# Az Európai Unió L 327/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 327 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. november 24. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 327

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. november 24.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1717/2006/EK rendelete (2006. november 15.) a Stabilitási Eszköz létrehozásáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1718/2006/EK határozata (2006. november 15.) az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) | 12 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1719/2006/EK határozata (2006. november 15.) a 2007 és 2013 közötti időszakra a Cselekvő ifjúság program létrehozásáról | 30 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1720/2006/EK határozata (2006. november 15.) az egész életen át tartó tanulás terén egy cselekvési program létrehozásáról | 45 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1717/2006/EK rendelete (2006. november 15.) a Stabilitási Eszköz létrehozásáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1718/2006/EK határozata (2006. november 15.) az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007)

12

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1719/2006/EK határozata (2006. november 15.) a 2007 és 2013 közötti időszakra a Cselekvő ifjúság program létrehozásáról

30

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1720/2006/EK határozata (2006. november 15.) az egész életen át tartó tanulás terén egy cselekvési program létrehozásáról

45

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 24.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1717/2006/EK RENDELETE

(2006. november 15.)

a Stabilitási Eszköz létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 179. cikke (1) bekezdésére és 181a. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | A Közösség fontos részt vállal a harmadik országok számára biztosított gazdasági, pénzügyi, technikai, humanitárius és makrogazdasági segítségnyújtásban. Az emberi és gazdasági fejlődés számára stabil feltételek biztosítása, valamint az emberi jogok, a demokrácia és az alapvető szabadságjogok elősegítése az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) külső fellépéseinek egyik legfontosabb célja marad, amelyhez hozzájárulnak a Közösség külső támogatási eszközei. Az EU külső fellépésének hatékonyságáról szóló 2004. novemberi következtetéseikben a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői leszögezték, hogy „a béke, a biztonság és a stabilitás, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jó kormányzás elengedhetetlen eleme a fenntartható gazdasági fejlődésnek és a szegénység felszámolásának”. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség fontos részt vállal a harmadik országok számára biztosított gazdasági, pénzügyi, technikai, humanitárius és makrogazdasági segítségnyújtásban. Az emberi és gazdasági fejlődés számára stabil feltételek biztosítása, valamint az emberi jogok, a demokrácia és az alapvető szabadságjogok elősegítése az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) külső fellépéseinek egyik legfontosabb célja marad, amelyhez hozzájárulnak a Közösség külső támogatási eszközei. Az EU külső fellépésének hatékonyságáról szóló 2004. novemberi következtetéseikben a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői leszögezték, hogy „a béke, a biztonság és a stabilitás, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jó kormányzás elengedhetetlen eleme a fenntartható gazdasági fejlődésnek és a szegénység felszámolásának”.

| (2) | Az Európai Tanács által jóváhagyott, az erőszakos cselekmények megelőzésére vonatkozó EU-program „a konfliktusmegelőzés elérése iránti európai uniós politikai elkötelezettséget mint az EU külső kapcsolatainak egyik fő célját” emeli ki, valamint megállapítja, hogy a fejlesztési együttműködési eszközök hozzájárulhatnak e cél eléréséhez és az EU globális szerepvállalása továbbfejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács által jóváhagyott, az erőszakos cselekmények megelőzésére vonatkozó EU-program „a konfliktusmegelőzés elérése iránti európai uniós politikai elkötelezettséget mint az EU külső kapcsolatainak egyik fő célját” emeli ki, valamint megállapítja, hogy a fejlesztési együttműködési eszközök hozzájárulhatnak e cél eléréséhez és az EU globális szerepvállalása továbbfejlesztéséhez.

| (3) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az EK-Szerződés) 177. és 181a. cikkében foglalt célok elérése érdekében az e rendelet értelmében hozott intézkedések kiegészíthetik az EU által az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EU-Szerződés) V. címe keretében elfogadott közös kül- és biztonságpolitikai célok megvalósítását célzó intézkedéseket és VI. címe keretében elfogadott intézkedéseket, és azokkal összhangban kell állniuk. A Tanács és a Bizottság hatáskörének megfelelően együttműködik az összhang biztosításáért. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az EK-Szerződés) 177. és 181a. cikkében foglalt célok elérése érdekében az e rendelet értelmében hozott intézkedések kiegészíthetik az EU által az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EU-Szerződés) V. címe keretében elfogadott közös kül- és biztonságpolitikai célok megvalósítását célzó intézkedéseket és VI. címe keretében elfogadott intézkedéseket, és azokkal összhangban kell állniuk. A Tanács és a Bizottság hatáskörének megfelelően együttműködik az összhang biztosításáért.

| (4) | A Tanács és a Tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által 2005. november 22-én elfogadott és az Európai Tanács által 2005. december 15–16-án üdvözölt európai konszenzus a fejlesztésről kijelenti, hogy a Közösség, egyes intézményei hatáskörén belül, átfogó megelőző megközelítést dolgoz ki az államok sebezhetősége, konfliktusok, természeti katasztrófák és más típusú válságok esetére, és ehhez a célhoz e rendelet is hozzájárul. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács és a Tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által 2005. november 22-én elfogadott és az Európai Tanács által 2005. december 15–16-án üdvözölt európai konszenzus a fejlesztésről kijelenti, hogy a Közösség, egyes intézményei hatáskörén belül, átfogó megelőző megközelítést dolgoz ki az államok sebezhetősége, konfliktusok, természeti katasztrófák és más típusú válságok esetére, és ehhez a célhoz e rendelet is hozzájárul.

| (5) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én jóváhagyta az európai biztonsági stratégiát. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én jóváhagyta az európai biztonsági stratégiát.

| (6) | A terrorizmus leküzdéséről szóló 2004. március 25-i európai tanácsi nyilatkozat a terroristaellenes céloknak a külső támogatási programokba való integrálására hív fel. Ezenfelül az EU 2000. március 27-én elfogadott, a szervezett bűnözés megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló millenniumi stratégiája a harmadik országokkal való szorosabb együttműködésre szólít fel. |
| --- | --- |

(6)

A terrorizmus leküzdéséről szóló 2004. március 25-i európai tanácsi nyilatkozat a terroristaellenes céloknak a külső támogatási programokba való integrálására hív fel. Ezenfelül az EU 2000. március 27-én elfogadott, a szervezett bűnözés megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló millenniumi stratégiája a harmadik országokkal való szorosabb együttműködésre szólít fel.

| (7) | A válság utáni stabilizáció integrált átmeneti stratégiákra alapozott, tartós és rugalmas elkötelezettséget igényel a nemzetközi közösség részéről, különösen a válság utáni első esztendőben. |
| --- | --- |

(7)

A válság utáni stabilizáció integrált átmeneti stratégiákra alapozott, tartós és rugalmas elkötelezettséget igényel a nemzetközi közösség részéről, különösen a válság utáni első esztendőben.

| (8) | A válsághelyzetek és a politikai instabilitás idején alkalmazott támogatási programok végrehajtása a döntéshozatal és a költségvetés elosztása rugalmasságának biztosítása érdekében különös intézkedéseket kíván meg, illetve olyan fokozott intézkedések meghozatalát, melyek a kétoldalú segítségnyújtással összhangban vannak, valamint megkívánja az adományozó alapok összegyűjtésére vonatkozó mechanizmusokat, beleértve a közhatóságok feladatainak közvetett központosított irányításon keresztüli delegálását. |
| --- | --- |

(8)

A válsághelyzetek és a politikai instabilitás idején alkalmazott támogatási programok végrehajtása a döntéshozatal és a költségvetés elosztása rugalmasságának biztosítása érdekében különös intézkedéseket kíván meg, illetve olyan fokozott intézkedések meghozatalát, melyek a kétoldalú segítségnyújtással összhangban vannak, valamint megkívánja az adományozó alapok összegyűjtésére vonatkozó mechanizmusokat, beleértve a közhatóságok feladatainak közvetett központosított irányításon keresztüli delegálását.

| (9) | A segély, az újjáépítés és a fejlesztés összekapcsolása témájában született bizottsági közleményeket követő európai parlamenti állásfoglalások és a tanácsi következtetések hangsúlyozzák, hogy hatékonyan kell összekapcsolni a különböző közösségi finanszírozási keretekből finanszírozott akciókat, a válsághelyzetekkel összefüggésben. |
| --- | --- |

(9)

A segély, az újjáépítés és a fejlesztés összekapcsolása témájában született bizottsági közleményeket követő európai parlamenti állásfoglalások és a tanácsi következtetések hangsúlyozzák, hogy hatékonyan kell összekapcsolni a különböző közösségi finanszírozási keretekből finanszírozott akciókat, a válsághelyzetekkel összefüggésben.

| (10) | A fenti kérdésekre való hatékony és időben történő reagáláshoz olyan különleges pénzügyi forrásokra és pénzügyi eszközökre van szükség, amelyek a humanitárius segítségnyújtást és a hosszú távú együttműködési eszközt kiegészítő módon tudnak működni. Humanitárius segítség továbbra is a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (2) keretében nyújtható. |
| --- | --- |

(10)

A fenti kérdésekre való hatékony és időben történő reagáláshoz olyan különleges pénzügyi forrásokra és pénzügyi eszközökre van szükség, amelyek a humanitárius segítségnyújtást és a hosszú távú együttműködési eszközt kiegészítő módon tudnak működni. Humanitárius segítség továbbra is a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (2) keretében nyújtható.

| (11) | A külső támogatással kapcsolatos, vonatkozó közösségi eszközök keretében kialakított politikai együttműködés szellemében a partnerországokkal megegyezve hozott intézkedéseken kívül a Közösségnek képesnek kell lennie olyan támogatásra, amely a potenciálisan destabilizáló hatású, legfőbb globális és nemzetek közötti problémák kezelésére irányul. |
| --- | --- |

(11)

A külső támogatással kapcsolatos, vonatkozó közösségi eszközök keretében kialakított politikai együttműködés szellemében a partnerországokkal megegyezve hozott intézkedéseken kívül a Közösségnek képesnek kell lennie olyan támogatásra, amely a potenciálisan destabilizáló hatású, legfőbb globális és nemzetek közötti problémák kezelésére irányul.

| (12) | A 2001-es „Iránymutatások az operatív együttműködés megerősítésére a Bizottság által képviselt Közösség és a tagállamok között a külső támogatás terén” a külső EU-s támogatás fokozott koordinációjának szükségességét hangsúlyozza. |
| --- | --- |

(12)

A 2001-es „Iránymutatások az operatív együttműködés megerősítésére a Bizottság által képviselt Közösség és a tagállamok között a külső támogatás terén” a külső EU-s támogatás fokozott koordinációjának szükségességét hangsúlyozza.

| (13) | Ez a rendelet a 2007 és 2013 közötti időszakra egy pénzügyi keretösszeget hoz létre, amely a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (3) 37. pontja szerint a költségvetési hatóság számára az elsődleges referenciaösszeget jelenti. |
| --- | --- |

(13)

Ez a rendelet a 2007 és 2013 közötti időszakra egy pénzügyi keretösszeget hoz létre, amely a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (3) 37. pontja szerint a költségvetési hatóság számára az elsődleges referenciaösszeget jelenti.

| (14) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően kell elfogadni.

| (15) | E rendelet célja a Közösség külső támogatással kapcsolatos, számos jelenlegi rendelet alkalmazási területének lefedése és e rendeletek felváltása; ezért e rendeleteket hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet célja a Közösség külső támogatással kapcsolatos, számos jelenlegi rendelet alkalmazási területének lefedése és e rendeletek felváltása; ezért e rendeleteket hatályon kívül kell helyezni.

| (16) | Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel az e rendeletben meghatározott területeken szükséges összehangolt, többoldalú válasz szükségességére, és ezért az érintett intézkedések mértéke és globális hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(16)

Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel az e rendeletben meghatározott területeken szükséges összehangolt, többoldalú válasz szükségességére, és ezért az érintett intézkedések mértéke és globális hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

CÉLOK ÉS HATÁLY

1. cikk

Célok

(1)   A Közösség fejlesztési együttműködési intézkedéseket, valamint pénzügyi, gazdasági és technikai együttműködési intézkedéseket vállal harmadik országokkal a rendeletben meghatározott feltételekkel.

| (2) | a) | hozzájárulás a stabilitáshoz válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben, hatékony válaszadással azoknak a feltételeknek a megőrzése, megteremtése vagy visszaállítása érdekében, amelyek a Közösség fejlesztési és együttműködési politikáinak megfelelő végrehajtásához szükségesek; |
| --- | --- | --- |
| b) | a közösségi együttműködési politikák végrehajtásához szükséges stabil kereteken belül a harmadik országokban segítség olyan képességek kialakításában, amelyek egyrészt a globális és régiók közötti, destabilizáló hatású fenyegetéseket kezelik, másrészt biztosítják a válságot megelőző és azt követő helyzetek kezelésére való felkészülést. |

(2)

a)

hozzájárulás a stabilitáshoz válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben, hatékony válaszadással azoknak a feltételeknek a megőrzése, megteremtése vagy visszaállítása érdekében, amelyek a Közösség fejlesztési és együttműködési politikáinak megfelelő végrehajtásához szükségesek;

b)

a közösségi együttműködési politikák végrehajtásához szükséges stabil kereteken belül a harmadik országokban segítség olyan képességek kialakításában, amelyek egyrészt a globális és régiók közötti, destabilizáló hatású fenyegetéseket kezelik, másrészt biztosítják a válságot megelőző és azt követő helyzetek kezelésére való felkészülést.

(3)   Az e rendelet alapján hozott intézkedések kiegészítik az EU-Szerződés V. és VI. címe értelmében elfogadott intézkedéseket, azokkal összhangban kell lenniük és nem sérthetik őket.

2. cikk

A közösségi támogatás kiegészítő jellege

(1)   Az e rendelet alapján nyújtott közösségi támogatás kiegészíti a kapcsolódó, külső támogatásról szóló közösségi eszközök által biztosított támogatást. Ilyen támogatás csak akkor nyújtható, ha ezen eszközök alapján nem biztosítható megfelelő és hatékony válasz.

(2)   A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet keretében elfogadott intézkedések összhangban vannak a partnerországra vonatkozó átfogó közösségi stratégiai politikai kerettel, és különösen az (1) bekezdésben említett eszközök céljaival, valamint az egyéb vonatkozó közösségi intézkedésekkel.

(3)   A közösségi és nemzeti támogatás hatékonyságának és összhangjának erősítése érdekében a Bizottság mind döntéshozatali, mind gyakorlati szinten biztosítja a szoros koordinációt saját és a tagállamok tevékenységei között. E célból a tagállamok és a Bizottság információcsere-rendszert működtetnek.

3. cikk

Támogatás válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben

(1)   A Közösség technikai és pénzügyi támogatást nyújthat az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célok érdekében: szükséghelyzet, válsághelyzet vagy kialakuló válsághelyzet, a demokráciát, a közrendet, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelmét vagy az egyének biztonságát fenyegető helyzet, vagy olyan helyzet esetén, amely fegyveres összetűzéshez vagy az érintett harmadik ország(ok) súlyos destabilizálódásához vezethet. Az ilyen intézkedések olyan helyzetekre is irányulhatnak, melyekben a Közösség nemzetközi megállapodások kitételeinek lényeges elemeire hivatkozott, harmadik országokkal való együttműködésének részleges vagy teljes felfüggesztése érdekében.

| (2) | a) | nemzetközi és regionális, állami vagy nem állami szereplők erőfeszítéseinek támogatása technikai és logisztikai támogatás által a bizalomépítés, a közvetítés, a párbeszéd és a békéltetés érdekében; |
| --- | --- | --- |
| b) | a nemzetközi jog alapján felhatalmazott átmeneti kormányzat létrehozásának és működésének támogatása; |
| c) | a demokratikus, plurális állami intézmények fejlődésének támogatása – beleértve olyan intézkedéseket, amelyek célja a nők részvételének fokozása ezekben az intézményekben –, a hatékony polgári közigazgatás és a kapcsolódó jogi keret támogatása nemzeti és helyi szinten, a független igazságszolgáltatás, a jó kormányzás és a jogállamiság támogatása, beleértve a polgári ellenőrzés megerősítését célzó nem katonai technikai együttműködést, a biztonsági rendszer felügyeletét, valamint olyan intézkedéseket, amelyek megerősítik a bűnüldözést, továbbá a tiltott ember-, kábítószer-, lőfegyver- és robbanóanyag-kereskedelem elleni küzdelemben érintett igazságszolgáltatási hatóságokat; |
| d) | nemzetközi büntetőbíróságok és eseti nemzeti bíróságok támogatása, igazságfeltáró és békéltető bizottságok támogatása, az emberi jogi panaszok törvényes rendezésére szolgáló, valamint tulajdonjogi követelésekkel és azok megítélésével kapcsolatos mechanizmusok támogatása, amelyeket a nemzetközi emberi jogokkal és a jogállamiság normáival összhangban hoztak létre; |
| e) | támogatás az alapvető infrastruktúra, lakások, középületek és gazdasági létesítmények, valamint a termelőkapacitás helyreállításának és újjáépítésnek megkezdéséhez, a gazdasági tevékenység újraindításához és álláshelyek létrehozásához, valamint a fenntartható társadalmi fejlődés minimumfeltételei kialakításához szükséges intézkedésekhez; |
| f) | polgári intézkedések támogatása, melyek volt harcosok leszerelésével és a polgári társadalomba való beilleszkedésével – és adott esetben hazatelepítésével – kapcsolatosak, valamint a gyermekkatonák és női harcosok helyzetét érintő intézkedések; |
| g) | a fegyveres erők szerkezeti átalakításának társadalmi hatásait mérséklő intézkedések támogatása; |
| h) | gyalogsági aknák, fel nem robbant hadianyag- vagy háborús robbanóanyag-maradványok civil lakosságra gyakorolt társadalmi-gazdasági hatásait kezelő intézkedések támogatása a közösségi együttműködési politikák és céljaik keretén belül; az e rendelet értelmében finanszírozott tevékenységek magukban foglalják a veszéllyel kapcsolatos képzést, az áldozatoknak nyújtott segítséget, az aknakeresést és aknamentesítést, valamint ezzel összefüggésben a készletek megsemmisítését; |
| i) | lőfegyverek jogellenes használatának és az azokhoz való hozzáférésnek a civil lakosságra gyakorolt hatásait kezelő intézkedések támogatása a közösségi együttműködési politikák és céljaik keretén belül; az ilyen támogatást a felügyeleti tevékenységekre, az áldozatoknak való segítségnyújtásra, a közvélemény tudatosságának növelésére, valamint a jogi és igazgatási szakértelem és a bevált gyakorlatok fejlesztésére kell korlátozni.
  A támogatás csak olyan mértékben biztosítható, amennyiben az érintett lakosság társadalmi és gazdasági fejlődése feltételeinek helyreállításához szükséges, az (1) bekezdésben hivatkozott válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben. Nem foglalhatja magában a fegyverek terjedése elleni küzdelem támogatására hozott intézkedéseket; |
| j) | olyan intézkedések támogatása, amelyek biztosítják a válság- és konfliktushelyzetben lévő nők és gyermekek különleges szükségleteinek megfelelő kielégítését, beleértve kiszolgáltatottságukat a nemi alapú erőszaknak; |
| k) | a fegyveres konfliktusok áldozatai rehabilitációjának és beilleszkedésének támogatása, beleértve a nők és gyermekek különleges szükségleteinek kezelésére szolgáló intézkedéseket; |
| l) | az emberi jogok és alapvető szabadságok, a demokrácia és a jogállamiság, valamint a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök tiszteletének elősegítését és védelmét szolgáló intézkedések támogatása; |
| m) | válsághelyzetekben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetekben a természeti erőforrásokhoz való méltányos hozzáférést és átlátható felhasználást elősegítő társadalmi-gazdasági intézkedések támogatása; |
| n) | válsághelyzetekben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetekben az embertömegek hirtelen mozgását – beleértve a befogadó közösségek igényeit – kezelő társadalmi-gazdasági intézkedések támogatása; |
| o) | a civil társadalom politikai részvételét, fejlődését és szerveződését elősegítő intézkedések támogatása, beleértve a nők szerepének megerősítését e folyamatokban, és a független, sokszínű és szakszerű média elősegítésére szolgáló intézkedések támogatását; |
| p) | közösségi humanitárius segítségnyújtás hiányában, illetve annak kiegészítéseképpen a természeti vagy ember okozta katasztrófákra és a közegészséget fenyegető veszélyekre adott válaszintézkedések támogatása. |

(2)

a)

nemzetközi és regionális, állami vagy nem állami szereplők erőfeszítéseinek támogatása technikai és logisztikai támogatás által a bizalomépítés, a közvetítés, a párbeszéd és a békéltetés érdekében;

b)

a nemzetközi jog alapján felhatalmazott átmeneti kormányzat létrehozásának és működésének támogatása;

c)

a demokratikus, plurális állami intézmények fejlődésének támogatása – beleértve olyan intézkedéseket, amelyek célja a nők részvételének fokozása ezekben az intézményekben –, a hatékony polgári közigazgatás és a kapcsolódó jogi keret támogatása nemzeti és helyi szinten, a független igazságszolgáltatás, a jó kormányzás és a jogállamiság támogatása, beleértve a polgári ellenőrzés megerősítését célzó nem katonai technikai együttműködést, a biztonsági rendszer felügyeletét, valamint olyan intézkedéseket, amelyek megerősítik a bűnüldözést, továbbá a tiltott ember-, kábítószer-, lőfegyver- és robbanóanyag-kereskedelem elleni küzdelemben érintett igazságszolgáltatási hatóságokat;

d)

nemzetközi büntetőbíróságok és eseti nemzeti bíróságok támogatása, igazságfeltáró és békéltető bizottságok támogatása, az emberi jogi panaszok törvényes rendezésére szolgáló, valamint tulajdonjogi követelésekkel és azok megítélésével kapcsolatos mechanizmusok támogatása, amelyeket a nemzetközi emberi jogokkal és a jogállamiság normáival összhangban hoztak létre;

e)

támogatás az alapvető infrastruktúra, lakások, középületek és gazdasági létesítmények, valamint a termelőkapacitás helyreállításának és újjáépítésnek megkezdéséhez, a gazdasági tevékenység újraindításához és álláshelyek létrehozásához, valamint a fenntartható társadalmi fejlődés minimumfeltételei kialakításához szükséges intézkedésekhez;

f)

polgári intézkedések támogatása, melyek volt harcosok leszerelésével és a polgári társadalomba való beilleszkedésével – és adott esetben hazatelepítésével – kapcsolatosak, valamint a gyermekkatonák és női harcosok helyzetét érintő intézkedések;

g)

a fegyveres erők szerkezeti átalakításának társadalmi hatásait mérséklő intézkedések támogatása;

h)

gyalogsági aknák, fel nem robbant hadianyag- vagy háborús robbanóanyag-maradványok civil lakosságra gyakorolt társadalmi-gazdasági hatásait kezelő intézkedések támogatása a közösségi együttműködési politikák és céljaik keretén belül; az e rendelet értelmében finanszírozott tevékenységek magukban foglalják a veszéllyel kapcsolatos képzést, az áldozatoknak nyújtott segítséget, az aknakeresést és aknamentesítést, valamint ezzel összefüggésben a készletek megsemmisítését;

i)

lőfegyverek jogellenes használatának és az azokhoz való hozzáférésnek a civil lakosságra gyakorolt hatásait kezelő intézkedések támogatása a közösségi együttműködési politikák és céljaik keretén belül; az ilyen támogatást a felügyeleti tevékenységekre, az áldozatoknak való segítségnyújtásra, a közvélemény tudatosságának növelésére, valamint a jogi és igazgatási szakértelem és a bevált gyakorlatok fejlesztésére kell korlátozni.

