 zgoraj po daljici B1B2;

| 1.6.2.5 | nagnjena ravnina C1 D1 D2 C2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika s površino iz točke 1.6.2.4 zgoraj in poteka 40 mm od sprednjega zunanjega roba volana. Če je volan v zgornjem položaju, se ta ravnina od daljice B1B2 tangentno razširi do površine iz točke 1.6.2.4 zgoraj; |
| --- | --- |

1.6.2.5

nagnjena ravnina C1 D1 D2 C2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika s površino iz točke 1.6.2.4 zgoraj in poteka 40 mm od sprednjega zunanjega roba volana. Če je volan v zgornjem položaju, se ta ravnina od daljice B1B2 tangentno razširi do površine iz točke 1.6.2.4 zgoraj;

| 1.6.2.6 | navpična ravnina D1 K1 E1 E2 K2 D2, ki je pravokotna na referenčno ravnino na črti, ki leži 40 mm pred zunanjim robom volana; |
| --- | --- |

1.6.2.6

navpična ravnina D1 K1 E1 E2 K2 D2, ki je pravokotna na referenčno ravnino na črti, ki leži 40 mm pred zunanjim robom volana;

| 1.6.2.7 | vodoravna ravnina E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2, ki poteka skozi točko, ki leži (90 - av) mm pod indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.7

vodoravna ravnina E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2, ki poteka skozi točko, ki leži (90 - av) mm pod indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.8 | površina G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, ki je po potrebi ukrivljena od spodnje meje ravnine iz točke 1.6.2.2 zgoraj do vodoravne ravnine iz točke 1.6.2.7 zgoraj, je pravokotna na referenčno ravnino ter se po celotni dolžini dotika naslonjala sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.8

površina G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, ki je po potrebi ukrivljena od spodnje meje ravnine iz točke 1.6.2.2 zgoraj do vodoravne ravnine iz točke 1.6.2.7 zgoraj, je pravokotna na referenčno ravnino ter se po celotni dolžini dotika naslonjala sedeža;

| 1.6.2.9 | dve navpični ravnini K1 I1 F1 E1 in K2 I2 F2 E2, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in od nje na vsaki strani oddaljeni 250 mm ter navzgor omejeni 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.7 zgoraj; |
| --- | --- |

1.6.2.9

dve navpični ravnini K1 I1 F1 E1 in K2 I2 F2 E2, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in od nje na vsaki strani oddaljeni 250 mm ter navzgor omejeni 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.7 zgoraj;

| 1.6.2.10 | dve nagnjeni in vzporedni ravnini A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 in A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2, ki se začenjata na zgornjem robu ravnin iz točke 1.6.2.9 zgoraj in se stikata z vodoravno ravnino iz točke 1.6.2.1 zgoraj vsaj 100 mm od referenčne ravnine na strani, na kateri deluje obremenitev; |
| --- | --- |

1.6.2.10

dve nagnjeni in vzporedni ravnini A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 in A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2, ki se začenjata na zgornjem robu ravnin iz točke 1.6.2.9 zgoraj in se stikata z vodoravno ravnino iz točke 1.6.2.1 zgoraj vsaj 100 mm od referenčne ravnine na strani, na kateri deluje obremenitev;

| 1.6.2.11 | dva dela navpičnih ravnin Q1 P1 N1 M1 in Q2 P2 N2 M2, ki sta vzporedna z referenčno ravnino in sta od nje na vsaki strani oddaljena 200 mm ter navzgor omejena 300 mm nad vodoravno ravnino iz točke 1.6.2.7 zgoraj; |
| --- | --- |

1.6.2.11

dva dela navpičnih ravnin Q1 P1 N1 M1 in Q2 P2 N2 M2, ki sta vzporedna z referenčno ravnino in sta od nje na vsaki strani oddaljena 200 mm ter navzgor omejena 300 mm nad vodoravno ravnino iz točke 1.6.2.7 zgoraj;

| 1.6.2.12 | dva dela navpične ravnine I1 Q1 P1 F1 in I2 Q2 P2 F2, pri čemer je ta ravnina pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 - ah) mm pred indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.12

dva dela navpične ravnine I1 Q1 P1 F1 in I2 Q2 P2 F2, pri čemer je ta ravnina pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 - ah) mm pred indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.13 | dva dela vodoravne ravnine I1 Q1 M1 L1 in I2 Q2 M2 L2, pri čemer ta ravnina poteka 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.7 zgoraj. |
| --- | --- |

1.6.2.13

dva dela vodoravne ravnine I1 Q1 M1 L1 in I2 Q2 M2 L2, pri čemer ta ravnina poteka 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.7 zgoraj.

1.6.3   Določitev varnega prostora za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom

Za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je varni prostor zunanji obris obeh varnih prostorov, ki ju določata različna položaja volana in sedeža.

1.6.4   Dodatni sedeži

| 1.6.4.1 | Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna konstrukcija ne sme segati v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža. |
| --- | --- |

1.6.4.1

Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna konstrukcija ne sme segati v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža.

| 1.6.4.2 | Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove indeksne točke sedeža v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus. |
| --- | --- |

1.6.4.2

Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove indeksne točke sedeža v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus.

1.7   Dovoljena odstopanja pri meritvah

| Linearne mere | : | ± 3 mm
  razen za








  — | : | deformacijo pnevmatike | : | ± 1 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | deformacijo zaščitne konstrukcije med delovanjem obremenitev v vodoravni smeri | : | ± 1 mm |
| — | : | višino pada udarnega telesa | : | ± 1 mm |

Linearne mere

:

± 3 mm

razen za

—

:

deformacijo pnevmatike

:

± 1 mm

—

:

deformacijo zaščitne konstrukcije med delovanjem obremenitev v vodoravni smeri

:

± 1 mm

—

:

višino pada udarnega telesa

:

± 1 mm

Mase

:

± 1 %

Sile

:

± 2 %

Koti

:

± 2°

1.8   Simboli

| ah | (mm) | polovica vodoravne nastavitve sedeža |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | polovica navpične nastavitve sedeža |
| B | (mm) | najmanjša skupna širina traktorja |
| B6 | (mm) | največja zunanja širina zaščitne konstrukcije |
| D | (mm) | deformacija zaščitne konstrukcije na točki udara (dinamični preskusi) ali na točki delovanja obremenitve, ki je v smeri delovanja obremenitve (statični preskusi) |
| D' | (mm) | deformacija zaščitne konstrukcije za izračunano potrebno energijo |
| Ea | (J) | absorbirana deformacijska energija na mestu, na katerem je obremenitev prenehala. Območje, vključeno znotraj krivulje F-D |
| Ei | (J) | absorbirana deformacijska energija. Območje pod krivuljo F-D |
| E'i | (J) | deformacijska energija, ki se absorbira po dodatni obremenitvi po nastanku loma ali razpoke |
| E''i | (J) | deformacijska energija, absorbirana pri preobremenitvenem preskusu v primeru, ko je pred začetkom tega preskusa obremenitev prenehala. Območje pod krivuljo F-D |
| Eil | (J) | energija, ki se absorbira pri vzdolžnih obremenitvah |
| Eis | (J) | energija, ki se absorbira pri stranskih obremenitvah |
| F | (N) | statična sila obremenitve |
| F' | (N) | sila obremenitve za izračunano potrebno energijo, ki ustreza E'i |
| F-D | | diagram sila/deformacija |
| Fmax | (N) | največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitve |
| Fv | (N) | navpična tlačna sila |
| H | (mm) | višina pada udarnega telesa (dinamični preskusi) |
| H’ | (mm) | višina pada udarnega telesa za dodaten preskus (dinamični preskusi) |
| I | (kgm2) | referenčni vztrajnostni moment traktorja na središčni črti zadnjih koles ne glede na maso teh zadnjih koles |
| L | (mm) | referenčna medosna razdalja traktorja |
| M | (kg) | referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti, kot je opredeljeno v točki 3.1.1.4 Priloge II. |

ah

(mm)

polovica vodoravne nastavitve sedeža

av

(mm)

polovica navpične nastavitve sedeža

B

(mm)

najmanjša skupna širina traktorja

B6

(mm)

največja zunanja širina zaščitne konstrukcije

D

(mm)

deformacija zaščitne konstrukcije na točki udara (dinamični preskusi) ali na točki delovanja obremenitve, ki je v smeri delovanja obremenitve (statični preskusi)

D'

(mm)

deformacija zaščitne konstrukcije za izračunano potrebno energijo

Ea

(J)

absorbirana deformacijska energija na mestu, na katerem je obremenitev prenehala. Območje, vključeno znotraj krivulje F-D

Ei

(J)

absorbirana deformacijska energija. Območje pod krivuljo F-D

E'i

(J)

deformacijska energija, ki se absorbira po dodatni obremenitvi po nastanku loma ali razpoke

E''i

(J)

deformacijska energija, absorbirana pri preobremenitvenem preskusu v primeru, ko je pred začetkom tega preskusa obremenitev prenehala. Območje pod krivuljo F-D

Eil

(J)

energija, ki se absorbira pri vzdolžnih obremenitvah

Eis

(J)

energija, ki se absorbira pri stranskih obremenitvah

F

(N)

statična sila obremenitve

F'

(N)

sila obremenitve za izračunano potrebno energijo, ki ustreza E'i

F-D

diagram sila/deformacija

Fmax

(N)

največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitve

Fv

(N)

navpična tlačna sila

H

(mm)

višina pada udarnega telesa (dinamični preskusi)

H’

(mm)

višina pada udarnega telesa za dodaten preskus (dinamični preskusi)

I

(kgm2)

referenčni vztrajnostni moment traktorja na središčni črti zadnjih koles ne glede na maso teh zadnjih koles

L

(mm)

referenčna medosna razdalja traktorja

M

(kg)

referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti, kot je opredeljeno v točki 3.1.1.4 Priloge II.

| 2. | Priloga II se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA II

  Tehnične zahteve

  Tehnične zahteve za ES-homologacijo zadaj nameščenih zaščitnih konstrukcij pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih so enake zahtevam iz točke 3 Kodeksa 7 Sklepa OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008, razen točk 3.1.4 (Poročila o preskusih), 3.3.1 (Upravne razširitve), 3.4 (Označevanje) in 3.6 (Učinkovitost pritrdišča varnostnega pasu), v katerih je navedeno:

  ‚3.   PRAVILA IN SMERNICE
  3.1   Pogoji za preskušanje trdnosti zaščitnih konstrukcij in njihove pritrditve na traktorje

  3.1.1   Splošne zahteve

  3.1.1.1   Namen preskusa

  Namen preskusov, pri katerih se uporablja posebna oprema, je simulirati take obremenitve, ki delujejo na zaščitno konstrukcijo, ko se traktor prevrne. Ti preskusi omogočajo ugotavljanje trdnosti zaščitne konstrukcije, vseh elementov za njeno pritrditev na traktor in vseh delov traktorja, ki prenašajo preskusno obremenitev.
  3.1.1.2   Preskusne metode

  Preskusi se lahko izvajajo po dinamičnem ali statičnem postopku. Obe metodi se štejeta za enakovredni.
  3.1.1.3   Splošna pravila pri pripravah na preskuse







  3.1.1.3.1 | Zaščitna konstrukcija mora ustrezati specifikacijam za serijsko proizvodnjo. Pritrjena je v skladu s priporočeno metodo proizvajalca na enega od tipov traktorjev, za katere je oblikovana.
  Opomba: za statični preskus trdnosti ni potreben celoten traktor, vendar zaščitna konstrukcija in deli traktorja, na katere je pritrjena, sestavljajo celovito preskusno enoto, v nadaljnjem besedilu: preskusni sklop. |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga II se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

Tehnične zahteve

Tehnične zahteve za ES-homologacijo zadaj nameščenih zaščitnih konstrukcij pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih so enake zahtevam iz točke 3 Kodeksa 7 Sklepa OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008, razen točk 3.1.4 (Poročila o preskusih), 3.3.1 (Upravne razširitve), 3.4 (Označevanje) in 3.6 (Učinkovitost pritrdišča varnostnega pasu), v katerih je navedeno:

‚3.   PRAVILA IN SMERNICE

3.1   Pogoji za preskušanje trdnosti zaščitnih konstrukcij in njihove pritrditve na traktorje

3.1.1   Splošne zahteve

3.1.1.1   Namen preskusa

Namen preskusov, pri katerih se uporablja posebna oprema, je simulirati take obremenitve, ki delujejo na zaščitno konstrukcijo, ko se traktor prevrne. Ti preskusi omogočajo ugotavljanje trdnosti zaščitne konstrukcije, vseh elementov za njeno pritrditev na traktor in vseh delov traktorja, ki prenašajo preskusno obremenitev.

3.1.1.2   Preskusne metode

Preskusi se lahko izvajajo po dinamičnem ali statičnem postopku. Obe metodi se štejeta za enakovredni.

3.1.1.3   Splošna pravila pri pripravah na preskuse

3.1.1.3.1

Zaščitna konstrukcija mora ustrezati specifikacijam za serijsko proizvodnjo. Pritrjena je v skladu s priporočeno metodo proizvajalca na enega od tipov traktorjev, za katere je oblikovana.

Opomba: za statični preskus trdnosti ni potreben celoten traktor, vendar zaščitna konstrukcija in deli traktorja, na katere je pritrjena, sestavljajo celovito preskusno enoto, v nadaljnjem besedilu: preskusni sklop.

| 3.1.1.3.2 | Za statični in dinamični preskus mora biti traktor kot celota (ali preskusni sklop) opremljen z vsemi sestavnimi deli iz serijske proizvodnje, ki lahko vplivajo na trdnost zaščitne konstrukcije ali pa so potrebni za preskus trdnosti.
  Na traktorju (ali preskusnem sklopu) morajo biti vgrajeni tudi sestavni deli, ki lahko povzročijo nevarnost v varnem prostoru, da je mogoče pri njihovem pregledu ugotoviti, ali so izpolnjeni pogoji sprejemljivosti iz točke 3.1.3. Dostaviti je treba vse sestavne dele traktorja ali zaščitne konstrukcije, vključno z deli za zaščito pred vremenskimi vplivi, ali jih opisati v načrtih. |
| --- | --- |

3.1.1.3.2

Za statični in dinamični preskus mora biti traktor kot celota (ali preskusni sklop) opremljen z vsemi sestavnimi deli iz serijske proizvodnje, ki lahko vplivajo na trdnost zaščitne konstrukcije ali pa so potrebni za preskus trdnosti.

Na traktorju (ali preskusnem sklopu) morajo biti vgrajeni tudi sestavni deli, ki lahko povzročijo nevarnost v varnem prostoru, da je mogoče pri njihovem pregledu ugotoviti, ali so izpolnjeni pogoji sprejemljivosti iz točke 3.1.3. Dostaviti je treba vse sestavne dele traktorja ali zaščitne konstrukcije, vključno z deli za zaščito pred vremenskimi vplivi, ali jih opisati v načrtih.

| 3.1.1.3.3 | Za preskus trdnosti je treba odstraniti vse plošče in odstranljive nekonstrukcijske dele, ki bi lahko povečali trdnost zaščitne konstrukcije. |
| --- | --- |

3.1.1.3.3

Za preskus trdnosti je treba odstraniti vse plošče in odstranljive nekonstrukcijske dele, ki bi lahko povečali trdnost zaščitne konstrukcije.

| 3.1.1.3.4 | Kolotek je treba nastaviti tako, da pnevmatike pri preskusu trdnosti čim manj podpirajo zaščitno konstrukcijo. Če se ti preskusi opravljajo po statičnem postopku, se lahko kolesa odstranijo. |
| --- | --- |

3.1.1.3.4

Kolotek je treba nastaviti tako, da pnevmatike pri preskusu trdnosti čim manj podpirajo zaščitno konstrukcijo. Če se ti preskusi opravljajo po statičnem postopku, se lahko kolesa odstranijo.

3.1.1.4   Referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti

Referenčna masa M, ki se uporablja v enačbah za izračun višine pada udarnega telesa, energij obremenitve in tlačnih sil, mora biti vsaj masa traktorja brez neobvezne dodatne opreme, vendar vključno s hladilnim sredstvom, oljem, gorivom, orodjem in zaščitno konstrukcijo. Ne upoštevajo se prednje ali zadnje dodatne uteži, uteži v kolesih, pripeto orodje in oprema ali posebni sestavni deli.

3.1.2   Preskusi

3.1.2.1   Zaporedje preskusov

Zaporedje preskusov, ki ne vpliva na dodatne preskuse iz točk 3.2.1.1.6, 3.2.1.1.7, 3.2.2.1.6 in 3.2.2.1.7, je:

| 1. | udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) na zadnji del zaščitne konstrukcije (glej točki 3.2.1.1.1 in 3.2.2.1.1); |
| --- | --- |

1.

udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) na zadnji del zaščitne konstrukcije (glej točki 3.2.1.1.1 in 3.2.2.1.1);

| 2. | tlačni preskus zadaj (dinamični ali statični preskus) (glej točki 3.2.1.1.4 in 3.2.2.1.4); |
| --- | --- |

2.

tlačni preskus zadaj (dinamični ali statični preskus) (glej točki 3.2.1.1.4 in 3.2.2.1.4);

| 3. | udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) na sprednji del zaščitne konstrukcije (glej točki 3.2.1.1.2 in 3.2.2.1.2); |
| --- | --- |

3.

udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) na sprednji del zaščitne konstrukcije (glej točki 3.2.1.1.2 in 3.2.2.1.2);

| 4. | udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) s strani na zaščitno konstrukcijo (glej točki 3.2.1.1.3 in 3.2.2.1.3); |
| --- | --- |

4.

udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) s strani na zaščitno konstrukcijo (glej točki 3.2.1.1.3 in 3.2.2.1.3);

| 5. | tlačni preskus zaščitne konstrukcije spredaj (dinamični ali statični preskus) (glej točki 3.2.1.1.5 in 3.2.2.1.5). |
| --- | --- |

5.

tlačni preskus zaščitne konstrukcije spredaj (dinamični ali statični preskus) (glej točki 3.2.1.1.5 in 3.2.2.1.5).

3.1.2.2   Splošne zahteve

| 3.1.2.2.1 | Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja zlomi ali premakne, se preskus ponovi. |
| --- | --- |

3.1.2.2.1

Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja zlomi ali premakne, se preskus ponovi.

| 3.1.2.2.2 | Med preskusi na traktorju ali zaščitni konstrukciji niso dovoljena nobena popravila ali nastavitve. |
| --- | --- |

3.1.2.2.2

Med preskusi na traktorju ali zaščitni konstrukciji niso dovoljena nobena popravila ali nastavitve.

| 3.1.2.2.3 | Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene. |
| --- | --- |

3.1.2.2.3

Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene.

| 3.1.2.2.4 | Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira. |
| --- | --- |

3.1.2.2.4

Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira.

| 3.1.2.2.5 | Stran, na katero deluje prvi udar na zaščitno konstrukcijo od zadaj (dinamični preskus) ali prva obremenitev od zadaj (statični preskus), je tista, za katero preskuševalni organi menijo, da za zaščitno konstrukcijo pomeni najbolj neugodne okoliščine pri preskušanju z udari in obremenitvami. Bočni udari ali obremenitve in udari ali obremenitve od zadaj se izvedejo na obeh straneh vzdolžne sredinske ravnine zaščitne konstrukcije. Udari ali obremenitve od spredaj se izvedejo na isti strani vzdolžne sredinske ravnine zaščitne konstrukcije kot bočni udari ali obremenitve. |
| --- | --- |

3.1.2.2.5

Stran, na katero deluje prvi udar na zaščitno konstrukcijo od zadaj (dinamični preskus) ali prva obremenitev od zadaj (statični preskus), je tista, za katero preskuševalni organi menijo, da za zaščitno konstrukcijo pomeni najbolj neugodne okoliščine pri preskušanju z udari in obremenitvami. Bočni udari ali obremenitve in udari ali obremenitve od zadaj se izvedejo na obeh straneh vzdolžne sredinske ravnine zaščitne konstrukcije. Udari ali obremenitve od spredaj se izvedejo na isti strani vzdolžne sredinske ravnine zaščitne konstrukcije kot bočni udari ali obremenitve.

3.1.3   Pogoji sprejemljivosti

| 3.1.3.1 | Šteje se, da zaščitna konstrukcija izpolnjuje zahteve glede trdnosti, če izpolnjuje naslednje pogoje:






  3.1.3.1.1 | po vsakem preskusu v postopku dinamičnega preskusa na njej ni nobenih lomov ali razpok, kot je opredeljeno v točki 3.2.1.2.1. Če se med dinamičnim preskusom pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi dodaten udarni ali tlačni preskus, kot je opredeljeno v točkah 3.2.1.1.6 ali 3.2.1.1.7; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.1

Šteje se, da zaščitna konstrukcija izpolnjuje zahteve glede trdnosti, če izpolnjuje naslednje pogoje:

3.1.3.1.1

po vsakem preskusu v postopku dinamičnega preskusa na njej ni nobenih lomov ali razpok, kot je opredeljeno v točki 3.2.1.2.1. Če se med dinamičnim preskusom pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi dodaten udarni ali tlačni preskus, kot je opredeljeno v točkah 3.2.1.1.6 ali 3.2.1.1.7;

| 3.1.3.1.2 | med statičnim preskusom mora biti na točki, ko se doseže zahtevana energija, pri vsakem predpisanem preskusu vodoravne obremenitve ali preobremenitvenem preskusu sila večja od 0,8 F; |
| --- | --- |

3.1.3.1.2

med statičnim preskusom mora biti na točki, ko se doseže zahtevana energija, pri vsakem predpisanem preskusu vodoravne obremenitve ali preobremenitvenem preskusu sila večja od 0,8 F;

| 3.1.3.1.3 | če med statičnim preskusom zaradi delovanja tlačne sile nastanejo lomi ali razpoke, je treba takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opraviti dodaten tlačni preskus, kot je opredeljeno v točki 3.2.2.1.7; |
| --- | --- |

3.1.3.1.3

če med statičnim preskusom zaradi delovanja tlačne sile nastanejo lomi ali razpoke, je treba takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opraviti dodaten tlačni preskus, kot je opredeljeno v točki 3.2.2.1.7;

| 3.1.3.1.4 | med preskusi, ki niso preobremenitveni preskusi, ne sme noben del zaščitne konstrukcije prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6 Priloge I; |
| --- | --- |

3.1.3.1.4

med preskusi, ki niso preobremenitveni preskusi, ne sme noben del zaščitne konstrukcije prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6 Priloge I;

| 3.1.3.1.5 | med preskusi, ki niso preobremenitveni preskusi, zaščitna konstrukcija ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točkama 3.2.1.2.2 in 3.2.2.2.2; |
| --- | --- |

3.1.3.1.5

med preskusi, ki niso preobremenitveni preskusi, zaščitna konstrukcija ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točkama 3.2.1.2.2 in 3.2.2.2.2;

| 3.1.3.1.6 | med preskusi zaščitna konstrukcija ne sme nikakor pritiskati na konstrukcijo sedeža; |
| --- | --- |

3.1.3.1.6

med preskusi zaščitna konstrukcija ne sme nikakor pritiskati na konstrukcijo sedeža;

| 3.1.3.1.7 | elastična deformacija, izmerjena v skladu s točkama 3.2.1.2.3 in 3.2.2.2.3, je manjša od 250 mm. |
| --- | --- |

3.1.3.1.7

elastična deformacija, izmerjena v skladu s točkama 3.2.1.2.3 in 3.2.2.2.3, je manjša od 250 mm.

| 3.1.3.2 | Prepovedana je dodatna oprema, ki ogroža voznikovo varnost. Prepovedani so vsi štrleči deli ali oprema, ki bi pri prevrnitvi traktorja lahko poškodovali voznika, ali kakršna koli oprema ali deli, ki bi ga lahko zaradi deformacije zaščitne konstrukcije vklenili, na primer za nogo ali stopalo. |
| --- | --- |

3.1.3.2

Prepovedana je dodatna oprema, ki ogroža voznikovo varnost. Prepovedani so vsi štrleči deli ali oprema, ki bi pri prevrnitvi traktorja lahko poškodovali voznika, ali kakršna koli oprema ali deli, ki bi ga lahko zaradi deformacije zaščitne konstrukcije vklenili, na primer za nogo ali stopalo.