A támogatás csak olyan mértékben biztosítható, amennyiben az érintett lakosság társadalmi és gazdasági fejlődése feltételeinek helyreállításához szükséges, az (1) bekezdésben hivatkozott válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben. Nem foglalhatja magában a fegyverek terjedése elleni küzdelem támogatására hozott intézkedéseket;

j)

olyan intézkedések támogatása, amelyek biztosítják a válság- és konfliktushelyzetben lévő nők és gyermekek különleges szükségleteinek megfelelő kielégítését, beleértve kiszolgáltatottságukat a nemi alapú erőszaknak;

k)

a fegyveres konfliktusok áldozatai rehabilitációjának és beilleszkedésének támogatása, beleértve a nők és gyermekek különleges szükségleteinek kezelésére szolgáló intézkedéseket;

l)

az emberi jogok és alapvető szabadságok, a demokrácia és a jogállamiság, valamint a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök tiszteletének elősegítését és védelmét szolgáló intézkedések támogatása;

m)

válsághelyzetekben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetekben a természeti erőforrásokhoz való méltányos hozzáférést és átlátható felhasználást elősegítő társadalmi-gazdasági intézkedések támogatása;

n)

válsághelyzetekben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetekben az embertömegek hirtelen mozgását – beleértve a befogadó közösségek igényeit – kezelő társadalmi-gazdasági intézkedések támogatása;

o)

a civil társadalom politikai részvételét, fejlődését és szerveződését elősegítő intézkedések támogatása, beleértve a nők szerepének megerősítését e folyamatokban, és a független, sokszínű és szakszerű média elősegítésére szolgáló intézkedések támogatását;

p)

közösségi humanitárius segítségnyújtás hiányában, illetve annak kiegészítéseképpen a természeti vagy ember okozta katasztrófákra és a közegészséget fenyegető veszélyekre adott válaszintézkedések támogatása.

| (3) | — | az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti általános hatály és egyedi célok körébe tartoznak, és |
| --- | --- | --- |
| — | a 6. cikk (2) bekezdésben magállapított időtartamra korlátozódnak, |
| — | más közösségi eszközök alapján külső támogatásra jogosultak lennének, azonban a 2. cikkel összhangban a válsághelyzet vagy kialakulóban lévő válsághelyzet miatti gyors reagálás szükségességéből eredően e rendelet hatálya alá esnek. |

(3)

—

az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti általános hatály és egyedi célok körébe tartoznak, és

—

a 6. cikk (2) bekezdésben magállapított időtartamra korlátozódnak,

—

más közösségi eszközök alapján külső támogatásra jogosultak lennének, azonban a 2. cikkel összhangban a válsághelyzet vagy kialakulóban lévő válsághelyzet miatti gyors reagálás szükségességéből eredően e rendelet hatálya alá esnek.

4. cikk

Támogatás az együttműködés stabil feltételeinek keretein belül

| 1. | a közrend, az egyének biztonsága és épsége, az alapvető infrastruktúra és a közegészség elleni fenyegetések;
  a támogatás az alábbiakra terjed ki:






  a) | a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, valamint az illegális kereskedelem és határátlépések hatékony ellenőrzésében részt vevő bűnüldözési, igazságügyi és polgári hatóságok megerősítése, ideértve a tiltott ember-, kábítószer-, lőfegyver- és robbanóanyag-kereskedelem elleni küzdelmet is. Elsőbbséget kell biztosítani az olyan harmadik országokkal folytatott régiókon átnyúló együttműködéseknek, amelyek világos politikai szándékot mutatnak az ilyen problémák rendezésére. Az e területhez kapcsolódó intézkedéseknek különös hangsúlyt kell fektetniük a jó kormányzásra, és összhangban kell lenniük a nemzetközi joggal, főként az emberi jogokkal és a nemzetközi humanitárius joggal.
  A terrorizmus elleni küzdelemben részt vevő hatóságok támogatását illetően elsőbbséget kell biztosítani a terrorizmus elleni, a pénzügyi, vámügyi és bevándorlási jogalkotás fejlesztéséhez és erősítéséhez, valamint a nemzetközi bűnüldözési eljárások fejlesztéséhez kapcsolódó támogatási intézkedéseknek.
  A kábítószerrel kapcsolatos problémák kezeléséhez nyújtott támogatást illetően kellő figyelmet kell szentelni a kereslet, a kínálat és az ártalmak csökkentésére irányuló legjobb gyakorlatok előmozdítását célzó nemzetközi együttműködésnek; |
| --- | --- | --- |

1.

a közrend, az egyének biztonsága és épsége, az alapvető infrastruktúra és a közegészség elleni fenyegetések;

a támogatás az alábbiakra terjed ki:

a)

a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, valamint az illegális kereskedelem és határátlépések hatékony ellenőrzésében részt vevő bűnüldözési, igazságügyi és polgári hatóságok megerősítése, ideértve a tiltott ember-, kábítószer-, lőfegyver- és robbanóanyag-kereskedelem elleni küzdelmet is. Elsőbbséget kell biztosítani az olyan harmadik országokkal folytatott régiókon átnyúló együttműködéseknek, amelyek világos politikai szándékot mutatnak az ilyen problémák rendezésére. Az e területhez kapcsolódó intézkedéseknek különös hangsúlyt kell fektetniük a jó kormányzásra, és összhangban kell lenniük a nemzetközi joggal, főként az emberi jogokkal és a nemzetközi humanitárius joggal.

A terrorizmus elleni küzdelemben részt vevő hatóságok támogatását illetően elsőbbséget kell biztosítani a terrorizmus elleni, a pénzügyi, vámügyi és bevándorlási jogalkotás fejlesztéséhez és erősítéséhez, valamint a nemzetközi bűnüldözési eljárások fejlesztéséhez kapcsolódó támogatási intézkedéseknek.

A kábítószerrel kapcsolatos problémák kezeléséhez nyújtott támogatást illetően kellő figyelmet kell szentelni a kereslet, a kínálat és az ártalmak csökkentésére irányuló legjobb gyakorlatok előmozdítását célzó nemzetközi együttműködésnek;

| b) | a nemzetközi szállítás és energiaellátás, valamint az alapvető infrastruktúrák elleni fenyegetések kezelésére szolgáló intézkedések támogatása, ideértve az utas- és áruszállítást és az energiaellátást.
  Az e területen elfogadott intézkedéseknek külön hangsúlyt kell fektetniük a régiókon átnyúló együttműködésre, valamint a kockázatértékelés, a sebezhetőség, a vészhelyzeti készültség és a riadókészültségek és következményeik kezelése terén érvényes nemzetközi normák alkalmazására; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi szállítás és energiaellátás, valamint az alapvető infrastruktúrák elleni fenyegetések kezelésére szolgáló intézkedések támogatása, ideértve az utas- és áruszállítást és az energiaellátást.

Az e területen elfogadott intézkedéseknek külön hangsúlyt kell fektetniük a régiókon átnyúló együttműködésre, valamint a kockázatértékelés, a sebezhetőség, a vészhelyzeti készültség és a riadókészültségek és következményeik kezelése terén érvényes nemzetközi normák alkalmazására;

| c) | hozzájárulás a közegészség elleni hirtelen fellépő fenyegetések, például a potenciálisan határokon átnyúló járványok elleni megfelelő fellépéshez.
  Külön hangsúlyt kell fektetni a vészhelyzeti tervezésre, az oltóanyag- és gyógyszerkészletek kezelésére, a nemzetközi együttműködésre, valamint a korai figyelmeztető és riasztó rendszerekre; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás a közegészség elleni hirtelen fellépő fenyegetések, például a potenciálisan határokon átnyúló járványok elleni megfelelő fellépéshez.

Külön hangsúlyt kell fektetni a vészhelyzeti tervezésre, az oltóanyag- és gyógyszerkészletek kezelésére, a nemzetközi együttműködésre, valamint a korai figyelmeztető és riasztó rendszerekre;

| 2. | a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagokhoz és szerekhez kapcsolódó kockázatok enyhítése és felkészültség a vészhelyzetek elhárítására;
  a támogatás az alábbiakra terjed ki:






  a) | a polgári kutatási tevékenység előmozdítása a védelemhez kapcsolódó kutatások alternatívájaként, valamint a korábban a fegyveriparban alkalmazott tudósok és mérnökök átképzésének és más területeken való alkalmazásának támogatása; |
| --- | --- | --- |

2.

a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagokhoz és szerekhez kapcsolódó kockázatok enyhítése és felkészültség a vészhelyzetek elhárítására;

a támogatás az alábbiakra terjed ki:

a)

a polgári kutatási tevékenység előmozdítása a védelemhez kapcsolódó kutatások alternatívájaként, valamint a korábban a fegyveriparban alkalmazott tudósok és mérnökök átképzésének és más területeken való alkalmazásának támogatása;

| b) | a veszélyes vegyi, biológiai, radioaktív és nukleáris anyagok és szerek tárolására, illetve az ezekhez kapcsolódó polgári kutatási programok végrehajtására szolgáló polgári létesítmények biztonsági gyakorlatának javítására irányuló intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

b)

a veszélyes vegyi, biológiai, radioaktív és nukleáris anyagok és szerek tárolására, illetve az ezekhez kapcsolódó polgári kutatási programok végrehajtására szolgáló polgári létesítmények biztonsági gyakorlatának javítására irányuló intézkedések támogatása;

| c) | a fegyverkezéshez kapcsolódó, de már semmilyen védelmi programhoz nem tartozó létesítmények és helyszínek leszereléséhez, helyreállításához vagy átalakításához szükséges polgári infrastruktúrák és vonatkozó tanulmányok támogatása a Közösség együttműködési politikák és céljaik keretében; |
| --- | --- |

c)

a fegyverkezéshez kapcsolódó, de már semmilyen védelmi programhoz nem tartozó létesítmények és helyszínek leszereléséhez, helyreállításához vagy átalakításához szükséges polgári infrastruktúrák és vonatkozó tanulmányok támogatása a Közösség együttműködési politikák és céljaik keretében;

| d) | a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok és szerek (illetve az előállításukhoz és célba juttatásukhoz szükséges eszközök) tiltott kereskedelmének hatékony ellenőrzését fejlesztő és végrehajtó illetékes polgári hatóságok kapacitásainak megerősítése, ideértve a modern logisztikai értékelési és ellenőrzési eszközök telepítését; |
| --- | --- |

d)

a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok és szerek (illetve az előállításukhoz és célba juttatásukhoz szükséges eszközök) tiltott kereskedelmének hatékony ellenőrzését fejlesztő és végrehajtó illetékes polgári hatóságok kapacitásainak megerősítése, ideértve a modern logisztikai értékelési és ellenőrzési eszközök telepítését;

| e) | a kettős használatú eszközök exportja hatékony ellenőrzésének bevezetésére és végrehajtására szolgáló jogi keret és intézményi kapacitások kialakítása, ideértve a regionális együttműködési intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a kettős használatú eszközök exportja hatékony ellenőrzésének bevezetésére és végrehajtására szolgáló jogi keret és intézményi kapacitások kialakítása, ideértve a regionális együttműködési intézkedéseket;

| f) | az e körbe tartozó, jelentős környezeti hatásokkal járó balesetek elleni hatékony polgári katasztrófavédelem, vészhelyzeti tervezés, válságkezelés és tisztítási kapacitások fejlesztése; |
| --- | --- |

f)

az e körbe tartozó, jelentős környezeti hatásokkal járó balesetek elleni hatékony polgári katasztrófavédelem, vészhelyzeti tervezés, válságkezelés és tisztítási kapacitások fejlesztése;

a b) és d) pontban említett intézkedések tekintetében külön hangsúlyt kell fektetni az olyan régiók és országok támogatására, ahol a b) és d) pontban említett anyagokból és szerekből továbbra is léteznek készletek, és ahol fennáll a kockázat, hogy ezek az anyagok vagy szerek elterjedhetnek.

| 3. | Válságmegelőzési és válságkezelési kapacitások kiépítése
  A nemzetközi, regionális és szubregionális szervezetek, állami és nem állami szereplők kapacitásainak kiépítésére, illetve megerősítésére irányuló hosszú távú intézkedések támogatása az alábbi területeken tett erőfeszítéseik kapcsán:






  a) | a közösségek közötti feszültségek korai előrejelzésének, a bizalomépítésnek, a közvetítésnek, a békéltetésnek és a problémák kezelésének előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

3.

Válságmegelőzési és válságkezelési kapacitások kiépítése

A nemzetközi, regionális és szubregionális szervezetek, állami és nem állami szereplők kapacitásainak kiépítésére, illetve megerősítésére irányuló hosszú távú intézkedések támogatása az alábbi területeken tett erőfeszítéseik kapcsán:

a)

a közösségek közötti feszültségek korai előrejelzésének, a bizalomépítésnek, a közvetítésnek, a békéltetésnek és a problémák kezelésének előmozdítása;

| b) | a konfliktusok és katasztrófahelyzetek utáni helyreállítás fejlesztése. |
| --- | --- |

b)

a konfliktusok és katasztrófahelyzetek utáni helyreállítás fejlesztése.

Az e pont szerinti intézkedéseknek ki kell terjedniük a szakértelem átadására, az információcserére, a kockázatok/fenyegetések értékelésére, kutatásra és elemzésre, a korai figyelmeztető rendszerekre, valamint a gyakorlatokra. Az intézkedések adott esetben magukban foglalhatnak továbbá az ENSZ Béketeremtő Bizottsága által adott, a Közösség együttműködési politikájában megfogalmazott célokhoz illeszkedő ajánlások végrehajtásához nyújtott pénzügyi és technikai támogatást is.

II. CÍM

VÉGREHAJTÁS

5. cikk

Általános végrehajtási keret

| a) | rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok; |
| --- | --- |

a)

rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok;

| b) | több országra kiterjedő stratégiai dokumentumok, tematikus stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok ; |
| --- | --- |

b)

több országra kiterjedő stratégiai dokumentumok, tematikus stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok ;

| c) | éves cselekvési programok; |
| --- | --- |

c)

éves cselekvési programok;

| d) | különleges intézkedések. |
| --- | --- |

d)

különleges intézkedések.

6. cikk

Rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok

(1)   A 3. cikk szerinti közösségi támogatást rendkívüli támogatási intézkedésekkel és átmeneti intézkedési programokkal kell végrehajtani.

(2)   A Bizottság a 3. cikk (3) bekezdésében említett rendkívüli támogatási intézkedéseket fogadhat el a 3. cikk (1) bekezdése szerinti válsághelyzetekben, valamint kivételes és váratlan helyzetekben, amennyiben az intézkedések hatékonysága a gyors és rugalmas végrehajtáson múlik. Ezek az intézkedések legfeljebb 18 hónapig tarthatnak. A végrehajtást hátráltató előre nem látható objektív akadályoztatás esetén az egyes intézkedéseket meg lehet hosszabbítani további 6 hónapra, azonban az intézkedés finanszírozási összege nem növekedhet.

(3)   A 20 000 000 EUR-t meghaladó költségű rendkívüli támogatási intézkedéseket a 22. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A közösségi külső együttműködési politikák hatékony végrehajtása érdekében szükséges feltételek megteremtése, illetve visszaállítása érdekében a Bizottság átmeneti intézkedési programokat fogadhat el. Az átmeneti intézkedési programok a rendkívüli támogatási intézkedéseken alapulnak. A 22. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban kell őket elfogadni.

(5)   A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Tanácsot a 3. cikk szerinti közösségi támogatási terveiről. A 20 000 000 EUR vagy annál kisebb költségű rendkívüli támogatási intézkedések elfogadása, illetve meghosszabbítása előtt a Bizottság tájékoztatja a Tanácsot ezek jellegéről, céljairól, és a tervezett finanszírozási összegről. Az EU külső fellépései összhangjának biztosítása érdekében az intézkedések tervezése és az azt követő végrehajtás során a Bizottság figyelembe veszi a Tanács vonatkozó politikai megközelítését. A Bizottság szintén értesíti a Tanácsot, mielőtt jelentősen változtatna a már elfogadott rendkívüli támogatási intézkedéseken.

(6)   A rendkívüli támogatási intézkedések elfogadása utáni lehető leghamarabb, de legkésőbb hét hónapon belül a Bizottság jelentés formájában tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a folyamatban lévő és a tervezett közösségi fellépésekről, beleértve az egyéb közösségi finanszírozási eszközöket, a meglévő országonkénti és több országra kiterjedő stratégiai dokumentumokat, valamint a Közösségnek a szélesebb körű nemzetközi és többoldalú fellépések keretén belül betöltött szerepét. Ennek a jelentésnek azt is tartalmaznia kell, hogy a Bizottság mennyi ideig szándékozik, illetve szándékozik-e egyáltalán fenntartani a rendkívüli támogatási intézkedéseket.

7. cikk

Több országra kiterjedő stratégiai dokumentumok, tematikus stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok

(1)   A több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumok képezik a 4. cikk szerinti támogatás végrehajtásának általános alapját.

(2)   A több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumok meghatározzák a Közösség érintett országokra vonatkozó stratégiáját az érintett országok szükségleteire, a Közösség prioritásaira, a nemzetközi helyzetre és a fő partnerek tevékenységeire tekintettel.

(3)   A több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumokat, valamint azok valamennyi felülvizsgálatát és meghosszabbítását a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni. Legfeljebb az e rendelet alkalmazási idejének megfelelő hosszúságú kezdeti időszakra terjednek ki, és félidőben kerülnek felülvizsgálatra.

(4)   A stratégiai dokumentumok összhangban vannak a külső támogatásra vonatkozó egyéb közösségi eszközök alapján elfogadott, egy adott vagy több országra kiterjedő, illetve tematikus stratégiai dokumentumokkal, és azokkal nincsenek átfedésben. A stratégiai dokumentumok adott esetben a partnerországgal, vagy az érintett országokkal, illetve régióval, köztük a civil társadalommal folytatott párbeszéden alapulnak annak érdekében, hogy támogassák a nemzeti fejlesztési stratégiákat, illetve hogy biztosítsák a partnerország(ok) vagy régió részvételét és bevonását. Továbbá közös konzultációk folytathatók a Bizottság, a tagállamok és – amennyiben szükséges – más adományozók között annak biztosítása érdekében, hogy a Közösség együttműködési tevékenységei kiegészítsék a tagállamok és egyéb adományozók ilyen tevékenységeit. Egyéb érdekeltek is bevonhatók szükség esetén.

(5)   Minden, több országra kiterjedő stratégiai dokumentumot szükség esetén egy többéves indikatív programmal kell ellátni, amely összefoglalja a közösségi finanszírozásra kiválasztott, elsőbbséget élvező területeket, a konkrét célokat, a várt eredményeket és a közösségi támogatás időkeretét, valamint a teljes és az egyes, elsőbbséget élvező területekre vonatkozó indikatív pénzügyi támogatást. A pénzügyi támogatások szükség esetén intervallumokban adhatók meg.

(6)   A többéves indikatív programok átlátható kritériumok használatával meghatározzák minden program pénzügyi támogatását a partnerországok vagy az érintett régiók szükségletei és teljesítménye alapján, figyelembe véve a válsággal vagy konfliktusokkal küzdő országok vagy régiók adott nehézségeit.

(7)   A többéves indikatív programokat, valamint azok valamennyi felülvizsgálatát és meghosszabbítását a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni. Adott esetben az érintett partnerországokkal vagy régiókkal folytatott konzultációt követően kell meghatározni őket.

(8)   A többéves indikatív programok pénzügyi összegei a felülvizsgálatok eredményének függvényében növelhetők vagy csökkenthetők, figyelembe véve az ország helyzetében, teljesítményében és szükségleteiben bekövetkező változásokat a (7) bekezdésben említett eljárással összhangban.

8. cikk

Éves cselekvési programok

(1)   Az éves cselekvési programok meghatározzák a 7. cikkben említett, több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok alapján elfogadandó intézkedéseket.

(2)   Az éves cselekvési programok meghatározzák a követett célokat, a beavatkozási területeket, a várt eredményeket, az irányítási eljárásokat, valamint a tervezett finanszírozás teljes összegét. Tartalmazzák a finanszírozandó műveletek leírását, a megfelelő finanszírozási összegek megjelölését és végrehajtásuk tervezett menetrendjét. Amennyiben szükséges, a korábbi támogatások tanulságaira is kiterjednek. A céloknak mérhetőnek kell lenniük.

(3)   Az éves cselekvési programokat, valamint azok felülvizsgálatait és meghosszabbítását a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

9. cikk

Különleges intézkedések

(1)   A 7. és 8. cikk ellenére az előre nem látható szükségletek és körülmények esetén a Bizottság elfogadhat olyan különleges intézkedéseket, amelyek nem szerepelnek a 7. cikkben említett, több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumokban és többéves indikatív programokban, illetve a 8. cikkben említett éves cselekvési programokban.

(2)   A különleges intézkedések meghatározzák a követett célokat, a beavatkozási területeket, a várt eredményeket, az irányítási eljárásokat, valamint a tervezett finanszírozás teljes összegét. Tartalmazzák a finanszírozandó műveletek leírását, a megfelelő finanszírozási összegek megjelölését és végrehajtásuk tervezett menetrendjét.

(3)   Az 5 000 000 EUR összeget meghaladó különleges intézkedések csak a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadhatók el.

(4)   A Bizottság egy hónapon belül tájékoztatja a 22. cikk (1) bekezdése alapján felállított bizottságot az 5 000 000 EUR összegű vagy az ezen összeget meg nem haladó különleges intézkedések elfogadását követően.