3.1.4   [se ne uporablja]

3.1.5   Naprave in oprema za dinamične preskuse

3.1.5.1   Nihalno udarno telo

| 3.1.5.1.1 | Udarno telo, ki deluje kot nihalo, mora biti z verigama ali žičnima vrvema obešeno v tečajih vsaj šest metrov nad tlemi. Na voljo morajo biti sredstva za ločeno prilagajanje višine obešenega udarnega telesa ter kota med udarnim telesom in nosilnimi verigami ali žičnimi vrvmi. |
| --- | --- |

3.1.5.1.1

Udarno telo, ki deluje kot nihalo, mora biti z verigama ali žičnima vrvema obešeno v tečajih vsaj šest metrov nad tlemi. Na voljo morajo biti sredstva za ločeno prilagajanje višine obešenega udarnega telesa ter kota med udarnim telesom in nosilnimi verigami ali žičnimi vrvmi.

| 3.1.5.1.2 | Masa nihalnega udarnega telesa mora biti 2 000 ± 20 kg brez mase verig ali žičnih vrvi, katerih masa ne sme presegati 100 kg. Dolžina stranic udarne ploskve mora biti 680 ± 20 mm (glej sliko 7.3). Udarno telo mora biti napolnjeno tako, da je položaj njegovega težišča nespremenljiv in se ujema z geometrijskim središčem paralelepipeda. |
| --- | --- |

3.1.5.1.2

Masa nihalnega udarnega telesa mora biti 2 000 ± 20 kg brez mase verig ali žičnih vrvi, katerih masa ne sme presegati 100 kg. Dolžina stranic udarne ploskve mora biti 680 ± 20 mm (glej sliko 7.3). Udarno telo mora biti napolnjeno tako, da je položaj njegovega težišča nespremenljiv in se ujema z geometrijskim središčem paralelepipeda.

| 3.1.5.1.3 | Paralelepiped mora biti priključen na sistem, ki ga potegne nazaj z mehanizmom za hitro odpenjanje, konstruiranim in nameščenim tako, da omogoča odpenjanje nihalnega udarnega telesa, ne da bi paralelepiped zanihal okrog svoje vodoravne osi, ki je pravokotna na nihalno ravnino nihala. |
| --- | --- |

3.1.5.1.3

Paralelepiped mora biti priključen na sistem, ki ga potegne nazaj z mehanizmom za hitro odpenjanje, konstruiranim in nameščenim tako, da omogoča odpenjanje nihalnega udarnega telesa, ne da bi paralelepiped zanihal okrog svoje vodoravne osi, ki je pravokotna na nihalno ravnino nihala.

3.1.5.2   Pritrditev nihala

Zgibi nihala morajo biti trdno pritrjeni, tako da njihov premik v kateri koli smeri ne presega 1 % višine pada.

3.1.5.3   Pritrdilne vrvi

| 3.1.5.3.1 | Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih (glej slike 7.4, 7.5 in 7.6), morajo biti trdno pritrjene na togo podlago pod nihalom. |
| --- | --- |

3.1.5.3.1

Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih (glej slike 7.4, 7.5 in 7.6), morajo biti trdno pritrjene na togo podlago pod nihalom.

| 3.1.5.3.2 | Traktor se pritrdi na tirnice z žično vrvjo okroglega spleta z vlaknenim jedrom zgradbe 6 × 19 po standardu ISO 2408:2004 in nazivnim premerom 13 mm. Skrajna natezna trdnost kovinskih žic mora dosegati 1 770 MPa. |
| --- | --- |

3.1.5.3.2

Traktor se pritrdi na tirnice z žično vrvjo okroglega spleta z vlaknenim jedrom zgradbe 6 × 19 po standardu ISO 2408:2004 in nazivnim premerom 13 mm. Skrajna natezna trdnost kovinskih žic mora dosegati 1 770 MPa.

| 3.1.5.3.3 | Pri traktorjih z zgibnim krmiljenjem se centralni zgib traktorja pri vseh preskusih podpre in ustrezno pritrdi. Pri udarnih preskusih s strani se zgib podpre tudi iz nasprotne smeri, iz katere deluje udar. Ni nujno, da so sprednja in zadnja kolesa poravnana, če to olajša ustrezno pritrditev žičnih vrvi. |
| --- | --- |

3.1.5.3.3

Pri traktorjih z zgibnim krmiljenjem se centralni zgib traktorja pri vseh preskusih podpre in ustrezno pritrdi. Pri udarnih preskusih s strani se zgib podpre tudi iz nasprotne smeri, iz katere deluje udar. Ni nujno, da so sprednja in zadnja kolesa poravnana, če to olajša ustrezno pritrditev žičnih vrvi.

3.1.5.4   Podpora kolesa in tram

| 3.1.5.4.1 | Za podporo koles med udarnimi preskusi se uporabi tram iz mehkega lesa v velikosti 150 × 150 mm (glej slike 7.4, 7.5 in 7.6). |
| --- | --- |

3.1.5.4.1

Za podporo koles med udarnimi preskusi se uporabi tram iz mehkega lesa v velikosti 150 × 150 mm (glej slike 7.4, 7.5 in 7.6).

| 3.1.5.4.2 | Med udarnimi preskusi s strani se tram iz mehkega lesa pritrdi na tla, da se opre ob kolesni obroč na strani, ki je nasprotna strani delovanja udara (glej sliko 7.6). |
| --- | --- |

3.1.5.4.2

Med udarnimi preskusi s strani se tram iz mehkega lesa pritrdi na tla, da se opre ob kolesni obroč na strani, ki je nasprotna strani delovanja udara (glej sliko 7.6).

3.1.5.5   Podporni drogovi in pritrdilne vrvi za zgibno krmiljene traktorje

| 3.1.5.5.1 | Za zgibno krmiljene traktorje se uporabijo dodatni podporni drogovi in pritrdilne vrvi. Njihov namen je zagotovitev, da je del traktorja, na katerega je pritrjena zaščitna konstrukcija, enako nepremičen kot pri togi izvedbi traktorja. |
| --- | --- |

3.1.5.5.1

Za zgibno krmiljene traktorje se uporabijo dodatni podporni drogovi in pritrdilne vrvi. Njihov namen je zagotovitev, da je del traktorja, na katerega je pritrjena zaščitna konstrukcija, enako nepremičen kot pri togi izvedbi traktorja.

| 3.1.5.5.2 | Dodatne posebne podrobnosti za udarne in tlačne preskuse so navedene v točki 3.2.1.1. |
| --- | --- |

3.1.5.5.2

Dodatne posebne podrobnosti za udarne in tlačne preskuse so navedene v točki 3.2.1.1.

3.1.5.6   Tlak v pnevmatikah in deformacija pnevmatik

| 3.1.5.6.1 | Traktorske pnevmatike ne smejo biti polnjene z balastno tekočino, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim, ki jih proizvajalec traktorjev določi za delo na polju. |
| --- | --- |

3.1.5.6.1

Traktorske pnevmatike ne smejo biti polnjene z balastno tekočino, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim, ki jih proizvajalec traktorjev določi za delo na polju.

| 3.1.5.6.2 | Pritrdilne vrvi se v vsakem posameznem primeru toliko zategnejo, da pnevmatike dosežejo deformacijo, ki je enaka 12 % višine bočne stene pnevmatike (razdalja med tlemi in najnižjo točko na kolesnem obroču) pred zatezanjem. |
| --- | --- |

3.1.5.6.2

Pritrdilne vrvi se v vsakem posameznem primeru toliko zategnejo, da pnevmatike dosežejo deformacijo, ki je enaka 12 % višine bočne stene pnevmatike (razdalja med tlemi in najnižjo točko na kolesnem obroču) pred zatezanjem.

3.1.5.7   Naprava za tlačni preskus

Naprava, ki je prikazana na sliki 7.7, je sposobna ustvarjati silo, ki deluje navzdol na zaščitno konstrukcijo prek togega jarma, ki je širok približno 250 mm in je povezan z mehanizmom za ustvarjanje obremenitve prek kardanskih zgibov. Pod osi traktorja se namestijo primerna stojala, da se tlačna sila ne prenaša na pnevmatike traktorja.

3.1.5.8   Merilne naprave

Potrebne so naslednje merilne naprave:

| 3.1.5.8.1 | naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 7.8); |
| --- | --- |

3.1.5.8.1

naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 7.8);

| 3.1.5.8.2 | naprava za preverjanje, ali zaščitna konstrukcija ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal znotraj zaščite konstrukcije (glej točko 3.2.2.2.2). |
| --- | --- |

3.1.5.8.2

naprava za preverjanje, ali zaščitna konstrukcija ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal znotraj zaščite konstrukcije (glej točko 3.2.2.2.2).

3.1.6   Naprave in oprema za statične preskuse

3.1.6.1   Naprava za statične preskuse

| 3.1.6.1.1 | Naprava za statične preskuse mora biti oblikovana tako, da omogoča izvajanje pritiskov ali obremenitev na zaščitno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.1.6.1.1

Naprava za statične preskuse mora biti oblikovana tako, da omogoča izvajanje pritiskov ali obremenitev na zaščitno konstrukcijo.

| 3.1.6.1.2 | Zagotoviti je treba, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli, in sicer pravokotno na smer delovanja obremenitve in vzdolž pritisne ploskve, katere dolžina je eden od točnih mnogokratnikov števila 50 med 250 in 700 mm. Navpična čelna ploskev je 150 mm. Robovi, ki se dotikajo zaščitne konstrukcije, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm. |
| --- | --- |

3.1.6.1.2

Zagotoviti je treba, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli, in sicer pravokotno na smer delovanja obremenitve in vzdolž pritisne ploskve, katere dolžina je eden od točnih mnogokratnikov števila 50 med 250 in 700 mm. Navpična čelna ploskev je 150 mm. Robovi, ki se dotikajo zaščitne konstrukcije, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm.

| 3.1.6.1.3 | Pritisna ploskev mora biti prilagodljiva vsakemu kotu glede na smer obremenitve, da bi lahko sledila spremembam kotov obremenjene površine zaščitne konstrukcije, ko se ta deformira. |
| --- | --- |

3.1.6.1.3

Pritisna ploskev mora biti prilagodljiva vsakemu kotu glede na smer obremenitve, da bi lahko sledila spremembam kotov obremenjene površine zaščitne konstrukcije, ko se ta deformira.

| 3.1.6.1.4 | Smer obremenitve (navpično in vodoravno odstopanje):






  — | na začetku preskusa pri ničelni obremenitvi: ± 2°, |
| --- | --- | --- |

3.1.6.1.4

Smer obremenitve (navpično in vodoravno odstopanje):

—

na začetku preskusa pri ničelni obremenitvi: ± 2°,

| — | med preskusom pod obremenitvijo: 10° nad vodoravno črto in 20° pod njo. Ta odstopanja morajo biti čim manjša. |
| --- | --- |

—

med preskusom pod obremenitvijo: 10° nad vodoravno črto in 20° pod njo. Ta odstopanja morajo biti čim manjša.

| 3.1.6.1.5 | Hitrost deformacije mora biti dovolj majhna, tj. manj kot 5 mm/s, da se lahko obremenitev ves čas obravnava kot statična. |
| --- | --- |

3.1.6.1.5

Hitrost deformacije mora biti dovolj majhna, tj. manj kot 5 mm/s, da se lahko obremenitev ves čas obravnava kot statična.

3.1.6.2   Naprava za merjenje energije, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija

| 3.1.6.2.1 | Za določitev energije, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija, se zapiše krivulja sila/deformacija. Sile in deformacije ni treba meriti na točki, na kateri obremenitev deluje na zaščitno konstrukcijo, vendar ju je treba meriti sočasno in v isti ravnini. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1

Za določitev energije, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija, se zapiše krivulja sila/deformacija. Sile in deformacije ni treba meriti na točki, na kateri obremenitev deluje na zaščitno konstrukcijo, vendar ju je treba meriti sočasno in v isti ravnini.

| 3.1.6.2.2 | Točka, od katere se meri deformacija, se izbere tako, da se upošteva samo energija, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija in/ali deformacija nekaterih delov traktorja. Energijo, ki se absorbira pri deformaciji in/ali popuščanju pritrditve traktorja, je treba zanemariti. |
| --- | --- |

3.1.6.2.2

Točka, od katere se meri deformacija, se izbere tako, da se upošteva samo energija, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija in/ali deformacija nekaterih delov traktorja. Energijo, ki se absorbira pri deformaciji in/ali popuščanju pritrditve traktorja, je treba zanemariti.

3.1.6.3   Način pritrditve traktorja na podlago

| 3.1.6.3.1 | Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih, morajo biti trdno pritrjene na togo podlago blizu preskusne naprave. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1

Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih, morajo biti trdno pritrjene na togo podlago blizu preskusne naprave.

| 3.1.6.3.2 | Traktor mora biti na tirnice pritrjen s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi (plošče, zagozde, žične vrvi, opore itd.), da se med preskusi ne more premikati. Ta zahteva se med preskusom preveri z običajnimi napravami za merjenje dolžine.
  Če se traktor premakne, se ponovi celoten preskus, razen če je sistem za merjenje deformacij, ki se upošteva pri zapisu krivulje sila/deformacija, povezan s traktorjem. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2

Traktor mora biti na tirnice pritrjen s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi (plošče, zagozde, žične vrvi, opore itd.), da se med preskusi ne more premikati. Ta zahteva se med preskusom preveri z običajnimi napravami za merjenje dolžine.

Če se traktor premakne, se ponovi celoten preskus, razen če je sistem za merjenje deformacij, ki se upošteva pri zapisu krivulje sila/deformacija, povezan s traktorjem.

3.1.6.4   Naprava za tlačni preskus

Naprava, ki je prikazana na sliki 7.7, je sposobna ustvarjati silo, ki deluje navzdol na zaščitno konstrukcijo prek togega jarma, ki je širok približno 250 mm in je povezan z mehanizmom za ustvarjanje obremenitve prek kardanskih zgibov. Pod osi traktorja je treba namestiti primerna stojala, da se tlačna sila ne prenaša na pnevmatike traktorja.

3.1.6.5   Druge merilne naprave

Potrebne so tudi naslednje merilne naprave:

| 3.1.6.5.1 | naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 7.8); |
| --- | --- |

3.1.6.5.1

naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 7.8);

| 3.1.6.5.2 | naprava za preverjanje, ali zaščitna konstrukcija ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal znotraj zaščite konstrukcije (točka 3.3.2.2.2). |
| --- | --- |

3.1.6.5.2

naprava za preverjanje, ali zaščitna konstrukcija ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal znotraj zaščite konstrukcije (točka 3.3.2.2.2).

3.2   Preskusni postopki

3.2.1   Dinamični preskusi

3.2.1.1   Udarni in tlačni preskusi

3.2.1.1.1   
  Udar od zadaj

| 3.2.1.1.1.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi oklepajo z navpično ravnino A kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ostanejo pod zgoraj določenim kotom.
  Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj; to je običajno zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.
  Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči delovanje udara na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi oklepajo z navpično ravnino A kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ostanejo pod zgoraj določenim kotom.

Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj; to je običajno zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.

Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči delovanje udara na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije.

| 3.2.1.1.1.2 | Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi žičnimi vrvmi, pri čemer mora biti po ena na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 7.4. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da žične vrvi s tlemi oklepajo kot, ki ne presega 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh žičnih vrvi v navpični ravnini, po kateri se giblje težišče udarnega telesa.
  Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo, kot je določeno v točki 3.1.5.6.2. Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti tesno pred zadnji kolesi in se nato pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.2

Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi žičnimi vrvmi, pri čemer mora biti po ena na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 7.4. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da žične vrvi s tlemi oklepajo kot, ki ne presega 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh žičnih vrvi v navpični ravnini, po kateri se giblje težišče udarnega telesa.

Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo, kot je določeno v točki 3.1.5.6.2. Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti tesno pred zadnji kolesi in se nato pritrdi na tla.

| 3.2.1.1.1.3 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm in pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.3

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm in pritrdi na tla.

| 3.2.1.1.1.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb:
  H = 2,165 × 10-8 ML2

  ali
  H = 5,73 × 10-2 I
  Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb:

H = 2,165 × 10-8 ML2

ali

H = 5,73 × 10-2 I

Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo.

| 3.2.1.1.1.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj ali spodaj navedenih enačb:
  H = 25 + 0,07 M
  za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;
  H = 125 + 0,02 M
  za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj ali spodaj navedenih enačb:

H = 25 + 0,07 M

za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;

H = 125 + 0,02 M

za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.

3.2.1.1.2   
  Udar od spredaj

| 3.2.1.1.2.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi oklepajo z navpično ravnino A kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ostanejo pod zgoraj določenim kotom.
  Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej; to je običajno zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.
  Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči delovanje udara na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi oklepajo z navpično ravnino A kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ostanejo pod zgoraj določenim kotom.

Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej; to je običajno zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.

Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči delovanje udara na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije.

| 3.2.1.1.2.2 | Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi žičnimi vrvmi, pri čemer mora biti po ena na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 7.5. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da žične vrvi s tlemi oklepajo kot, ki ne presega 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh žičnih vrvi v navpični ravnini, po kateri se giblje težišče udarnega telesa.
  Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo, kot je določeno v točki 3.1.5.6.2. Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti tesno za zadnji kolesi in se nato pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.2

Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi žičnimi vrvmi, pri čemer mora biti po ena na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 7.5. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da žične vrvi s tlemi oklepajo kot, ki ne presega 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh žičnih vrvi v navpični ravnini, po kateri se giblje težišče udarnega telesa.

Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo, kot je določeno v točki 3.1.5.6.2. Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti tesno za zadnji kolesi in se nato pritrdi na tla.

| 3.2.1.1.2.3 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm in pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.3

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm in pritrdi na tla.

| 3.2.1.1.2.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:
  H = 25 + 0,07 M
  za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;
  H = 125 + 0,02 M
  za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.
  Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

H = 25 + 0,07 M

za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;

H = 125 + 0,02 M

za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.

Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo.

| 3.2.1.1.2.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):






  — | če je zaščitna konstrukcija zadaj nameščeni varnostni lok z dvema stebroma, se uporablja zgornja enačba, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.1.2.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):

—

če je zaščitna konstrukcija zadaj nameščeni varnostni lok z dvema stebroma, se uporablja zgornja enačba,

| — | za druge tipe zaščitnih konstrukcij se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj navedene in spodaj izbrane enačbe:
  H = 2,165 × 10-8 ML2

  ali
  H = 5,73 × 10-2 I |
| --- | --- |

—

za druge tipe zaščitnih konstrukcij se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj navedene in spodaj izbrane enačbe:

H = 2,165 × 10-8 ML2

ali

H = 5,73 × 10-2 I

Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo.

3.2.1.1.3   
  Udar s strani

| 3.2.1.1.3.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko so udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi navpične, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa kot z navpičnico, ki ne presega 20°. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ob udaru ostanejo navpične. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko so udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi navpične, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa kot z navpičnico, ki ne presega 20°. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ob udaru ostanejo navpične.

| 3.2.1.1.3.2 | Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.2

Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara.

| 3.2.1.1.3.3 | Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok; to je običajno zgornji rob. Razen če je gotovo, da bo neki drugi del tega roba prvi zadel tla, je točka udara na ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino in poteka 60 mm pred indeksno točko sedeža, ki je vzdolžno nastavljen na sredinski položaj. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.3

Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok; to je običajno zgornji rob. Razen če je gotovo, da bo neki drugi del tega roba prvi zadel tla, je točka udara na ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino in poteka 60 mm pred indeksno točko sedeža, ki je vzdolžno nastavljen na sredinski položaj.

| 3.2.1.1.3.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je točka udara v ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino in poteka prek sredinske točke odseka, ki povezuje dve indeksni točki sedeža, opredeljeni s povezavo med dvema različnima položajema sedeža. Pri varnostnih lokih z dvema stebroma udar deluje na enega od njiju. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je točka udara v ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino in poteka prek sredinske točke odseka, ki povezuje dve indeksni točki sedeža, opredeljeni s povezavo med dvema različnima položajema sedeža. Pri varnostnih lokih z dvema stebroma udar deluje na enega od njiju.

| 3.2.1.1.3.5 | Kolesa traktorja morajo biti pritrjena na tla na strani, na katero bo deloval udar, in sicer z žičnimi vrvmi, ki potekajo prek ustreznih koncev sprednje in zadnje osi. Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo do vrednosti iz točke 3.1.5.6.2.
  Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti na tla in tesno ob pnevmatike na strani, ki je nasprotna strani, na kateri bo deloval udar, in se nato pritrdi na tla. Lahko se zgodi, da je treba uporabiti dva trama ali zagozdi, če zunanji strani prednjih in zadnjih pnevmatik nista na isti navpični ravnini. Kot je prikazano na sliki 7.6, se podporni drog takrat namesti ob kolesni obroč najbolj obremenjenega kolesa na strani, ki leži nasproti točki udara, ter se tesno pritisne h kolesnemu obroču in nato pritrdi na tla. Podporni drog je tako dolg, da je kot, ki ga oklepa s tlemi, ko je nameščen ob kolesni obroč, 30 ± 3°. Poleg tega je njegova debelina, če je to mogoče, 20- do 25-krat manjša od njegove dolžine in 2- do 3-krat manjša od njegove širine. Drogovi so na obeh koncih oblikovani, kot je podrobno prikazano na sliki 7.6. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.5

Kolesa traktorja morajo biti pritrjena na tla na strani, na katero bo deloval udar, in sicer z žičnimi vrvmi, ki potekajo prek ustreznih koncev sprednje in zadnje osi. Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo do vrednosti iz točke 3.1.5.6.2.

Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti na tla in tesno ob pnevmatike na strani, ki je nasprotna strani, na kateri bo deloval udar, in se nato pritrdi na tla. Lahko se zgodi, da je treba uporabiti dva trama ali zagozdi, če zunanji strani prednjih in zadnjih pnevmatik nista na isti navpični ravnini. Kot je prikazano na sliki 7.6, se podporni drog takrat namesti ob kolesni obroč najbolj obremenjenega kolesa na strani, ki leži nasproti točki udara, ter se tesno pritisne h kolesnemu obroču in nato pritrdi na tla. Podporni drog je tako dolg, da je kot, ki ga oklepa s tlemi, ko je nameščen ob kolesni obroč, 30 ± 3°. Poleg tega je njegova debelina, če je to mogoče, 20- do 25-krat manjša od njegove dolžine in 2- do 3-krat manjša od njegove širine. Drogovi so na obeh koncih oblikovani, kot je podrobno prikazano na sliki 7.6.

| 3.2.1.1.3.6 | Pri zgibno krmiljenih traktorjih se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm, poleg tega pa se s strani podpre z napravo, podobno podpornemu drogu, ki je nameščen tesno ob zadnje kolo, kot je opredeljeno v točki 3.2.1.1.3.2. Zgib se nato nepremično pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.6

Pri zgibno krmiljenih traktorjih se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm, poleg tega pa se s strani podpre z napravo, podobno podpornemu drogu, ki je nameščen tesno ob zadnje kolo, kot je opredeljeno v točki 3.2.1.1.3.2. Zgib se nato nepremično pritrdi na tla.

| 3.2.1.1.3.7 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:
  H = 25 + 0,20 M
  za traktorje z referenčno maso do 2 000 kg;
  H = 125 + 0,15 M
  za traktorje z referenčno maso nad 2 000 kg. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.7

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

H = 25 + 0,20 M

za traktorje z referenčno maso do 2 000 kg;

H = 125 + 0,15 M

za traktorje z referenčno maso nad 2 000 kg.

| 3.2.1.1.3.8 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):






  — | če je zaščitna konstrukcija zadaj nameščeni varnostni lok z dvema stebroma, se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj in spodaj navedenih enačb:
  H = (25 + 0,20 M) (B6 + B)/2B
  za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;
  H = (125 + 0,15 M) (B6 + B)/2B
  za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.1.3.8

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):

—

če je zaščitna konstrukcija zadaj nameščeni varnostni lok z dvema stebroma, se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj in spodaj navedenih enačb:

H = (25 + 0,20 M) (B6 + B)/2B

za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;

H = (125 + 0,15 M) (B6 + B)/2B

za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg,

| — | za druge tipe zaščitnih konstrukcij se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj in spodaj navedenih enačb:
  H = 25 + 0,20 M
  za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;
  H = 125 + 0,15 M
  za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg. |
| --- | --- |

—

za druge tipe zaščitnih konstrukcij se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj in spodaj navedenih enačb:

H = 25 + 0,20 M

za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;

H = 125 + 0,15 M

za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.

Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo.

3.2.1.1.4   
  Tlačni preskus zadaj

Jarem se namesti nad zadnji najvišji del (ali dele) zaščitne konstrukcije, rezultanta tlačnih sil pa je v sredinski ravnini traktorja. Deluje sila Fv, pri čemer:

Fv = 20 M

Sila Fv deluje še pet sekund po tem, ko ni več mogoče zaznati nobenega vidnega gibanja zaščitne konstrukcije.

Če zadnji del strehe zaščitne konstrukcije ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne konstrukcije in tisti zadnji del traktorja, ki lahko podpre maso traktorja, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se ponovno namesti nad tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Nato spet deluje tlačna sila Fv.

3.2.1.1.5   
  Tlačni preskus spredaj

Jarem se namesti nad sprednji najvišji del (ali dele) zaščitne konstrukcije, rezultanta tlačnih sil pa je na sredinski ravnini traktorja. Deluje sila Fv, pri čemer:

Fv = 20 M

Sila Fv deluje še pet sekund po tem, ko ni več mogoče zaznati nobenega vidnega gibanja zaščitne konstrukcije.

Če sprednji del strehe zaščitne konstrukcije ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne konstrukcije in tisti sprednji del traktorja, ki lahko podpre maso traktorja, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se ponovno namesti nad tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Nato spet deluje tlačna sila Fv.

3.2.1.1.6   
  Dodatni udarni preskusi

Če se med udarnim preskusom pojavijo lomi ali razpoke, ki jih ni mogoče zanemariti, se takoj po udarnih preskusih, med katerimi so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug podoben preskus z višino pada:

H’ = (H × 10-1) (12 + 4a) (1 + 2a)-1

pri čemer je ‚a‘ razmerje med trajno deformacijo (Dp) in elastično deformacijo (De):

a = Dp/De,

izmerjeno na točki udara. Dodatna trajna deformacija, ki nastane po drugem udaru, ne sme presegati 30 % trajne deformacije, nastale po prvem udaru.

Da bi lahko izvedli dodatni preskus, je treba elastično deformacijo izmeriti pri vseh udarnih preskusih.

3.2.1.1.7   
  Dodatni tlačni preskusi

Če se med tlačnim preskusom pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po tlačnih preskusih, med katerimi so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug podoben tlačni preskus s silo 1,2 Fv.

3.2.1.2   Meritve, ki jih je treba opraviti

3.2.1.2.1   
  Lomi in razpoke

Po vsakem preskusu se vsi sestavni deli, spoji in pritrdilni elementi pregledajo za lome ali razpoke, pri čemer se zanemarijo majhne razpoke na nepomembnih delih.

Zanemariti je treba tudi vse razpoke, ki jih povzročijo robovi nihalnega udarnega telesa.

3.2.1.2.2   
  Prodor v varni prostor

Med vsakim preskusom se pregleda zaščitna konstrukcija, da se ugotovi, ali je kateri njen del prodrl v varni prostor okrog voznikovega sedeža, kot je opredeljen v točki 1.6.

Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne konstrukcije. Pri tem se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne konstrukcije, če kateri njegov del pride v stik s tlemi pri prevrnitvi traktorja v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Pri tem preskusu so mere sprednjih in zadnjih pnevmatik ter koloteka najmanjše standardne mere, kot jih je določil proizvajalec.

3.2.1.2.3   
  Elastična deformacija (pri udaru s strani)

Elastična deformacija se meri (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža na navpični ravnini, na katero deluje obremenitev. Za to meritev se lahko uporabi kakršna koli naprava, podobna napravi, prikazani na sliki 7.8.

3.2.1.2.4   
  Trajna deformacija

Po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne konstrukcije. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih delov zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi glede na indeksno točko sedeža.

3.2.2   Statični preskusi

3.2.2.1   Obremenitveni in tlačni preskusi

3.2.2.1.1   
  Obremenitev zadaj

| 3.2.2.1.1.1 | Obremenitev se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je vzporedna s sredinsko ravnino traktorja.
  Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj; to je običajno zgornji rob. Navpična ravnina, v kateri deluje obremenitev, je od sredinske ravnine oddaljena za tretjino zunanje širine zgornjega dela zaščitne konstrukcije.
  Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije. |
| --- | --- |

3.2.2.1.1.1

Obremenitev se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je vzporedna s sredinsko ravnino traktorja.

Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj; to je običajno zgornji rob. Navpična ravnina, v kateri deluje obremenitev, je od sredinske ravnine oddaljena za tretjino zunanje širine zgornjega dela zaščitne konstrukcije.

Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije.

| 3.2.2.1.1.2 | Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.2.1.1.2

Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.1.6.3.

| 3.2.2.1.1.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:
  Eil = 2,165 × 10-7 ML2

  ali
  Eil = 0,574 × I |
| --- | --- |

3.2.2.1.1.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:

Eil = 2,165 × 10-7 ML2

ali

Eil = 0,574 × I

| 3.2.2.1.1.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja energija od vrednosti iz zgoraj ali spodaj navedenih enačb:
  Eil = 500 + 0,5 M |
| --- | --- |

3.2.2.1.1.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja energija od vrednosti iz zgoraj ali spodaj navedenih enačb:

Eil = 500 + 0,5 M

3.2.2.1.2   
  Obremenitev spredaj

| 3.2.2.1.2.1 | Obremenitev se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je vzporedna s sredinsko ravnino traktorja. Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej; to je običajno zgornji rob. Točka delovanja obremenitve je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.
  Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.1

Obremenitev se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je vzporedna s sredinsko ravnino traktorja. Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej; to je običajno zgornji rob. Točka delovanja obremenitve je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.

Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije.

| 3.2.2.1.2.2 | Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.2

Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.1.6.3.

| 3.2.2.1.2.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:
  Eil = 500 + 0,5 M |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:

Eil = 500 + 0,5 M

| 3.2.2.1.2.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):






  — | če je zaščitna konstrukcija zadaj nameščeni varnostni lok z dvema stebroma, se prav tako uporablja navedena enačba, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.2.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):

—

če je zaščitna konstrukcija zadaj nameščeni varnostni lok z dvema stebroma, se prav tako uporablja navedena enačba,

| — | za druge tipe zaščitnih konstrukcij se upošteva največja energija od vrednosti iz zgoraj ali spodaj navedenih enačb:
  Eil = 2,165 × 10-7 ML2

  ali
  Eil = 0,574 I |
| --- | --- |

—

za druge tipe zaščitnih konstrukcij se upošteva največja energija od vrednosti iz zgoraj ali spodaj navedenih enačb:

Eil = 2,165 × 10-7 ML2

ali

Eil = 0,574 I

3.2.2.1.3   
  Obremenitev s strani

| 3.2.2.1.3.1 | Obremenitev s strani se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino traktorja in poteka 60 mm pred indeksno točko sedeža, ki je vzdolžno nastavljen na sredinski položaj. Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok; to je običajno zgornji rob. |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.1

Obremenitev s strani se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino traktorja in poteka 60 mm pred indeksno točko sedeža, ki je vzdolžno nastavljen na sredinski položaj. Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok; to je običajno zgornji rob.

| 3.2.2.1.3.2 | Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.2

Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.1.6.3.

| 3.2.2.1.3.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:
  Eis = 1,75 M |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:

Eis = 1,75 M

| 3.2.2.1.3.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je točka delovanja obremenitve na ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino in poteka prek sredinske točke odseka, ki povezuje dve indeksni točki sedeža, opredeljeni s povezavo med dvema različnima položajema sedeža. Pri zaščitnih konstrukcijah z dvema stebroma obremenitev deluje na enega od njiju. |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je točka delovanja obremenitve na ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino in poteka prek sredinske točke odseka, ki povezuje dve indeksni točki sedeža, opredeljeni s povezavo med dvema različnima položajema sedeža. Pri zaščitnih konstrukcijah z dvema stebroma obremenitev deluje na enega od njiju.

| 3.2.2.1.3.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan), pri katerih je zaščitna konstrukcija zadaj nameščeni varnostni lok z dvema stebroma, se upošteva največja energija od vrednosti iz spodaj navedenih enačb:
  Eis = 1,75 M
  ali
  Eis = 1,75 M (B6 + B)/2B |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan), pri katerih je zaščitna konstrukcija zadaj nameščeni varnostni lok z dvema stebroma, se upošteva največja energija od vrednosti iz spodaj navedenih enačb:

Eis = 1,75 M

ali

Eis = 1,75 M (B6 + B)/2B

3.2.2.1.4   
  Tlačni preskus zadaj

Vse določbe so enake kot v točki 3.2.1.1.4.

3.2.2.1.5   
  Tlačni preskus spredaj

Vse določbe so enake kot v točki 3.2.1.1.5.

3.2.2.1.6   
  Dodatni preobremenitveni preskus (slike od 7.9 do 7.11)

Preobremenitveni preskus se opravi vedno, ko se sila zmanjša za več kot 3 % pri zadnjih 5 % deformacije, ko zaščitna konstrukcija absorbira zahtevano energijo (glej sliko 7.10).

Preobremenitveni preskus vključuje postopno povečevanje vodoravne obremenitve za 5-odstotna povečanja začetne zahtevane energije do največ 20 % dodane energije (glej sliko 7.11).

Preobremenitveni preskus je uspešen, če se po vsakem povečanju zahtevane energije za 5, 10 ali 15 % sila zmanjša za manj kot 3 % pri 5-odstotnem povečanju in ostane večja od 0,8 Fmax.

Preobremenitveni preskus je uspešen, če sila po tem, ko je zaščitna konstrukcija absorbirala 20 % dodane energije, presega 0,8 Fmax.

Med preobremenitvenim preskusom so dovoljeni dodatni lomi ali razpoke in/ali prodor v varni prostor ali zmanjšanje zaščite v tem prostoru zaradi elastične deformacije. Vendar mora biti po prekinitvi obremenitve varni prostor popolnoma zaščiten, zaščitna konstrukcija pa ne sme segati vanj.

3.2.2.1.7   
  Dodatni tlačni preskusi

Če se med tlačnim preskusom pojavijo lomi ali razpoke, ki jih ni mogoče zanemariti, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug podoben tlačni preskus s silo 1,2 Fv.

3.2.2.2   Meritve, ki jih je treba opraviti

3.2.2.2.1   
  Lomi in razpoke

Po vsakem preskusu se vsi sestavni deli, spoji in pritrdilni elementi pregledajo za lome ali razpoke, pri čemer se zanemarijo majhne razpoke na nepomembnih delih.

3.2.2.2.2   
  Prodor v varni prostor

Med vsakim preskusom se pregleda zaščitna konstrukcija, da se ugotovi, ali je kateri njen del prodrl v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6 Priloge I.

Poleg tega se pregleda zaščitna konstrukcija, da se ugotovi, ali je kateri del varnega prostora zunaj njene zaščite. V ta namen se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi, če kateri njegov del pride v stik s talno ravnino, če se traktor prevrne v smer, iz katere deluje udar. Pri tem preskusu se predvideva, da so mere sprednjih in zadnjih pnevmatik ter koloteka najmanjše mere, kot jih je določil proizvajalec.

3.2.2.2.3   
  Elastična deformacija pri stranski obremenitvi

Elastična deformacija se meri (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža na navpični ravnini, na katero deluje obremenitev. Za to meritev se lahko uporabi kakršna koli naprava, podobna napravi, prikazani na sliki 7.8.

3.2.2.2.4   
  Trajna deformacija

Po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne konstrukcije. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih delov zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi glede na indeksno točko sedeža.

Razširitev na druge modele traktorjev

3.3.1   [se ne uporablja]

3.3.2   Tehnična razširitev

Ko se v zvezi s traktorjem, zaščitno konstrukcijo ali načinom pritrjevanja zaščitne konstrukcije na traktor pojavijo tehnične spremembe, lahko preskusna postaja, na kateri se je izvedel prvotni preskus, izda ‚poročilo o tehnični‘ razširitvi v naslednjih primerih:

3.3.2.1   Razširitev rezultatov preskusa zaščitne konstrukcije na druge modele traktorjev

Udarnega in tlačnega preskusa ni treba izvesti na vsakem modelu traktorja, če zaščitna konstrukcija in traktor izpolnjujeta pogoje iz točk od 3.3.2.1.1 do 3.3.2.1.5.

| 3.3.2.1.1 | Konstrukcija je popolnoma enaka konstrukciji, uporabljeni pri preskusu. |
| --- | --- |

3.3.2.1.1

Konstrukcija je popolnoma enaka konstrukciji, uporabljeni pri preskusu.

| 3.3.2.1.2 | Zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2

Zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %.

| 3.3.2.1.3 | Način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se konstrukcija pritrjuje, so popolnoma enaki. |
| --- | --- |

3.3.2.1.3

Način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se konstrukcija pritrjuje, so popolnoma enaki.

| 3.3.2.1.4 | Vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno konstrukcijo, so popolnoma enaki. |
| --- | --- |

3.3.2.1.4

Vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno konstrukcijo, so popolnoma enaki.

| 3.3.2.1.5 | Položaj in kritične mere sedeža v zaščitni konstrukciji ter ustrezni položaj zaščitne konstrukcije na traktorju so taki, da je varni prostor še naprej zaščiten, čeprav se zaščitna konstrukcija med preskusi deformira (to se preveri na podlagi enake reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža [SRP] ali indeksne točke sedeža [SIP]). |
| --- | --- |

3.3.2.1.5

Položaj in kritične mere sedeža v zaščitni konstrukciji ter ustrezni položaj zaščitne konstrukcije na traktorju so taki, da je varni prostor še naprej zaščiten, čeprav se zaščitna konstrukcija med preskusi deformira (to se preveri na podlagi enake reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža [SRP] ali indeksne točke sedeža [SIP]).

3.3.2.2   Razširitev rezultatov preskusa zaščitne konstrukcije na spremenjene modele zaščitne konstrukcije

Ta postopek je treba uporabiti, ko niso izpolnjeni pogoji iz točke 3.3.2.1, vendar se ne sme uporabiti, če način pritrditve zaščitne konstrukcije na traktor ni več istovrsten (če se na primer gumijasti podstavki zamenjajo z vzmetnim mehanizmom):

| 3.3.2.2.1 | spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev vgradne plošče za opremo na nekritični del zaščitne konstrukcije), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža na zaščitni konstrukciji (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne konstrukcije); |
| --- | --- |

3.3.2.2.1

spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev vgradne plošče za opremo na nekritični del zaščitne konstrukcije), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža na zaščitni konstrukciji (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne konstrukcije);

| 3.3.2.2.2 | spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne ogrožajo sprejemljivosti zaščitne konstrukcije (na primer sprememba dela zaščitne konstrukcije, sprememba načina pritrjevanja zaščitne konstrukcije na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.
  Določijo se naslednje omejitve za to razširitev homologacije:






  3.3.2.2.2.1 | brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.2

spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne ogrožajo sprejemljivosti zaščitne konstrukcije (na primer sprememba dela zaščitne konstrukcije, sprememba načina pritrjevanja zaščitne konstrukcije na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.

Določijo se naslednje omejitve za to razširitev homologacije:

3.3.2.2.2.1

brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev;

| 3.3.2.2.2.2 | rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji sprejemljivosti iz Kodeksa ter: | če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % (pri dinamičnem preskusu); |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.2.2

rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji sprejemljivosti iz Kodeksa ter:

če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % (pri dinamičnem preskusu);

| | če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih preskusih vodoravne obremenitve ne odstopa za več kot ± 7 %, od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, ter deformacija, ki je bila izmerjena (4), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih preskusih vodoravne obremenitve, ne odstopa za več kot ± 7 % (pri statičnem preskusu) od deformacije, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu; |
| --- | --- |

če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih preskusih vodoravne obremenitve ne odstopa za več kot ± 7 %, od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, ter deformacija, ki je bila izmerjena (4), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih preskusih vodoravne obremenitve, ne odstopa za več kot ± 7 % (pri statičnem preskusu) od deformacije, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu;

| 3.3.2.2.2.3 | v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne konstrukcije, če so različice iste zaščitne konstrukcije, vendar se lahko upošteva le en validacijski preskus. Različice, ki niso vključene v preskus, se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi; |
| --- | --- |

3.3.2.2.2.3

v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne konstrukcije, če so različice iste zaščitne konstrukcije, vendar se lahko upošteva le en validacijski preskus. Različice, ki niso vključene v preskus, se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi;

| 3.3.2.2.3 | povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za zaščitno konstrukcijo, ki je že bila preskušena. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.3.2.2.2.2). |
| --- | --- |

3.3.2.2.3

povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za zaščitno konstrukcijo, ki je že bila preskušena. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.3.2.2.2.2).

3.4   [se ne uporablja]

3.5   Odpornost zaščitne konstrukcije v hladnem vremenu

| 3.5.1 | Če se za zaščitno konstrukcijo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo. |
| --- | --- |

3.5.1

Če se za zaščitno konstrukcijo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo.

| 3.5.2 | Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne konstrukcije pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje najmanjše materialne zahteve: |
| --- | --- |

3.5.2

Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne konstrukcije pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje najmanjše materialne zahteve:

| 3.5.2.1 | vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne konstrukcije na traktor in povezovanje strukturnih sestavnih delov zaščitne konstrukcije, imajo ustrezne dokazane lastnosti odpornosti pri nižji temperaturi; |
| --- | --- |

3.5.2.1

vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne konstrukcije na traktor in povezovanje strukturnih sestavnih delov zaščitne konstrukcije, imajo ustrezne dokazane lastnosti odpornosti pri nižji temperaturi;

| 3.5.2.2 | vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo sestavnih in pritrditvenih delov zaščitne konstrukcije, so združljive z materialom zaščitne konstrukcije, kot je določeno v točki 3.5.2.3 spodaj; |
| --- | --- |

3.5.2.2

vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo sestavnih in pritrditvenih delov zaščitne konstrukcije, so združljive z materialom zaščitne konstrukcije, kot je določeno v točki 3.5.2.3 spodaj;

| 3.5.2.3 | jekleni materiali za strukturne dele zaščitne konstrukcije so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo najmanjše določene zahteve glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V zarezo, kot so navedene v razpredelnici 7.1. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995.
  Tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika.
  Strukturni deli zaščitne konstrukcije, ki so izdelani iz drugih materialov, razen jekla, morajo biti enako odporni proti udarom pri nizki temperaturi; |
| --- | --- |

3.5.2.3

jekleni materiali za strukturne dele zaščitne konstrukcije so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo najmanjše določene zahteve glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V zarezo, kot so navedene v razpredelnici 7.1. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995.

Tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika.

Strukturni deli zaščitne konstrukcije, ki so izdelani iz drugih materialov, razen jekla, morajo biti enako odporni proti udarom pri nizki temperaturi;

| 3.5.2.4 | velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V zarezo ne sme biti manjša od največje vrednosti, navedene v razpredelnici 7.1, ki jo material omogoča; |
| --- | --- |

3.5.2.4

velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V zarezo ne sme biti manjša od največje vrednosti, navedene v razpredelnici 7.1, ki jo material omogoča;

| 3.5.2.5 | Charpyjevi udarni preskusi z V zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz razpredelnice 7.1.

  Razpredelnica 7.1


  Najmanjše energije udara pri Charpyjevem preskusu z V zarezo








  Velikost vzorca | Energija pri | Energija pri |
| --- | --- | --- | --- |
| | –30 °C | –20 °C |
| mm | J | J (6) |
| 10 × 10 (5) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (5) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (5) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (5) | 5,5 | 14 |

3.5.2.5

Charpyjevi udarni preskusi z V zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz razpredelnice 7.1.