III. CÍM

KEDVEZMÉNYEZETTEK ÉS FINANSZÍROZÁSI FORMÁK

10. cikk

Támogathatóság

| (1) | a) | partnerországok és régiók, és intézményeik; |
| --- | --- | --- |
| b) | partnerországok decentralizált egységei, mint régiók, megyék, tartományok és önkormányzatok; |
| c) | partnerországok és régiók, valamint a Közösség által létrehozott vegyes szervezetek; |
| d) | nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -részlegeket és -missziókat, a nemzetközi pénzügyi szervezeteket és fejlesztési bankokat, valamint nemzetközi illetékességgel bíró intézmények, amennyiben hozzájárulnak e rendelet céljaihoz; |
| e) | európai ügynökségek; |
| f) | a tagállamok, partnerországok és régiók, egyéb harmadik országok alábbi szervezetei és egységei, amennyiben azok hozzájárulnak e rendelet céljaihoz:





  i. | állami vagy félállami szervezetek, helyi hatóságok vagy hivatalok és azok csoportjai; |

(1)

a)

partnerországok és régiók, és intézményeik;

b)

partnerországok decentralizált egységei, mint régiók, megyék, tartományok és önkormányzatok;

c)

partnerországok és régiók, valamint a Közösség által létrehozott vegyes szervezetek;

d)

nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -részlegeket és -missziókat, a nemzetközi pénzügyi szervezeteket és fejlesztési bankokat, valamint nemzetközi illetékességgel bíró intézmények, amennyiben hozzájárulnak e rendelet céljaihoz;

e)

európai ügynökségek;

f)

i.

állami vagy félállami szervezetek, helyi hatóságok vagy hivatalok és azok csoportjai;

| ii. | társaságok, vállalatok és más magánszervezetek és vállalkozások; |
| --- | --- |

ii.

társaságok, vállalatok és más magánszervezetek és vállalkozások;

| iii. | a partnerországokban és régiókban magánberuházásokat engedélyező, támogató és finanszírozó pénzintézetek; |
| --- | --- |

iii.

a partnerországokban és régiókban magánberuházásokat engedélyező, támogató és finanszírozó pénzintézetek;

| iv. | a (2) bekezdésben említett nem állami szereplők; |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdésben említett nem állami szereplők;

| v. | természetes személyek. |
| --- | --- |

v.

természetes személyek.

(2)   A nem állami szereplők, amelyek pénzügyi támogatást kaphatnak e rendelet értelmében különösen a következők: a nem kormányzati szervezetek, az őslakos népesség szervezetei, helyi lakosok csoportosulásai és szakmai szövetségek, szövetkezetek, szakszervezetek, a gazdasági és szociális érdekvédelmi szervezetek, helyi szervezetek (beleértve a hálózatokat), amelyek a regionális együttműködésben és integrációban tevékenykednek, a fogyasztói szervezetek, női szervezetek, ifjúsági szervezetek, oktatási, kulturális, kutatási és tudományos szervezetek, egyetemek, egyházak és vallási egyesületek vagy közösségek, a média és minden nem kormányzati egyesület és magán- vagy közalapítvány, amely hozzájárulhat a belső politikák fejlődéséhez vagy külső szempontjaihoz.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben fel nem sorolt egyéb szervek vagy szereplők finanszírozhatók, ha ez e rendelet céljainak eléréséhez szükséges.

11. cikk

Intézkedéstípusok

| (1) | a) | projektek és programok; |
| --- | --- | --- |
| b) | ágazati vagy általános költségvetési támogatás, ha a partnerállam közkiadásainak kezelési szabályai kellően átlátható, megbízható és hatékony, és ha a partnerállam megfelelő és a főbb adományozók által – beleértve adott esetben a nemzetközi pénzügyi szervezeteket is – jóváhagyott ágazati vagy makrogazdasági politikákat működtet. A költségvetési támogatás általában a számos eszköz egyike lehet. A támogatást pontos célokhoz és kapcsolódó referenciaértékekhez kell hozzárendelni. A költségvetési támogatás kifizetése a hatások és eredmények tekintetében a célok megvalósítása irányában történő kielégítő folyamattól függ; |
| c) | kivételes esetekben ágazati és általános importtámogatásra vonatkozó programok, amelyek a következő formát ölthetik:





  i. | természetbeni ágazati importprogramok; |

(1)

a)

projektek és programok;

b)

ágazati vagy általános költségvetési támogatás, ha a partnerállam közkiadásainak kezelési szabályai kellően átlátható, megbízható és hatékony, és ha a partnerállam megfelelő és a főbb adományozók által – beleértve adott esetben a nemzetközi pénzügyi szervezeteket is – jóváhagyott ágazati vagy makrogazdasági politikákat működtet. A költségvetési támogatás általában a számos eszköz egyike lehet. A támogatást pontos célokhoz és kapcsolódó referenciaértékekhez kell hozzárendelni. A költségvetési támogatás kifizetése a hatások és eredmények tekintetében a célok megvalósítása irányában történő kielégítő folyamattól függ;

c)

i.

természetbeni ágazati importprogramok;

| ii. | az adott ágazat importjának finanszírozására devizát biztosító ágazati importprogramok; vagy |
| --- | --- |

ii.

az adott ágazat importjának finanszírozására devizát biztosító ágazati importprogramok; vagy

| iii. | a termékek széles skáláját átfogó általános import finanszírozására devizát biztosító általános importprogramok; |
| --- | --- |

iii.

a termékek széles skáláját átfogó általános import finanszírozására devizát biztosító általános importprogramok;

d)

a pénzügyi közvetítő szerv részére a 20. cikkel összhangban rendelkezésére bocsátott pénzeszközök kölcsönök kiutalása céljából (például a beruházások és a magánszféra fejlesztésének támogatására) vagy kockázati tőke (alárendelt vagy feltételes hitelek formájában) vagy társasági tőkékben egyéb kisebbségi ideiglenes részesedések megszerzése céljából, valamint garanciaalapokhoz való hozzájárulás céljából, amennyiben a Közösség pénzügyi kockázata ezen alapok összegére korlátozott;

e)

intézkedések finanszírozását célzó támogatások;

f)

működési költségek finanszírozását célzó támogatások;

g)

a tagállamok, partnerországok és régiók olyan közintézményei, nemzeti állami szervezek és közszolgálati feladatot ellátó magánjogi jogalanyok közötti twinning programok támogatása;

h)

nemzetközi pénzalapokhoz való hozzájárulás, különösen amelyeket nemzetközi vagy regionális szervezetek kezelnek;

i)

a partnerországok és régiók által létrehozott nemzeti pénzalapokhoz való hozzájárulás, amelynek célja több adományozó általi együttes finanszírozás elősegítése, vagy hozzájárulás egy vagy több adományozó által létrehozott pénzalapokhoz, amelyek a célja a műveletek közös végrehajtása;

j)

a partnerországok és régiók számára projektek és programok hatékony irányításához és felügyeletéhez szükséges emberi és anyagi erőforrások.

(2)   A közösségi finanszírozás elvileg nem használható fel a kedvezményezett országokban adók, illetékek vagy díjak fizetésére.

(3)   Az 1257/96/EK rendelet hatálya alá tartozó és e rendelet alapján finanszírozásra jogosult tevékenységek nem finanszírozhatók e rendelet értelmében.

12. cikk

Támogató intézkedések

(1)   A közösségi finanszírozás fedezheti azokat a kiadásokat, amelyek az e rendelet végrehajtásához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítést, a monitoringot, a nyomon követést, a pénzügyi ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak. A közösségi finanszírozás magában foglalja a Bizottság delegációiban az e rendelet keretében finanszírozott projektek irányítását végző személyzet költségeit is.

(2)   A támogatás a többéves indikatív programokon kívül finanszírozható. A Bizottság a 9. cikknek megfelelően ilyen támogatási intézkedéseket fogadhat el.

13. cikk

Társfinanszírozás

| (1) | a) | tagállamok, és főként azok állami és félállami szervezetei; |
| --- | --- | --- |
| b) | más adományozó ország, és főként azok állami és félállami szervezetei, |
| c) | nemzetközi és regionális szervezetek, és főként nemzetközi és regionális pénzintézetek; |
| d) | társaságok, vállalatok, és más magán szervezetek és vállalkozások, és a 10. cikk (2) bekezdésében említett más nem állami szereplők; |
| e) | a pénzeszközöket élvező partnerországok és régiók, valamint a finanszírozásra jogosult, 10. cikkben említettek szerinti egyéb szervek. |

(1)

a)

tagállamok, és főként azok állami és félállami szervezetei;

b)

más adományozó ország, és főként azok állami és félállami szervezetei,

c)

nemzetközi és regionális szervezetek, és főként nemzetközi és regionális pénzintézetek;

d)

társaságok, vállalatok, és más magán szervezetek és vállalkozások, és a 10. cikk (2) bekezdésében említett más nem állami szereplők;

e)

a pénzeszközöket élvező partnerországok és régiók, valamint a finanszírozásra jogosult, 10. cikkben említettek szerinti egyéb szervek.

(2)   Párhuzamos társfinanszírozás esetén a projekt vagy program több, jól elkülöníthető részből áll, amelyek mindegyikét különböző partnerek finanszírozzák, oly módon biztosítva a társfinanszírozást, hogy a finanszírozás végfelhasználása mindig azonosítható legyen. Közös társfinanszírozás esetén a projekt vagy program összköltsége megoszlik a társfinanszírozást nyújtó partnerek között, és a források oly módon kerülnek egyesítésre, hogy a finanszírozás forrása a program vagy projekt részeként végzett tevékenységek esetében ne legyen azonosítható.

(3)   Együttes társfinanszírozás esetén a Bizottság fogadhat és kezelhet pénzeszközöket az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott egységek nevében közös intézkedések végrehajtására. Ebben az esetben a Bizottság a közös intézkedéseket – közvetlenül vagy közvetve – központosítottan hajtja végre úgy, hogy a feladatot közösségi ügynökségekre vagy a Közösség által létrehozott szervezetekre delegálja. Az ilyen pénzeszközöket úgy kell kezelni, mint célhoz kötött bevételi kategóriákat, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 18. cikkével összhangban.

14. cikk

Igazgatási eljárások

(1)   Az e rendelet értelmében finanszírozott intézkedéseket az 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek megfelelően irányítják, követik nyomon, értékelik és jelentik.

(2)   A Bizottság határozhat úgy, hogy közhatósági feladatokat és különösen költségvetési végrehajtási feladatokat az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában megjelölt szervekre bíz, ha azok nemzetközileg elismert jogállásúak, megfelelnek a nemzetközileg elismert vezetési és ellenőrzési rendszereknek, és a közhatóságok felügyelete alatt állnak.

(3)   Decentralizált igazgatás esetében a Bizottság határozhat úgy, hogy a kedvezményezett ország vagy régió beszerzési vagy támogatási eljárásait használja.

15. cikk

Költségvetési kötelezettségek

(1)   A költségvetési kötelezettségeket a Bizottság határozatai alapján kell végrehajtani a 6., 8., 9. és 12. cikkel összhangban.

| (2) | — | finanszírozási megállapodások, |
| --- | --- | --- |
| — | támogatási megállapodások, |
| — | beszerzési szerződések, |
| — | munkaszerződések. |

(2)

—

finanszírozási megállapodások,

—

támogatási megállapodások,

—

beszerzési szerződések,

—

munkaszerződések.

16. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   Az e rendelet alapján létrejött bármely megállapodásnak intézkedéseket kell tartalmaznia a Közösség pénzügyi érdekei védelmének biztosítására vonatkozóan, különösen a csalás, korrupció és más szabálytalanságok tekintetében az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (6), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (7) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerint.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodások kifejezetten feljogosítják a Bizottságot és a Számvevőszéket arra, hogy a közösségi pénzeszközökben részesült minden szerződő felet vagy alvállalkozót auditálják, dokumentumok alapján vagy a helyszínen. A megállapodások kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot arra is, hogy hajtson végre ellenőrzést és felülvizsgálatot a helyszínen, ahogy azt a 2185/96/Euratom, EK rendelet meghatározza.

(3)   Minden, az intézkedés végrehajtásából eredő szerződésnek garantálnia kell a Bizottság és a Számvevőszék (2) bekezdésben említett jogait, a szerződések végrehajtásának idején és azután.

17. cikk

Részvétel és származási szabályok

(1)   Az e rendelet értelmében finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége nyitva áll a tagállamok bármely természetes és jogi személye számára.

| (2) | — | bármely országból, amelyik kedvezményezettje az előcsatlakozási támogatási eszköznek (9), |
| --- | --- | --- |
| — | az Európai Gazdasági Térség bármely nem EU-tagállamából, és |
| — | bármely más harmadik országból vagy területről, ha a külső támogatáshoz viszonossági alapú hozzáférés biztosított. |

(2)

—

bármely országból, amelyik kedvezményezettje az előcsatlakozási támogatási eszköznek (9),

—

az Európai Gazdasági Térség bármely nem EU-tagállamából, és

—

bármely más harmadik országból vagy területről, ha a külső támogatáshoz viszonossági alapú hozzáférés biztosított.

(3)   A bármely más, az OECD kritériumai alapján legkevésbé fejlett országként meghatározott ország esetében a beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélhetősége általános alapon nyitott.

(4)   A 6. cikkben említett rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok esetén a beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége általánosan nyitva áll.

(5)   A 4. cikkben említett célok elérése érdekében elfogadott intézkedések esetében a beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége általánosan nyitva áll az OECD által fejlődő vagy átmeneti szakaszban lévő országként meghatározott ország és minden más, az érintett stratégiára jogosult ország bármely természetes vagy jogi személye számára, és a származási szabályoknak is ki kell terjedniük rájuk.

(6)   Az e rendelet értelmében finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződés odaítélésében való részvétel nyitva áll a nemzetközi szervezetek számára.

(7)   A pályázati eljárásokban igénybe vett szakértőknek nem kell eleget tenniük az e cikkben megállapított állampolgársági szabályoknak.

(8)   Minden, az e rendelet értelmében finanszírozott szerződés alapján vásárolt készlet és anyag a Közösségből vagy a fenti (2)–(5) bekezdéseknek megfelelő országból kell, hogy származzon.

(9)   A partnerországgal hagyományos gazdasági, kereskedelmi vagy földrajzi kapcsolatban álló, harmadik országból vagy területről származó természetes vagy jogi személyek részvétele esetről esetre engedélyezhető. A Bizottság ezenfelül megfelelően indokolt esetben engedélyezheti más országokból származó természetes vagy jogi személyek részvételét, vagy máshonnan származó készletek vagy anyagok használatát.

18. cikk

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás esetében a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott összegek kamata a végső kifizetésből levonásra kerül.

19. cikk

Támogatások

Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 114. cikkének megfelelően természetes személyek támogatásban részesülhetnek.

20. cikk

Az Európai Beruházási Bank vagy más pénzügyi közvetítő szervezet rendelkezésére bocsátott pénzeszközök

A 11. cikk (1) bekezdése d) pontjában meghatározott pénzeszközöket pénzintézmények, az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: az EBB) vagy bármely más bank vagy szervezet kezeli, amely ilyen pénzeszközök kezeléséhez megfelelő kapacitással rendelkezik. A Bizottságnak e cikk alkalmazására vonatkozóan minden egyes esetben olyan rendelkezéseket kell elfogadnia, amelyek fedezik a kockázatok megosztását, a végrehajtással megbízott közvetítő javadalmazását, a pénzeszközökből származó haszon felhasználását és behajtását, valamint a művelet lezárásának feltételeit illetően.

21. cikk

Értékelés

A Bizottság rendszeresen értékeli a programok és politikák eredményeit és hatékonyságát, hogy ellenőrizze a célok megvalósítását és javaslatokat dolgozzon ki a jövőbeni műveletek javításához. A Bizottság megvitatás céljára, tájékoztatásul tartalmas értékelő jelentéseket küld a 22. cikk (1) bekezdése szerinti bizottság számára. Az eredményeket visszajelzésként figyelembe veszik a program tervezésekor és a források elosztásakor.

IV. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

22. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

A 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdése szerinti időszak 30 nap.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

(4)   Az EBB egy megfigyelője részt vesz a bizottságnak az EBB-t érintő kérdésekre vonatkozó eljárásaiban.

23. cikk

Jelentés

A Bizottság megvizsgálja az e rendeletnek megfelelően hozott intézkedések végrehajtásával elért fejlődést, és éves jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a támogatás megvalósításáról. A jelentést megkapja az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága is. A jelentés tájékoztatást tartalmaz az előző évre vonatkozóan a finanszírozott intézkedésekről, a megfigyelő és értékelő tevékenységről, valamint a költségvetési kötelezettségek és kifizetések végrehajtásáról, országra, régióra és együttműködési ágazatra lebontva.

24. cikk

Pénzügyi keretösszeg

E rendelet végrehajtásához kapcsolódó pénzügyi keretösszeg a 2007 és 2013 közötti időszakra 2 062 000 000 EUR. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóságnak kell engedélyeznie a pénzügyi keret korlátain belül.

A 2007 és 2013 közötti időszakban:

| a) | legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 7 %-a különíthető el a 4. cikk 1. pontjában szereplő intézkedések céljaira; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 7 %-a különíthető el a 4. cikk 1. pontjában szereplő intézkedések céljaira;

| b) | legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 15 %-a különíthető el a 4. cikk 2. pontjában szereplő intézkedések céljaira; |
| --- | --- |

b)

legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 15 %-a különíthető el a 4. cikk 2. pontjában szereplő intézkedések céljaira;

| c) | legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 5 %-a különíthető el a 4. cikk 3. pontjában szereplő intézkedések céljaira. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 5 %-a különíthető el a 4. cikk 3. pontjában szereplő intézkedések céljaira.

25. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2010. december 31-ig az Európai Parlament és a Tanács számára jelentést készít a rendelet első három évben történt végrehajtásának értékeléséről, és adott esetben javaslatot terjeszt elő a rendelet módosításairól.

26. cikk

Hatályon kívül helyezés

| — | az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országokban az otthonuktól elszakadt népességcsoportokat támogató műveletekről szóló, 2001. október 29-i 2130/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10), |
| --- | --- |

—

az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országokban az otthonuktól elszakadt népességcsoportokat támogató műveletekről szóló, 2001. október 29-i 2130/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10),

| — | a fejlődő országokon kívüli harmadik országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló, 2001. július 23-i 1725/2001/EK tanácsi rendelet (11), |
| --- | --- |

—

a fejlődő országokon kívüli harmadik országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló, 2001. július 23-i 1725/2001/EK tanácsi rendelet (11),

| — | a fejlődő országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló, 2001. július 23-i 1724/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12), |
| --- | --- |

—

a fejlődő országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló, 2001. július 23-i 1724/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12),

| — | gyorsreagálású mechanizmus létrehozásáról szóló, 2001. február 26-i 381/2001/EK tanácsi rendelet (13), |
| --- | --- |

—

gyorsreagálású mechanizmus létrehozásáról szóló, 2001. február 26-i 381/2001/EK tanácsi rendelet (13),

| — | az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Missziója (UNMIK) és a Boszniai és Hercegovinai Főképviselő Hivatalának (OHR) támogatásáról szóló, 2000. május 22-i 1080/2000/EK tanácsi rendelet (14), annak 1a. cikke kivételével, |
| --- | --- |

—

az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Missziója (UNMIK) és a Boszniai és Hercegovinai Főképviselő Hivatalának (OHR) támogatásáról szóló, 2000. május 22-i 1080/2000/EK tanácsi rendelet (14), annak 1a. cikke kivételével,

| — | a kábítószer és kábítószer-függőség elleni kampányban az észak-dél együttműködésről szóló, 1997. október 13-i 2046/97/EK tanácsi rendelet (15), |
| --- | --- |

—

a kábítószer és kábítószer-függőség elleni kampányban az észak-dél együttműködésről szóló, 1997. október 13-i 2046/97/EK tanácsi rendelet (15),

| — | a fejlődő országokban folyó helyreállítási és újjáépítési műveletekről szóló, 1996. november 22-i 2258/96/EK tanácsi rendelet (16). |
| --- | --- |

—

a fejlődő országokban folyó helyreállítási és újjáépítési műveletekről szóló, 1996. november 22-i 2258/96/EK tanácsi rendelet (16).

(2)   A hatályukat vesztett rendeleteket a 2007. évet megelőző években a költségvetés végrehajtására hozott jogi aktusokra és kötelezettségekre továbbra is alkalmazni kell.

27. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2006. november 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  Az Európai Parlament 2006. július 6-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2006. november 7-i határozata.

1

(2)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 139., 2006.6.14. 1. o.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

5

(6)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

6

(7)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

7

(8)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

8

(9)  Az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 82. o.).

9

(10)  HL L 287., 2001.10.31., 3. o.

10

(11)  HL L 234., 2001.9.1., 6. o.

11

(12)  HL L 234., 2001.9.1., 1. o.

12

(13)  HL L 57., 2001.2.27., 5. o.

13

(14)  HL L 122., 2000.5.24., 27. o.

14

(15)  HL L 287., 1997.10.21., 1. o.

15

(16)  HL L 306., 1996.11.28., 1. o.