Razpredelnica 7.1

Najmanjše energije udara pri Charpyjevem preskusu z V zarezo

Velikost vzorca

Energija pri

Energija pri

–30 °C

–20 °C

mm

J

J (6)

10 × 10 (5)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (5)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (5)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (5)

5,5

14

| 3.5.2.6 | nadomestna možnost za ta postopek je uporaba umirjenega ali delno umirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, sprememba 1:2003; |
| --- | --- |

3.5.2.6

nadomestna možnost za ta postopek je uporaba umirjenega ali delno umirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, sprememba 1:2003;

| 3.5.2.7 | vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni konstrukciji. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarjenih mest. |
| --- | --- |

3.5.2.7

vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni konstrukciji. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarjenih mest.

3.6   [se ne uporablja]

Slika 7.1

Varni prostor

| Slika 7.1.a


  Stranski pogled


  Prerez v referenčni ravnini | Slika 7.1.b


  Pogled od zadaj |
| --- | --- |

Slika 7.1.a

Stranski pogled

Prerez v referenčni ravnini

Image

Slika 7.1.b

Pogled od zadaj

Image

Slika 7.1.c

Pogled od zgoraj

Image

Slika 7.2.a

Varni prostor pri traktorjih z obrnljivim položajem sedeža: varnostni lok z dvema stebroma

Image

Slika 7.2.b

Varni prostor pri traktorjih z obrnljivim položajem sedeža: drugi tipi zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi

Image

Slika 7.3

Nihalno udarno telo in njegove nosilne verige ali žične vrvi

Image

Slika 7.4

Primer pritrditve traktorja (udar od zadaj)

Image

Slika 7.5

Primer pritrditve traktorja (udar od spredaj)

Image

Slika 7.6

Primer pritrditve traktorja (udar s strani)

Image

Slika 7.7

Primer naprave za tlačni preskus na traktorju

Image

Slika 7.8

Primer naprave za merjenje elastične deformacije

Image

Slika 7.9

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus ni potreben

Image

Slika 7.10

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus je potreben

Image

Slika 7.11

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus je treba nadaljevati.

Image

---

(1)  Kodeks OECD o standardih za uradne preskuse zadaj nameščenih varnostnih konstrukcij pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih.

1

(2)  Za preskuse v zvezi z razširitvijo za poročila o preskusih, v katerih se je prvotno uporabljala referenčna točka sedeža (SRP - seat reference point), se zahtevane meritve opravijo ob upoštevanju referenčne točke sedeža, in ne indeksne točke sedeža, pri čemer je uporaba referenčne točke sedeža jasno navedena (glej Prilogo 1).

2

(3)  Uporabniki morajo upoštevati, da se indeksna točka sedeža določi po standardu ISO 5353 in je fiksna točka glede na traktor, ki se ne premika, ko sedež ni nastavljen v sredinskem položaju. Za določitev varnega prostora se sedež nastavi v skrajni zadnji najvišji položaj.‘ “

3

(4)  Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije.‘“

4

(5)  Označuje najprimernejšo velikost. Velikost vzorca ne sme biti manjša od največje najprimernejše velikosti, ki jo omogoča material.

5

(6)  Zahtevana energija je pri –20 °C 2,5-krat večja od vrednosti, določene za –30 °C. Na moč energije udara vplivajo drugi dejavniki, kot so smer valjanja, meja lezenja, usmerjenost zrn in varjenje. Ti dejavniki se upoštevajo pri izbiri in uporabi jekla.

6

---

PRILOGA III

Spremembe Direktive 86/415/EGS

Direktiva 86/415/EGS se spremeni:

| 1. | Priloga II se spremeni:






  (a) | točka 2.4.2.2.3 se nadomesti z naslednjim:






  „2.4.2.2.3 | Tritočkovno priključno drogovje se aktivira z upravljali, ki delujejo na tak način, da se priključno drogovje premika le, če upravljavec drži upravljalo. Ko ga spusti, se mora premikanje priključnega drogovja takoj ustaviti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga II se spremeni:

(a)

točka 2.4.2.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„2.4.2.2.3

Tritočkovno priključno drogovje se aktivira z upravljali, ki delujejo na tak način, da se priključno drogovje premika le, če upravljavec drži upravljalo. Ko ga spusti, se mora premikanje priključnega drogovja takoj ustaviti;“;

| (b) | doda se naslednja točka 2.5:
  „2.5   Upravljala za priključno gred

  2.5.1   Motorja ni mogoče zagnati, če je priključna gred vklopljena.
  2.5.2   Zunanja upravljala







  2.5.2.1 | Upravljala morajo biti nameščena tako, da jih upravljavec lahko vključi z varnega mesta. |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka 2.5:

„2.5   Upravljala za priključno gred

2.5.1   Motorja ni mogoče zagnati, če je priključna gred vklopljena.

2.5.2   Zunanja upravljala

2.5.2.1

Upravljala morajo biti nameščena tako, da jih upravljavec lahko vključi z varnega mesta.

| 2.5.2.2 | Upravljala so konstruirana tako, da se prepreči nenamerna vključitev. |
| --- | --- |

2.5.2.2

Upravljala so konstruirana tako, da se prepreči nenamerna vključitev.

| 2.5.2.3 | Upravljalo za vklop deluje na način iz točke 2.4.2.2.3 vsaj prve tri sekunde po vključitvi. |
| --- | --- |

2.5.2.3

Upravljalo za vklop deluje na način iz točke 2.4.2.2.3 vsaj prve tri sekunde po vključitvi.

| 2.5.2.4 | Po vključitvi upravljala časovni zamik do predvidenega delovanja ne sme presegati časa, potrebnega za delovanje tehničnega sistema za vklop/izklop. Če se ta časovni zamik preseže, se priključna gred samodejno izklopi. |
| --- | --- |

2.5.2.4

Po vključitvi upravljala časovni zamik do predvidenega delovanja ne sme presegati časa, potrebnega za delovanje tehničnega sistema za vklop/izklop. Če se ta časovni zamik preseže, se priključna gred samodejno izklopi.

| 2.5.2.5 | Priključne gredi je vedno mogoče izklopiti iz upravljavčevega sedeža in tudi s povezanimi zunanjimi upravljali. Upravljalo za izklop je vedno prednostno upravljalo. |
| --- | --- |

2.5.2.5

Priključne gredi je vedno mogoče izklopiti iz upravljavčevega sedeža in tudi s povezanimi zunanjimi upravljali. Upravljalo za izklop je vedno prednostno upravljalo.

| 2.5.2.6 | Medsebojno vplivanje zunanjega upravljala priključne gredi in upravljala priključne gredi z upravljavčevega sedeža je prepovedano.“ |
| --- | --- |

2.5.2.6

Medsebojno vplivanje zunanjega upravljala priključne gredi in upravljala priključne gredi z upravljavčevega sedeža je prepovedano.“

| 2. | Priloga III se spremeni:






  — | pod znak 1 se vstavi „Znak 8.18 standarda ISO 3767-1:1998 se lahko uporabi kot nadomestna možnost“, |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga III se spremeni:

—

pod znak 1 se vstavi „Znak 8.18 standarda ISO 3767-1:1998 se lahko uporabi kot nadomestna možnost“,

| — | pod znak 3 se vstavi „Znak 8.19 standarda ISO 3767-1:1998 se lahko uporabi kot nadomestna možnost“, |
| --- | --- |

—

pod znak 3 se vstavi „Znak 8.19 standarda ISO 3767-1:1998 se lahko uporabi kot nadomestna možnost“,

| — | pod znak 6 se vstavi „Znak 7.11 standarda ISO 3767-2:1991, kombiniran z znakom od 7.1 do 7.5 standarda ISO 3767-1:1998, se lahko uporabi kot nadomestna možnost“, |
| --- | --- |

—

pod znak 6 se vstavi „Znak 7.11 standarda ISO 3767-2:1991, kombiniran z znakom od 7.1 do 7.5 standarda ISO 3767-1:1998, se lahko uporabi kot nadomestna možnost“,

| — | pod znak 7 se vstavi „Prikaz priključne gredi iz znaka 7.12 standarda ISO 3767-2:1991, kombiniran z znakom od 7.1 do 7.5 standarda ISO 3767-1:1991, se lahko uporabi kot nadomestna možnost“. |
| --- | --- |

—

pod znak 7 se vstavi „Prikaz priključne gredi iz znaka 7.12 standarda ISO 3767-2:1991, kombiniran z znakom od 7.1 do 7.5 standarda ISO 3767-1:1991, se lahko uporabi kot nadomestna možnost“.

---

PRILOGA IV

Spremembe Direktive 87/402/EGS

Direktiva 87/402/EGS se spremeni:

| 1. | Točka 1 Priloge I se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Uporabljajo se opredelitve in zahteve iz točke 1 Kodeksa 6 (1) Sklepa OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008, razen točke 1.1 (Kmetijski in gozdarski traktorji), v katerih je navedeno:
  ‚1.   Opredelitev pojmov

  1.1   [se ne uporablja]
  1.2   Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi

  Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (varnostna kabina ali okvir), v nadaljnjem besedilu: zaščitna konstrukcija, pomeni konstrukcijo na traktorju, katere bistveni namen je preprečiti ali zmanjšati nevarnost za voznika zaradi prevrnitve traktorja med običajno uporabo.
  Značilnost zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi je zagotovitev varnega prostora, ki je dovolj velik, da zaščiti voznika, ki sedi znotraj obrisa zaščitne konstrukcije ali v prostoru, omejenem z več ravnimi črtami od zunanjih robov konstrukcije do katerega koli dela traktorja, ki lahko pride v stik s tlemi in lahko podpre traktor v tem položaju, če bi se traktor prevrnil.
  1.3   Kolotek

  1.3.1   Predhodna opredelitev: sredinska ravnina kolesa

  Sredinska ravnina kolesa je enako oddaljena od dveh ravnin, ki vključujeta obode kolesnih obročev na njihovih zunanjih robovih.
  1.3.2   Opredelitev koloteka

  Navpična ravnina skozi os kolesa seka njegovo sredinsko ravnino po ravni črti, ki se na eni točki stika s podporno površino. Če sta A in B torej točki, tako določeni za kolesi na isti osi traktorja, je širina koloteka razdalja med točkama A in B. Kolotek se lahko torej določi za sprednja in zadnja kolesa. Pri dvojnih kolesih je kolotek razdalja med ravninama, ki sta sredinski ravnini parov koles.
  1.3.3   Dodatna opredelitev: sredinska ravnina traktorja

  Upoštevati je treba skrajne položaje točk A in B za zadnjo os traktorja, kar pomeni največjo mogočo vrednost za kolotek. Navpična ravnina, ki je pravokotna na daljico AB v njeni središčni točki, je sredinska ravnina traktorja.
  1.4   Medosna razdalja

  Razdalja med navpičnima ravninama, ki potekata skozi daljici AB, kot je opredeljeno zgoraj, tj. daljico za sprednji kolesi in daljico za zadnji kolesi.
  1.5   Določitev indeksne točke sedeža; nastavitev sedeža za preskus

  1.5.1   Indeksna točka sedeža (SIP – seat index point)
   (2)

  Indeksna točka sedeža se določi po standardu ISO 5353:1995.
  1.5.2   Položaj in nastavitev sedeža za preskus







  1.5.2.1 | če je nagib naslonjala sedeža in sedežne plošče prilagodljiv, ju je treba nastaviti tako, da je indeksna točka sedeža v skrajnem najvišjem zadnjem položaju; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Točka 1 Priloge I se nadomesti z naslednjim:

„1.

Uporabljajo se opredelitve in zahteve iz točke 1 Kodeksa 6 (1) Sklepa OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008, razen točke 1.1 (Kmetijski in gozdarski traktorji), v katerih je navedeno:

‚1.   Opredelitev pojmov

1.1   [se ne uporablja]

1.2   Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi

Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (varnostna kabina ali okvir), v nadaljnjem besedilu: zaščitna konstrukcija, pomeni konstrukcijo na traktorju, katere bistveni namen je preprečiti ali zmanjšati nevarnost za voznika zaradi prevrnitve traktorja med običajno uporabo.

Značilnost zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi je zagotovitev varnega prostora, ki je dovolj velik, da zaščiti voznika, ki sedi znotraj obrisa zaščitne konstrukcije ali v prostoru, omejenem z več ravnimi črtami od zunanjih robov konstrukcije do katerega koli dela traktorja, ki lahko pride v stik s tlemi in lahko podpre traktor v tem položaju, če bi se traktor prevrnil.

1.3   Kolotek

1.3.1   Predhodna opredelitev: sredinska ravnina kolesa

Sredinska ravnina kolesa je enako oddaljena od dveh ravnin, ki vključujeta obode kolesnih obročev na njihovih zunanjih robovih.

1.3.2   Opredelitev koloteka

Navpična ravnina skozi os kolesa seka njegovo sredinsko ravnino po ravni črti, ki se na eni točki stika s podporno površino. Če sta A in B torej točki, tako določeni za kolesi na isti osi traktorja, je širina koloteka razdalja med točkama A in B. Kolotek se lahko torej določi za sprednja in zadnja kolesa. Pri dvojnih kolesih je kolotek razdalja med ravninama, ki sta sredinski ravnini parov koles.

1.3.3   Dodatna opredelitev: sredinska ravnina traktorja

Upoštevati je treba skrajne položaje točk A in B za zadnjo os traktorja, kar pomeni največjo mogočo vrednost za kolotek. Navpična ravnina, ki je pravokotna na daljico AB v njeni središčni točki, je sredinska ravnina traktorja.

1.4   Medosna razdalja

Razdalja med navpičnima ravninama, ki potekata skozi daljici AB, kot je opredeljeno zgoraj, tj. daljico za sprednji kolesi in daljico za zadnji kolesi.

1.5   Določitev indeksne točke sedeža; nastavitev sedeža za preskus

1.5.1   Indeksna točka sedeža (SIP – seat index point)
   (2)

Indeksna točka sedeža se določi po standardu ISO 5353:1995.

1.5.2   Položaj in nastavitev sedeža za preskus

1.5.2.1

če je nagib naslonjala sedeža in sedežne plošče prilagodljiv, ju je treba nastaviti tako, da je indeksna točka sedeža v skrajnem najvišjem zadnjem položaju;

| 1.5.2.2 | če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža; |
| --- | --- |

1.5.2.2

če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža;

| 1.5.2.3 | če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana in ne več kot 100 mm od te ravnine. |
| --- | --- |

1.5.2.3

če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana in ne več kot 100 mm od te ravnine.

1.6   Varni prostor

1.6.1   Navpična referenčna ravnina in črta

Varni prostor (slika 6.1 v Prilogi II) se določi glede na navpično referenčno ravnino in referenčno črto:

| 1.6.1.1 | referenčna ravnina je navpična ravnina, ki je običajno vzdolžna glede na traktor ter poteka skozi indeksno točko sedeža in središče volana. Referenčna ravnina se običajno ujema z vzdolžno sredinsko ravnino traktorja. Privzema se, da se ta referenčna ravnina med obremenitvijo premika vodoravno s sedežem in volanom, vendar ostane pravokotna na traktor ali tla zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi; |
| --- | --- |

1.6.1.1

referenčna ravnina je navpična ravnina, ki je običajno vzdolžna glede na traktor ter poteka skozi indeksno točko sedeža in središče volana. Referenčna ravnina se običajno ujema z vzdolžno sredinsko ravnino traktorja. Privzema se, da se ta referenčna ravnina med obremenitvijo premika vodoravno s sedežem in volanom, vendar ostane pravokotna na traktor ali tla zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi;

| 1.6.1.2 | referenčna črta je daljica na referenčni ravnini, ki poteka skozi točko, ki leži 140 + ah za indeksno točko sedeža in 90 – av pod njo, ter prvo točko na obroču volana, ki jo seka, če se postavi v vodoravni položaj. |
| --- | --- |

1.6.1.2

referenčna črta je daljica na referenčni ravnini, ki poteka skozi točko, ki leži 140 + ah za indeksno točko sedeža in 90 – av pod njo, ter prvo točko na obroču volana, ki jo seka, če se postavi v vodoravni položaj.

1.6.2   Določitev varnega prostora za traktorje z neobrnljivim sedežem

Varni prostor za traktorje z neobrnljivim sedežem je opredeljen v točkah od 1.6.2.1 do 1.6.2.11 spodaj ter ga pri traktorju na vodoravni podlagi s sedežem, če je nastavljiv, nastavljenim na skrajni zadnji najvišji položaj (3), in volanom, če je nastavljiv, nastavljenim na sredinski položaj za vožnjo v sedečem položaju, omejujejo naslednje ravnine:

| 1.6.2.1 | dve navpični ravnini, ki potekata 250 mm na vsaki strani referenčne ravnine ter segata 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8 spodaj in vzdolžno vsaj 550 mm pred navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ki poteka (210 – ah) mm pred indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.1

dve navpični ravnini, ki potekata 250 mm na vsaki strani referenčne ravnine ter segata 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8 spodaj in vzdolžno vsaj 550 mm pred navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ki poteka (210 – ah) mm pred indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.2 | dve navpični ravnini, ki potekata 200 mm na vsaki strani referenčne ravnine ter segata 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8 spodaj in vzdolžno nad ravnino iz točke 1.6.2.11 spodaj do navpične ravnine, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ki poteka (210 – ah) mm pred indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.2

dve navpični ravnini, ki potekata 200 mm na vsaki strani referenčne ravnine ter segata 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8 spodaj in vzdolžno nad ravnino iz točke 1.6.2.11 spodaj do navpične ravnine, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ki poteka (210 – ah) mm pred indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.3 | nagnjena ravnina, pravokotna na referenčno ravnino, ki je vzporedna z referenčno črto in poteka 400 mm nad njo ter sega nazaj do točke, kjer seka navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi točko, ki leži (140 + ah) mm za indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.3

nagnjena ravnina, pravokotna na referenčno ravnino, ki je vzporedna z referenčno črto in poteka 400 mm nad njo ter sega nazaj do točke, kjer seka navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi točko, ki leži (140 + ah) mm za indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.4 | nagnjena ravnina, pravokotna na referenčno ravnino, ki se stika z ravnino iz točke 1.6.2.3 zgoraj na najbolj skrajnem zadnjem robu in leži na vrhu sedežnega naslona; |
| --- | --- |

1.6.2.4

nagnjena ravnina, pravokotna na referenčno ravnino, ki se stika z ravnino iz točke 1.6.2.3 zgoraj na najbolj skrajnem zadnjem robu in leži na vrhu sedežnega naslona;

| 1.6.2.5 | navpična ravnina, pravokotna na referenčno ravnino, ki poteka vsaj 40 mm pred volanom in vsaj 760 – ah mm pred indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.5

navpična ravnina, pravokotna na referenčno ravnino, ki poteka vsaj 40 mm pred volanom in vsaj 760 – ah mm pred indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.6 | valjasta površina, katere os je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 150 mm ter je tangentna na ravnini iz točk 1.6.2.3 in 1.6.2.5; |
| --- | --- |

1.6.2.6

valjasta površina, katere os je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 150 mm ter je tangentna na ravnini iz točk 1.6.2.3 in 1.6.2.5;

| 1.6.2.7 | dve vzporedni nagnjeni ravnini, ki potekata skozi zgornja robova ravnin iz točke 1.6.2.1 zgoraj, pri čemer je nagnjena ravnina na strani delovanja udara najmanj 100 mm oddaljena od referenčne ravnine nad varnim prostorom; |
| --- | --- |

1.6.2.7

dve vzporedni nagnjeni ravnini, ki potekata skozi zgornja robova ravnin iz točke 1.6.2.1 zgoraj, pri čemer je nagnjena ravnina na strani delovanja udara najmanj 100 mm oddaljena od referenčne ravnine nad varnim prostorom;

| 1.6.2.8 | vodoravna ravnina, ki poteka skozi točko, ki leži 90 – av mm pod indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.8

vodoravna ravnina, ki poteka skozi točko, ki leži 90 – av mm pod indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.9 | dva dela navpične ravnine, pravokotne na referenčno ravnino, ki poteka 210 – ah mm pred indeksno točko sedeža, pri čemer se obe delni ravnini stikata s skrajnimi zadnjimi robovi ravnin iz točke 1.6.2.1 zgoraj in skrajnimi sprednjimi robovi ravnin iz točke 1.6.2.2 zgoraj; |
| --- | --- |

1.6.2.9

dva dela navpične ravnine, pravokotne na referenčno ravnino, ki poteka 210 – ah mm pred indeksno točko sedeža, pri čemer se obe delni ravnini stikata s skrajnimi zadnjimi robovi ravnin iz točke 1.6.2.1 zgoraj in skrajnimi sprednjimi robovi ravnin iz točke 1.6.2.2 zgoraj;

| 1.6.2.10 | dva dela vodoravne ravnine, ki poteka 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8, pri čemer se obe delni ravnini stikata s skrajnimi zgornjimi robovi navpičnih ravnin iz točke 1.6.2.2 in skrajnimi spodnjimi robovi poševnih ravnin iz točke 1.6.2.7; |
| --- | --- |

1.6.2.10

dva dela vodoravne ravnine, ki poteka 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8, pri čemer se obe delni ravnini stikata s skrajnimi zgornjimi robovi navpičnih ravnin iz točke 1.6.2.2 in skrajnimi spodnjimi robovi poševnih ravnin iz točke 1.6.2.7;

| 1.6.2.11 | površina, ki je po potrebi ukrivljena in katere tvornica je pravokotna na referenčno ravnino ter leži na zadnji strani sedežnega naslona. |
| --- | --- |

1.6.2.11

površina, ki je po potrebi ukrivljena in katere tvornica je pravokotna na referenčno ravnino ter leži na zadnji strani sedežnega naslona.

1.6.3   Določitev varnega prostora za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom

Za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je varni prostor zunanji obris obeh varnih prostorov, ki ju določata različna položaja volanskega obroča in sedeža.

1.6.4   Dodatni sedeži

| 1.6.4.1 | Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna konstrukcija ne sme segati v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža. |
| --- | --- |

1.6.4.1

Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna konstrukcija ne sme segati v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža.

| 1.6.4.2 | Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove indeksne točke sedeža v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus. |
| --- | --- |

1.6.4.2

Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove indeksne točke sedeža v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus.