16

---

| 24.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/12

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1718/2006/EK HATÁROZATA

(2006. november 15.)

az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 150. cikke (4) bekezdésére és 157. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében említett eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az európai audiovizuális ágazat kulcsfontosságú szerepet játszik az európai polgárság kialakulásában, mivel az európaiak – és különösen a fiatalok – számára az Unió közös alapértékeinek, társadalmi és kulturális értékeinek egyik fő közvetítője. A közösségi támogatás célja, hogy az európai audiovizuális ágazatot képessé tegye a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására, az európai kultúrák egymás általi elismerésének fokozására, valamint politikai, kulturális, társadalmi és gazdasági teljesítőképességének növelésére, ami valódi hozzáadott értéket képvisel az európai polgárság valósággá tételének feladatában. Ez a támogatás a versenyképesség fokozását és különösen a nem nemzeti európai alkotások európai piaci részarányának növelését tűzi ki célul. |
| --- | --- |

(1)

Az európai audiovizuális ágazat kulcsfontosságú szerepet játszik az európai polgárság kialakulásában, mivel az európaiak – és különösen a fiatalok – számára az Unió közös alapértékeinek, társadalmi és kulturális értékeinek egyik fő közvetítője. A közösségi támogatás célja, hogy az európai audiovizuális ágazatot képessé tegye a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására, az európai kultúrák egymás általi elismerésének fokozására, valamint politikai, kulturális, társadalmi és gazdasági teljesítőképességének növelésére, ami valódi hozzáadott értéket képvisel az európai polgárság valósággá tételének feladatában. Ez a támogatás a versenyképesség fokozását és különösen a nem nemzeti európai alkotások európai piaci részarányának növelését tűzi ki célul.

| (2) | Elő kell segíteni továbbá az aktív polgári részvételt, többet kell tenni az emberi méltóság elve tiszteletben tartásának biztosítása és a férfiak és nők közötti egyenlőségnek az előmozdítása érdekében, valamint küzdeni kell a megkülönböztetés és a kirekesztés minden formája – így a rasszizmus és az idegengyűlölet – ellen. |
| --- | --- |

(2)

Elő kell segíteni továbbá az aktív polgári részvételt, többet kell tenni az emberi méltóság elve tiszteletben tartásának biztosítása és a férfiak és nők közötti egyenlőségnek az előmozdítása érdekében, valamint küzdeni kell a megkülönböztetés és a kirekesztés minden formája – így a rasszizmus és az idegengyűlölet – ellen.

| (3) | Az e program keretében elfogadott valamennyi tevékenységnek összeegyeztethetőnek kell lennie az Európai Unió alapjogi chartájával, és különösen annak a véleménynyilvánítás szabadságáról és a tömegtájékoztatás sokszínűségéről szóló 11. cikkével. |
| --- | --- |

(3)

Az e program keretében elfogadott valamennyi tevékenységnek összeegyeztethetőnek kell lennie az Európai Unió alapjogi chartájával, és különösen annak a véleménynyilvánítás szabadságáról és a tömegtájékoztatás sokszínűségéről szóló 11. cikkével.

| (4) | Az említett charta 22. cikke kimondja, hogy az Unió tiszteletben tartja a kulturális és nyelvi sokszínűséget. Ezért figyelmet kell fordítani az Unió kisebb tagállamainak és a több nyelvi területtel rendelkező tagállamok különös igényeire. |
| --- | --- |

(4)

Az említett charta 22. cikke kimondja, hogy az Unió tiszteletben tartja a kulturális és nyelvi sokszínűséget. Ezért figyelmet kell fordítani az Unió kisebb tagállamainak és a több nyelvi területtel rendelkező tagállamok különös igényeire.

| (5) | Az audiovizuális ágazat közösségi támogatása figyelembe veszi a Szerződés 151. cikkét. |
| --- | --- |

(5)

Az audiovizuális ágazat közösségi támogatása figyelembe veszi a Szerződés 151. cikkét.

| (6) | Az audiovizuális ágazat közösségi támogatása összhangban van a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács által az Unió számára meghatározott új stratégiai céllal, azaz a tudásalapú gazdaságban a képzés, a foglalkoztatás, a gazdasági reform és a társadalmi kohézió fokozásával is. Az Európai Tanács következtetéseiben megállapította, hogy „a tartalomszolgáltató ipar az európai kulturális sokszínűség kiaknázásával és hálózatba szervezésével hozzáadott értéket hoz létre”. Ezt a megközelítést a 2003. március 20–21-i brüsszeli Európai Tanács következtetései is megerősítették. |
| --- | --- |

(6)

Az audiovizuális ágazat közösségi támogatása összhangban van a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács által az Unió számára meghatározott új stratégiai céllal, azaz a tudásalapú gazdaságban a képzés, a foglalkoztatás, a gazdasági reform és a társadalmi kohézió fokozásával is. Az Európai Tanács következtetéseiben megállapította, hogy „a tartalomszolgáltató ipar az európai kulturális sokszínűség kiaknázásával és hálózatba szervezésével hozzáadott értéket hoz létre”. Ezt a megközelítést a 2003. március 20–21-i brüsszeli Európai Tanács következtetései is megerősítették.

| (7) | Az audiovizuális ágazat közösségi támogatása az európai audiovizuális ipar 1991 óta tartó fejlődését segítő MEDIA I, MEDIA II, MEDIA Plusz és MEDIA Oktatás program (4) során nyert számottevő tapasztalaton alapul, ami a fenti programok értékelése során egyértelműen megállapítást nyert. |
| --- | --- |

(7)

Az audiovizuális ágazat közösségi támogatása az európai audiovizuális ipar 1991 óta tartó fejlődését segítő MEDIA I, MEDIA II, MEDIA Plusz és MEDIA Oktatás program (4) során nyert számottevő tapasztalaton alapul, ami a fenti programok értékelése során egyértelműen megállapítást nyert.

| (8) | E tapasztalatok azt mutatják, hogy a közösségi cselekvésnek főként a következőkre kell összpontosítania:






  — | az audiovizuális gyártási folyamat kezdeti szakaszában az európai audiovizuális alkotások fejlesztése, valamint az audiovizuális készségek megszerzése és javítása, amely utóbbit az audiovizuális alkotások gyártását megelőző folyamat elválaszthatatlan részének kell tekinteni, |
| --- | --- | --- |

(8)

E tapasztalatok azt mutatják, hogy a közösségi cselekvésnek főként a következőkre kell összpontosítania:

—

az audiovizuális gyártási folyamat kezdeti szakaszában az európai audiovizuális alkotások fejlesztése, valamint az audiovizuális készségek megszerzése és javítása, amely utóbbit az audiovizuális alkotások gyártását megelőző folyamat elválaszthatatlan részének kell tekinteni,

| — | az audiovizuális gyártási folyamat végső szakaszában az európai audiovizuális alkotások forgalmazása, filmszínházakban történő bemutatása és vásárlásösztönzése, |
| --- | --- |

—

az audiovizuális gyártási folyamat végső szakaszában az európai audiovizuális alkotások forgalmazása, filmszínházakban történő bemutatása és vásárlásösztönzése,

| — | a digitalizálásnak jelentős szerepet kell játszania az audiovizuális ágazat megerősítésében, és a MEDIA 2007 központi elemeként kell megjelennie. Az európai audiovizuális piac szétdaraboltságának leküzdése érdekében a program egyik kiemelt területe a digitális szolgáltatások és az európai katalógusok támogatása. |
| --- | --- |

—

a digitalizálásnak jelentős szerepet kell játszania az audiovizuális ágazat megerősítésében, és a MEDIA 2007 központi elemeként kell megjelennie. Az európai audiovizuális piac szétdaraboltságának leküzdése érdekében a program egyik kiemelt területe a digitális szolgáltatások és az európai katalógusok támogatása.

| (9) | A MEDIA programnak támogatnia kell a szerzőket (forgatókönyvírókat és rendezőket) az alkotófolyamatban, és ösztönöznie kell őket az európai audiovizuális ágazat innovatív kapacitását erősítő új alkotótechnikák kifejlesztésére és átvételére. |
| --- | --- |

(9)

A MEDIA programnak támogatnia kell a szerzőket (forgatókönyvírókat és rendezőket) az alkotófolyamatban, és ösztönöznie kell őket az európai audiovizuális ágazat innovatív kapacitását erősítő új alkotótechnikák kifejlesztésére és átvételére.

| (10) | A filmvetítés digitalizálásának több platformja létezik, a különböző felhasználási területektől, felhasználóktól és igényektől függően. A MEDIA program kísérleti projektjei próbaterepet nyújtanak az audiovizuális ágazat jövőbeni fejlesztéseihez. |
| --- | --- |

(10)

A filmvetítés digitalizálásának több platformja létezik, a különböző felhasználási területektől, felhasználóktól és igényektől függően. A MEDIA program kísérleti projektjei próbaterepet nyújtanak az audiovizuális ágazat jövőbeni fejlesztéseihez.

| (11) | A MEDIA Plusz és a MEDIA Képzés programot kiegészítő „Növekedés és audiovizuális ágazat: audiovizuális i2i” előkészítő cselekvés újabb lépést jelentett az audiovizuális ágazatot támogató közösségi politika megvalósítása felé. Célja különösen az ebben az ágazatban működő kis- és középvállalkozások (KKV) finanszírozáshoz jutásával kapcsolatban felmerülő problémák orvoslása volt. A „Növekedés és audiovizuális ágazat: audiovizuális i2i” értékelése megerősítette, hogy az előkészítő intézkedés megfelel az ágazat szükségleteinek, és a közösségi intézkedéseket ilyen irányban kell folytatni, de pontosabban kell igazítani az ágazat egyedi igényeihez. |
| --- | --- |

(11)

A MEDIA Plusz és a MEDIA Képzés programot kiegészítő „Növekedés és audiovizuális ágazat: audiovizuális i2i” előkészítő cselekvés újabb lépést jelentett az audiovizuális ágazatot támogató közösségi politika megvalósítása felé. Célja különösen az ebben az ágazatban működő kis- és középvállalkozások (KKV) finanszírozáshoz jutásával kapcsolatban felmerülő problémák orvoslása volt. A „Növekedés és audiovizuális ágazat: audiovizuális i2i” értékelése megerősítette, hogy az előkészítő intézkedés megfelel az ágazat szükségleteinek, és a közösségi intézkedéseket ilyen irányban kell folytatni, de pontosabban kell igazítani az ágazat egyedi igényeihez.

| (12) | Az európai audiovizuális ágazat jellemzői a jelentős növekedési képesség, az innováció és dinamizmus, a piac szétdaraboltsága a kulturális és nyelvi sokszínűségből fakadóan, és következésképpen a krónikusan alulfinanszírozott közép, kis- és mikrovállalkozások nagy száma. A közösségi támogatás alkalmazása során figyelembe kell venni az audiovizuális ágazat sajátos természetét, gondoskodni kell a támogatási összegekhez kapcsolódó igazgatási és pénzügyi eljárások lehetőség szerinti egyszerűsítéséről és a kitűzött célokhoz, valamint az audiovizuális ipar gyakorlatához és követelményeihez igazításáról. |
| --- | --- |

(12)

Az európai audiovizuális ágazat jellemzői a jelentős növekedési képesség, az innováció és dinamizmus, a piac szétdaraboltsága a kulturális és nyelvi sokszínűségből fakadóan, és következésképpen a krónikusan alulfinanszírozott közép, kis- és mikrovállalkozások nagy száma. A közösségi támogatás alkalmazása során figyelembe kell venni az audiovizuális ágazat sajátos természetét, gondoskodni kell a támogatási összegekhez kapcsolódó igazgatási és pénzügyi eljárások lehetőség szerinti egyszerűsítéséről és a kitűzött célokhoz, valamint az audiovizuális ipar gyakorlatához és követelményeihez igazításáról.

| (13) | A verseny egyik legnagyobb akadályát az EU egészében az audiovizuális ágazat hitelfinanszírozására szakosodott társaságok majdnem teljes hiánya jelenti. |
| --- | --- |

(13)

A verseny egyik legnagyobb akadályát az EU egészében az audiovizuális ágazat hitelfinanszírozására szakosodott társaságok majdnem teljes hiánya jelenti.

| (14) | A Bizottságnak és a tagállamoknak felül kell vizsgálniuk az audiovizuális ágazatnak nyújtott támogatásaikat, különösen a „Növekedés és audiovizuális ágazat: audiovizuális i2i” előkészítő cselekvés eredményeit, hogy megállapítható legyen, milyen mértékben egyszerűsítheti a jövőbeni támogatás a KKV-knak adandó különleges hitelfinanszírozási ajánlatok kidolgozását. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottságnak és a tagállamoknak felül kell vizsgálniuk az audiovizuális ágazatnak nyújtott támogatásaikat, különösen a „Növekedés és audiovizuális ágazat: audiovizuális i2i” előkészítő cselekvés eredményeit, hogy megállapítható legyen, milyen mértékben egyszerűsítheti a jövőbeni támogatás a KKV-knak adandó különleges hitelfinanszírozási ajánlatok kidolgozását.

| (15) | A tagállamokban kidolgozott, a nemzeti audiovizuális projektek vásárlásösztönzésére és a magántőke mobilizálására irányuló hitelfinanszírozási rendszereket meg kell vizsgálni olyan szempontból, hogy az ilyen tőkét hogyan lehetne hozzáférhetővé tenni a nem nemzeti európai projektek számára. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamokban kidolgozott, a nemzeti audiovizuális projektek vásárlásösztönzésére és a magántőke mobilizálására irányuló hitelfinanszírozási rendszereket meg kell vizsgálni olyan szempontból, hogy az ilyen tőkét hogyan lehetne hozzáférhetővé tenni a nem nemzeti európai projektek számára.

| (16) | Az európai audiovizuális piaccal kapcsolatos információk átláthatóságának fokozása és terjesztése versenyképesebbé teheti az ágazat szereplőit, különösen a KKV-ket. Mindez – az ágazatban rejlő lehetőségek jobb megértése révén – növelheti a magánbefektetői bizalmat is. Így a közösségi intézkedés értékelése és nyomon követése is könnyebbé válik. Segítheti e célok elérését az Európai Unió részvétele az Európai Audiovizuális Megfigyelőintézet munkájában. |
| --- | --- |

(16)

Az európai audiovizuális piaccal kapcsolatos információk átláthatóságának fokozása és terjesztése versenyképesebbé teheti az ágazat szereplőit, különösen a KKV-ket. Mindez – az ágazatban rejlő lehetőségek jobb megértése révén – növelheti a magánbefektetői bizalmat is. Így a közösségi intézkedés értékelése és nyomon követése is könnyebbé válik. Segítheti e célok elérését az Európai Unió részvétele az Európai Audiovizuális Megfigyelőintézet munkájában.

| (17) | A 25 tagú Közösségben egyre inkább az együttműködés adhat stratégiai választ az európai filmipar versenyképességének növelése iránti igényre. Ezért igény mutatkozik az egész EU-ra kiterjedő hálózatokra irányuló projektek nagyobb támogatására a MEDIA programok minden szintjén – a képzés, a fejlesztés, a forgalmazás és a vásárlásösztönzés terén. Ez különösen az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok szereplőivel folytatott együttműködésre vonatkozik. Hangsúlyozni kell, hogy az audiovizuális ágazat szereplői közötti bármely együttműködési stratégiának összhangban kell állnia a Közösség versenyjogi szabályaival. |
| --- | --- |

(17)

A 25 tagú Közösségben egyre inkább az együttműködés adhat stratégiai választ az európai filmipar versenyképességének növelése iránti igényre. Ezért igény mutatkozik az egész EU-ra kiterjedő hálózatokra irányuló projektek nagyobb támogatására a MEDIA programok minden szintjén – a képzés, a fejlesztés, a forgalmazás és a vásárlásösztönzés terén. Ez különösen az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok szereplőivel folytatott együttműködésre vonatkozik. Hangsúlyozni kell, hogy az audiovizuális ágazat szereplői közötti bármely együttműködési stratégiának összhangban kell állnia a Közösség versenyjogi szabályaival.

| (18) | A filmszínházak európai – nemzeti, regionális vagy helyi szintű –, közpénzből történő támogatása alapvető fontosságú az ágazat strukturális nehézségeinek legyőzéséhez és annak lehetővé tételéhez, hogy az európai audiovizuális ágazat választ tudjon adni a globalizáció kihívásaira. |
| --- | --- |

(18)

A filmszínházak európai – nemzeti, regionális vagy helyi szintű –, közpénzből történő támogatása alapvető fontosságú az ágazat strukturális nehézségeinek legyőzéséhez és annak lehetővé tételéhez, hogy az európai audiovizuális ágazat választ tudjon adni a globalizáció kihívásaira.

| (19) | Az Európai Unióhoz csatlakozó országokat és az EGT megállapodásban részes EFTA-tagállamokat – az ezen államokkal kötött megállapodásokkal összhangban – a közösségi programok lehetséges résztvevőiként ismerik el. |
| --- | --- |

(19)

Az Európai Unióhoz csatlakozó országokat és az EGT megállapodásban részes EFTA-tagállamokat – az ezen államokkal kötött megállapodásokkal összhangban – a közösségi programok lehetséges résztvevőiként ismerik el.

| (20) | A MEDIA és az Eurimages közötti együttműködést erősíteni kell, de anélkül, hogy az a pénzügyi és adminisztrációs feladatok terén történő integrációhoz vezetne. |
| --- | --- |

(20)

A MEDIA és az Eurimages közötti együttműködést erősíteni kell, de anélkül, hogy az a pénzügyi és adminisztrációs feladatok terén történő integrációhoz vezetne.

| (21) | Az Európai Tanács 2003. június 19–20-i thesszaloniki ülésén elfogadta a „Cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című programot, amely előírja, hogy a közösségi programok nyitottak legyenek a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára, a Közösség és ezen országok között aláírandó keretegyezmények alapján. |
| --- | --- |

(21)

Az Európai Tanács 2003. június 19–20-i thesszaloniki ülésén elfogadta a „Cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című programot, amely előírja, hogy a közösségi programok nyitottak legyenek a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára, a Közösség és ezen országok között aláírandó keretegyezmények alapján.

| (22) | Az Európa Tanács határokat átlépő televíziózásról szóló egyezményének további európai részes államai az európai audiovizuális térség szerves részét alkotják, és ezért amennyiben kívánják – a költségvetési megfontolásoknak vagy audiovizuális ágazatuk prioritásainak a figyelembevételével az érdekelt felek által megkötendő megállapodásokban megállapított feltételekkel –, kiegészítő előirányzatok és külön szabályok alapján biztosítani kell a programban való részvételüket, illetve korlátozottabb együttműködési forma keretében történő részesedésüket. |
| --- | --- |

(22)

Az Európa Tanács határokat átlépő televíziózásról szóló egyezményének további európai részes államai az európai audiovizuális térség szerves részét alkotják, és ezért amennyiben kívánják – a költségvetési megfontolásoknak vagy audiovizuális ágazatuk prioritásainak a figyelembevételével az érdekelt felek által megkötendő megállapodásokban megállapított feltételekkel –, kiegészítő előirányzatok és külön szabályok alapján biztosítani kell a programban való részvételüket, illetve korlátozottabb együttműködési forma keretében történő részesedésüket.

| (23) | A nem európai harmadik országokkal a kölcsönös és kiegyensúlyozott érdekek alapján kialakított együttműködés hozzáadott értéket teremthet az európai audiovizuális ágazat számára az európai alkotások ezen országokban történő vásárlásösztönzése, piacra jutása, forgalmazása, terjesztése és bemutatása terén. Az ilyen együttműködést kiegészítő előirányzatok és az érintett felek között egyeztetendő külön szabályok alapján kell kialakítani. |
| --- | --- |

(23)

A nem európai harmadik országokkal a kölcsönös és kiegyensúlyozott érdekek alapján kialakított együttműködés hozzáadott értéket teremthet az európai audiovizuális ágazat számára az európai alkotások ezen országokban történő vásárlásösztönzése, piacra jutása, forgalmazása, terjesztése és bemutatása terén. Az ilyen együttműködést kiegészítő előirányzatok és az érintett felek között egyeztetendő külön szabályok alapján kell kialakítani.

| (24) | Megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalások megelőzése, valamint az elveszett, illetve szabálytalanul átutalt vagy felhasznált pénzeszközök visszatérítése érdekében. |
| --- | --- |

(24)

Megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalások megelőzése, valamint az elveszett, illetve szabálytalanul átutalt vagy felhasznált pénzeszközök visszatérítése érdekében.

| (25) | Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (5) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(25)

Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (5) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.

| (26) | Az ezen határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(26)

Az ezen határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni.

| (27) | A figyelemmelkísérési és értékelési intézkedések szabályainak részletes éves jelentéseket, valamint konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és időben körülhatárolt célokat és mutatókat kell magukban foglalniuk. |
| --- | --- |

(27)

A figyelemmelkísérési és értékelési intézkedések szabályainak részletes éves jelentéseket, valamint konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és időben körülhatárolt célokat és mutatókat kell magukban foglalniuk.

| (28) | Rendelkezéseket kell hozni a MEDIA Plusz és MEDIA Oktatás programoktól az e határozattal létrehozott programhoz vezető átmenetre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(28)

Rendelkezéseket kell hozni a MEDIA Plusz és MEDIA Oktatás programoktól az e határozattal létrehozott programhoz vezető átmenetre vonatkozóan.

| (29) | Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a cselekvés terjedelme és hatásai miatt, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(29)

Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a cselekvés terjedelme és hatásai miatt, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:

I. FEJEZET

ÁTFOGÓ CÉLOK ÉS KÖLTSÉGVETÉS

1. cikk

A program átfogó céljai és prioritásai

(1)   Ez a határozat a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan létrehozza az európai audiovizuális ágazat támogatási programját (a továbbiakban: a program).

(2)   Az audiovizuális ágazat az európai kulturális értékek közvetítésének és fejlesztésének, valamint a magas képzettséget igénylő, jövőorientált munkahelyek teremtésének alapvető eszköze. Az ágazat kreativitása olyan pozitív tényező, amely növeli a versenyképességet és kulturális vonzerőt jelent a nyilvánosság számára. A program célja az audiovizuális ágazat gazdasági megerősítése annak érdekében, hogy az – egy erőteljes és sokszínű tartalmat, valamint értékes és mindenki számára hozzáférhető örökséget hordozó ágazat megteremtése révén – hatékonyabban tölthesse be kulturális szerepeit, valamint a nemzeti támogatások által nyújtott értékhez történő hozzájárulás.

A program átfogó céljai a következők:

| a) | az európai kulturális és nyelvi sokszínűség, valamint az európai filmművészeti és audiovizuális örökség megőrzése és bővítése, annak elérhetővé tétele a közönség számára, illetve a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

az európai kulturális és nyelvi sokszínűség, valamint az európai filmművészeti és audiovizuális örökség megőrzése és bővítése, annak elérhetővé tétele a közönség számára, illetve a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása;

| b) | az európai audiovizuális alkotások forgalmának és közönségének bővítése az Európai Unión belül és kívül, többek között a piaci szereplők fokozott együttműködése révén; |
| --- | --- |

b)

az európai audiovizuális alkotások forgalmának és közönségének bővítése az Európai Unión belül és kívül, többek között a piaci szereplők fokozott együttműködése révén;

| c) | az európai audiovizuális ágazat versenyképességének javítása olyan nyitott európai versenypiac keretében, amely – többek között az audiovizuális szakemberek közötti kapcsolatok előmozdításával – a foglalkoztatásnak kedvező feltételeket teremt. |
| --- | --- |

c)

az európai audiovizuális ágazat versenyképességének javítása olyan nyitott európai versenypiac keretében, amely – többek között az audiovizuális szakemberek közötti kapcsolatok előmozdításával – a foglalkoztatásnak kedvező feltételeket teremt.

| (3) | a) | az audiovizuális gyártási folyamat kezdeti szakaszában: az audiovizuális vonatkozású készségek megszerzése és fejlesztése, valamint európai audiovizuális alkotások létrehozása; |
| --- | --- | --- |
| b) | az audiovizuális gyártási folyamat végső szakaszában: európai audiovizuális alkotások forgalmazása és vásárlásösztönzése; |
| c) | kísérleti projektek, amelyek biztosítják, hogy a program igazodik a piaci folyamatokhoz. |

(3)

a)

az audiovizuális gyártási folyamat kezdeti szakaszában: az audiovizuális vonatkozású készségek megszerzése és fejlesztése, valamint európai audiovizuális alkotások létrehozása;

b)

az audiovizuális gyártási folyamat végső szakaszában: európai audiovizuális alkotások forgalmazása és vásárlásösztönzése;

c)

kísérleti projektek, amelyek biztosítják, hogy a program igazodik a piaci folyamatokhoz.

| (4) | a) | a kreativitás erősítése az audiovizuális ágazatban, továbbá az európai filmművészeti és audiovizuális örökség megismertetésének és terjesztésének ösztönzése; |
| --- | --- | --- |
| b) | az európai audiovizuális ágazat szerkezetének megerősítése, különös tekintettel a KKV-kra; |
| c) | az európai audiovizuális piacon az egyenlőtlenségek csökkentése a nagy audiovizuális gyártási kapacitású országok és azon országok vagy régiók között, amelyek kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott földrajzi és nyelvi területtel rendelkeznek; |
| d) | a digitalizálással kapcsolatos piaci folyamatok követése és támogatása, beleértve az európai filmek digitális platformokon megjelenő, figyelemfelkeltő digitális katalógusainak vásárlásösztönzését. |

(4)

a)

a kreativitás erősítése az audiovizuális ágazatban, továbbá az európai filmművészeti és audiovizuális örökség megismertetésének és terjesztésének ösztönzése;

b)

az európai audiovizuális ágazat szerkezetének megerősítése, különös tekintettel a KKV-kra;

c)

az európai audiovizuális piacon az egyenlőtlenségek csökkentése a nagy audiovizuális gyártási kapacitású országok és azon országok vagy régiók között, amelyek kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott földrajzi és nyelvi területtel rendelkeznek;

d)

a digitalizálással kapcsolatos piaci folyamatok követése és támogatása, beleértve az európai filmek digitális platformokon megjelenő, figyelemfelkeltő digitális katalógusainak vásárlásösztönzését.

2. cikk

Keretösszeg

(1)   A program végrehajtására szolgáló pénzügyi keretösszeg az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott időszakra 754 950 000 euro. Ezen összeg területenkénti indikatív lebontását a melléklet II. fejezetének 1.4. pontja tartalmazza.

(2)   Az éves előirányzatokat a pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

II. FEJEZET

AZ AUDIOVIZUÁLIS GYÁRTÁSI FOLYAMAT KEZDETI SZAKASZÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS CÉLOK

3. cikk

Az audiovizuális vonatkozású készségek megszerzése és fejlesztése

| 1. | az európai audiovizuális szakemberek készségeinek javítása a fejlesztés, a gyártás, a forgalmazás/terjesztés, valamint a vásárlásösztönzés területén, annak érdekében, hogy javuljon az európai audiovizuális alkotások minősége és teljesítménye. A program különösen az alábbi területeken történő intézkedéseket támogatja:





  a) | forgatókönyv-írási technikák, annak érdekében, hogy az európai audiovizuális alkotások minősége és forgalmazási lehetőségei javuljanak; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

forgatókönyv-írási technikák, annak érdekében, hogy az európai audiovizuális alkotások minősége és forgalmazási lehetőségei javuljanak;

| b) | gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi irányítás biztosítása az audiovizuális alkotások gyártása, forgalmazása és vásárlásösztönzése tekintetében annak érdekében, hogy már a fejlesztési szakasztól kezdődően európai stratégiák legyenek kialakíthatók; |
| --- | --- |

b)

gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi irányítás biztosítása az audiovizuális alkotások gyártása, forgalmazása és vásárlásösztönzése tekintetében annak érdekében, hogy már a fejlesztési szakasztól kezdődően európai stratégiák legyenek kialakíthatók;

| c) | már a gyártás kezdeti szakaszában digitális technológiák bevezetése az európai audiovizuális programok gyártása, gyártás utáni szakasza, forgalmazása, értékesítése és archiválása során.
  Emellett a 2. pont a), b) és c) pontja alapján támogatott képzési tevékenységekben biztosítani kell a képzés helyszínétől eltérő országok szakembereinek és oktatóinak a részvételét is; |
| --- | --- |

c)

már a gyártás kezdeti szakaszában digitális technológiák bevezetése az európai audiovizuális programok gyártása, gyártás utáni szakasza, forgalmazása, értékesítése és archiválása során.

Emellett a 2. pont a), b) és c) pontja alapján támogatott képzési tevékenységekben biztosítani kell a képzés helyszínétől eltérő országok szakembereinek és oktatóinak a részvételét is;

| 2. | az audiovizuális képzési tevékenységek európai dimenziójának javítása a következők révén:





  a) | az európai képzési szakemberek, és különösen a következők hálózatba szervezésének és mobilitásának támogatása:





  — | európai filmművészeti iskolák, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

—

európai filmművészeti iskolák,

| — | képzési intézetek, |
| --- | --- |

—

képzési intézetek,

| — | szakmai ágazaton belüli partnerek; |
| --- | --- |

—

szakmai ágazaton belüli partnerek;

| b) | az oktatók képzése; |
| --- | --- |

b)

az oktatók képzése;

| c) | a filmművészeti iskolák támogatása; |
| --- | --- |

c)

a filmművészeti iskolák támogatása;

| d) | koordinációs intézkedések, valamint az 1. pontban meghatározott tevékenységekkel kapcsolatban támogatott testületek ösztönzésére irányuló intézkedések elfogadása; |
| --- | --- |

d)

koordinációs intézkedések, valamint az 1. pontban meghatározott tevékenységekkel kapcsolatban támogatott testületek ösztönzésére irányuló intézkedések elfogadása;

| 3. | külön ösztöndíjak révén az 1. pontban meghatározott képzési tevékenységekben való részvétel lehetővé tétele az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok szakemberei számára. |
| --- | --- |

3.

külön ösztöndíjak révén az 1. pontban meghatározott képzési tevékenységekben való részvétel lehetővé tétele az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok szakemberei számára.

Az 1., 2. és 3. pontban meghatározott intézkedéseket a melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell végrehajtani.

4. cikk

Fejlesztés

| (1) | a) | az európai és nemzetközi piacra szánt, független produkciós vállalkozások által benyújtott gyártási projektek kidolgozásának támogatása; |
| --- | --- | --- |
| b) | támogatás nyújtása társaságok, illetve európai gyártási projektek pénzügyi terveinek kidolgozásához, különösen koprodukciók finanszírozása. |

(1)

a)

az európai és nemzetközi piacra szánt, független produkciós vállalkozások által benyújtott gyártási projektek kidolgozásának támogatása;

b)

támogatás nyújtása társaságok, illetve európai gyártási projektek pénzügyi terveinek kidolgozásához, különösen koprodukciók finanszírozása.

(2)   A Bizottság lépéseket tesz annak biztosítására, hogy a szakmai készségek fejlesztése területén támogatott tevékenységek és az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységek kiegészítsék egymást.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott intézkedéseket a melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell végrehajtani.

III. FEJEZET

AZ AUDIOVIZUÁLIS GYÁRTÁSI FOLYAMAT VÉGSŐ SZAKASZÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS CÉLOK

5. cikk

Forgalmazás és terjesztés

| a) | az európai forgalmazás erősítése a forgalmazók nem nemzeti európai filmek koprodukciója, megszerzése és vásárlásösztönzése terén történő beruházásainak, valamint koordinált marketingstratégiák kialakításának ösztönzése révén; |
| --- | --- |

a)

az európai forgalmazás erősítése a forgalmazók nem nemzeti európai filmek koprodukciója, megszerzése és vásárlásösztönzése terén történő beruházásainak, valamint koordinált marketingstratégiák kialakításának ösztönzése révén;

| b) | az európai és nemzetközi piacokon a nem nemzeti európai filmek forgalmának javítása az exportot, a bármely médiumon történő megjelenést és a filmművészeti kiállításokat ösztönző intézkedésekkel; |
| --- | --- |

b)

az európai és nemzetközi piacokon a nem nemzeti európai filmek forgalmának javítása az exportot, a bármely médiumon történő megjelenést és a filmművészeti kiállításokat ösztönző intézkedésekkel;

| c) | a független produkciós vállalkozások által készített európai audiovizuális alkotások transznacionális terjesztésének előmozdítása egyrészt a műsorterjesztők, másrészt a független produkciós vállalkozások és forgalmazók közötti együttműködés ösztönzésével; |
| --- | --- |

c)

a független produkciós vállalkozások által készített európai audiovizuális alkotások transznacionális terjesztésének előmozdítása egyrészt a műsorterjesztők, másrészt a független produkciós vállalkozások és forgalmazók közötti együttműködés ösztönzésével;

| d) | az európai audiovizuális alkotások digitalizálásának és egy versenyképes digitális piac kialakításának az ösztönzése; |
| --- | --- |

d)

az európai audiovizuális alkotások digitalizálásának és egy versenyképes digitális piac kialakításának az ösztönzése;

| e) | a filmszínházak ösztönzése a digitális forgalmazás kínálta lehetőségek kihasználására. |
| --- | --- |

e)

a filmszínházak ösztönzése a digitális forgalmazás kínálta lehetőségek kihasználására.

Az a)–e) pontban meghatározott intézkedéseket a melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell végrehajtani.

6. cikk

Vásárlásösztönzés

| a) | az európai audiovizuális alkotások forgalmának javítása az európai audiovizuális ágazat európai és nemzetközi szakmai piacokhoz való hozzáférésének biztosításával; |
| --- | --- |

a)

az európai audiovizuális alkotások forgalmának javítása az európai audiovizuális ágazat európai és nemzetközi szakmai piacokhoz való hozzáférésének biztosításával;

| b) | az európai és nemzetközi közönség európai audiovizuális alkotásokhoz való hozzáférésének javítása; |
| --- | --- |

b)

az európai és nemzetközi közönség európai audiovizuális alkotásokhoz való hozzáférésének javítása;

| c) | a filmek és audiovizuális programok vásárlásösztönzésével foglalkozó nemzeti szervezetek együttműködésének ösztönzése; |
| --- | --- |

c)

a filmek és audiovizuális programok vásárlásösztönzésével foglalkozó nemzeti szervezetek együttműködésének ösztönzése;

| d) | az európai filmművészeti és audiovizuális örökség vásárlásösztönzésének ösztönzése és az ahhoz történő nyilvános hozzáférés javítása mind európai, mind nemzetközi szinten. |
| --- | --- |

d)

az európai filmművészeti és audiovizuális örökség vásárlásösztönzésének ösztönzése és az ahhoz történő nyilvános hozzáférés javítása mind európai, mind nemzetközi szinten.

Az a)–d) pontban meghatározott intézkedéseket a melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell végrehajtani.

IV. FEJEZET

KÍSÉRLETI PROJEKTEK

7. cikk

Kísérleti projektek

(1)   A piaci folyamatokhoz való alkalmazkodása érdekében a program támogatást nyújthat kísérleti projektek számára, különös hangsúlyt helyezve az információs és kommunikációs technológiák bevezetésére és használatára.

(2)   Az (1) bekezdés végrehajtása céljából a Bizottság munkáját a tagállamok által a Bizottság javaslatára kijelölt szakértőkből álló technikai tanácsadó csoportok segítik.

V. FEJEZET

A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁNAK SZABÁLYAI ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

8. cikk

Harmadik országokra vonatkozó rendelkezések

| (1) | a) | az EGT-ben tag EFTA-tagállamok, az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- | --- |
| b) | az Európai Unió előcsatlakozási stratégiájában kedvezményezett csatlakozó országok, az ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozóan a keretmegállapodásban, illetve a társulási tanács határozataiban megállapított általános elvekkel, feltételekkel és szabályokkal összhangban; |
| c) | a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételüket szabályozó keretmegállapodások megkötését követően megállapítandó szabályokkal összhangban. |

(1)

a)

az EGT-ben tag EFTA-tagállamok, az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban;

b)

az Európai Unió előcsatlakozási stratégiájában kedvezményezett csatlakozó országok, az ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozóan a keretmegállapodásban, illetve a társulási tanács határozataiban megállapított általános elvekkel, feltételekkel és szabályokkal összhangban;

c)

a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételüket szabályozó keretmegállapodások megkötését követően megállapítandó szabályokkal összhangban.

(2)   A programban az (1) bekezdésben említett államokon kívül azok az államok is részt vehetnek, amelyek az Európa Tanács határokat átlépő televíziózásról szóló egyezményének részesei, feltéve hogy rendelkezésre állnak a kiegészítő előirányzatok az érintett felek által elfogadott feltételekkel összhangban.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett európai harmadik országok programban való részvételének lehetővé tételét megelőzheti annak ellenőrzése, hogy nemzeti jogszabályaik összhangban vannak-e a közösségi jogszabályokkal, beleértve a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK irányelv (7) 6. cikkének (5) bekezdését is. Ezt a rendelkezést az e határozat 3. cikke szerinti intézkedésekre nem kell alkalmazni.

(4)   A program – a későbbi megegyezés tárgyát képező kiegészítő előirányzatok és különleges rendelkezések alapján – nyitott az olyan egyéb harmadik országokkal való együttműködésre is, amelyek az Európai Unióval az audiovizuális ágazatra vonatkozó záradékokat tartalmazó társulási vagy együttműködési megállapodásokat kötöttek. Az (1) bekezdésben említett azon nyugat-balkáni országok, amelyek a programban nem kívánnak teljes mértékben részt venni, az e bekezdésben említett feltételek szerint élhetnek a programmal való együttműködés lehetőségével.

9. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A program kedvezményezettjei jogi és természetes személyek lehetnek.

Azon megállapodások és egyezmények sérelme nélkül, amelyeknek a Közösség szerződő fele, a program által támogatott vállalkozásoknak közvetlenül vagy többségi arányban a tagállamoknak és/vagy a tagállamok állampolgárainak a tulajdonát kell képezniük, és ilyen tulajdonban kell maradniuk.

(2)   A Bizottság a kedvezményezettek és az intézkedések jellege függvényében eldöntheti, hogy mentesülhetnek-e a cselekvés vagy munkaprogram sikeres teljesítéséhez szükséges szakmai készségek és képesítések ellenőrzése alól. A Bizottság figyelembe veheti a támogatott tevékenység típusát, az audiovizuális ágazat célközönségének sajátosságait és a program céljait is.

(3)   A cselekvés típusától függően a pénzügyi támogatásra adomány, ösztöndíj, illetve az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) által megengedett bármely más eszköz formájában kerülhet sor. A program keretében megvalósuló tevékenységekre vagy projektekre a Bizottság díjakat is megítélhet. A tevékenység jellege szerint az 1605/2002/EK, Euratom rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (9) 181. cikkében említett összeget meg nem haladó hozzájárulások számára engedélyezhető a termékegységre vetített költségskála vagy átalányfinanszírozás alkalmazása.

(4)   A Bizottság az arányosság elvét alkalmazza az olyan igazgatási és pénzügyi követelmények tekintetében, mint a támogathatósági kritériumok és a pénzügyi kapacitás, és figyelembe veszi az odaítélt támogatás mértékét.

(5)   A program feltételei szerinti pénzügyi támogatások nem haladhatják meg a támogatott művelet végleges költségének 50 %-át. Ugyanakkor a mellékletben kifejezetten meghatározott esetekben a pénzügyi támogatások elérhetik a támogatott művelet összköltségének 75 %-át. Ezeknek a támogatásoknak a nyújtása során meg kell győződni arról is, hogy az odaítélési eljárások átláthatóak és objektívek-e.

(6)   A társfinanszírozott tevékenységek egyedi jellegére való tekintettel és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 112. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a támogatott tevékenység végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó költségeket, még akkor is, ha azok részben a kiválasztási eljárás előtt merültek fel a kedvezményezettnél, a Bizottság támogatható költségeknek tekintheti.

(7)   Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 113. cikke (1) bekezdésének megfelelően és a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 172. cikkével összefüggésben, a társfinanszírozás teljesen vagy részben természetben is megvalósítható, amennyiben a hozzájárulás értéke nem haladja meg a ténylegesen viselt és számviteli bizonylatokkal igazolt költséget, vagy a szóban forgó piac által általánosan elfogadott költség mértékét. E hozzájárulások kiterjedhetnek a képzésre vagy vásárlásösztönzési célokra rendelkezésre bocsátott helyiségekre is.

(8)   A program keretében, illetve a MEDIA programok (1991–2006) keretében visszatérített összegeket, valamint a kiválasztott projektekre fel nem használt pénzösszegeket a MEDIA 2007 program céljaira kell elkülöníteni.

10. cikk

E határozat végrehajtása

(1)   A program végrehajtásáért a Bizottság felelős a mellékletben megállapított rendelkezésekkel összhangban.

| (2) | a) | a mellékletben szereplő valamennyi intézkedésre vonatkozó általános iránymutatások; |
| --- | --- | --- |
| b) | az ajánlattételi felhívások tartalma, a projektek kiválasztásához szükséges kritériumok és eljárások meghatározása; |
| c) | a program pénzügyi forrásainak éves belső bontásával összefüggő kérdések, beleértve a szakmai készségek javítása, a kidolgozás, a forgalmazás/terjesztés és a vásárlásösztönzés területére vonatkozó intézkedések közötti bontást is; |
| d) | az ellenőrzési és értékelési intézkedések szabályai; |
| e) | a bizottsági pénzeszközök kedvezményezettenként és évenként a képzések és vásárlásösztönzési célok esetében 200 000 eurót, a kidolgozás esetében 200 000 eurót és a forgalmazás esetében 300 000 eurót meghaladó mértékű kiutalására vonatkozó bármely javaslat; |
| f) | a 7. cikkben említett kísérleti projektek kiválasztása. |

(2)

a)

a mellékletben szereplő valamennyi intézkedésre vonatkozó általános iránymutatások;

b)

az ajánlattételi felhívások tartalma, a projektek kiválasztásához szükséges kritériumok és eljárások meghatározása;

c)

a program pénzügyi forrásainak éves belső bontásával összefüggő kérdések, beleértve a szakmai készségek javítása, a kidolgozás, a forgalmazás/terjesztés és a vásárlásösztönzés területére vonatkozó intézkedések közötti bontást is;

d)

az ellenőrzési és értékelési intézkedések szabályai;

e)

a bizottsági pénzeszközök kedvezményezettenként és évenként a képzések és vásárlásösztönzési célok esetében 200 000 eurót, a kidolgozás esetében 200 000 eurót és a forgalmazás esetében 300 000 eurót meghaladó mértékű kiutalására vonatkozó bármely javaslat;

f)

a 7. cikkben említett kísérleti projektek kiválasztása.

(3)   Az e határozat végrehajtásához szükséges, minden egyéb kérdéssel kapcsolatos intézkedést a 11. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

11. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartam két hónap.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel azon határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

(5)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

12. cikk

MEDIA Deskek

(1)   Az európai MEDIA Desk-hálózat a programról szóló információknak a – különösen a határokon átnyúló projektek esetében történő – nemzeti szintű terjesztéséért, ismertségének javításáért és használatának ösztönzéséért felelős végrehajtó szervként jár el, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának és (3) bekezdésének betartása mellett, a melléklet II. fejezetének 2.2. pontjában foglaltak szerint.

(2)   Ösztönözni kell a MEDIA Deskek között a hálózatok – különösen a szomszédsági hálózatok – útján történő együttműködést a szakemberek közötti csere és kapcsolatfelvétel és a program által támogatott legfontosabb eseményekkel, valamint a díjakkal és jutalmakkal kapcsolatos lakossági tudatosság elősegítése érdekében.

| (3) | a) | megfelelő számú, és a nemzetközi együttműködési környezetben folytatott munkához szükséges szakmai és nyelvi ismeretekkel bíró személyzettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- | --- |
| b) | megfelelő infrastruktúrával kell rendelkezniük, különösen az informatikai felszereltség és a kommunikációs eszközök tekintetében; |
| c) | olyan igazgatási környezetben kell működniük, amely lehetővé teszi feladataik kielégítő ellátását és az érdekellentétek elkerülését. |

(3)

a)

megfelelő számú, és a nemzetközi együttműködési környezetben folytatott munkához szükséges szakmai és nyelvi ismeretekkel bíró személyzettel kell rendelkezniük;

b)

megfelelő infrastruktúrával kell rendelkezniük, különösen az informatikai felszereltség és a kommunikációs eszközök tekintetében;

c)

olyan igazgatási környezetben kell működniük, amely lehetővé teszi feladataik kielégítő ellátását és az érdekellentétek elkerülését.

13. cikk

Összhang és egymást kiegészítő jelleg

(1)   A program végrehajtása során a Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve biztosítja az általános összhangot és az egymást kiegészítő jelleget a program és más olyan közösségi politikák, programok és intézkedések között, amelyek hatást gyakorolnak a képzési és audiovizuális területekre.

(2)   A Bizottság biztosítja továbbá a program és az egyéb közösségi programok közötti koordinációt az oktatás, szakképzés, kutatás és az információs társadalom területén.

(3)   A Bizottság gondoskodik a hatékony kapcsolattartásról e program és a képzési, illetve audiovizuális területeken az Unión kívüli országokkal, valamint a vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal (Eurimages és az Európai Audiovizuális Megfigyelőintézet, a továbbiakban a „Megfigyelőintézet”) való közösségi együttműködés keretében megvalósuló programok és intézkedések között.

14. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy sor kerüljön az e határozat hatálya alá tartozó cselekvések előzetes értékelésére, figyelemmel kísérésére és utólagos értékelésére. A program végrehajtása során a nyomonkövetési és értékelési folyamat eredményeit figyelembe kell venni.

A Bizottság gondoskodik a program rendszeres, külső és független értékeléséről. A program hatékony értékelése érdekében a Bizottság adatokat gyűjthet a program által támogatott valamennyi tevékenység felméréséhez. Az értékelésnek figyelembe kell vennie a bizottságnak a 10. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett nyomonkövetési és értékelési szabályait.

A nyomonkövetési folyamat a (2) bekezdés a) és c) pontjában említett jelentések elkészítését és meghatározott tevékenységek elvégzését foglalja magában.