1.7   Dovoljena odstopanja pri meritvah

| Linearne mere | : | ± 3 mm |
| --- | --- | --- |
| razen za | : | — | : | deformacijo pnevmatike | : | ± 1 mm |
| — | : | deformacijo zaščitne konstrukcije med delovanjem obremenitev v vodoravni smeri | : | ± 1 mm |
| — | : | višino pada udarnega telesa | : | ± 1 mm |

Linearne mere

:

± 3 mm

razen za

:

—

:

deformacijo pnevmatike

:

± 1 mm

—

:

deformacijo zaščitne konstrukcije med delovanjem obremenitev v vodoravni smeri

:

± 1 mm

—

:

višino pada udarnega telesa

:

± 1 mm

Mase

:

± 1 %

Sile

:

± 2 %

Koti

:

± 2°

1.8   Simboli

| ah | (mm) | polovica vodoravne nastavitve sedeža |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | polovica navpične nastavitve sedeža |
| B | (mm) | najmanjša skupna širina traktorja |
| Bb | (mm) | največja zunanja širina zaščitne konstrukcije |
| D | (mm) | deformacija zaščitne konstrukcije na točki udara (dinamični preskusi) ali na točki delovanja obremenitve, ki je v smeri delovanja obremenitve (statični preskusi) |
| D′ | (mm) | deformacija zaščitne konstrukcije za izračunano potrebno energijo |
| Ea | (J) | absorbirana deformacijska energija na mestu, na katerem je obremenitev prenehala. Območje, vključeno znotraj krivulje F-D |
| Ei | (J) | absorbirana deformacijska energija. Območje pod krivuljo F-D |
| E′i | (J) | deformacijska energija, ki se absorbira po dodatni obremenitvi po nastanku loma ali razpoke |
| E′′i | (J) | deformacijska energija, absorbirana pri preobremenitvenem preskusu v primeru, ko je pred začetkom tega preskusa obremenitev prenehala. Območje pod krivuljo F-D |
| Eil | (J) | energija, ki se absorbira pri vzdolžnih obremenitvah |
| Eis | (J) | energija, ki se absorbira pri stranskih obremenitvah |
| F | (N) | statična sila obremenitve |
| F′ | (N) | sila obremenitve za izračunano potrebno energijo, ki ustreza E'i |
| F-D | | diagram sila/deformacija |
| Fi | (N) | sila, ki deluje na zadaj nameščene trdno vpete konstrukcijske elemente |
| Fmax | (N) | največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitve |
| Fv | (N) | navpična tlačna sila |
| H | (mm) | višina pada udarnega telesa (dinamični preskusi) |
| H′ | (mm) | višina pada udarnega telesa za dodatni preskus (dinamični preskusi) |
| I | (kgm2) | referenčni vztrajnostni moment traktorja na središčni črti zadnjih koles ne glede na maso teh zadnjih koles |
| L | (mm) | referenčna medosna razdalja traktorja |
| M | (kg) | referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti, kot je opredeljeno v točki 3.2.1.4 Priloge II. |

ah

(mm)

polovica vodoravne nastavitve sedeža

av

(mm)

polovica navpične nastavitve sedeža

B

(mm)

najmanjša skupna širina traktorja

Bb

(mm)

največja zunanja širina zaščitne konstrukcije

D

(mm)

deformacija zaščitne konstrukcije na točki udara (dinamični preskusi) ali na točki delovanja obremenitve, ki je v smeri delovanja obremenitve (statični preskusi)

D′

(mm)

deformacija zaščitne konstrukcije za izračunano potrebno energijo

Ea

(J)

absorbirana deformacijska energija na mestu, na katerem je obremenitev prenehala. Območje, vključeno znotraj krivulje F-D

Ei

(J)

absorbirana deformacijska energija. Območje pod krivuljo F-D

E′i

(J)

deformacijska energija, ki se absorbira po dodatni obremenitvi po nastanku loma ali razpoke

E′′i

(J)

deformacijska energija, absorbirana pri preobremenitvenem preskusu v primeru, ko je pred začetkom tega preskusa obremenitev prenehala. Območje pod krivuljo F-D

Eil

(J)

energija, ki se absorbira pri vzdolžnih obremenitvah

Eis

(J)

energija, ki se absorbira pri stranskih obremenitvah

F

(N)

statična sila obremenitve

F′

(N)

sila obremenitve za izračunano potrebno energijo, ki ustreza E'i

F-D

diagram sila/deformacija

Fi

(N)

sila, ki deluje na zadaj nameščene trdno vpete konstrukcijske elemente

Fmax

(N)

največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitve

Fv

(N)

navpična tlačna sila

H

(mm)

višina pada udarnega telesa (dinamični preskusi)

H′

(mm)

višina pada udarnega telesa za dodatni preskus (dinamični preskusi)

I

(kgm2)

referenčni vztrajnostni moment traktorja na središčni črti zadnjih koles ne glede na maso teh zadnjih koles

L

(mm)

referenčna medosna razdalja traktorja

M

(kg)

referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti, kot je opredeljeno v točki 3.2.1.4 Priloge II.

| 2. | Priloga II se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „PRILOGA II

  Tehnične zahteve

  Tehnične zahteve za ES-homologacijo zadaj nameščenih zaščitnih konstrukcij pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske ali gozdarske traktorje so določene v točki 3 Kodeksa 6 (4) Sklepa OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008, razen točk 3.2.4 (Poročilo o preskusu), 3.4.1 (Upravna razširitev), 3.5 (Označevanje) in 3.7 (Učinkovitost pritrdišča varnostnega pasu), v katerih je navedeno:

  ‚3.   PRAVILA IN SMERNICE
  3.1   Temeljni pogoji za preskuse trdnosti

  3.1.1   Izvedba dveh predhodnih preskusov

  Preskusi trdnosti se lahko na zaščitni konstrukciji izvedejo šele po uspešni izvedbi preskusa bočne stabilnosti in preskusa preprečevanja prevračanja (glej procesni diagram na sliki 6.3).
  3.1.2   Priprava na predhodne preskuse







  3.1.2.1 | Traktor mora biti opremljen z zaščitno konstrukcijo v varnostnem položaju. |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga II se nadomesti z naslednjim besedilom:

„PRILOGA II

Tehnične zahteve

Tehnične zahteve za ES-homologacijo zadaj nameščenih zaščitnih konstrukcij pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske ali gozdarske traktorje so določene v točki 3 Kodeksa 6 (4) Sklepa OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008, razen točk 3.2.4 (Poročilo o preskusu), 3.4.1 (Upravna razširitev), 3.5 (Označevanje) in 3.7 (Učinkovitost pritrdišča varnostnega pasu), v katerih je navedeno:

‚3.   PRAVILA IN SMERNICE

3.1   Temeljni pogoji za preskuse trdnosti

3.1.1   Izvedba dveh predhodnih preskusov

Preskusi trdnosti se lahko na zaščitni konstrukciji izvedejo šele po uspešni izvedbi preskusa bočne stabilnosti in preskusa preprečevanja prevračanja (glej procesni diagram na sliki 6.3).

3.1.2   Priprava na predhodne preskuse

3.1.2.1

Traktor mora biti opremljen z zaščitno konstrukcijo v varnostnem položaju.

| 3.1.2.2 | Traktor mora biti opremljen s pnevmatikami z največjim premerom, ki ga določi proizvajalec, in najmanjšim presekom za pnevmatike pri tem premeru. Pnevmatike ne smejo biti polnjene z balastno tekočino, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim za delo na polju. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Traktor mora biti opremljen s pnevmatikami z največjim premerom, ki ga določi proizvajalec, in najmanjšim presekom za pnevmatike pri tem premeru. Pnevmatike ne smejo biti polnjene z balastno tekočino, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim za delo na polju.

| 3.1.2.3 | Zadnja kolesa je treba nastaviti na najožji kolotek, sprednja kolesa pa čim bližje taki širini koloteka. Če sta pri sprednjih kolesih mogoči dve nastavitvi koloteka, ki se enako razlikujeta od najožje nastavitve zadnjega koloteka, je treba med tema nastavitvama sprednjega koloteka izbrati širšo. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Zadnja kolesa je treba nastaviti na najožji kolotek, sprednja kolesa pa čim bližje taki širini koloteka. Če sta pri sprednjih kolesih mogoči dve nastavitvi koloteka, ki se enako razlikujeta od najožje nastavitve zadnjega koloteka, je treba med tema nastavitvama sprednjega koloteka izbrati širšo.

| 3.1.2.4 | Napolniti je treba vse posode na traktorju ali namesto tekočine uporabiti enakovredno maso na ustreznem mestu. |
| --- | --- |

3.1.2.4

Napolniti je treba vse posode na traktorju ali namesto tekočine uporabiti enakovredno maso na ustreznem mestu.

| 3.1.2.5 | Vsa oprema, ki se uporablja pri serijski proizvodnji, se na traktor pritrdi v običajnem položaju. |
| --- | --- |

3.1.2.5

Vsa oprema, ki se uporablja pri serijski proizvodnji, se na traktor pritrdi v običajnem položaju.

3.1.3   Preskus bočne stabilnosti

| 3.1.3.1 | Traktor, pripravljen v skladu z navedenimi določbami, se namesti na vodoravno ravnino, tako da se lahko točka vrtenja sprednje osi ali pri zgibno krmiljenem traktorju vodoravna točka vrtenja med obema osema prosto giba. |
| --- | --- |

3.1.3.1

Traktor, pripravljen v skladu z navedenimi določbami, se namesti na vodoravno ravnino, tako da se lahko točka vrtenja sprednje osi ali pri zgibno krmiljenem traktorju vodoravna točka vrtenja med obema osema prosto giba.

| 3.1.3.2 | Z dvigalko ali dvigalom se nagne del traktorja, ki je togo povezan z osjo, ki nosi več kot 50 % mase traktorja, pri tem pa se stalno meri kot nagiba. Ta kot mora biti vsaj 38° v trenutku, ko je traktor v položaju nestabilnega ravnotežja na kolesih, ki se dotikajo tal. Preskus se opravi tako, da je volan enkrat obrnjen do skrajne desne točke zasuka in enkrat do skrajne leve točke zasuka. |
| --- | --- |

3.1.3.2

Z dvigalko ali dvigalom se nagne del traktorja, ki je togo povezan z osjo, ki nosi več kot 50 % mase traktorja, pri tem pa se stalno meri kot nagiba. Ta kot mora biti vsaj 38° v trenutku, ko je traktor v položaju nestabilnega ravnotežja na kolesih, ki se dotikajo tal. Preskus se opravi tako, da je volan enkrat obrnjen do skrajne desne točke zasuka in enkrat do skrajne leve točke zasuka.

3.1.4   Preskus preprečevanja prevračanja

3.1.4.1   Splošne opombe

Cilj tega preskusa je preveriti, ali lahko zaščitna konstrukcija, nameščena na traktor za zaščito voznika, uspešno prepreči večkratno prevračanje traktorja, če se ta bočno prevrne na strmini z naklonom 1: 1,5 (slika 6.4).

Dokaz preprečevanja prevračanja se lahko pridobi v skladu z eno od dveh metod iz točk 3.1.4.2 in 3.1.4.3.

3.1.4.2   Dokazovanje preprečevanja prevračanja s prevrnitvenim preskusom

| 3.1.4.2.1 | Preskus preprečevanja prevračanja je treba opraviti na preskusni strmini, dolgi vsaj štiri metre (glej sliko 6.4). Površina mora biti prekrita z materialom debeline 18 cm, katerega indeks penetracije stožca, kot je izmerjen v skladu s standardoma ASAE S313.3 FEB1999 in ASAE EP542 FEB1999 o penetrometru, je:
  A = 235 ± 20
  ali
  B = 335 ± 20 |
| --- | --- |

3.1.4.2.1

Preskus preprečevanja prevračanja je treba opraviti na preskusni strmini, dolgi vsaj štiri metre (glej sliko 6.4). Površina mora biti prekrita z materialom debeline 18 cm, katerega indeks penetracije stožca, kot je izmerjen v skladu s standardoma ASAE S313.3 FEB1999 in ASAE EP542 FEB1999 o penetrometru, je:

A = 235 ± 20

ali

B = 335 ± 20

| 3.1.4.2.2 | Traktor (ki je pripravljen v skladu z določbami točke 3.1.2) se bočno prevrne pri ničelni začetni hitrosti. V ta namen se traktor namesti na vrh preskusne strmine tako, da se spodnja kolesa naslanjajo na strmino in je sredinska ravnina traktorja vzporedna z vodoravnimi črtami strmine. Ko traktor udari ob preskusno strmino, se lahko dvigne od površine tako, da se zavrti okrog zgornjega roba zaščitne konstrukcije, vendar se ne sme prevrniti na drugo stran. Ponovno mora pasti na isto stran kot prvič. |
| --- | --- |

3.1.4.2.2

Traktor (ki je pripravljen v skladu z določbami točke 3.1.2) se bočno prevrne pri ničelni začetni hitrosti. V ta namen se traktor namesti na vrh preskusne strmine tako, da se spodnja kolesa naslanjajo na strmino in je sredinska ravnina traktorja vzporedna z vodoravnimi črtami strmine. Ko traktor udari ob preskusno strmino, se lahko dvigne od površine tako, da se zavrti okrog zgornjega roba zaščitne konstrukcije, vendar se ne sme prevrniti na drugo stran. Ponovno mora pasti na isto stran kot prvič.

3.1.4.3   Dokazovanje preprečevanja prevračanja z izračunom

| 3.1.4.3.1 | Za preverjanje preprečevanja prevračanja z izračunom je treba zagotoviti naslednje podatke o lastnostih traktorja (glej sliko 6.5):







  B0 | (m) | širina zadnje pnevmatike |
| --- | --- | --- | --- |
| B6 | (m) | širina zaščitne konstrukcije med desno in levo točko udara |
| B7 | (m) | širina pokrova motorja |
| D0 | (rad) | kot nihanja prednje osi od nič do konca nihaja |
| D2 | (m) | višina sprednjih pnevmatik ob polni osni obremenitvi |
| D3 | (m) | višina zadnjih pnevmatik ob polni osni obremenitvi |
| H0 | (m) | višina točke nihanja prednje osi |
| H1 | (m) | višina težišča |
| H6 | (m) | višina točke udara |
| H7 | (m) | višina pokrova motorja |
| L2 | (m) | vodoravna razdalja med težiščem in sprednjo osjo |
| L3 | (m) | vodoravna razdalja med težiščem in zadnjo osjo |
| L6 | (m) | vodoravna razdalja med težiščem in prednjo točko preseka zaščitne konstrukcije (ki naj ima negativni predznak, če ta točka leži pred ravnino težišča) |
| L7 | (m) | vodoravna razdalja med težiščem in sprednjim robom pokrova motorja |
| Mc | (kg) | masa traktorja, uporabljena za izračun |
| Q | (kgm2) | vztrajnostni moment okrog vzdolžne osi skozi težišče |
| S | (m) | širina koloteka zadnjih koles. |

3.1.4.3.1

Za preverjanje preprečevanja prevračanja z izračunom je treba zagotoviti naslednje podatke o lastnostih traktorja (glej sliko 6.5):

B0

(m)

širina zadnje pnevmatike

B6

(m)

širina zaščitne konstrukcije med desno in levo točko udara

B7

(m)

širina pokrova motorja

D0

(rad)

kot nihanja prednje osi od nič do konca nihaja

D2

(m)

višina sprednjih pnevmatik ob polni osni obremenitvi

D3

(m)

višina zadnjih pnevmatik ob polni osni obremenitvi

H0

(m)

višina točke nihanja prednje osi

H1

(m)

višina težišča

H6

(m)

višina točke udara

H7

(m)

višina pokrova motorja

L2

(m)

vodoravna razdalja med težiščem in sprednjo osjo

L3

(m)

vodoravna razdalja med težiščem in zadnjo osjo

L6

(m)

vodoravna razdalja med težiščem in prednjo točko preseka zaščitne konstrukcije (ki naj ima negativni predznak, če ta točka leži pred ravnino težišča)

L7

(m)

vodoravna razdalja med težiščem in sprednjim robom pokrova motorja

Mc

(kg)

masa traktorja, uporabljena za izračun

Q

(kgm2)

vztrajnostni moment okrog vzdolžne osi skozi težišče

S

(m)

širina koloteka zadnjih koles.

Vsota širin koloteka (S) in pnevmatike (B0) mora biti večja od širine zaščitne konstrukcije B6.

| 3.1.4.3.2 | Pri izračunu se lahko sprejmejo naslednje poenostavitve:






  3.1.4.3.2.1 | mirujoči traktor z nihalno prednjo osjo se prevrne na strmini z naklonom 1:1,5 takoj, ko je težišče nad osjo vrtenja; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2

Pri izračunu se lahko sprejmejo naslednje poenostavitve:

3.1.4.3.2.1

mirujoči traktor z nihalno prednjo osjo se prevrne na strmini z naklonom 1:1,5 takoj, ko je težišče nad osjo vrtenja;

| 3.1.4.3.2.2 | os vrtenja je vzporedna z vzdolžno osjo traktorja in poteka skozi središče stičnih površin spodnjega sprednjega in zadnjega kolesa s podlago; |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.2

os vrtenja je vzporedna z vzdolžno osjo traktorja in poteka skozi središče stičnih površin spodnjega sprednjega in zadnjega kolesa s podlago;

| 3.1.4.3.2.3 | traktor ne drsi navzdol po strmini; |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.3

traktor ne drsi navzdol po strmini;

| 3.1.4.3.2.4 | udar na strmino je delno elastičen s koeficientom elastičnosti
  U = 0,2 |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.4

udar na strmino je delno elastičen s koeficientom elastičnosti

U = 0,2

| 3.1.4.3.2.5 | globina ugreza v strmino in deformacija zaščitne konstrukcije skupaj znašata
  T = 0,2 m |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.5

globina ugreza v strmino in deformacija zaščitne konstrukcije skupaj znašata

T = 0,2 m

| 3.1.4.3.2.6 | noben drug sestavni del traktorja se ne ugrezne v strmino. |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.6

noben drug sestavni del traktorja se ne ugrezne v strmino.

| 3.1.4.3.3 | V veljavnem kodeksu je v primerih od 6.1 do 6.11 naveden računalniški program (BASIC (5)) za ugotavljanje večkratnega ali prekinjenega prevračanja ozkokolotečnega traktorja s spredaj nameščeno zaščitno konstrukcijo pri bočni prevrnitvi. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3

V veljavnem kodeksu je v primerih od 6.1 do 6.11 naveden računalniški program (BASIC (5)) za ugotavljanje večkratnega ali prekinjenega prevračanja ozkokolotečnega traktorja s spredaj nameščeno zaščitno konstrukcijo pri bočni prevrnitvi.

3.1.5   Metode merjenja

3.1.5.1   Vodoravne razdalje med težiščem in sprednjo (L3) ali zadnjo (L2) osjo

Razdalja med sprednjo in zadnjo osjo se izmeri na obeh staneh traktorja za zagotovitev, da ni odklona krmiljenih koles.

Razdalje med težiščem in zadnjo osjo (L3) ali prednjo osjo (L2) se izračunajo na podlagi porazdelitve mase traktorja med zadnja in sprednja kolesa.

3.1.5.2   Višine zadnjih (D3) in sprednjih (D2) pnevmatik

Izmeri se razdalja med najvišjo točko na pnevmatiki in talno ravnino (slika 6.5), pri čemer se za sprednje in zadnje pnevmatike uporabi ista metoda.

3.1.5.3   Vodoravna razdalja med težiščem in prednjo točko preseka zaščitne konstrukcije (L6)

Izmeri se razdalja med težiščem in prednjo točko preseka zaščitne konstrukcije (slike 6.6.a, 6.6.b in 6.6.c). Če je zaščitna konstrukcija pred ravnino težišča, ima izmerjena vrednost negativni predznak (–L6).

3.1.5.4   Širina zaščitne konstrukcije (B6)

Izmeri se razdalja med desno in levo točko udara na obeh navpičnih drogovih konstrukcije.

Točko udara določa ravnina, ki je tangentna na zaščitno konstrukcijo in poteka skozi črto, ki jo določajo zgornje zunanje točke sprednjih in zadnjih pnevmatik (slika 6.7).

3.1.5.5   Višina zaščitne konstrukcije (H6)

Izmeri se navpična razdalja med točko udara na konstrukciji in talno ravnino.

3.1.5.6   Višina pokrova motorja (H7)

Izmeri se navpična razdalja med točko udara na pokrovu motorja in talno ravnino.

Točko udara določa ravnina, ki je tangentna na pokrov motorja in zaščitno konstrukcijo ter poteka skozi zgornje zunanje točke sprednje pnevmatike (slika 6.7). Meritev se opravi na obeh straneh pokrova motorja.

3.1.5.7   Širina pokrova motorja (B7)

Izmeri se razdalja med obema točkama udara na pokrovu motorja, kot je bilo opredeljeno.

3.1.5.8   Vodoravna razdalja med težiščem in prednjim robom pokrova motorja (L7)

Izmeri se razdalja med točko udara na pokrovu motorja, kot je bilo opredeljeno, in težiščem.

3.1.5.9   Višina točke nihanja prednje osi (H0)

V tehnično poročilo proizvajalca se vključi navpična razdalja med središčem točke nihanja prednje osi in središčem osi sprednjih pnevmatik (H01) ter se nato preveri.

Izmeri se navpična razdalja med središčem osi sprednjih pnevmatik in talno ravnino (H02) (slika 6.8).

Višina točke nihanja prednje osi (H0) je vsota obeh navedenih vrednosti.

3.1.5.10   Širina koloteka zadnjih koles (S)

Izmeri se najmanjša širina koloteka zadnjih koles, ki so opremljena s pnevmatikami z največjimi merami, kot jih določi proizvajalec (slika 6.9).

3.1.5.11   Širina zadnje pnevmatike (B0)

Izmeri se razdalja med zunanjo in notranjo navpično ravnino na zgornjem delu zadnje pnevmatike (slika 6.9).

3.1.5.12   Kot nihanja prednje osi (D0)

Na obeh strani osi se izmeri največji kot, ki nastane z nihanjem prednje osi iz vodoravnega položaja do največjega odklona, ob upoštevanju morebitnega blažilnika končnega odklona. Uporabi se največji izmerjeni kot.

3.1.5.13   Masa traktorja (M)

Masa traktorja se določi na podlagi pogojev iz točke 3.2.1.4.

3.2   Pogoji za preskušanje trdnosti zaščitnih konstrukcij in njihove pritrditve na traktorje

3.2.1   Splošne zahteve

3.2.1.1   Namen preskusa

Namen preskusov, pri katerih se uporablja posebna oprema, je simulirati take obremenitve, ki delujejo na zaščitno konstrukcijo, ko se traktor prevrne. Ti preskusi omogočajo ugotovitve o trdnosti zaščitne konstrukcije, vseh elementov za njeno pritrditev na traktor in vseh delov traktorja, ki prenašajo preskusno obremenitev.