(2)   A Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé kell terjesztenie a következőket:

| a) | legkésőbb a program megkezdését követő három évvel egy időközi értékelő jelentést a program végrehajtása során elért eredményekről és annak minőségi és mennyiségi vonatkozásairól; |
| --- | --- |

a)

legkésőbb a program megkezdését követő három évvel egy időközi értékelő jelentést a program végrehajtása során elért eredményekről és annak minőségi és mennyiségi vonatkozásairól;

| b) | legkésőbb a program megkezdését követő négy évvel egy, a program folytatásáról szóló közleményt; |
| --- | --- |

b)

legkésőbb a program megkezdését követő négy évvel egy, a program folytatásáról szóló közleményt;

| c) | 2015. december 31-ig, a program végrehajtásának befejezésekor egy részletes utólagos értékelő jelentést a program végrehajtásáról és eredményeiről. |
| --- | --- |

c)

2015. december 31-ig, a program végrehajtásának befejezésekor egy részletes utólagos értékelő jelentést a program végrehajtásáról és eredményeiről.

A Bizottság a Media Deskeken keresztül biztosítja minden vonatkozó statisztika és elemzés közzétételét és terjesztését.

(3)   A (2) bekezdés a) és c) pontjának megfelelően elkészített jelentésekben meg kell jelölni a program által képviselt hozzáadott értéket.

15. cikk

Átmeneti rendelkezések

A 2006. december 31. előtt a 2000/821/EK tanácsi határozat (10) és a 163/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (11) alapján igazgatott tevékenységeket a befejezésükig azon határozatok rendelkezéseivel összhangban kell végezni.

A 2000/821/EK határozat 8. cikkében és a 163/2001/EK határozat 6. cikkében előírt bizottság helyébe az e határozat 11. cikkében előírt bizottság lép.

VI. FEJEZET

AZ EURÓPAI AUDIOVIZUÁLIS ÁGAZATTAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK ÉS RÉSZVÉTEL AZ EURÓPAI AUDIOVIZUÁLIS MEGFIGYELŐINTÉZET MUNKÁJÁBAN

16. cikk

Az európai audiovizuális ágazattal kapcsolatos információk

Az Európai Unió hozzájárul az európai audiovizuális ágazattal kapcsolatos információk átláthatóbbá tételéhez és terjesztésük javításához.

17. cikk

Részvétel az Európai Audiovizuális Megfigyelőintézet munkájában

A 16. cikk végrehajtása céljából az Európai Unió a program teljes időtartama alatt a Megfigyelőintézet tagja lesz.

Az Európai Uniót a Bizottság képviseli a Megfigyelőintézetben folytatott munkában.

18. cikk

Hozzájárulás a program céljainak megvalósításához

| a) | a piac átláthatóságának előmozdítása a különböző országokban gyűjtött adatok jobb összehasonlíthatósága révén, valamint az ágazat szereplőinek és különösen az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamokra vonatkozó pénzügyi és jogi statisztikákhoz és információkhoz való hozzáférésének biztosítása, amely által javul az európai audiovizuális ágazat verseny- és fejlődési képessége; |
| --- | --- |

a)

a piac átláthatóságának előmozdítása a különböző országokban gyűjtött adatok jobb összehasonlíthatósága révén, valamint az ágazat szereplőinek és különösen az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamokra vonatkozó pénzügyi és jogi statisztikákhoz és információkhoz való hozzáférésének biztosítása, amely által javul az európai audiovizuális ágazat verseny- és fejlődési képessége;

| b) | a program hatékonyabb nyomon követésének biztosítása és értékelésének megkönnyítése. |
| --- | --- |

b)

a program hatékonyabb nyomon követésének biztosítása és értékelésének megkönnyítése.

19. cikk

Nyomon követés és értékelés

Az Európai Uniónak a Megfigyelőintézet munkájában való részvétele nyomon követését és értékelését a program nyomon követése és értékelése keretében kell megvalósítani a 14. cikkel összhangban.

VII. FEJEZET

HATÁLYBALÉPÉS

20. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Strasbourgban, 2006. november 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  HL C 255., 2005.10.14., 39. o.

1

(2)  HL C 164., 2005.7.5., 76. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. október 25-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. július 24-i közös álláspontja (HL C 251. E, 2006.10.17., 1. o.) és az Európai Parlament 2006. október 25-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  A programokat a következő határozatok hozták létre:

4

| — | az európai audiovizuális ágazat fejlesztését elősegítő cselekvési program végrehajtásáról (MEDIA) (1991–1995) szóló, 1990. december 21-i 90/685/EG tanácsi határozat (HL L 380., 1990.12.31., 37. o.) (MEDIA I), |
| --- | --- |

—

az európai audiovizuális ágazat fejlesztését elősegítő cselekvési program végrehajtásáról (MEDIA) (1991–1995) szóló, 1990. december 21-i 90/685/EG tanácsi határozat (HL L 380., 1990.12.31., 37. o.) (MEDIA I),

| — | az európai audiovizuális alkotások fejlesztését és terjesztését ösztönző program végrehajtásáról (MEDIA II – Előállítás és terjesztés) (1996–2000) szóló, 1995. július 10-i 95/563/EK tanácsi határozat (HL L 321., 1995.12.30., 25. o.) és az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek képzési programjának megvalósításáról (MEDIA II – Oktatás) szóló, 1995. december 22-i 95/564/EK tanácsi határozat (HL L 321., 1995.12.30., 33. o.) (MEDIA II), |
| --- | --- |

—

az európai audiovizuális alkotások fejlesztését és terjesztését ösztönző program végrehajtásáról (MEDIA II – Előállítás és terjesztés) (1996–2000) szóló, 1995. július 10-i 95/563/EK tanácsi határozat (HL L 321., 1995.12.30., 25. o.) és az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek képzési programjának megvalósításáról (MEDIA II – Oktatás) szóló, 1995. december 22-i 95/564/EK tanácsi határozat (HL L 321., 1995.12.30., 33. o.) (MEDIA II),

| — | az európai audiovizuális művek fejlesztését, terjesztését és vásárlásösztönzését előmozdító program végrehajtásáról (MEDIA Plusz – Fejlesztés, terjesztés és vásárlásösztönzés) (2001–2005) szóló, 2000. december 20-i 2000/821/EK tanácsi határozat (HL L 336., 2000.12.30., 82. o.). A legutóbb a 885004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat (MEDIA Plusz), és |
| --- | --- |

—

az európai audiovizuális művek fejlesztését, terjesztését és vásárlásösztönzését előmozdító program végrehajtásáról (MEDIA Plusz – Fejlesztés, terjesztés és vásárlásösztönzés) (2001–2005) szóló, 2000. december 20-i 2000/821/EK tanácsi határozat (HL L 336., 2000.12.30., 82. o.). A legutóbb a 885004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat (MEDIA Plusz), és

| — | az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek képzési programjának megvalósításáról (MEDIA – Oktatás) (2001–2005) szóló, 2001. január 19- i 163/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 26., 2001.1.27., 1. o.). A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel módosított határozat (MEDIA Oktatás). |
| --- | --- |

—

az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek képzési programjának megvalósításáról (MEDIA – Oktatás) (2001–2005) szóló, 2001. január 19- i 163/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 26., 2001.1.27., 1. o.). A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel módosított határozat (MEDIA Oktatás).

(5)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A legutóbb a 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 298., 1989.10.17., 23. o.

7

(8)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

8

(9)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

9

(10)  HL L 13., 2001.1.17., 82. o.

10

(11)  HL L 26., 2001.1.27., 1. o.

11

---

MELLÉKLET

1. FEJEZET

MŰKÖDÉSI CÉLOK ÉS VÉGREHAJTANDÓ CSELEKVÉSEK

1.   A készségek megszerzése és fejlesztése audiovizuális területen

1.1.   Az audiovizuális ágazatban dolgozó európai szakemberek készségeinek fejlesztése a fejlesztés, a gyártás, a forgalmazás/terjesztés, valamint a vásárlásösztönzés területén, az európai audiovizuális alkotások minőségének és teljesítőképességének javítása érdekében

1.1.1.   Forgatókönyv-írási technikák

Működési cél

| — | Lehetőség biztosítása a tapasztalt forgatókönyvíróknak arra, hogy a forgatókönyvírás hagyományos és interaktív módszereire alapozott technikák kidolgozására irányuló képességeiket javítsák. |
| --- | --- |

—

Lehetőség biztosítása a tapasztalt forgatókönyvíróknak arra, hogy a forgatókönyvírás hagyományos és interaktív módszereire alapozott technikák kidolgozására irányuló képességeiket javítsák.

Végrehajtandó cselekvések

| — | Olyan képzési modulok kidolgozásának, végrehajtásának és naprakésszé tételének támogatása, amelyek a célközönség meghatározására, a nemzetközi közönség számára készített forgatókönyvek szerkesztésére és kidolgozására, valamint többek között a forgatókönyvíró, forgatókönyv-szerkesztő, a rendező, a producer és forgalmazó közötti kapcsolatokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

Olyan képzési modulok kidolgozásának, végrehajtásának és naprakésszé tételének támogatása, amelyek a célközönség meghatározására, a nemzetközi közönség számára készített forgatókönyvek szerkesztésére és kidolgozására, valamint többek között a forgatókönyvíró, forgatókönyv-szerkesztő, a rendező, a producer és forgalmazó közötti kapcsolatokra vonatkoznak.

| — | A távoktatás támogatása és a kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott földrajzi vagy nyelvterülettel rendelkező országok és régiók közötti cserék és partnerségi társulások elősegítése. |
| --- | --- |

—

A távoktatás támogatása és a kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott földrajzi vagy nyelvterülettel rendelkező országok és régiók közötti cserék és partnerségi társulások elősegítése.

1.1.2.   Az audiovizuális alkotások gyártásának, forgalmazásának és vásárlásösztönzésének gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi irányítása

Működési cél

| — | A szakemberek azon képességének fejlesztése, hogy az audiovizuális alkotások kidolgozása, gyártása, értékesítése, forgalmazása/terjesztése és vásárlásösztönzési területén megragadják és munkájuk részévé tegyék az európai dimenzióit. |
| --- | --- |

—

A szakemberek azon képességének fejlesztése, hogy az audiovizuális alkotások kidolgozása, gyártása, értékesítése, forgalmazása/terjesztése és vásárlásösztönzési területén megragadják és munkájuk részévé tegyék az európai dimenzióit.

Végrehajtandó cselekvések

| — | Az európai dimenziót szem előtt tartó képzési modulok kidolgozásának, végrehajtásának és naprakésszé tételének támogatása az irányítás területén. |
| --- | --- |

—

Az európai dimenziót szem előtt tartó képzési modulok kidolgozásának, végrehajtásának és naprakésszé tételének támogatása az irányítás területén.

| — | A távoktatás támogatása és a kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott földrajzi vagy nyelvterülettel rendelkező országok és régiók közötti cserék és partnerségi társulások elősegítése. |
| --- | --- |

—

A távoktatás támogatása és a kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott földrajzi vagy nyelvterülettel rendelkező országok és régiók közötti cserék és partnerségi társulások elősegítése.

1.1.3.   Digitális technológiák bevezetése a folyamat kezdetén az európai audiovizuális programok gyártásában, gyártás utáni szakaszában, forgalmazásában, értékesítésében és archiválásában

Működési cél

| — | A szakemberek digitális technológiák alkalmazásában való képzettségének javítása, különösen a gyártás, a gyártás utáni szakasz, a forgalmazás, a forgalomba hozatal és az archiválás, valamint a multimédia területén. |
| --- | --- |

—

A szakemberek digitális technológiák alkalmazásában való képzettségének javítása, különösen a gyártás, a gyártás utáni szakasz, a forgalmazás, a forgalomba hozatal és az archiválás, valamint a multimédia területén.

Végrehajtandó cselekvések

| — | A digitális audiovizuális technológiákra vonatkozó képzési modulok kidolgozásának, végrehajtásának és naprakésszé tételének támogatása. |
| --- | --- |

—

A digitális audiovizuális technológiákra vonatkozó képzési modulok kidolgozásának, végrehajtásának és naprakésszé tételének támogatása.

| — | A távoktatás támogatása és a kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott földrajzi vagy nyelvterülettel rendelkező országok és régiók közötti cserék és partnerségi társulások elősegítése. |
| --- | --- |

—

A távoktatás támogatása és a kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott földrajzi vagy nyelvterülettel rendelkező országok és régiók közötti cserék és partnerségi társulások elősegítése.

1.2.   Az audiovizuális képzési tevékenységek európai dimenziójának erősítése

1.2.1.   Az európai képzési szakemberek és különösen az európai filmművészeti iskolák, a képzési intézetek és a szakmát támogató partnerek hálózatba szerveződésének és mobilitásának támogatása

Működési cél

| — | A meglévő képzési intézmények és/vagy tevékenységek közötti csereprogramok és együttműködés ösztönzése. |
| --- | --- |

—

A meglévő képzési intézmények és/vagy tevékenységek közötti csereprogramok és együttműködés ösztönzése.

Végrehajtandó cselekvés

| — | A program kedvezményezettjeinek ösztönzése arra, hogy fokozzák képzési tevékenységeik és különösen a továbbképzést is magukban foglaló tevékenységek koordinációját egy európai hálózat kiépítése érdekében, amely közösségi támogatásban is részesülhet, különösen a szereplők, köztük a televíziós műsorszolgáltatók együttműködése esetén. |
| --- | --- |

—

A program kedvezményezettjeinek ösztönzése arra, hogy fokozzák képzési tevékenységeik és különösen a továbbképzést is magukban foglaló tevékenységek koordinációját egy európai hálózat kiépítése érdekében, amely közösségi támogatásban is részesülhet, különösen a szereplők, köztük a televíziós műsorszolgáltatók együttműködése esetén.

1.2.2.   Az oktatók képzése

Működési cél

| — | Az oktatók hozzáértésének biztosítása. |
| --- | --- |

—

Az oktatók hozzáértésének biztosítása.

Végrehajtandó cselekvés

| — | Az oktatók képzéséhez való hozzájárulás, különösen távoktatás keretében. |
| --- | --- |

—

Az oktatók képzéséhez való hozzájárulás, különösen távoktatás keretében.

1.2.3.   A filmművészeti iskolák támogatása

Működési cél

| — | A filmművészeti képzésben részt vevő hallgatók európai mobilitásának ösztönzése. |
| --- | --- |

—

A filmművészeti képzésben részt vevő hallgatók európai mobilitásának ösztönzése.

Végrehajtandó cselekvések

| — | Képzési projekthez kapcsolt mobilitási ösztöndíjak ösztönzése. |
| --- | --- |

—

Képzési projekthez kapcsolt mobilitási ösztöndíjak ösztönzése.

| — | A fiatal tehetségek és szakemberek kinevelésének ösztönzése a fiatal tehetségeknek adható díj létrehozása révén. |
| --- | --- |

—

A fiatal tehetségek és szakemberek kinevelésének ösztönzése a fiatal tehetségeknek adható díj létrehozása révén.

1.2.4.   Koordinációs és vásárlásösztönzési intézkedések bevezetése az 1.2.1. pont alapján támogatott testületek által

Működési cél

| — | A program által támogatott projektek koordinációjának és vásárlásösztönzésének elősegítése. |
| --- | --- |

—

A program által támogatott projektek koordinációjának és vásárlásösztönzésének elősegítése.

Végrehajtandó cselekvés

| — | Hozzájárulás a program által támogatott képzési tevékenységek koordinációjára és vásárlásösztönzésére irányuló célzott cselekvések meghozatalához. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás a program által támogatott képzési tevékenységek koordinációjára és vásárlásösztönzésére irányuló célzott cselekvések meghozatalához.

1.2.5.   Különleges ösztöndíjak révén az 1.1. pontban meghatározott képzési tevékenységekben való részvétel lehetővé tétele az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok szakemberei számára

Működési cél

| — | Az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok szakembereinek a program által támogatott projektekben való részvételének megkönnyítése. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok szakembereinek a program által támogatott projektekben való részvételének megkönnyítése.

Végrehajtandó cselekvés

| — | Hozzájárulás a támogatás-odaítélési rendszer kiépítéséhez. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás a támogatás-odaítélési rendszer kiépítéséhez.

2.   Fejlesztés

2.1.   Az európai és nemzetközi piacra szánt, független produkciós vállalkozások, különösen a KKV-k által benyújtott gyártási projektek kidolgozásának támogatása

Működési célok

| — | A következő típusú európai alkotások kidolgozásának támogatása: filmdráma, animációs film, dokumentumfilm és multimédia. |
| --- | --- |

—

A következő típusú európai alkotások kidolgozásának támogatása: filmdráma, animációs film, dokumentumfilm és multimédia.

| — | A vállalkozások ösztönzése a minőségi és nemzetközi lehetőségekkel bíró alkotások készítésére. |
| --- | --- |

—

A vállalkozások ösztönzése a minőségi és nemzetközi lehetőségekkel bíró alkotások készítésére.

| — | A vállalkozások ösztönzése arra, hogy már a fejlesztési szakasztól kezdődően alkalmazzanak digitális technológiákat a gyártásban és a forgalmazásban. |
| --- | --- |

—

A vállalkozások ösztönzése arra, hogy már a fejlesztési szakasztól kezdődően alkalmazzanak digitális technológiákat a gyártásban és a forgalmazásban.

| — | A vállalkozások ösztönzése arra, hogy már a fejlesztési szakasztól kezdődően dolgozzanak ki stratégiákat a nemzetközi bemutatásra, forgalomba hozatalra és forgalmazásra. |
| --- | --- |

—

A vállalkozások ösztönzése arra, hogy már a fejlesztési szakasztól kezdődően dolgozzanak ki stratégiákat a nemzetközi bemutatásra, forgalomba hozatalra és forgalmazásra.

| — | A KKV-k fejlesztésre nyújtott támogatásokhoz való hozzáférésének lehetővé tétele, valamint az intézkedések hozzáigazítása az igényeikhez. |
| --- | --- |

—

A KKV-k fejlesztésre nyújtott támogatásokhoz való hozzáférésének lehetővé tétele, valamint az intézkedések hozzáigazítása az igényeikhez.

| — | A MEDIA által támogatott intézkedésekkel való kiegészítő jelleg erősítése az audiovizuális szakemberek készségeinek javítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A MEDIA által támogatott intézkedésekkel való kiegészítő jelleg erősítése az audiovizuális szakemberek készségeinek javítása érdekében.

Végrehajtandó cselekvések

| — | Az audiovizuális projektek vagy projektkatalógusok kidolgozásának támogatása. |
| --- | --- |

—

Az audiovizuális projektek vagy projektkatalógusok kidolgozásának támogatása.

| — | Az európai audiovizuális alkotások digitalizálásának támogatása már a fejlesztési szakasztól kezdődően. |
| --- | --- |

—

Az európai audiovizuális alkotások digitalizálásának támogatása már a fejlesztési szakasztól kezdődően.

2.2.   Finanszírozási tervek kidolgozásának támogatása európai produkciós vállalkozások és projektek számára, beleértve a koprodukciós projekteket is

Működési célok

| — | A produkciós vállalkozások ösztönzése a következő típusú alkotásokra vonatkozó finanszírozási tervek kidolgozására: filmdráma, animációs film, dokumentumfilm és multimédia. |
| --- | --- |

—

A produkciós vállalkozások ösztönzése a következő típusú alkotásokra vonatkozó finanszírozási tervek kidolgozására: filmdráma, animációs film, dokumentumfilm és multimédia.

| — | A „Növekedés és audiovizuális ágazat: audiovizuális i2i” előkészítő cselekvésnek megfelelően a pénzügyi partnerek keresésének ösztönzése európai szinten az állami és magánbefektetők közötti szinergiák létrejötte érdekében, valamint a forgalmazási stratégiák kidolgozásának előmozdítása már a kidolgozás fázisától kezdődően. |
| --- | --- |

—

A „Növekedés és audiovizuális ágazat: audiovizuális i2i” előkészítő cselekvésnek megfelelően a pénzügyi partnerek keresésének ösztönzése európai szinten az állami és magánbefektetők közötti szinergiák létrejötte érdekében, valamint a forgalmazási stratégiák kidolgozásának előmozdítása már a kidolgozás fázisától kezdődően.

Végrehajtandó cselekvések

| — | A produkciós és koprodukciós projektek magánfinanszírozásából eredő, a KKV-k által benyújtott közvetett költségek (például pénzügyi kiadások, biztosítási és teljesítési garancia költségek) támogatása. |
| --- | --- |

—

A produkciós és koprodukciós projektek magánfinanszírozásából eredő, a KKV-k által benyújtott közvetett költségek (például pénzügyi kiadások, biztosítási és teljesítési garancia költségek) támogatása.

| — | A KKV-k és különösen a független produkciós vállalkozások olyan pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokhoz való hozzáférésének támogatása, amelyek a nemzetközi forgalomba hozható audiovizuális alkotások kidolgozásához és közös gyártásához készítenek befektetési terveket. |
| --- | --- |

—

A KKV-k és különösen a független produkciós vállalkozások olyan pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokhoz való hozzáférésének támogatása, amelyek a nemzetközi forgalomba hozható audiovizuális alkotások kidolgozásához és közös gyártásához készítenek befektetési terveket.

| — | A pénzügyi közvetítők ösztönzése a nemzetközi forgalomba hozható audiovizuális alkotások kidolgozásának és közös gyártásának támogatására. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi közvetítők ösztönzése a nemzetközi forgalomba hozható audiovizuális alkotások kidolgozásának és közös gyártásának támogatására.

| — | Az audiovizuális ágazatban működő nemzeti ügynökségek közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

—

Az audiovizuális ágazatban működő nemzeti ügynökségek közötti együttműködés támogatása.

3.   Forgalmazás és terjesztés

Horizontális működési cél

| — | A forgalmazott európai audiovizuális alkotások kulturális és nyelvi sokféleségének bővítése. |
| --- | --- |

—

A forgalmazott európai audiovizuális alkotások kulturális és nyelvi sokféleségének bővítése.

Végrehajtandó cselekvés

| — | Támogatás nyújtása a produkciós vállalkozásoknak, a forgalmazóknak és a műsorterjesztőknek az európai audiovizuális alkotások minden lehetséges csatornán – különösen a digitális csatornákon – történő forgalmazását és terjesztését célzó szinkronizáláshoz és feliratozáshoz. |
| --- | --- |

—

Támogatás nyújtása a produkciós vállalkozásoknak, a forgalmazóknak és a műsorterjesztőknek az európai audiovizuális alkotások minden lehetséges csatornán – különösen a digitális csatornákon – történő forgalmazását és terjesztését célzó szinkronizáláshoz és feliratozáshoz.

3.1.   Az európai forgalmazás erősítése a forgalmazóknak a nem nemzeti európai filmek közös gyártására, megszerzésére és vásárlásösztönzésére irányuló beruházások megvalósítására, valamint a koordinált marketingstratégiák kidolgozására való ösztönzése révén

1. működési cél

| — | A filmművészeti alkotások forgalmazóinak ösztönzése a nem nemzeti európai filmek közös gyártásába, hasznosítási jogának megszerzésébe és vásárlásösztönzésébe történő beruházásokra. |
| --- | --- |

—

A filmművészeti alkotások forgalmazóinak ösztönzése a nem nemzeti európai filmek közös gyártásába, hasznosítási jogának megszerzésébe és vásárlásösztönzésébe történő beruházásokra.

Végrehajtandó cselekvések

| — | Az európai forgalmazók számára automatikus támogatási rendszer bevezetése, amely a nem nemzeti európai filmekből a programban részt vevő tagállamok filmszínházaiban keletkezett bevétel arányában nyújt támogatást, a filmenként és országonként meghatározott felső összeghatárig. |
| --- | --- |

—

Az európai forgalmazók számára automatikus támogatási rendszer bevezetése, amely a nem nemzeti európai filmekből a programban részt vevő tagállamok filmszínházaiban keletkezett bevétel arányában nyújt támogatást, a filmenként és országonként meghatározott felső összeghatárig.

| — | Az ilyen módon keletkezett támogatást a forgalmazók kizárólag az alábbiakra irányuló beruházásokra fordíthatják:





  — | nem nemzeti európai filmek közös gyártása; |
| --- | --- | --- |

—

—

nem nemzeti európai filmek közös gyártása;

| — | nem nemzeti európai filmek hasznosítási jogainak megszerzése; |
| --- | --- |

—

nem nemzeti európai filmek hasznosítási jogainak megszerzése;

| — | nem nemzeti európai filmek szerkesztése (másolatok készítése, szinkronizálás és feliratozás), vásárlásösztönzése és reklámozása. |
| --- | --- |

—

nem nemzeti európai filmek szerkesztése (másolatok készítése, szinkronizálás és feliratozás), vásárlásösztönzése és reklámozása.

2. működési cél

| — | Az európai forgalmazók közötti együttműködés ösztönzése az európai piacokra vonatkozó közös stratégiák kialakítása céljával. |
| --- | --- |

—

Az európai forgalmazók közötti együttműködés ösztönzése az európai piacokra vonatkozó közös stratégiák kialakítása céljával.

Végrehajtandó cselekvés

| — | A nem nemzeti európai filmek forgalmazásának támogatására irányuló szelektív támogatási rendszer létrehozása európai forgalmazói csoportosulások számára, valamint – amennyiben állandó jelleggel működő csoportosulásokról van szó – közvetlen támogatás biztosítása számukra. |
| --- | --- |

—

A nem nemzeti európai filmek forgalmazásának támogatására irányuló szelektív támogatási rendszer létrehozása európai forgalmazói csoportosulások számára, valamint – amennyiben állandó jelleggel működő csoportosulásokról van szó – közvetlen támogatás biztosítása számukra.

3. működési cél

| — | A forgalmazók, a produkciós vállalkozások és az értékesítési ügynökök közötti együttműködés ösztönzése annak érdekében, hogy már a fejlesztési szakasztól kezdődően nemzetközi kereskedelmi stratégiákat hozzanak létre az európai filmek számára. |
| --- | --- |

—

A forgalmazók, a produkciós vállalkozások és az értékesítési ügynökök közötti együttműködés ösztönzése annak érdekében, hogy már a fejlesztési szakasztól kezdődően nemzetközi kereskedelmi stratégiákat hozzanak létre az európai filmek számára.

Végrehajtandó cselekvés

| — | Támogatási rendszer kialakítása az európai filmművészeti alkotások számára vásárlásösztönzési csomagok készítésére (amely egy feliratozott kópiát, egy nemzetközi hanganyagot – zenével és hanghatásokkal – és vásárlásösztönzési anyagokat tartalmaz). |
| --- | --- |

—

Támogatási rendszer kialakítása az európai filmművészeti alkotások számára vásárlásösztönzési csomagok készítésére (amely egy feliratozott kópiát, egy nemzetközi hanganyagot – zenével és hanghatásokkal – és vásárlásösztönzési anyagokat tartalmaz).

4. működési cél

| — | A KKV-knek a nem nemzeti európai alkotások forgalmazásához és nemzetközi értékesítéséhez szükséges finanszírozáshoz való hozzájutásának segítése. |
| --- | --- |

—

A KKV-knek a nem nemzeti európai alkotások forgalmazásához és nemzetközi értékesítéséhez szükséges finanszírozáshoz való hozzájutásának segítése.

Végrehajtandó cselekvés

| — | Az olyan közvetett kiadások (mint például pénzügyi kiadások és biztosítás) támogatása, amelyek a következő forgalmazási és/vagy nemzetközi értékesítési tevékenységekhez kapcsolódnak: a nem nemzeti európai filmkatalógusok vásárlása, e filmek újabb piacainak felkutatása, állandó európai forgalmazói csoportosulások létrehozása. |
| --- | --- |

—

Az olyan közvetett kiadások (mint például pénzügyi kiadások és biztosítás) támogatása, amelyek a következő forgalmazási és/vagy nemzetközi értékesítési tevékenységekhez kapcsolódnak: a nem nemzeti európai filmkatalógusok vásárlása, e filmek újabb piacainak felkutatása, állandó európai forgalmazói csoportosulások létrehozása.

3.2.   Az európai és nemzetközi piacokon a nem nemzeti európai filmek forgalmának javítása az exportot, a bármely médiumon történő forgalmazást és a filmszínházakban történő bemutatást ösztönző intézkedésekkel

1. működési cél

| — | A filmművészeti forgalmazók nem nemzeti európai filmek megfelelő kiadására és vásárlásösztönzésére irányuló beruházásainak ösztönzése. |
| --- | --- |

—

A filmművészeti forgalmazók nem nemzeti európai filmek megfelelő kiadására és vásárlásösztönzésére irányuló beruházásainak ösztönzése.

Végrehajtandó cselekvések

| — | A filmművészeti alkotások forgalmazói számára egy szelektív támogatási rendszer létrehozása a nem nemzeti európai filmek vásárlásösztönzésének és értékesítésének támogatására. A filmek kiválasztásának kritériumai között szerepelhetnek a projektek eredete és költségvetésük mérete alapján történő különbségtételre vonatkozó rendelkezések is. |
| --- | --- |

—

A filmművészeti alkotások forgalmazói számára egy szelektív támogatási rendszer létrehozása a nem nemzeti európai filmek vásárlásösztönzésének és értékesítésének támogatására. A filmek kiválasztásának kritériumai között szerepelhetnek a projektek eredete és költségvetésük mérete alapján történő különbségtételre vonatkozó rendelkezések is.

| — | Az európai kulturális és nyelvi sokféleség fejlesztése szempontjából érdekesnek bizonyuló filmekre külön támogatás nyújtása. |
| --- | --- |

—

Az európai kulturális és nyelvi sokféleség fejlesztése szempontjából érdekesnek bizonyuló filmekre külön támogatás nyújtása.

| — | Egy adott időszak nem nemzeti európai alkotásai jegyzékének kiadására adható támogatás nyújtása. |
| --- | --- |

—

Egy adott időszak nem nemzeti európai alkotásai jegyzékének kiadására adható támogatás nyújtása.

2. működési cél

| — | A nem nemzeti európai filmek európai piacon történő bemutatásának elősegítése, különösen a filmszínházi hálózat koordinálásának támogatása révén. |
| --- | --- |

—

A nem nemzeti európai filmek európai piacon történő bemutatásának elősegítése, különösen a filmszínházi hálózat koordinálásának támogatása révén.

Végrehajtandó cselekvések

| — | A filmszínházak tulajdonosainak és üzemeltetőinek ösztönzése arra, hogy a nem nemzeti európai filmek egy jelentős részét a film első bemutatójaként szerepeltessék műsorukon egy meghatározott minimális időtartam alatt a filmszínházakban. Az egyes filmszínházak esetében a támogatást a programozás szerint, valamint az adott filmszínházban a nem nemzeti európai filmenként egy adott referencia-időszak alatt eladott belépőjegyek számarányát figyelembe véve kell meghatározni. |
| --- | --- |

—

A filmszínházak tulajdonosainak és üzemeltetőinek ösztönzése arra, hogy a nem nemzeti európai filmek egy jelentős részét a film első bemutatójaként szerepeltessék műsorukon egy meghatározott minimális időtartam alatt a filmszínházakban. Az egyes filmszínházak esetében a támogatást a programozás szerint, valamint az adott filmszínházban a nem nemzeti európai filmenként egy adott referencia-időszak alatt eladott belépőjegyek számarányát figyelembe véve kell meghatározni.

| — | Hozzájárulás a fiatal közönséget megcélzó oktatási és figyelemfelkeltési tevékenységek kidolgozásához. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás a fiatal közönséget megcélzó oktatási és figyelemfelkeltési tevékenységek kidolgozásához.

| — | Az ilyen közös intézkedések kialakítására szolgáló európai filmszínház-tulajdonosi hálózat létrehozásának és megerősítésének támogatása. |
| --- | --- |

—

Az ilyen közös intézkedések kialakítására szolgáló európai filmszínház-tulajdonosi hálózat létrehozásának és megerősítésének támogatása.

3. működési cél

| — | Az európai és különösen a nem nemzeti európai filmek Európában történő nemzetközi értékesítésének és exportjának ösztönzése. |
| --- | --- |

—

Az európai és különösen a nem nemzeti európai filmek Európában történő nemzetközi értékesítésének és exportjának ösztönzése.

Végrehajtandó cselekvés

| — | A mozifilmek nemzetközi forgalmazásával foglalkozó európai vállalkozások (értékesítési ügynökök) támogatási rendszerének létrehozása, amelynek keretében a támogatásokat a vállalkozások adott időszak alatt mutatott piaci teljesítménye alapján kell megállapítani. Az így nyújtott támogatást az új nem nemzeti európai filmek beszerzésére, valamint az európai és nemzetközi piacokon történő vásárlásösztönzésére kell fordítani. |
| --- | --- |

—

A mozifilmek nemzetközi forgalmazásával foglalkozó európai vállalkozások (értékesítési ügynökök) támogatási rendszerének létrehozása, amelynek keretében a támogatásokat a vállalkozások adott időszak alatt mutatott piaci teljesítménye alapján kell megállapítani. Az így nyújtott támogatást az új nem nemzeti európai filmek beszerzésére, valamint az európai és nemzetközi piacokon történő vásárlásösztönzésére kell fordítani.

3.3.   A független produkciós vállalkozások által gyártott európai audiovizuális alkotások transznacionális sugárzásának előmozdítása egyrészt a műsorterjesztők, másrészt a független produkciós vállalkozások és a forgalmazók közötti együttműködés ösztönzésével

1. működési cél

| — | A független produkciós vállalkozások által készített nem nemzeti európai audiovizuális alkotások sugárzásának ösztönzése. |
| --- | --- |

—

A független produkciós vállalkozások által készített nem nemzeti európai audiovizuális alkotások sugárzásának ösztönzése.

Végrehajtandó cselekvés

| — | A független produkciós vállalkozások ösztönzése arra, hogy több tagállam legalább három műsorterjesztőjének bevonásával készítsenek alkotásokat (filmdráma, dokumentum- és animációs film). A támogatottak kiválasztásának kritériumai között a projektek költségvetésének mérete alapján történő különbségtételről szóló rendelkezések is szerepelni fognak. Az európai kulturális és nyelvi sokféleség és audiovizuális örökség erősítése szempontjából érdekesnek bizonyuló filmek számára külön támogatás nyújtása. |
| --- | --- |

—

A független produkciós vállalkozások ösztönzése arra, hogy több tagállam legalább három műsorterjesztőjének bevonásával készítsenek alkotásokat (filmdráma, dokumentum- és animációs film). A támogatottak kiválasztásának kritériumai között a projektek költségvetésének mérete alapján történő különbségtételről szóló rendelkezések is szerepelni fognak. Az európai kulturális és nyelvi sokféleség és audiovizuális örökség erősítése szempontjából érdekesnek bizonyuló filmek számára külön támogatás nyújtása.

2. működési cél

| — | A független európai produkciós vállalkozások finanszírozási forrásokhoz való hozzájutásának megkönnyítése. |
| --- | --- |

—

A független európai produkciós vállalkozások finanszírozási forrásokhoz való hozzájutásának megkönnyítése.

Végrehajtandó cselekvés

| — | Az olyan filmek gyártásához (filmdrámák, dokumentum- és animációs filmek) kapcsolódó közvetett költségek (mint például pénzügyi, biztosítási, teljesítési garancia költségek) támogatása, amelyek több tagállam legalább három, más-más nyelvi területhez tartozó műsorterjesztőjének bevonásával készülnek. |
| --- | --- |

—

Az olyan filmek gyártásához (filmdrámák, dokumentum- és animációs filmek) kapcsolódó közvetett költségek (mint például pénzügyi, biztosítási, teljesítési garancia költségek) támogatása, amelyek több tagállam legalább három, más-más nyelvi területhez tartozó műsorterjesztőjének bevonásával készülnek.

3. működési cél

| — | A független produkciós vállalkozások által készített európai televíziós programok nemzetközi forgalmazásának ösztönzése. Az ilyen programok forgalmazásához a független gyártó beleegyezése szükséges, akinek az értékesítésből származó bevételből megfelelő részesedést kell kapnia. |
| --- | --- |

—

A független produkciós vállalkozások által készített európai televíziós programok nemzetközi forgalmazásának ösztönzése. Az ilyen programok forgalmazásához a független gyártó beleegyezése szükséges, akinek az értékesítésből származó bevételből megfelelő részesedést kell kapnia.

Végrehajtandó cselekvés

| — | Az audiovizuális alkotások nemzetközi forgalmazásával foglalkozó európai vállalkozások (nemzetközi forgalmazók) támogatási rendszerének létrehozása, amelyek keretében a támogatásokat a vállalkozások adott időszak alatt mutatott piaci teljesítménye alapján kell megállapítani. Az így nyújtott támogatást a nemzetközi forgalmazóknak új európai alkotások európai és nemzetközi piacokon történő beszerzésére és vásárlásösztönzésére kell fordítaniuk. |
| --- | --- |

—

Az audiovizuális alkotások nemzetközi forgalmazásával foglalkozó európai vállalkozások (nemzetközi forgalmazók) támogatási rendszerének létrehozása, amelyek keretében a támogatásokat a vállalkozások adott időszak alatt mutatott piaci teljesítménye alapján kell megállapítani. Az így nyújtott támogatást a nemzetközi forgalmazóknak új európai alkotások európai és nemzetközi piacokon történő beszerzésére és vásárlásösztönzésére kell fordítaniuk.

3.4.   Az európai audiovizuális alkotások digitalizálásának támogatása

1. működési cél

| — | A nem nemzeti európai alkotások saját felhasználásra szánt digitális adathordozón (DVD) történő forgalmazásának javítása, különösen a kiadók közötti olyan együttműködések ösztönzésével, amelynek célja többnyelvű alapkópiák létrehozása európai szinten. |
| --- | --- |

—

A nem nemzeti európai alkotások saját felhasználásra szánt digitális adathordozón (DVD) történő forgalmazásának javítása, különösen a kiadók közötti olyan együttműködések ösztönzésével, amelynek célja többnyelvű alapkópiák létrehozása európai szinten.

| — | A digitális technológiák alkalmazásának ösztönzése az európai alkotások készítésében (olyan digitális alapkópiák létrehozásával, amelyeket minden európai forgalmazó fel tud használni). |
| --- | --- |

—

A digitális technológiák alkalmazásának ösztönzése az európai alkotások készítésében (olyan digitális alapkópiák létrehozásával, amelyeket minden európai forgalmazó fel tud használni).

| — | Különösen a kiadók ösztönzése a nem nemzeti európai audiovizuális alkotások megfelelő vásárlásösztönzésébe és forgalmazásába történő beruházások megvalósítására. |
| --- | --- |

—

Különösen a kiadók ösztönzése a nem nemzeti európai audiovizuális alkotások megfelelő vásárlásösztönzésébe és forgalmazásába történő beruházások megvalósítására.

| — | Az európai alkotások többnyelvűségének támogatása (szinkronizálás, feliratozás, többnyelvű gyártás). |
| --- | --- |

—

Az európai alkotások többnyelvűségének támogatása (szinkronizálás, feliratozás, többnyelvű gyártás).

Végrehajtandó cselekvések

| — | Automatikus támogatási rendszer létrehozása a filmművészeti és audiovizuális alkotások azon európai kiadói számára, amelyek azokat saját felhasználásra szánt adathordozókon (mint például a DVD és a DVD-ROM) forgalmazzák, az adott időszak alatt mutatott piaci teljesítményük alapján. Az így nyújtott támogatást a kiadóknak a nem nemzeti európai alkotások digitális adathordozón történő kiadására és forgalmazására kell fordítaniuk. |
| --- | --- |

—

Automatikus támogatási rendszer létrehozása a filmművészeti és audiovizuális alkotások azon európai kiadói számára, amelyek azokat saját felhasználásra szánt adathordozókon (mint például a DVD és a DVD-ROM) forgalmazzák, az adott időszak alatt mutatott piaci teljesítményük alapján. Az így nyújtott támogatást a kiadóknak a nem nemzeti európai alkotások digitális adathordozón történő kiadására és forgalmazására kell fordítaniuk.

| — | A tartalmak terjesztési célú digitalizálásának támogatása. |
| --- | --- |

—

A tartalmak terjesztési célú digitalizálásának támogatása.

2. működési cél

| — | A nem nemzeti európai alkotások online forgalmazás céljára, fejlett forgalmazási szolgáltatásokon és új médiumokon (internet, igény szerinti videoközvetítés (video-on-demand), igénybevétel alapján fizetendő filmközvetítés (pay-per-view)) keresztül történő rendelkezésre bocsátásának ösztönzése, és ugyanakkor az online alkotások biztonságát garantáló technikák kifejlesztése a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem érdekében. |
| --- | --- |

—

A nem nemzeti európai alkotások online forgalmazás céljára, fejlett forgalmazási szolgáltatásokon és új médiumokon (internet, igény szerinti videoközvetítés (video-on-demand), igénybevétel alapján fizetendő filmközvetítés (pay-per-view)) keresztül történő rendelkezésre bocsátásának ösztönzése, és ugyanakkor az online alkotások biztonságát garantáló technikák kifejlesztése a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem érdekében.

| — | Az európai audiovizuális programokkal foglalkozó iparág digitális technológiai fejlesztésekhez történő alkalmazkodásának ösztönzése, különös tekintettel a fejlett online forgalmazási szolgáltatásokra. |
| --- | --- |

—

Az európai audiovizuális programokkal foglalkozó iparág digitális technológiai fejlesztésekhez történő alkalmazkodásának ösztönzése, különös tekintettel a fejlett online forgalmazási szolgáltatásokra.

Végrehajtandó cselekvések

| — | Az európai vállalkozások (online hozzáférést biztosító szolgáltatók, tematikus csatornák stb.) ösztönzése – a filmalkotások digitalizálását és a digitális médiumokra vásárlásösztönzési és reklámanyagok készítését célzó intézkedések révén – az új médiumokon felhasználható, európai alkotásokat tartalmazó digitális formátumú jegyzékek készítésére. |
| --- | --- |

—

Az európai vállalkozások (online hozzáférést biztosító szolgáltatók, tematikus csatornák stb.) ösztönzése – a filmalkotások digitalizálását és a digitális médiumokra vásárlásösztönzési és reklámanyagok készítését célzó intézkedések révén – az új médiumokon felhasználható, európai alkotásokat tartalmazó digitális formátumú jegyzékek készítésére.

| — | Az európai filmkatalógusokat tartalmazó digitális szolgáltatások megjelenésének támogatása. |
| --- | --- |

—

Az európai filmkatalógusokat tartalmazó digitális szolgáltatások megjelenésének támogatása.

3.5.   A jelentős hányadban nem nemzeti európai alkotásokat bemutató filmszínházak ösztönzése a digitális forgalmazás kínálta lehetőségek kihasználására

Működési cél

| — | A filmszínházak digitális berendezésekbe történő beruházásainak ösztönzése a filmszínház-tulajdonosok hitelhez való hozzájutásának megkönnyítése révén. |
| --- | --- |

—

A filmszínházak digitális berendezésekbe történő beruházásainak ösztönzése a filmszínház-tulajdonosok hitelhez való hozzájutásának megkönnyítése révén.

Végrehajtandó cselekvés

| — | A filmszínházak tulajdonosai és üzemeltetői által a digitális berendezésekbe történő beruházásra fordított közvetett költségek (mint pl. a pénzügyi és biztosítási kiadások) támogatása. |
| --- | --- |

—

A filmszínházak tulajdonosai és üzemeltetői által a digitális berendezésekbe történő beruházásra fordított közvetett költségek (mint pl. a pénzügyi és biztosítási kiadások) támogatása.

4.   Vásárlásösztönzés

4.1.   Az európai audiovizuális alkotások forgalmának javítása az európai audiovizuális ágazat európai és nemzetközi audiovizuális szakmai vásárokhoz való hozzáférésének biztosításával

1. működési cél

| — | A szakemberek európai és Európán kívüli kereskedelmi rendezvényeken és audiovizuális szakmai vásárokon való megjelenési feltételeinek javítása. |
| --- | --- |

—

A szakemberek európai és Európán kívüli kereskedelmi rendezvényeken és audiovizuális szakmai vásárokon való megjelenési feltételeinek javítása.

Végrehajtandó cselekvés

| — | Technikai és pénzügyi segítségnyújtás például az alábbi rendezvények vonatkozásában:





  — | a legfőbb európai és nemzetközi filmszínházi vásárok, |
| --- | --- | --- |

—

—

a legfőbb európai és nemzetközi filmszínházi vásárok,

| — | a legfőbb európai és nemzetközi televíziós vásárok, |
| --- | --- |

—

a legfőbb európai és nemzetközi televíziós vásárok,

| — | tematikus vásárok, különösen a rajzfilm- és a dokumentumfilm-vásárok, valamint a multimédiás alkalmazások és az új technológiák vásárai. |
| --- | --- |

—

tematikus vásárok, különösen a rajzfilm- és a dokumentumfilm-vásárok, valamint a multimédiás alkalmazások és az új technológiák vásárai.

2. működési cél és a végrehajtandó cselekvés

| — | Európai katalógusok kidolgozásának, valamint a szakmai közönségnek szánt európai programkatalógusokat tartalmazó adatbázisok létrehozásának az ösztönzése és támogatása. |
| --- | --- |

—

Európai katalógusok kidolgozásának, valamint a szakmai közönségnek szánt európai programkatalógusokat tartalmazó adatbázisok létrehozásának az ösztönzése és támogatása.