3.2.1.2   Preskusne metode

Preskusi se lahko izvajajo po dinamičnem ali statičnem postopku. Obe metodi se štejeta za enakovredni.

3.2.1.3   Splošna pravila pri pripravah na preskuse

| 3.2.1.3.1 | Zaščitna konstrukcija mora ustrezati specifikacijam za serijsko proizvodnjo. Pritrjena je v skladu s priporočeno metodo proizvajalca na enega od tipov traktorjev, za katere je konstruirana.
  Opomba: za statični preskus trdnosti ni potreben celoten traktor, vendar zaščitna konstrukcija in deli traktorja, na katere je pritrjena, sestavljajo celovito preskusno enoto, v nadaljnjem besedilu: preskusni sklop. |
| --- | --- |

3.2.1.3.1

Zaščitna konstrukcija mora ustrezati specifikacijam za serijsko proizvodnjo. Pritrjena je v skladu s priporočeno metodo proizvajalca na enega od tipov traktorjev, za katere je konstruirana.

Opomba: za statični preskus trdnosti ni potreben celoten traktor, vendar zaščitna konstrukcija in deli traktorja, na katere je pritrjena, sestavljajo celovito preskusno enoto, v nadaljnjem besedilu: preskusni sklop.

| 3.2.1.3.2 | Za statični in dinamični preskus mora biti traktor kot celota (ali preskusni sklop) opremljen z vsemi sestavnimi deli iz serijske proizvodnje, ki lahko vplivajo na trdnost zaščitne konstrukcije ali pa so potrebni za preskus trdnosti.
  Na traktorju (ali preskusnem sklopu) morajo biti vgrajeni tudi sestavni deli, ki lahko povzročijo nevarnost v varnem prostoru, da je mogoče pri njihovem pregledu ugotoviti, ali so izpolnjeni pogoji sprejemljivosti iz točke 3.2.3.
  Dostaviti je treba vse sestavne dele traktorja ali zaščitne konstrukcije, vključno z deli za zaščito pred vremenskimi vplivi, ali jih opisati na načrtih. |
| --- | --- |

3.2.1.3.2

Za statični in dinamični preskus mora biti traktor kot celota (ali preskusni sklop) opremljen z vsemi sestavnimi deli iz serijske proizvodnje, ki lahko vplivajo na trdnost zaščitne konstrukcije ali pa so potrebni za preskus trdnosti.

Na traktorju (ali preskusnem sklopu) morajo biti vgrajeni tudi sestavni deli, ki lahko povzročijo nevarnost v varnem prostoru, da je mogoče pri njihovem pregledu ugotoviti, ali so izpolnjeni pogoji sprejemljivosti iz točke 3.2.3.

Dostaviti je treba vse sestavne dele traktorja ali zaščitne konstrukcije, vključno z deli za zaščito pred vremenskimi vplivi, ali jih opisati na načrtih.

| 3.2.1.3.3 | Za preskus trdnosti je treba odstraniti vse plošče in odstranljive nekonstrukcijske dele, ki bi lahko povečali trdnost konstrukcije. |
| --- | --- |

3.2.1.3.3

Za preskus trdnosti je treba odstraniti vse plošče in odstranljive nekonstrukcijske dele, ki bi lahko povečali trdnost konstrukcije.

| 3.2.1.3.4 | Kolotek je treba nastaviti tako, da pnevmatike pri preskusu trdnosti čim manj podpirajo zaščitno konstrukcijo. Če se ti preskusi opravljajo po statičnem postopku, se lahko kolesa odstranijo. |
| --- | --- |

3.2.1.3.4

Kolotek je treba nastaviti tako, da pnevmatike pri preskusu trdnosti čim manj podpirajo zaščitno konstrukcijo. Če se ti preskusi opravljajo po statičnem postopku, se lahko kolesa odstranijo.

3.2.1.4   Referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti

Referenčna masa M, ki se uporablja v enačbah za izračun višine pada udarnega telesa, energij obremenitve in tlačnih sil, mora biti vsaj masa traktorja brez neobvezne dodatne opreme, vendar vključno s hladilnim sredstvom, oljem, gorivom, orodjem in zaščitno konstrukcijo. Ne upoštevajo se prednje ali zadnje dodatne uteži, uteži v kolesih, pripeto orodje in oprema ali posebni sestavni deli.

3.2.2   Preskusi

3.2.2.1   Zaporedje preskusov

Zaporedje preskusov, ki ne vpliva na dodatne preskuse iz točk 3.3.1.1.6, 3.3.1.1.7, 3.3.2.1.6 in 3.3.2.1.7, je:

| 1. | udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) na zadnji del zaščitne konstrukcije
  (glej točki 3.3.1.1.1 in 3.3.2.1.1); |
| --- | --- |

1.

udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) na zadnji del zaščitne konstrukcije

(glej točki 3.3.1.1.1 in 3.3.2.1.1);

| 2. | tlačni preskus zadaj (dinamični ali statični preskus)
  (glej točki 3.3.1.1.4 in 3.3.2.1.4); |
| --- | --- |

2.

tlačni preskus zadaj (dinamični ali statični preskus)

(glej točki 3.3.1.1.4 in 3.3.2.1.4);

| 3. | udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) na sprednji del zaščitne konstrukcije
  (glej točki 3.3.1.1.2 in 3.3.2.1.2); |
| --- | --- |

3.

udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) na sprednji del zaščitne konstrukcije

(glej točki 3.3.1.1.2 in 3.3.2.1.2);

| 4. | udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) s strani na zaščitno konstrukcijo
  (glej točki 3.3.1.1.3 in 3.3.2.1.3); |
| --- | --- |

4.

udar (dinamični preskus) ali obremenitev (statični preskus) s strani na zaščitno konstrukcijo

(glej točki 3.3.1.1.3 in 3.3.2.1.3);

| 5. | tlačni preskus zaščitne konstrukcije spredaj (dinamični ali statični preskus)
  (glej točki 3.3.1.1.5 in 3.3.2.1.5). |
| --- | --- |

5.

tlačni preskus zaščitne konstrukcije spredaj (dinamični ali statični preskus)

(glej točki 3.3.1.1.5 in 3.3.2.1.5).

3.2.2.2   Splošne zahteve

| 3.2.2.2.1 | Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja zlomi ali premakne, se preskus ponovi. |
| --- | --- |

3.2.2.2.1

Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja zlomi ali premakne, se preskus ponovi.

| 3.2.2.2.2 | Med preskusi na traktorju ali zaščitni konstrukciji niso dovoljena nobena popravila ali nastavitve. |
| --- | --- |

3.2.2.2.2

Med preskusi na traktorju ali zaščitni konstrukciji niso dovoljena nobena popravila ali nastavitve.

| 3.2.2.2.3 | Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene. |
| --- | --- |

3.2.2.2.3

Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene.

| 3.2.2.2.4 | Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira. |
| --- | --- |

3.2.2.2.4

Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira.

| 3.2.2.2.5 | Stran, na katero deluje prvi udar na zaščitno konstrukcijo od zadaj (dinamični preskus) ali prva obremenitev od zadaj (statični preskus), je tista, za katero preskuševalni organi menijo, da za zaščitno konstrukcijo pomeni najbolj neugodne okoliščine pri preskušanju z udari in obremenitvami. Bočni udari ali obremenitve in udari ali obremenitve od zadaj se izvedejo na obeh straneh vzdolžne sredinske ravnine zaščitne konstrukcije. Udari ali obremenitve od spredaj se izvedejo na isti strani vzdolžne sredinske ravnine zaščitne konstrukcije kot bočni udari ali obremenitve. |
| --- | --- |

3.2.2.2.5

Stran, na katero deluje prvi udar na zaščitno konstrukcijo od zadaj (dinamični preskus) ali prva obremenitev od zadaj (statični preskus), je tista, za katero preskuševalni organi menijo, da za zaščitno konstrukcijo pomeni najbolj neugodne okoliščine pri preskušanju z udari in obremenitvami. Bočni udari ali obremenitve in udari ali obremenitve od zadaj se izvedejo na obeh straneh vzdolžne sredinske ravnine zaščitne konstrukcije. Udari ali obremenitve od spredaj se izvedejo na isti strani vzdolžne sredinske ravnine zaščitne konstrukcije kot bočni udari ali obremenitve.

3.2.3   Pogoji sprejemljivosti

| 3.2.3.1 | Šteje se, da zaščitna konstrukcija izpolnjuje zahteve glede trdnosti, če izpolnjuje naslednje pogoje:






  3.2.3.1.1 | po vsakem preskusu na njej ni nobenih lomov ali razpok v smislu točke 3.3.1.2.1 ali 3.2.3.1.2. Če se med enim od preskusov pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po udarnem ali tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi dodaten preskus na podlagi dinamičnih ali statičnih preskusov; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Šteje se, da zaščitna konstrukcija izpolnjuje zahteve glede trdnosti, če izpolnjuje naslednje pogoje:

3.2.3.1.1

po vsakem preskusu na njej ni nobenih lomov ali razpok v smislu točke 3.3.1.2.1 ali 3.2.3.1.2. Če se med enim od preskusov pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po udarnem ali tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi dodaten preskus na podlagi dinamičnih ali statičnih preskusov;

| 3.2.3.1.2 | med preskusi, ki niso preobremenitveni preskusi, ne sme noben del zaščitne konstrukcije prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6 Priloge I; |
| --- | --- |

3.2.3.1.2

med preskusi, ki niso preobremenitveni preskusi, ne sme noben del zaščitne konstrukcije prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6 Priloge I;

| 3.2.3.1.3 | med preskusi, ki niso preobremenitveni preskusi, konstrukcija ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točkama 3.3.1.2.2 in 3.3.2.2.2; |
| --- | --- |

3.2.3.1.3

med preskusi, ki niso preobremenitveni preskusi, konstrukcija ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točkama 3.3.1.2.2 in 3.3.2.2.2;

| 3.2.3.1.4 | med preskusi zaščitna konstrukcija ne sme nikakor pritiskati na konstrukcijo sedeža; |
| --- | --- |

3.2.3.1.4

med preskusi zaščitna konstrukcija ne sme nikakor pritiskati na konstrukcijo sedeža;

| 3.2.3.1.5 | elastična deformacija, izmerjena v skladu s točkama 3.3.1.2.3 in 3.3.2.2.3, mora biti manjša od 250 mm. |
| --- | --- |

3.2.3.1.5

elastična deformacija, izmerjena v skladu s točkama 3.3.1.2.3 in 3.3.2.2.3, mora biti manjša od 250 mm.

| 3.2.3.2 | Prepovedana je dodatna oprema, ki ogroža voznikovo varnost. Prepovedani so vsi štrleči deli ali oprema, ki bi pri prevrnitvi traktorja lahko poškodovali voznika, ali kakršna koli oprema ali deli, ki bi ga lahko zaradi deformacije zaščitne konstrukcije vklenili, na primer za nogo ali stopalo. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Prepovedana je dodatna oprema, ki ogroža voznikovo varnost. Prepovedani so vsi štrleči deli ali oprema, ki bi pri prevrnitvi traktorja lahko poškodovali voznika, ali kakršna koli oprema ali deli, ki bi ga lahko zaradi deformacije zaščitne konstrukcije vklenili, na primer za nogo ali stopalo.

3.2.4   [se ne uporablja]

3.2.5   Naprave in oprema za dinamične preskuse

3.2.5.1   Nihalno udarno telo

| 3.2.5.1.1 | Udarno telo, ki deluje kot nihalo, mora biti z verigama ali žičnima vrvema obešeno na tečajih vsaj šest metrov nad tlemi. Na voljo morajo biti sredstva za ločeno prilagajanje višine obešenega udarnega telesa ter kota med udarnim telesom in nosilnimi verigami ali žičnimi vrvmi. |
| --- | --- |

3.2.5.1.1

Udarno telo, ki deluje kot nihalo, mora biti z verigama ali žičnima vrvema obešeno na tečajih vsaj šest metrov nad tlemi. Na voljo morajo biti sredstva za ločeno prilagajanje višine obešenega udarnega telesa ter kota med udarnim telesom in nosilnimi verigami ali žičnimi vrvmi.

| 3.2.5.1.2 | Masa nihalnega udarnega telesa mora biti 2 000 ± 20 kg brez mase verig ali žičnih vrvi, katerih masa ne sme presegati 100 kg. Dolžina stranic udarne ploskve mora biti 680 ± 20 mm (glej sliko 6.10). Udarno telo mora biti napolnjeno tako, da je položaj njegovega težišča nespremenljiv in se ujema z geometrijskim središčem paralelepipeda. |
| --- | --- |

3.2.5.1.2

Masa nihalnega udarnega telesa mora biti 2 000 ± 20 kg brez mase verig ali žičnih vrvi, katerih masa ne sme presegati 100 kg. Dolžina stranic udarne ploskve mora biti 680 ± 20 mm (glej sliko 6.10). Udarno telo mora biti napolnjeno tako, da je položaj njegovega težišča nespremenljiv in se ujema z geometrijskim središčem paralelepipeda.

| 3.2.5.1.3 | Paralelepiped mora biti priključen na sistem, ki ga potegne nazaj z mehanizmom za hitro odpenjanje, konstruiranima in nameščenim tako, da omogoča odpenjanje nihalnega udarnega telesa, ne da bi paralelepiped zanihal okrog svoje vodoravne osi, ki je pravokotna na nihalno ravnino nihala. |
| --- | --- |

3.2.5.1.3

Paralelepiped mora biti priključen na sistem, ki ga potegne nazaj z mehanizmom za hitro odpenjanje, konstruiranima in nameščenim tako, da omogoča odpenjanje nihalnega udarnega telesa, ne da bi paralelepiped zanihal okrog svoje vodoravne osi, ki je pravokotna na nihalno ravnino nihala.

3.2.5.2   Pritrditev nihala

Zgibi nihala morajo biti trdno pritrjeni, tako da njihov premik v kateri koli smeri ne presega 1 % višine pada.

3.2.5.3   Pritrdilne vrvi

| 3.2.5.3.1 | Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih (glej slike 6.11, 6.12 in 6.13), morajo biti trdno pritrjene na togo podlago pod nihalom. |
| --- | --- |

3.2.5.3.1

Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih (glej slike 6.11, 6.12 in 6.13), morajo biti trdno pritrjene na togo podlago pod nihalom.

| 3.2.5.3.2 | Traktor se pritrdi na tire z žično vrvjo okroglega spleta z vlaknenim jedrom zgradbe 6 × 19 po standardu ISO 2408:2004 in nazivnim premerom 13 mm. Skrajna natezna trdnost kovinskih žic mora dosegati 1 770 MPa. |
| --- | --- |

3.2.5.3.2

Traktor se pritrdi na tire z žično vrvjo okroglega spleta z vlaknenim jedrom zgradbe 6 × 19 po standardu ISO 2408:2004 in nazivnim premerom 13 mm. Skrajna natezna trdnost kovinskih žic mora dosegati 1 770 MPa.

| 3.2.5.3.3 | Pri traktorjih z zgibnim krmiljenjem se centralni zgib traktorja pri vseh preskusih podpre in ustrezno pritrdi. Pri udarnih preskusih s strani se zgib podpre tudi iz nasprotne smeri, iz katere deluje udar. Ni nujno, da so sprednja in zadnja kolesa poravnana, če to olajša ustrezno pritrditev žičnih vrvi. |
| --- | --- |

3.2.5.3.3

Pri traktorjih z zgibnim krmiljenjem se centralni zgib traktorja pri vseh preskusih podpre in ustrezno pritrdi. Pri udarnih preskusih s strani se zgib podpre tudi iz nasprotne smeri, iz katere deluje udar. Ni nujno, da so sprednja in zadnja kolesa poravnana, če to olajša ustrezno pritrditev žičnih vrvi.

3.2.5.4   Podpora kolesa in tram

| 3.2.5.4.1 | Za podporo koles med udarnimi preskusi se uporabi tram iz mehkega lesa v velikosti 150 × 150 mm (glej slike 6.11, 6.12 in 6.13). |
| --- | --- |

3.2.5.4.1

Za podporo koles med udarnimi preskusi se uporabi tram iz mehkega lesa v velikosti 150 × 150 mm (glej slike 6.11, 6.12 in 6.13).

| 3.2.5.4.2 | Med udarnimi preskusi s strani se tram iz mehkega lesa pritrdi na tla, da se opre ob kolesni obroč na strani, ki je nasprotna strani delovanja udara (glej sliko 6.13). |
| --- | --- |

3.2.5.4.2

Med udarnimi preskusi s strani se tram iz mehkega lesa pritrdi na tla, da se opre ob kolesni obroč na strani, ki je nasprotna strani delovanja udara (glej sliko 6.13).

3.2.5.5   Podporni drogovi in pritrdilne vrvi za zgibno krmiljene traktorje

| 3.2.5.5.1 | Za zgibno krmiljene traktorje se uporabijo dodatni podporni drogovi in pritrdilne vrvi. Njihov namen je zagotovitev, da je del traktorja, na katerega je pritrjena zaščitna konstrukcija, enako nepremičen kot pri togi izvedbi traktorja. |
| --- | --- |

3.2.5.5.1

Za zgibno krmiljene traktorje se uporabijo dodatni podporni drogovi in pritrdilne vrvi. Njihov namen je zagotovitev, da je del traktorja, na katerega je pritrjena zaščitna konstrukcija, enako nepremičen kot pri togi izvedbi traktorja.

| 3.2.5.5.2 | Dodatne posebne podrobnosti za udarne in tlačne preskuse so navedene v točki 3.3.1.1. |
| --- | --- |

3.2.5.5.2

Dodatne posebne podrobnosti za udarne in tlačne preskuse so navedene v točki 3.3.1.1.

3.2.5.6   Tlak v pnevmatikah in deformacija pnevmatik

| 3.2.5.6.1 | Traktorske pnevmatike ne smejo polnjene z balastno tekočino, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim, ki jih proizvajalec traktorjev določi za delo na polju. |
| --- | --- |

3.2.5.6.1

Traktorske pnevmatike ne smejo polnjene z balastno tekočino, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim, ki jih proizvajalec traktorjev določi za delo na polju.

| 3.2.5.6.2 | Pritrdilne vrvi se v vsakem posameznem primeru toliko zategnejo, da pnevmatike dosežejo deformacijo, ki je enaka 12 % višine bočne stene pnevmatike (razdalja med tlemi in najnižjo točko na kolesnem obroču) pred zatezanjem. |
| --- | --- |

3.2.5.6.2

Pritrdilne vrvi se v vsakem posameznem primeru toliko zategnejo, da pnevmatike dosežejo deformacijo, ki je enaka 12 % višine bočne stene pnevmatike (razdalja med tlemi in najnižjo točko na kolesnem obroču) pred zatezanjem.

3.2.5.7   Naprava za tlačni preskus

Naprava, ki je prikazana na sliki 6.14, je sposobna ustvarjati silo, ki deluje navzdol na zaščitno konstrukcijo prek togega jarma, ki je širok približno 250 mm in je povezan z mehanizmom za ustvarjanje obremenitve prek kardanskih zgibov. Pod osi traktorja se namestijo primerna stojala, da se tlačna sila ne prenaša na pnevmatike traktorja.

3.2.5.8   Merilne naprave

Potrebne so naslednje merilne naprave:

| 3.2.5.8.1 | naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo (glej sliko 6.15)); |
| --- | --- |

3.2.5.8.1

naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo (glej sliko 6.15));

| 3.2.5.8.2 | naprava za preverjanje, ali zaščitna konstrukcija ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal znotraj zaščite konstrukcije (glej točko 3.3.2.2.2). |
| --- | --- |

3.2.5.8.2

naprava za preverjanje, ali zaščitna konstrukcija ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal znotraj zaščite konstrukcije (glej točko 3.3.2.2.2).

3.2.6   Naprave in oprema za statične preskuse

3.2.6.1   Naprava za statične preskuse

| 3.2.6.1.1 | Naprava za statične preskuse mora biti oblikovana tako, da omogoča izvajanje pritiskov ali obremenitev na zaščitno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.2.6.1.1

Naprava za statične preskuse mora biti oblikovana tako, da omogoča izvajanje pritiskov ali obremenitev na zaščitno konstrukcijo.

| 3.2.6.1.2 | Zagotoviti je treba, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli, in sicer pravokotno na smer delovanja obremenitve in vzdolž pritisne ploskve, katere dolžina je eden od točnih mnogokratnikov števila 50 med 250 in 700 mm. Navpična čelna ploskev je 150 mm. Robovi, ki se dotikajo zaščitne konstrukcije, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm. |
| --- | --- |

3.2.6.1.2

Zagotoviti je treba, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli, in sicer pravokotno na smer delovanja obremenitve in vzdolž pritisne ploskve, katere dolžina je eden od točnih mnogokratnikov števila 50 med 250 in 700 mm. Navpična čelna ploskev je 150 mm. Robovi, ki se dotikajo zaščitne konstrukcije, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm.

| 3.2.6.1.3 | Pritisno ploskev mora biti mogoče prilagoditi vsakemu kotu glede na smer obremenitve, da bi lahko sledila spremembam kotov obremenjene površine zaščitne konstrukcije, ko se ta deformira. |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Pritisno ploskev mora biti mogoče prilagoditi vsakemu kotu glede na smer obremenitve, da bi lahko sledila spremembam kotov obremenjene površine zaščitne konstrukcije, ko se ta deformira.

| 3.2.6.1.4 | Smer obremenitve (navpično in vodoravno odstopanje):






  — | na začetku preskusa pri ničelni obremenitvi: ± 2°, |
| --- | --- | --- |

3.2.6.1.4

Smer obremenitve (navpično in vodoravno odstopanje):

—

na začetku preskusa pri ničelni obremenitvi: ± 2°,

| — | med preskusom pod obremenitvijo: 10° nad vodoravno črto in 20° pod njo. Ta odstopanja morajo biti čim manjša. |
| --- | --- |

—

med preskusom pod obremenitvijo: 10° nad vodoravno črto in 20° pod njo. Ta odstopanja morajo biti čim manjša.

| 3.2.6.1.5 | Hitrost deformacije mora biti dovolj majhna, tj. manj kot 5 mm/s, da se lahko obremenitev ves čas obravnava kot statična. |
| --- | --- |

3.2.6.1.5

Hitrost deformacije mora biti dovolj majhna, tj. manj kot 5 mm/s, da se lahko obremenitev ves čas obravnava kot statična.

3.2.6.2   Naprava za merjenje energije, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija

| 3.2.6.2.1 | Za določitev energije, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija, se zapiše krivulja sila/deformacija. Sile in deformacije ni treba meriti na točki, na kateri obremenitev deluje na zaščitno konstrukcijo, vendar ju je treba meriti sočasno in v isti ravnini. |
| --- | --- |

3.2.6.2.1

Za določitev energije, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija, se zapiše krivulja sila/deformacija. Sile in deformacije ni treba meriti na točki, na kateri obremenitev deluje na zaščitno konstrukcijo, vendar ju je treba meriti sočasno in v isti ravnini.

| 3.2.6.2.2 | Točka, od katere se meri deformacija, se izbere tako, da se upošteva samo energija, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija in/ali deformacija nekaterih delov traktorja. Energijo, ki se absorbira pri deformaciji in/ali popuščanju pritrditve traktorja, je treba zanemariti. |
| --- | --- |

3.2.6.2.2

Točka, od katere se meri deformacija, se izbere tako, da se upošteva samo energija, ki jo absorbira zaščitna konstrukcija in/ali deformacija nekaterih delov traktorja. Energijo, ki se absorbira pri deformaciji in/ali popuščanju pritrditve traktorja, je treba zanemariti.

3.2.6.3   Način pritrditve traktorja na podlago

| 3.2.6.3.1 | Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih, morajo biti trdno pritrjene na togo podlago blizu preskusne naprave. |
| --- | --- |

3.2.6.3.1

Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih, morajo biti trdno pritrjene na togo podlago blizu preskusne naprave.

| 3.2.6.3.2 | Traktor mora biti na tirnice pritrjen s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi (plošče, zagozde, žične vrvi, opore itd.), da se med preskusi ne more premikati. Ta zahteva se med preskusom preveri z običajnimi napravami za merjenje dolžine.
  Če se traktor premakne, se ponovi celoten preskus, razen če je sistem za merjenje deformacij, ki se upošteva pri zapisu krivulje sila/deformacija, povezan s traktorjem. |
| --- | --- |

3.2.6.3.2

Traktor mora biti na tirnice pritrjen s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi (plošče, zagozde, žične vrvi, opore itd.), da se med preskusi ne more premikati. Ta zahteva se med preskusom preveri z običajnimi napravami za merjenje dolžine.

Če se traktor premakne, se ponovi celoten preskus, razen če je sistem za merjenje deformacij, ki se upošteva pri zapisu krivulje sila/deformacija, povezan s traktorjem.

3.2.6.4   Naprava za tlačni preskus

Naprava, ki je prikazana na sliki 6.14, je sposobna ustvarjati silo, ki deluje navzdol na zaščitno konstrukcijo prek togega jarma, ki je širok približno 250 mm in je povezan z mehanizmom za ustvarjanje obremenitve prek kardanskih zgibov. Pod osi traktorja je treba namestiti primerna stojala, da se tlačna sila ne prenaša na pnevmatike traktorja.

3.2.6.5   Druge merilne naprave

Potrebne so tudi naslednje merilne naprave:

| 3.2.6.5.1 | naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo (glej sliko 6.15)); |
| --- | --- |

3.2.6.5.1

naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo (glej sliko 6.15));

| 3.2.6.5.2 | naprava za preverjanje, ali zaščitna konstrukcija ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal znotraj zaščite konstrukcije (točka 3.3.2.2.2). |
| --- | --- |

3.2.6.5.2

naprava za preverjanje, ali zaščitna konstrukcija ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal znotraj zaščite konstrukcije (točka 3.3.2.2.2).

3.3   Preskusni postopki

3.3.1   Dinamični preskusi

3.3.1.1   Udarni in tlačni preskusi

3.3.1.1.1   
  Udar od zadaj

| 3.3.1.1.1.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi oklepajo z navpično ravnino A kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ostanejo pod zgoraj določenim kotom.
  Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj; to je običajno zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.
  Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči delovanje udara na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi oklepajo z navpično ravnino A kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ostanejo pod zgoraj določenim kotom.

Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj; to je običajno zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.

Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči delovanje udara na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije.

| 3.3.1.1.1.2 | Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi žičnimi vrvmi, pri čemer mora biti po ena na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 6.11. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da žične vrvi s tlemi oklepajo kot, ki ne presega 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh žičnih vrvi v navpični ravnini, po kateri se giblje težišče udarnega telesa.
  Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo, kot je določeno v točki 3.2.5.6.2. Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti tesno pred zadnji kolesi in se nato pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.2

Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi žičnimi vrvmi, pri čemer mora biti po ena na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 6.11. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da žične vrvi s tlemi oklepajo kot, ki ne presega 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh žičnih vrvi v navpični ravnini, po kateri se giblje težišče udarnega telesa.

Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo, kot je določeno v točki 3.2.5.6.2. Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti tesno pred zadnji kolesi in se nato pritrdi na tla.

| 3.3.1.1.1.3 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm in se ga pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.3

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm in se ga pritrdi na tla.

| 3.3.1.1.1.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:
  H = 25 + 0,07 M
  za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;
  H = 125 + 0,02 M
  za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.
  Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

H = 25 + 0,07 M

za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;

H = 125 + 0,02 M

za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.

Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo.

| 3.3.1.1.1.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se uporabljajo iste enačbe. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se uporabljajo iste enačbe.

3.3.1.1.2   
  Udar od spredaj

| 3.3.1.1.2.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi oklepajo z navpično ravnino A kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ostanejo pod zgoraj določenim kotom.
  Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej; to je običajno zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.
  Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči delovanje udara na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi oklepajo z navpično ravnino A kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ostanejo pod zgoraj določenim kotom.

Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo vrtelo okrog točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej; to je običajno zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne konstrukcije navznoter od navpične ravnine, vzporedne s sredinsko ravnino traktorja, ki se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne konstrukcije.

Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči delovanje udara na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije.

| 3.3.1.1.2.2 | Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi žičnimi vrvmi, pri čemer mora biti po ena na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 6.12. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da žične vrvi s tlemi oklepajo kot, ki ne presega 30°. Poleg tega je pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh žičnih vrvi v navpični ravnini, po kateri se giblje težišče udarnega telesa.
  Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo, kot je določeno v točki 3.2.5.6.2. Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti tesno za zadnji kolesi in se nato pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.2

Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi žičnimi vrvmi, pri čemer mora biti po ena na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 6.12. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da žične vrvi s tlemi oklepajo kot, ki ne presega 30°. Poleg tega je pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh žičnih vrvi v navpični ravnini, po kateri se giblje težišče udarnega telesa.

Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo, kot je določeno v točki 3.2.5.6.2. Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti tesno za zadnji kolesi in se nato pritrdi na tla.

| 3.3.1.1.2.3 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm in pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.3

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm in pritrdi na tla.

| 3.3.1.1.2.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:
  H = 25 + 0,07 M
  za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;
  H = 125 + 0,02 M
  za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.
  Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

H = 25 + 0,07 M

za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;

H = 125 + 0,02 M

za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.

Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo.

| 3.3.1.1.2.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj in spodaj navedenih enačb:
  H = 2,165 × 10-8 M × L2

  ali
  H = 5,73 × 10-2 I |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj in spodaj navedenih enačb:

H = 2,165 × 10-8 M × L2

ali

H = 5,73 × 10-2 I

3.3.1.1.3   
  Udar s strani

| 3.3.1.1.3.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko so udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi navpične, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa kot z navpičnico, ki ne presega 20°. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ob udaru ostanejo navpične.
  Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo zavrtelo okrog točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok; to je običajno zgornji rob. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da telo udari ob zaščitno konstrukcijo, ko so udarna ploskev telesa in nosilne verige ali žične vrvi navpične, razen če med deformacijo zaščitna konstrukcija na točki udara oklepa kot z navpičnico, ki ne presega 20°. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno konstrukcijo na točki udara v trenutku največje deformacije, medtem ko nosilne verige ali žične vrvi ob udaru ostanejo navpične.

Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi, sprejmejo pa se tudi potrebni ukrepi za preprečevanje, da bi se udarno telo zavrtelo okrog točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok; to je običajno zgornji rob.

| 3.3.1.1.3.2 | Kolesa traktorja morajo biti pritrjena na tla na strani, na katero bo deloval udar, in sicer z žičnimi vrvmi, ki potekajo prek ustreznih koncev sprednje in zadnje osi. Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo do vrednosti iz točke 3.2.5.6.2.
  Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti na tla in tesno ob pnevmatike na strani, ki je nasprotna strani, na kateri bo deloval udar, in se nato pritrdi na tla. Lahko se zgodi, da je treba uporabiti dva trama ali zagozdi, če zunanji strani sprednjih in zadnjih pnevmatik nista na isti navpični ravnini. Kot je prikazano na sliki 6.13, se podporni drog takrat namesti ob kolesni obroč najbolj obremenjenega kolesa na strani, ki leži nasproti točki udara, ter se tesno pritisne h kolesnemu obroču in nato pritrdi na tla. Podporni drog je tako dolg, da je kot, ki ga oklepa s tlemi, ko je nameščen ob kolesni obroč, 30 ± 3°. Poleg tega je njegova debelina, če je to mogoče, 20- do 25-krat manjša od njegove dolžine in 2- do 3-krat manjša od njegove širine. Drogovi so na obeh koncih oblikovani, kot je podrobno prikazano na sliki 6.13. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.2

Kolesa traktorja morajo biti pritrjena na tla na strani, na katero bo deloval udar, in sicer z žičnimi vrvmi, ki potekajo prek ustreznih koncev sprednje in zadnje osi. Žične vrvi je treba napeti, da se pnevmatike deformirajo do vrednosti iz točke 3.2.5.6.2.

Ko so žične vrvi napete, se podporni tram namesti na tla in tesno ob pnevmatike na strani, ki je nasprotna strani, na kateri bo deloval udar, in se nato pritrdi na tla. Lahko se zgodi, da je treba uporabiti dva trama ali zagozdi, če zunanji strani sprednjih in zadnjih pnevmatik nista na isti navpični ravnini. Kot je prikazano na sliki 6.13, se podporni drog takrat namesti ob kolesni obroč najbolj obremenjenega kolesa na strani, ki leži nasproti točki udara, ter se tesno pritisne h kolesnemu obroču in nato pritrdi na tla. Podporni drog je tako dolg, da je kot, ki ga oklepa s tlemi, ko je nameščen ob kolesni obroč, 30 ± 3°. Poleg tega je njegova debelina, če je to mogoče, 20- do 25-krat manjša od njegove dolžine in 2- do 3-krat manjša od njegove širine. Drogovi so na obeh koncih oblikovani, kot je podrobno prikazano na sliki 6.13.

| 3.3.1.1.3.3 | Pri zgibno krmiljenih traktorjih se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm, poleg tega pa se s strani podpre z napravo, podobno drogu, ki je nameščen tesno ob zadnje kolo, kot je opredeljeno v točki 3.3.1.1.3.2. Zgib se nato nepremično pritrdi na tla. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.3

Pri zgibno krmiljenih traktorjih se centralni zgib dodatno podpre z lesenim podstavkom s stranico vsaj 100 mm, poleg tega pa se s strani podpre z napravo, podobno drogu, ki je nameščen tesno ob zadnje kolo, kot je opredeljeno v točki 3.3.1.1.3.2. Zgib se nato nepremično pritrdi na tla.

| 3.3.1.1.3.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:
  H = (25 + 0,20 M) (B6+B)/2B
  za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;
  H = (125 + 0,15 M) (B6+B)/2B
  za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara toliko, kot se izračuna z eno od naslednjih enačb, izbranih glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

H = (25 + 0,20 M) (B6+B)/2B

za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;

H = (125 + 0,15 M) (B6+B)/2B

za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.

| 3.3.1.1.3.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj in spodaj navedenih enačb:
  H = 25 + 0,2 M
  za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;
  H = 125 + 0,15 M
  za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.
  Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom se upošteva največja višina od vrednosti iz zgoraj in spodaj navedenih enačb:

H = 25 + 0,2 M

za traktor z referenčno maso do 2 000 kg;

H = 125 + 0,15 M

za traktor z referenčno maso nad 2 000 kg.

Udarno telo se nato spusti, da udari ob zaščitno konstrukcijo.

3.3.1.1.4   
  Tlačni preskus zadaj

Jarem se namesti nad zadnje najvišje dele zaščitne konstrukcije, rezultanta tlačnih sil pa je v sredinski ravnini traktorja. Deluje sila Fv, pri čemer:

Fv = 20 M

Sila Fv deluje še pet sekund po tem, ko ni več mogoče zaznati nobenega vidnega gibanja zaščitne konstrukcije.

Če zadnji del strehe zaščitne konstrukcije ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne konstrukcije in tisti zadnji del traktorja, ki lahko podpre maso traktorja, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se ponovno namesti nad tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Nato spet deluje tlačna sila Fv.

3.3.1.1.5   
  Tlačni preskus spredaj

Jarem se namesti nad sprednje najvišje dele zaščitne konstrukcije, rezultanta tlačnih sil pa je na sredinski ravnini traktorja. Deluje sila Fv, pri čemer:

Fv = 20 M

Sila Fv deluje še pet sekund po tem, ko ni več mogoče zaznati nobenega vidnega gibanja zaščitne konstrukcije.

Če sprednji del strehe zaščitne konstrukcije ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne konstrukcije in tisti sprednji del traktorja, ki lahko podpre maso traktorja, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se ponovno namesti nad tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Nato spet deluje tlačna sila Fv.

3.3.1.1.6   
  Dodatni udarni preskusi

Če se med udarnim preskusom pojavijo lomi ali razpoke, ki jih ni mogoče zanemariti, se takoj po udarnih preskusih, med katerimi so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug podoben preskus z višino pada:

H’ = (H × 10-1) (12 + 4a) (1 + 2a )-1

pri čemer je ‚a‘ razmerje med trajno deformacijo (Dp) in elastično deformacijo (De):

a = Dp/De

izmerjeno na točki udara. Dodatna trajna deformacija, ki nastane po drugem udaru, ne sme presegati 30 % trajne deformacije, nastale po prvem udaru.

Da bi lahko izvedli dodatni preskus, je treba elastično deformacijo izmeriti pri vseh udarnih preskusih.

3.3.1.1.7   
  Dodatni tlačni preskusi

Če se med tlačnim preskusom pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po tlačnih preskusih, med katerimi so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug podoben tlačni preskus s silo 1,2 Fv.

3.3.1.2   Meritve, ki jih je treba opraviti

3.3.1.2.1   
  Lomi in razpoke

Po vsakem preskusu se vsi sestavni deli, spoji in pritrdilni elementi pregledajo za lome ali razpoke, pri čemer se zanemarijo majhne razpoke na nepomembnih delih.

Zanemariti je treba tudi vse razpoke, ki jih povzročijo robovi nihalnega udarnega telesa.

3.3.1.2.2   
  Varni prostor

3.3.1.2.2.1   Prodor v varni prostor

Med vsakim preskusom se pregleda zaščitna konstrukcija, da se ugotovi, ali je kateri njen del prodrl v varni prostor okrog voznikovega sedeža, kot je opredeljen v točki 1.6.

Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne konstrukcije. Pri tem se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne konstrukcije, če kateri njegov del pride v stik s tlemi pri prevrnitvi traktorja v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Pri tem preskusu so mere sprednjih in zadnjih pnevmatik ter koloteka najmanjše standardne mere, kot jih je določil proizvajalec.

3.3.1.2.2.2   Preskusi zadaj nameščenih trdno vpetih konstrukcijskih elementov

Če ima traktor za voznikovim sedežem nameščeno togo konstrukcijo, ohišje ali druge trdno vpete konstrukcijske elemente, se ta konstrukcija šteje kot zaščitna točka pri prevrnitvi traktorja na bok ali nazaj. Ta toga konstrukcija, ki je nameščena za voznikovim sedežem, mora biti sposobna prenesti navzdol usmerjeno tlačno silo Fi, ne da bi se zlomila ali prodrla v varni prostor, pri čemer je

Fi = 15 M

ki deluje pravokotno na vrh okvira v osrednji ravnini traktorja. Začetni kot za izvajanje sile je 40° in se izračuna od vzporednice s tlemi, kot je prikazano na sliki 6.16. Najmanjša širina te toge konstrukcije mora biti 500 mm (glej sliko 6.17).

Poleg tega mora biti ta del dovolj tog in trdno pritrjen na zadnji del traktorja.

3.3.1.2.3   
  Elastična deformacija (pri udaru s strani)

Elastična deformacija se meri (810 + av) mm nad indeksno točko na navpični ravnini, ki poteka skozi točko udara. Za to meritev se lahko uporabi kakršna koli naprava, podobna napravi, prikazani na sliki 6.15.

3.3.1.2.4   
  Trajna deformacija

Po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne konstrukcije. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih delov zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi glede na indeksno točko sedeža.

3.3.2   Statični preskusi

3.3.2.1   Obremenitveni in tlačni preskusi

3.3.2.1.1   
  Obremenitev zadaj

| 3.3.2.1.1.1 | Obremenitev se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je vzporedna s sredinsko ravnino traktorja.
  Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj; to je običajno zgornji rob. Navpična ravnina, v kateri deluje obremenitev, je od sredinske ravnine oddaljena za tretjino zunanje širine zgornjega dela zaščitne konstrukcije.
  Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije. |
| --- | --- |

3.3.2.1.1.1

Obremenitev se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je vzporedna s sredinsko ravnino traktorja.

Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj; to je običajno zgornji rob. Navpična ravnina, v kateri deluje obremenitev, je od sredinske ravnine oddaljena za tretjino zunanje širine zgornjega dela zaščitne konstrukcije.

Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije.

| 3.3.2.1.1.2 | Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.2.6.3. |
| --- | --- |

3.3.2.1.1.2

Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.2.6.3.

| 3.3.2.1.1.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:
  Eil = 500 + 0,5 M |
| --- | --- |

3.3.2.1.1.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:

Eil = 500 + 0,5 M

| 3.3.2.1.1.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se uporablja ista enačba. |
| --- | --- |

3.3.2.1.1.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se uporablja ista enačba.

3.3.2.1.2   
  Obremenitev spredaj

| 3.3.2.1.2.1 | Obremenitev se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je vzporedna s sredinsko ravnino traktorja in je na eni tretjini zunanje širine zgornjega dela zaščitne konstrukcije
  Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej; to je običajno zgornji rob.
  Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2.1

Obremenitev se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je vzporedna s sredinsko ravnino traktorja in je na eni tretjini zunanje širine zgornjega dela zaščitne konstrukcije

Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej; to je običajno zgornji rob.

Če je zaščitna konstrukcija na tej točki upognjena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, ne da bi to povečalo trdnost konstrukcije.

| 3.3.2.1.2.2 | Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.2.6.3. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2.2

Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.2.6.3.

| 3.3.2.1.2.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:
  Eil = 500 + 0,5 M |
| --- | --- |

3.3.2.1.2.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:

Eil = 500 + 0,5 M

| 3.3.2.1.2.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja energija od vrednosti iz zgoraj ali spodaj navedenih enačb:
  Eil = 2,165 × 10–7 M × L2

  ali
  Eil = 0,574 I |
| --- | --- |

3.3.2.1.2.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja energija od vrednosti iz zgoraj ali spodaj navedenih enačb:

Eil = 2,165 × 10–7 M × L2

ali

Eil = 0,574 I

3.3.2.1.3   
  Obremenitev s strani

| 3.3.2.1.3.1 | Obremenitev s strani se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino traktorja. Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok; to je običajno zgornji rob. |
| --- | --- |

3.3.2.1.3.1

Obremenitev s strani se izvaja vodoravno v navpični ravnini, ki je pravokotna na sredinsko ravnino traktorja. Točka delovanja obremenitve je tisti del zaščitne konstrukcije, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok; to je običajno zgornji rob.

| 3.3.2.1.3.2 | Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.2.6.3. |
| --- | --- |

3.3.2.1.3.2

Preskusni sklop se pritrdi na tla, kot je opisano v točki 3.2.6.3.

| 3.3.2.1.3.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:
  Eis = 1,75 M(B6 + B)/2B |
| --- | --- |

3.3.2.1.3.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna konstrukcija, mora biti vsaj:

Eis = 1,75 M(B6 + B)/2B

| 3.3.2.1.3.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja energija od vrednosti iz spodaj ali zgoraj navedenih enačb:
  Eis = 1,75 M |
| --- | --- |

3.3.2.1.3.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se upošteva največja energija od vrednosti iz spodaj ali zgoraj navedenih enačb:

Eis = 1,75 M

3.3.2.1.4   
  Tlačni preskus zadaj

Vse določbe so enake kot v točki 3.3.1.1.4.

3.3.2.1.5   
  Tlačni preskus spredaj

Vse določbe so enake kot v točki 3.3.1.1.5.

3.3.2.1.6   
  Dodatni preobremenitveni preskus (slike od 6.18 do 6.20)

Preobremenitveni preskus se opravi vedno, ko se sila zmanjša za več kot 3 % pri zadnjih 5 % deformacije, ko zaščitna konstrukcija absorbira zahtevano energijo (glej sliko 6.19).

Preobremenitveni preskus vključuje postopno povečevanje vodoravne obremenitve za 5-odstotna povečanja začetne zahtevane energije do največ 20 % dodane energije (glej sliko 6.20).

Preobremenitveni preskus je uspešen, če se po vsakem povečanju zahtevane energije za 5, 10 ali 15 % sila zmanjša za manj kot 3 % pri 5-odstotnem povečanju in ostane večja od 0,8 Fmax.

Preobremenitveni preskus je uspešen, če sila po tem, ko je zaščitna konstrukcija absorbirala 20 % dodane energije, presega 0,8 Fmax.

Med preobremenitvenim preskusom so dovoljeni dodatni lomi ali razpoke in/ali prodor v varni prostor ali zmanjšanje zaščite v tem prostoru zaradi elastične deformacije. Vendar mora biti po prekinitvi obremenitve varni prostor popolnoma zaščiten, zaščitna konstrukcija pa ne sme segati vanj.

3.3.2.1.7   
  Dodatni tlačni preskusi

Če se pri tlačnemu preskusu pojavijo lomi ali razpoke, ki jih ni mogoče zanemariti, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug podoben tlačni preskus s silo 1,2 Fv.

3.3.2.2   Meritve, ki jih je treba opraviti

3.3.2.2.1   
  Lomi in razpoke

Po vsakem preskusu se vsi sestavni deli, spoji in pritrdilni elementi pregledajo za lome ali razpoke, pri čemer se zanemarijo majhne razpoke na nepomembnih delih.

3.3.2.2.2   
  Varni prostor

3.3.2.2.2.1   Prodor v varni prostor

Med vsakim preskusom se pregleda zaščitna konstrukcija, da se ugotovi, ali je kateri njen del prodrl v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6 Priloge I.

Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne konstrukcije. Pri tem se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne konstrukcije, če kateri njegov del pride v stik s tlemi pri prevrnitvi traktorja v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Pri tem preskusu so mere sprednjih in zadnjih pnevmatik ter koloteka najmanjše standardne mere, kot jih je določil proizvajalec.

3.3.2.2.2.2   Preskusi zadaj nameščenih trdno vpetih konstrukcijskih elementov

Če ima traktor za voznikovim sedežem nameščeno togo konstrukcijo, ohišje ali druge trdno vpete konstrukcijske elemente, se ta konstrukcija šteje kot zaščitna točka pri prevrnitvi traktorja na bok ali nazaj. Ta toga konstrukcija, ki je nameščena za voznikovim sedežem, mora biti sposobna prenesti navzdol usmerjeno tlačno silo Fi, ne da bi se zlomila ali prodrla v varni prostor, pri čemer je

Fi = 15 M

ki deluje pravokotno na vrh okvira v osrednji ravnini traktorja. Začetni kot za izvajanje sile je 40° in se izračuna od vzporednice s tlemi, kot je prikazano na sliki 6.16. Najmanjša širina te toge konstrukcije mora biti 500 mm (glej sliko 6.17).

Poleg tega mora biti ta del dovolj tog in trdno pritrjen na zadnji del traktorja.

3.3.2.2.3   
  Elastična deformacija pri stranski obremenitvi

Elastična deformacija se meri (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža v navpični ravnini, na katero deluje obremenitev. Za to meritev se lahko uporabi kakršna koli naprava, podobna napravi, prikazani na sliki 6.15.

3.3.2.2.4   
  Trajna deformacija

Po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne konstrukcije. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih delov zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi glede na indeksno točko sedeža.

3.4   Razširitev na druge modele traktorjev

3.4.1   [se ne uporablja]

3.4.2   Tehnična razširitev

Ko se v zvezi s traktorjem, zaščitno konstrukcijo ali načinom pritrjevanja zaščitne konstrukcije na traktor pojavijo tehnične spremembe, lahko preskusna postaja, na kateri se je izvedel prvotni preskus, izda „poročilo o tehnični razširitvi“, če so bili na traktorju in zaščitni konstrukciji uspešno izvedeni predhodni preskusi bočne stabilnosti in preprečevanja prevračanja, kot so opredeljeni v točkah 3.1.3 in 3.1.4, ter če se je na zadaj nameščenih trdno vpetih konstrukcijskih elementih iz točke 3.3.1.2.2.2 po njihovi vgradnji izvedel preskus v skladu s postopkom iz tega odstavka (razen točke 3.4.2.2.4), in sicer v naslednjih primerih:

3.4.2.1   razširitev rezultatov preskusa zaščitne konstrukcije na druge modele traktorjev

udarnega ali obremenitvenega in tlačnega preskusa ni treba izvesti na vsakem modelu traktorja, če zaščitna konstrukcija in traktor izpolnjujeta pogoje iz točk od 3.4.2.1.1 do 3.4.2.1.5;

| 3.4.2.1.1 | konstrukcija (vključno z zadaj nameščenimi trdno vpetimi konstrukcijskimi elementi) je popolnoma enaka konstrukciji, uporabljeni pri preskusu; |
| --- | --- |

3.4.2.1.1

konstrukcija (vključno z zadaj nameščenimi trdno vpetimi konstrukcijskimi elementi) je popolnoma enaka konstrukciji, uporabljeni pri preskusu;

| 3.4.2.1.2 | zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %; |
| --- | --- |

3.4.2.1.2

zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %;

| 3.4.2.1.3 | način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se konstrukcija pritrjuje, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.4.2.1.3

način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se konstrukcija pritrjuje, so popolnoma enaki;

| 3.4.2.1.4 | vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno konstrukcijo, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.4.2.1.4

vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno konstrukcijo, so popolnoma enaki;

| 3.4.2.1.5 | položaj in kritične mere sedeža v zaščitni konstrukciji ter ustrezni položaj zaščitne konstrukcije na traktorju so taki, da je varni prostor še naprej zaščiten, čeprav se zaščitna konstrukcija med preskusi deformira (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža [SRP] ali indeksne točke sedeža [SIP]). |
| --- | --- |

3.4.2.1.5

položaj in kritične mere sedeža v zaščitni konstrukciji ter ustrezni položaj zaščitne konstrukcije na traktorju so taki, da je varni prostor še naprej zaščiten, čeprav se zaščitna konstrukcija med preskusi deformira (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža [SRP] ali indeksne točke sedeža [SIP]).

3.4.2.2   Razširitev rezultatov preskusa zaščitne konstrukcije na spremenjene modele zaščitne konstrukcije

Ta postopek je treba uporabiti, ko niso izpolnjeni pogoji iz točke 3.4.2.1, vendar se ne sme uporabiti, če način pritrditve zaščitne konstrukcije na traktor ni več istovrsten (če se na primer gumijasti podstavki zamenjajo z vzmetnim mehanizmom):

| 3.4.2.2.1 | spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev vgradne plošče za opremo na nekritični del zaščitne konstrukcije), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža na zaščitni konstrukciji (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostorimed vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne konstrukcije); |
| --- | --- |

3.4.2.2.1

spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev vgradne plošče za opremo na nekritični del zaščitne konstrukcije), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža na zaščitni konstrukciji (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostorimed vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne konstrukcije);

| 3.4.2.2.2 | spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne ogrožajo sprejemljivosti zaščitne konstrukcije (na primer sprememba dela konstrukcije, sprememba načina pritrjevanja zaščitne konstrukcije na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.
  Določijo se naslednje omejitve za to razširitev homologacije:






  3.4.2.2.2.1 | brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2.2

spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne ogrožajo sprejemljivosti zaščitne konstrukcije (na primer sprememba dela konstrukcije, sprememba načina pritrjevanja zaščitne konstrukcije na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.

Določijo se naslednje omejitve za to razširitev homologacije:

3.4.2.2.2.1

brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev;

| 3.4.2.2.2.2 | rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji sprejemljivosti iz Kodeksa ter:






  — | če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % (pri dinamičnih preskusih) od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu, |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2.2.2

rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji sprejemljivosti iz Kodeksa ter:

—

če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % (pri dinamičnih preskusih) od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu,

| — | če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih preskusih vodoravne obremenitve, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, ter deformacija, ki je bila izmerjena (6), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih preskusih vodoravne obremenitve, ne odstopa za več kot ± 7 % (pri statičnih preskusih) od deformacije iz prvotnega poročila o preskusu, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana energija v prvotnem preskusu. |
| --- | --- |

—

če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih preskusih vodoravne obremenitve, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, ter deformacija, ki je bila izmerjena (6), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih preskusih vodoravne obremenitve, ne odstopa za več kot ± 7 % (pri statičnih preskusih) od deformacije iz prvotnega poročila o preskusu, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana energija v prvotnem preskusu.

| 3.4.2.2.2.3 | V eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne konstrukcije, če so različice iste zaščitne konstrukcije, vendar se lahko upošteva le en validacijski preskus. Različice, ki niso vključene v preskus, se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi. |
| --- | --- |

3.4.2.2.2.3

V eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne konstrukcije, če so različice iste zaščitne konstrukcije, vendar se lahko upošteva le en validacijski preskus. Različice, ki niso vključene v preskus, se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi.

| 3.4.2.2.3 | Povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno konstrukcijo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.4.2.2.2.2). |
| --- | --- |

3.4.2.2.3

Povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno konstrukcijo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.4.2.2.2.2).

| 3.4.2.2.4 | Spremenjeni ali novi zadaj nameščeni trdno vpeti konstrukcijski elementi. Preveriti je treba, ali varni prostor med celotnim preskusom ostane znotraj zaščite deformirane zaščitne konstrukcije ob upoštevanju novih ali spremenjenih zadaj nameščenih trdno vpetih konstrukcijskih elementov. Opraviti je treba validacijo zadaj nameščenih trdno vpetih konstrukcijskih elementov s preskusom iz točk 3.3.1.2.2.2 ali 3.3.2.2.2.2, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi. |
| --- | --- |

3.4.2.2.4

Spremenjeni ali novi zadaj nameščeni trdno vpeti konstrukcijski elementi. Preveriti je treba, ali varni prostor med celotnim preskusom ostane znotraj zaščite deformirane zaščitne konstrukcije ob upoštevanju novih ali spremenjenih zadaj nameščenih trdno vpetih konstrukcijskih elementov. Opraviti je treba validacijo zadaj nameščenih trdno vpetih konstrukcijskih elementov s preskusom iz točk 3.3.1.2.2.2 ali 3.3.2.2.2.2, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.

3.5   [se ne uporablja]

3.6   Odpornost zaščitne konstrukcije v hladnem vremenu

3.6.1   Če se za zaščitno konstrukcijo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo.

3.6.2   Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne konstrukcije pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje najmanjše materialne zahteve:

| 3.6.2.1 | vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne konstrukcije na traktor in povezovanje strukturnih sestavnih delov zaščitne konstrukcije, imajo ustrezne dokazane lastnosti odpornosti pri nižji temperaturi; |
| --- | --- |

3.6.2.1

vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne konstrukcije na traktor in povezovanje strukturnih sestavnih delov zaščitne konstrukcije, imajo ustrezne dokazane lastnosti odpornosti pri nižji temperaturi;

| 3.6.2.2 | vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo sestavnih in pritrditvenih delov zaščitne konstrukcije, so združljive z materialom zaščitne konstrukcije, kot je določeno v točki 3.6.2.3 spodaj; |
| --- | --- |

3.6.2.2

vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo sestavnih in pritrditvenih delov zaščitne konstrukcije, so združljive z materialom zaščitne konstrukcije, kot je določeno v točki 3.6.2.3 spodaj;

| 3.6.2.3 | jekleni materiali za strukturne dele zaščitne konstrukcije so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo najmanjše določene zahteve glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V zarezo, kot so navedene v razpredelnici 6.1. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995.
  Tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika.
  Strukturni deli zaščitne konstrukcije, ki so izdelani iz drugih materialov, razen jekla, morajo biti enako odporni proti udarom pri nizki temperaturi; |
| --- | --- |

3.6.2.3

jekleni materiali za strukturne dele zaščitne konstrukcije so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo najmanjše določene zahteve glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V zarezo, kot so navedene v razpredelnici 6.1. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995.

Tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika.

Strukturni deli zaščitne konstrukcije, ki so izdelani iz drugih materialov, razen jekla, morajo biti enako odporni proti udarom pri nizki temperaturi;

| 3.6.2.4 | velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V zarezo ni manjša od največje vrednosti, navedene v razpredelnici 6.1, ki jo material omogoča; |
| --- | --- |

3.6.2.4

velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V zarezo ni manjša od največje vrednosti, navedene v razpredelnici 6.1, ki jo material omogoča;

| 3.6.2.5 | Charpyjevi udarni preskusi z V zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz razpredelnice 6.1; |
| --- | --- |

3.6.2.5

Charpyjevi udarni preskusi z V zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz razpredelnice 6.1;

| 3.6.2.6 | nadomestna možnost za ta postopek je uporaba umirjenega ali delno umirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, sprememba 1:2003; |
| --- | --- |

3.6.2.6

nadomestna možnost za ta postopek je uporaba umirjenega ali delno umirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, sprememba 1:2003;

| 3.6.2.7 | vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni konstrukciji. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarjenih mest.

  Razpredelnica 6.1


  Najmanjše energije udara pri Charpyjevem preskusu z V zarezo








  Velikost vzorca | Energija pri | Energija pri |
| --- | --- | --- | --- |
| | –30 °C | –20 °C |
| mm | J | J (8) |
| 10 × 10 (7) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (7) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (7) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (7) | 5,5 | 14 |

3.6.2.7

vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni konstrukciji. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarjenih mest.

Razpredelnica 6.1

Najmanjše energije udara pri Charpyjevem preskusu z V zarezo

Velikost vzorca

Energija pri

Energija pri

–30 °C

–20 °C

mm

J

J (8)

10 × 10 (7)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (7)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (7)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (7)

5,5

14

3.7   [se ne uporablja]

Slika 6.1

Varni prostor

| Slika 6.1.a


  Pogled s strani


  Prečni prerez v referenčni ravnini | Slika 6.1.b


  Pogled od zadaj |
| --- | --- |

Slika 6.1.a

Pogled s strani

Prečni prerez v referenčni ravnini

Image

Slika 6.1.b

Pogled od zadaj

Image

Slika 6.1.c

Pogled od zgoraj

Image

| 1 – | Referenčna črta |
| --- | --- |

1 –

Referenčna črta

| 2 – | Indeksna točka sedeža |
| --- | --- |

2 –

Indeksna točka sedeža

| 3 – | Referenčna ravnina |
| --- | --- |

3 –

Referenčna ravnina

Slika 6.2

Varni prostor pri traktorjih z obrnljivim sedežem in volanom

Image

Slika 6.3

Procesni diagram za ugotavljanje večkratnega prevračanja traktorja s spredaj nameščeno zaščitno konstrukcijo pri bočni prevrnitvi

Image

Slika 6.4

Oprema za preskušanje preprečevanja prevračanja na strmini z naklonom 1: 1,5

Image

Slika 6.5

Potrebni podatki za izračun prevrnitve traktorja pri triosnem prevračanju

Image

Slike 6.6.a, 6.6.b in 6.6.c

Vodoravna razdalja med težiščem in prednjo točko preseka zaščitne konstrukcije (L6)

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Image

Slika 6.7

Določitev točk udara za merjenje širine zaščitne konstrukcije (B6) in višine pokrova motorja (H7)

| | |
| --- | --- |
| |

Image

Image

Image

Image

Slika 6.8

Višina točke nihanja prednje osi (H0)

Image

Slika 6.9

Širina koloteka zadnjih koles (S) in širina zadnje pnevmatike (B0)

Image

Slika 6.10

Nihalno udarno telo in njegove nosilne verige ali žične vrvi

Image

Slika 6.11

Primer pritrditve traktorja (udar od zadaj)

Image

Slika 6.12

Primer pritrditve traktorja (udar od spredaj)

Image

Slika 6.13

Primer pritrditve traktorja (udar s strani)

Image

Slika 6.14

Primer naprave za tlačni preskus na traktorju

Image

Slika 6.15

Primer naprave za merjenje elastične deformacije

Image

Slika 6.16

Simulirana črta podlage

Image

Slika 6.17

Najmanjša širina zadaj nameščenih trdno vpetih konstrukcijskih elementov

Image

Slika 6.18

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus ni potreben

Image

Slika 6.19

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus je potreben

Image

Slika 6.20

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus je treba nadaljevati

Image

---

(1)  Kodeks OECD o standardih za uradne preskuse spredaj nameščenih varnostnih konstrukcij pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih.

1

(2)  Za preskuse v zvezi z razširitvijo za poročila o preskusih, v katerih se je prvotno uporabljala referenčna točka sedeža (SRP – seat reference point), se zahtevane meritve opravijo ob upoštevanju referenčne točke sedeža, in ne indeksne točke sedeža, pri čemer je uporaba referenčne točke sedeža jasno navedena (glej Prilogo 1).

2

(3)  Uporabniki morajo upoštevati, da se indeksna točka sedeža določi po standardu ISO 5353 in je fiksna točka glede na traktor, ki se ne premika, ko sedež ni nastavljen v sredinskem položaju. Za določitev varnega prostora se sedež nastavi v skrajni zadnji najvišji položaj.‘“

3

(4)  Kodeks OECD o standardih za uradne preskuse spredaj nameščenih varnostnih konstrukcij pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih.

4

(5)  Program in primeri so na voljo na spletišču OECD.

5

(6)  Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije.‘“

6

(7)  Označuje najprimernejšo velikost. Velikost vzorca ne sme biti manjša od največje najprimernejše velikosti, ki jo omogoča material.

7

(8)  Zahtevana energija je pri – 20 °C 2,5-krat večja od vrednosti, določene za – 30 °C. Na moč energije udara vplivajo drugi dejavniki, kot so smer valjanja, meja lezenja, usmerjenost zrn in varjenje. Ti dejavniki se upoštevajo pri izbiri in uporabi jekla.

8

---

PRILOGA V

Spremembe Direktive 2000/25/ES

Del 2 točke 1 Dodatka 4 k Prilogi I Direktive 2000/25/ES se nadomesti z naslednjim:

| „Del 2 | Številka osnovne direktive, ki ji sledijo črka A za stopnjo I, črka B za stopnjo II, črka C za stopnjo IIIA, črka D za stopnjo IIIB in črka E za stopnjo IV.“ |
| --- | --- |

„Del 2

Številka osnovne direktive, ki ji sledijo črka A za stopnjo I, črka B za stopnjo II, črka C za stopnjo IIIA, črka D za stopnjo IIIB in črka E za stopnjo IV.“

---

PRILOGA VI

Spremembe Direktive 2003/37/ES

Direktiva 2003/37/ES se spremeni:

| 1. | Vzorec A iz Priloge I se spremeni:






  (a) | Točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:






  „2.4 | Tehnično dovoljena(-e) masa(-e) vlečenega vozila (glede na vrsto priklopne naprave)






  2.4.1 | Nezavirana vlečena masa: ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Vzorec A iz Priloge I se spremeni:

(a)

Točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:

„2.4

Tehnično dovoljena(-e) masa(-e) vlečenega vozila (glede na vrsto priklopne naprave)

2.4.1

Nezavirana vlečena masa: ...

| 2.4.2 | Neodvisno zavirana vlečena masa: ... |
| --- | --- |

2.4.2

Neodvisno zavirana vlečena masa: ...

| 2.4.3 | Vztrajnostno zavirana vlečena masa: ... |
| --- | --- |

2.4.3

Vztrajnostno zavirana vlečena masa: ...

| 2.4.4 | Masa vlečenega vozila, opremljenega s hidravličnimi ali pnevmatskimi zavorami: ... |
| --- | --- |

2.4.4

Masa vlečenega vozila, opremljenega s hidravličnimi ali pnevmatskimi zavorami: ...

| 2.4.5 | Skupna(-e) tehnično dovoljena(-e) masa(-e) traktorja s priklopnikom za posamezno konfiguracijo zavor priklopnika: ... |
| --- | --- |

2.4.5

Skupna(-e) tehnično dovoljena(-e) masa(-e) traktorja s priklopnikom za posamezno konfiguracijo zavor priklopnika: ...

| 2.4.6 | Lega priklopne točke:






  2.4.6.1 | Višina nad tlemi






  2.4.6.1.1 | Največja višina: ... |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.6

Lega priklopne točke:

2.4.6.1

Višina nad tlemi

2.4.6.1.1

Največja višina: ...

| 2.4.6.1.2 | Najmanjša višina: ... |
| --- | --- |

2.4.6.1.2

Najmanjša višina: ...

| 2.4.6.2 | Razdalja od navpične ravnine, ki poteka skozi srednjico zadnje osi






  2.4.6.2.1 | Največja: ... |
| --- | --- | --- |

2.4.6.2

Razdalja od navpične ravnine, ki poteka skozi srednjico zadnje osi

2.4.6.2.1

Največja: ...

| 2.4.6.2.2 | Najmanjša: ... |
| --- | --- |

2.4.6.2.2

Najmanjša: ...

| 2.4.6.3 | Največja statična navpična obremenitev/tehnično dovoljena masa na priklopni točki:






  2.4.6.3.1 | — | traktorja: ... |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.6.3

Največja statična navpična obremenitev/tehnično dovoljena masa na priklopni točki:

2.4.6.3.1

—

traktorja: ...

| 2.4.6.3.2 | — | polpriklopnika (zamenljivih vlečenih strojev) ali priklopnika s centralno osjo (zamenljivih vlečenih strojev): ...“ |
| --- | --- | --- |

2.4.6.3.2

—

polpriklopnika (zamenljivih vlečenih strojev) ali priklopnika s centralno osjo (zamenljivih vlečenih strojev): ...“

| (b) | Točka 2.7.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2.7.2 | Celotne mere traktorja skupaj s priklopno napravo






  2.7.2.1 | Dolžina za cestni promet (10): | Največja: ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Točka 2.7.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.7.2

Celotne mere traktorja skupaj s priklopno napravo

2.7.2.1

Dolžina za cestni promet (10):

Največja: ...

| | Najmanjša: ... |
| --- | --- |

Najmanjša: ...

| 2.7.2.2 | Širina za cestni promet (11): | Največja: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.2

Širina za cestni promet (11):

Največja: ...

| | Najmanjša: ... |
| --- | --- |

Najmanjša: ...

| 2.7.2.3 | Višina za cestni promet (12): | Največja: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.3

Višina za cestni promet (12):

Največja: ...

| | Najmanjša: ... |
| --- | --- |

Najmanjša: ...

| 2.7.2.4 | Sprednji previs (13): | Največji: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.4

Sprednji previs (13):

Največji: ...

| | Najmanjši: ... |
| --- | --- |

Najmanjši: ...

| 2.7.2.5 | Zadnji previs (14): | Največji: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.5

Zadnji previs (14):

Največji: ...

| | Najmanjši: ... |
| --- | --- |

Najmanjši: ...

| 2.7.2.6 | Oddaljenost od tal (15): | Največja: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.6

Oddaljenost od tal (15):

Največja: ...

| | Najmanjša: ...“ |
| --- | --- |

Najmanjša: ...“

| 2. | V modelu A Priloge I se opomba 15 spremeni: „Standard ISO 612/6.8:1978“. |
| --- | --- |

2.

V modelu A Priloge I se opomba 15 spremeni: „Standard ISO 612/6.8:1978“.

| 3. | Del II.C poglavja B Priloge II se spremeni:






  (a) | v uvodnem stavku se besedi „test bulletin“ nadomestita s „test report“;
  (zadeva le angleško različico) |
| --- | --- | --- |

3.

Del II.C poglavja B Priloge II se spremeni:

(a)

v uvodnem stavku se besedi „test bulletin“ nadomestita s „test report“;

(zadeva le angleško različico)

| (b) | opomba (*) se nadomesti z naslednjo:






  „(*) | Poročila o preskusih morajo biti skladna s Sklepom Sveta OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008. Enakovrednost poročil o preskusih se lahko prizna le za pritrdišča varnostnih pasov, če so bila preskušena. Poročila o preskusih v skladu s kodeksi na podlagi Sklepa Sveta OECD C(2000) 59, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Sveta OECD C(2005) 1, ostanejo veljavna. Od datuma prenosa te direktive nova poročila o preskusih temeljijo na novi različici kodeksov.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

opomba (*) se nadomesti z naslednjo:

„(*)

Poročila o preskusih morajo biti skladna s Sklepom Sveta OECD C(2008) 128 iz oktobra 2008. Enakovrednost poročil o preskusih se lahko prizna le za pritrdišča varnostnih pasov, če so bila preskušena. Poročila o preskusih v skladu s kodeksi na podlagi Sklepa Sveta OECD C(2000) 59, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Sveta OECD C(2005) 1, ostanejo veljavna. Od datuma prenosa te direktive nova poročila o preskusih temeljijo na novi različici kodeksov.“

---