3. működési cél

| — | A vásárlásösztönzés támogatásának ösztönzése a gyártás előtti vagy a gyártási fázistól kezdődően. |
| --- | --- |

—

A vásárlásösztönzés támogatásának ösztönzése a gyártás előtti vagy a gyártási fázistól kezdődően.

Végrehajtandó cselekvések

| — | Az európai (vagy főként európai) alkotások és programok kidolgozásáról, finanszírozásáról, közös gyártásáról és forgalmazásáról szóló fórumok szervezésének támogatása. |
| --- | --- |

—

Az európai (vagy főként európai) alkotások és programok kidolgozásáról, finanszírozásáról, közös gyártásáról és forgalmazásáról szóló fórumok szervezésének támogatása.

| — | Az európai filmművészeti és audiovizuális programok számára marketing- és értékesítési vásárlásösztönzési kampányok kialakítása és beindítása a gyártás fázisában. |
| --- | --- |

—

Az európai filmművészeti és audiovizuális programok számára marketing- és értékesítési vásárlásösztönzési kampányok kialakítása és beindítása a gyártás fázisában.

4.2.   Az európai és nemzetközi közönség európai audiovizuális alkotásokhoz való hozzáférésének javítása

Működési célok és végrehajtandó cselekvések

| — | Az olyan audiovizuális fesztiválok ösztönzése és támogatása, amelyeken a bemutatott alkotások többsége vagy jelentős hányada európai alkotás. |
| --- | --- |

—

Az olyan audiovizuális fesztiválok ösztönzése és támogatása, amelyeken a bemutatott alkotások többsége vagy jelentős hányada európai alkotás.

| — | Az olyan fesztiválok előnyben részesítése és támogatása, amelyek hozzájárulnak a kis audiovizuális gyártási kapacitással rendelkező tagállamokban vagy régiókban, valamint fiatal európai alkotók által készített alkotások vásárlásösztönzéséhez, és amelyek elősegítik a kulturális és nyelvi sokféleséget és a kultúrák közötti párbeszédet. |
| --- | --- |

—

Az olyan fesztiválok előnyben részesítése és támogatása, amelyek hozzájárulnak a kis audiovizuális gyártási kapacitással rendelkező tagállamokban vagy régiókban, valamint fiatal európai alkotók által készített alkotások vásárlásösztönzéséhez, és amelyek elősegítik a kulturális és nyelvi sokféleséget és a kultúrák közötti párbeszédet.

| — | A fiatalok számára szervezett fesztiválokról kiinduló képi oktatási kezdeményezések ösztönzése és támogatása különösen az iskolákkal és egyéb intézményekkel való szoros együttműködésen keresztül. |
| --- | --- |

—

A fiatalok számára szervezett fesztiválokról kiinduló képi oktatási kezdeményezések ösztönzése és támogatása különösen az iskolákkal és egyéb intézményekkel való szoros együttműködésen keresztül.

| — | A szakemberektől, különösen a filmszínházak tulajdonosaitól, a közszolgálati vagy kereskedelmi televíziós csatornáktól, fesztiváloktól és kulturális intézményektől kiinduló olyan kezdeményezések ösztönzése és támogatása a tagállamokkal és a Bizottsággal való szoros együttműködésben, amelyek az európai filmművészeti és audiovizuális alkotást népszerűsítő és a nagyközönséget megcélzó vásárlásösztönzési tevékenységek szervezésére irányulnak. |
| --- | --- |

—

A szakemberektől, különösen a filmszínházak tulajdonosaitól, a közszolgálati vagy kereskedelmi televíziós csatornáktól, fesztiváloktól és kulturális intézményektől kiinduló olyan kezdeményezések ösztönzése és támogatása a tagállamokkal és a Bizottsággal való szoros együttműködésben, amelyek az európai filmművészeti és audiovizuális alkotást népszerűsítő és a nagyközönséget megcélzó vásárlásösztönzési tevékenységek szervezésére irányulnak.

| — | A médiában sokat szereplő rendezvények, mint például a díjátadások és az Európai Filmszínháznapok megszervezésének ösztönzése és támogatása. |
| --- | --- |

—

A médiában sokat szereplő rendezvények, mint például a díjátadások és az Európai Filmszínháznapok megszervezésének ösztönzése és támogatása.

4.3.   A filmek és audiovizuális programok vásárlásösztönzésével foglalkozó nemzeti szervezetek közös fellépéseinek ösztönzése

Működési cél

| — | Az európai közös fellépések és projektek hálózatba szervezésének és koordinálásának ösztönzése. |
| --- | --- |

—

Az európai közös fellépések és projektek hálózatba szervezésének és koordinálásának ösztönzése.

Végrehajtandó cselekvések

| — | Európai vásárlásösztönzési platformok létrehozásának támogatása. |
| --- | --- |

—

Európai vásárlásösztönzési platformok létrehozásának támogatása.

| — | A nemzeti és/vagy regionális vásárlásösztönzéssel foglalkozó szervezetek európai csoportosulásainak és ernyőszervezeteinek támogatása az európai piacokon és az egész világon. |
| --- | --- |

—

A nemzeti és/vagy regionális vásárlásösztönzéssel foglalkozó szervezetek európai csoportosulásainak és ernyőszervezeteinek támogatása az európai piacokon és az egész világon.

| — | A fesztiválok hálózatba szerveződésének támogatása, különös tekintettel a programozási és tapasztalatcserékre. |
| --- | --- |

—

A fesztiválok hálózatba szerveződésének támogatása, különös tekintettel a programozási és tapasztalatcserékre.

| — | Az azonos, hasonló és/vagy kiegészítő jellegű célokra irányuló projektek csoportba szervezésének támogatása. |
| --- | --- |

—

Az azonos, hasonló és/vagy kiegészítő jellegű célokra irányuló projektek csoportba szervezésének támogatása.

| — | Az adatbázis- és katalógushálózatok létrehozásának támogatása. |
| --- | --- |

—

Az adatbázis- és katalógushálózatok létrehozásának támogatása.

4.4.   Az európai filmművészeti és audiovizuális örökség vásárlásösztönzésének, valamint az ezen örökséghez való hozzáférés elősegítése

Működési cél és végrehajtandó cselekvés

| — | A különösen a fiatal közönséget megcélzó, az európai filmművészeti és audiovizuális örökség népszerűsítését célzó rendezvények szervezésének ösztönzése és támogatása. |
| --- | --- |

—

A különösen a fiatal közönséget megcélzó, az európai filmművészeti és audiovizuális örökség népszerűsítését célzó rendezvények szervezésének ösztönzése és támogatása.

5.   Kísérleti projektek

Működési cél

| — | A program piaci folyamatokhoz történő hozzáigazításának biztosítása, főként az információs és kommunikációs technológiák bevezetése és használata tekintetében. |
| --- | --- |

—

A program piaci folyamatokhoz történő hozzáigazításának biztosítása, főként az információs és kommunikációs technológiák bevezetése és használata tekintetében.

Végrehajtandó cselekvések

| — | Az olyan területekre vonatkozó kísérleti projektek támogatása, amelyekre várhatóan hatást gyakorol az új információs és kommunikációs technológiák bevezetése és használata. |
| --- | --- |

—

Az olyan területekre vonatkozó kísérleti projektek támogatása, amelyekre várhatóan hatást gyakorol az új információs és kommunikációs technológiák bevezetése és használata.

| — | A kísérleti projektek eredményeinek széles körben történő közzététele a helyes gyakorlatok terjesztésének ösztönzésére szolgáló konferenciák vagy online és offline események szervezése révén. |
| --- | --- |

—

A kísérleti projektek eredményeinek széles körben történő közzététele a helyes gyakorlatok terjesztésének ösztönzésére szolgáló konferenciák vagy online és offline események szervezése révén.

II. FEJEZET

A VÉGREHAJTÁS SZABÁLYAI

1.   Közösségi támogatás

1.1.   A támogatott műveletek költségeihez való közösségi hozzájárulás mértéke

A MEDIA pénzügyi hozzájárulásának mértéke nem haladhatja meg a támogatott műveletek költségeinek 50 %-át, kivéve az alábbi eseteket:

| a) | olyan képzési tevékenységek, amelyekre olyan országokban vagy régiókban kerül sor, amelyek kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott nyelvi vagy földrajzi területtel rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

olyan képzési tevékenységek, amelyekre olyan országokban vagy régiókban kerül sor, amelyek kis audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy korlátozott nyelvi vagy földrajzi területtel rendelkeznek;

| b) | a kidolgozási, forgalmazási/terjesztési és vásárlásösztönzési vonalon benyújtott olyan projektek, amelyek hangsúlyozzák az európai nyelvi és kulturális sokféleségben rejlő értékeket; |
| --- | --- |

b)

a kidolgozási, forgalmazási/terjesztési és vásárlásösztönzési vonalon benyújtott olyan projektek, amelyek hangsúlyozzák az európai nyelvi és kulturális sokféleségben rejlő értékeket;

| c) | az e melléklet I. fejezetének 3. pontjában szereplő azon cselekvések (forgalmazás és terjesztés), amelyekről megállapítható, hogy megfelelnek a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak. |
| --- | --- |

c)

az e melléklet I. fejezetének 3. pontjában szereplő azon cselekvések (forgalmazás és terjesztés), amelyekről megállapítható, hogy megfelelnek a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak.

A MEDIA pénzügyi hozzájárulásának mértéke az Európai Unióhoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamokban megvalósuló képzési tevékenységek esetében elérheti a támogatott műveletek költségeinek 75 %-át. Erre a rendelkezésre a program félidős értékelésének keretében különös figyelmet kell fordítani.

1.2.   A közösségi támogatás részletes szabályozása

A Bizottság biztosítja a programhoz való hozzáférhetőséget, valamint annak átlátható végrehajtását.

A közösségi támogatás adományok vagy ösztöndíjak formájában valósul meg.

A szakképzés területén, a rendelkezésre álló pénzeszközök megfelelő hányadát minden évben lehetőség szerint új tevékenységek támogatására kell szétosztani.

1.3.   A projektek kiválasztása

| — | e határozat és melléklete rendelkezéseivel, |
| --- | --- |

—

e határozat és melléklete rendelkezéseivel,

| — | az 1605/2002/EK, Euratom rendelet és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

—

az 1605/2002/EK, Euratom rendelet és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel.

1.4.   A források bontása

A rendelkezésre álló pénzeszközök bontására az alábbi iránymutatások szerint kerül sor:

| Képességek megszerzése és fejlesztése | megközelítőleg 7 % |
| --- | --- |
| Kidolgozás | legalább 20 % |
| Forgalmazás | legalább 55 % |
| Vásárlásösztönzés | megközelítőleg 9 % |
| Kísérleti projektek | megközelítőleg 4 % |
| Horizontális kérdések | legalább 5 % |

Képességek megszerzése és fejlesztése

megközelítőleg 7 %

Kidolgozás

legalább 20 %

Forgalmazás

legalább 55 %

Vásárlásösztönzés

megközelítőleg 9 %

Kísérleti projektek

megközelítőleg 4 %

Horizontális kérdések

legalább 5 %

Ezek a százalékos arányok jelzésértékűek, és a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban megváltoztathatók.

A program 1. cikkben meghatározott céljai teljes hatékonyságának és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a közösségi cselekvéseknek a (7) preambulumbekezdésben hivatkozott korábbi programok szerint végrehajtott cselekvések fejlesztésére kell összpontosítaniuk.

A 10. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően valamennyi cselekvést évente felül kell vizsgálni, lehetővé téve a Közösség számára, hogy reagáljon az ágazat szükségleteire és fejlődésére.

A program átfogó kulturális és ipari céljainak biztosítása érdekében a pénzügyi keretösszeg éves bontásáról szóló határozatnak a program cselekvési irányvonalai hatékonyságának folyamatos nyomon követésén kell alapulnia.

2.   Kommunikáció

2.1.   Bizottság

A Bizottság szemináriumokat, szimpóziumokat vagy megbeszéléseket szervezhet a program végrehajtásának megkönnyítése érdekében, és – különösen a program ellenőrzésével és értékelésével kapcsolatban – meghozhat bármely tájékoztatási, közzétételi és terjesztési intézkedést. Az ilyen tevékenységek adományok vagy ajánlattételi felhívások révén finanszírozhatók, vagy megszervezhetők és finanszírozhatók közvetlenül a Bizottság által.

2.2.   MEDIA Deskek és MEDIA Antennák

| a) | az audiovizuális ágazat szakembereinek tájékoztatása az Európai Unió politikáinak keretében igénybe vehető támogatások különböző formáiról; |
| --- | --- |

a)

az audiovizuális ágazat szakembereinek tájékoztatása az Európai Unió politikáinak keretében igénybe vehető támogatások különböző formáiról;

| b) | a program közzétételének és vásárlásösztönzésének biztosítása; |
| --- | --- |

b)

a program közzétételének és vásárlásösztönzésének biztosítása;

| c) | a szakemberek ösztönzése arra, hogy a lehető legnagyobb számban vegyenek részt a programhoz tartozó tevékenységekben; |
| --- | --- |

c)

a szakemberek ösztönzése arra, hogy a lehető legnagyobb számban vegyenek részt a programhoz tartozó tevékenységekben;

| d) | a szakemberek segítése az ajánlati felhívások alapján készített projektjeik benyújtásában; |
| --- | --- |

d)

a szakemberek segítése az ajánlati felhívások alapján készített projektjeik benyújtásában;

| e) | a szakemberek, intézmények és hálózatok közötti, határokon átnyúló együttműködés támogatása; |
| --- | --- |

e)

a szakemberek, intézmények és hálózatok közötti, határokon átnyúló együttműködés támogatása;

| f) | a Bizottság támogatása a tagállamok különböző támogatási szerveivel való kapcsolattartásban annak biztosítása érdekében, hogy a programban szereplő tevékenységek kiegészítsék a nemzeti támogatási intézkedéseket; |
| --- | --- |

f)

a Bizottság támogatása a tagállamok különböző támogatási szerveivel való kapcsolattartásban annak biztosítása érdekében, hogy a programban szereplő tevékenységek kiegészítsék a nemzeti támogatási intézkedéseket;

| g) | a nemzeti audiovizuális vásárokra vonatkozó adatok hozzáférhetővé tétele az érdekelt felek számára. |
| --- | --- |

g)

a nemzeti audiovizuális vásárokra vonatkozó adatok hozzáférhetővé tétele az érdekelt felek számára.

3.   Tájékoztatás az európai audiovizuális piacról, részvétel a Megfigyelőintézet munkájában és lehetséges együttműködés az Európa Tanács Eurimages Támogatási Alapjával

A program biztosítja a jogi alapot a közösségi audiovizuális politikai intézkedések ellenőrzéséhez szükséges kiadásokhoz.

A program előírja az Európai Unió további részvételét a Megfigyelőintézet munkájában. Ez megkönnyíti az ágazat szereplői számára az információkhoz való hozzáférést, továbbá az információk terjesztését az ágazatban. A részvétel továbbá a gyártási folyamat átláthatóságának javításához is hozzájárul. Ehhez hasonlóan a program lehetővé tehetné az Európai Unió számára, hogy az európai audiovizuális ágazat nemzetközi piaci versenyképességének ösztönzése céljából feltárja az Eurimages Támogatási Alappal való együttműködés (a pénzügyi és igazgatási kérdések kivételével) lehetőségeit.

4.   Irányítási feladatok

A program pénzügyi keretéből fedezhetők a program irányításához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítési, nyomonkövetési, ellenőrzési, könyvvizsgálati és értékelési műveletek kiadásai, különösen pedig a tanulmányok, megbeszélések, tájékoztatási és közzétételi intézkedések kiadásai, az információcserét lehetővé tevő informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadások, továbbá minden olyan technikai és adminisztratív segítségnyújtásból adódó kiadás, amelyet a Bizottság a program irányítása céljából eszközöl. A technikai tanácsadó csoport vagy az egyéb értékelési és kiválasztási eljárás szakértői megfelelő díjazásban részesülhetnek.

A program végrehajtása során a Bizottság biztosítja az 1. cikkben meghatározott céloknak és prioritásoknak való megfelelést, valamint biztosítja, hogy a szakemberek részvétele a programban arányosan tükrözi az európai kulturális sokféleséget.

5.   Ellenőrzések és pénzügyi ellenőrzések

A 9. cikkben említett eljárással összhangban kiválasztott projektek számára véletlenszerű pénzügyi vizsgálati rendszert kell létrehozni.

Bármely támogatás kedvezményezettje a Bizottság rendelkezésére bocsátása céljából az utolsó kifizetéstől számított ötéves időtartam alatt megőriz minden, a felmerült kiadásokat igazoló okmányt. A kedvezményezettek gondoskodnak arról, hogy szükség esetén a partnerek vagy tagok birtokában lévő bármely igazoló okmány a Bizottság számára rendelkezésre álljon.

A Bizottságnak alkalmazottai révén közvetlenül, vagy az általa kiválasztott bármely más képesített külső ügynökségen keresztül jogában áll a támogatás felhasználásával kapcsolatban pénzügyi ellenőrzést végezni. Ezek az ellenőrzések a szerződés időtartama alatt, valamint a támogatás egyenlegének kifizetési dátumától számított ötéves időszak alatt végezhetők. Adott esetben az ellenőrzések eredménye a kifizetett támogatások behajtására irányuló bizottsági határozat meghozatalához vezethet.

A Bizottság személyzetének, valamint a Bizottság által megbízott külső személyeknek az ellenőrzés megfelelő lebonyolítása érdekében jogában áll belépni a kedvezményezett hivatalaiba, valamint hozzáféréssel rendelkeznek minden szükséges információhoz, beleértve az elektronikus formátumú információkat is.

A Számvevőszék, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) ugyanazon hozzáférési és betekintési jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.

Mindemellett az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalás és más szabálytalanságok elleni védelme érdekében a Bizottság felhatalmazással rendelkezik e program keretében a helyszíni ellenőrzések és igazolások végzésére, összhangban az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (1). Szükség esetén a vizsgálatokat az Európai Csalás Elleni Hivatal végzi el, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezései alapján.

---

(1)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(2)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

---

| 24.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/30

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1719/2006/EK HATÁROZATA

(2006. november 15.)

a 2007 és 2013 közötti időszakra a „Cselekvő ifjúság” program létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak (3) megfelelően,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) létrehozza az uniós polgárságot, és úgy rendelkezik, hogy az oktatás, a szakképzés és az ifjúságpolitika területén a Közösség fellépésének célja elsősorban a fiatalok és az ifjúságsegítő szakemberek csereprogramjai és a minőségi oktatás fejlesztésének ösztönzése. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) létrehozza az uniós polgárságot, és úgy rendelkezik, hogy az oktatás, a szakképzés és az ifjúságpolitika területén a Közösség fellépésének célja elsősorban a fiatalok és az ifjúságsegítő szakemberek csereprogramjai és a minőségi oktatás fejlesztésének ösztönzése.

| (2) | Az Európai Unióról szóló szerződés a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a férfiak és nők közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvén alapul. A fiatalok aktív polgársága támogatásának hozzá kell járulnia ezen értékek fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unióról szóló szerződés a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a férfiak és nők közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvén alapul. A fiatalok aktív polgársága támogatásának hozzá kell járulnia ezen értékek fejlesztéséhez.

| (3) | Az Európai Parlament és a Tanács 2000. április 13-i 1031/2000/EK határozata (4) létrehozta az „Ifjúság” közösségi cselekvési programot. Az e programból nyert tapasztalatok alapján folytatni és erősíteni kell az együttműködést és a Közösség e téren folytatott tevékenységét. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Parlament és a Tanács 2000. április 13-i 1031/2000/EK határozata (4) létrehozta az „Ifjúság” közösségi cselekvési programot. Az e programból nyert tapasztalatok alapján folytatni és erősíteni kell az együttműködést és a Közösség e téren folytatott tevékenységét.

| (4) | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 790/2004/EK határozata (5) létrehozta az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési programot. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 790/2004/EK határozata (5) létrehozta az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési programot.

| (5) | Az Európai Tanács 2000. március 23–24-én Lisszabonban tartott rendkívüli ülése stratégiai célkitűzést határozott meg az EU számára, amely magában foglalja többek között az egész életen át tartó tanulásnak nagyobb jelentőséget tulajdonító, aktív foglalkoztatáspolitikát, és amelyet a 2001. június 15–16-i göteborgi Európai Tanács a fenntartható fejlődés stratégiájával egészített ki. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2000. március 23–24-én Lisszabonban tartott rendkívüli ülése stratégiai célkitűzést határozott meg az EU számára, amely magában foglalja többek között az egész életen át tartó tanulásnak nagyobb jelentőséget tulajdonító, aktív foglalkoztatáspolitikát, és amelyet a 2001. június 15–16-i göteborgi Európai Tanács a fenntartható fejlődés stratégiájával egészített ki.

| (6) | A 2001. december 14–15-i Európai Tanács elnökségi következtetéseihez csatolt laekeni nyilatkozat megállapítja, hogy az EU számára az egyik legalapvetőbb megoldásra váró kihívás, hogy hogyan hozza közelebb a polgárokat, és elsősorban a fiatalokat az európai integrációhoz és az európai intézményekhez. |
| --- | --- |

(6)

A 2001. december 14–15-i Európai Tanács elnökségi következtetéseihez csatolt laekeni nyilatkozat megállapítja, hogy az EU számára az egyik legalapvetőbb megoldásra váró kihívás, hogy hogyan hozza közelebb a polgárokat, és elsősorban a fiatalokat az európai integrációhoz és az európai intézményekhez.

| (7) | A Bizottság 2001. november 21-én elfogadta az „Új lendület Európa fiataljai számára” című fehér könyvét, amely az ifjúságpolitika területén olyan együttműködési keretre tesz javaslatot, amely a fiatalok részvételére, tájékoztatására és önkéntes tevékenységeire, valamint az ifjúság jobb megértésére összpontosít. Az Európai Parlament 2002. május 14-i állásfoglalásában (6) elfogadta ezeket a javaslatokat. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2001. november 21-én elfogadta az „Új lendület Európa fiataljai számára” című fehér könyvét, amely az ifjúságpolitika területén olyan együttműködési keretre tesz javaslatot, amely a fiatalok részvételére, tájékoztatására és önkéntes tevékenységeire, valamint az ifjúság jobb megértésére összpontosít. Az Európai Parlament 2002. május 14-i állásfoglalásában (6) elfogadta ezeket a javaslatokat.

| (8) | A Tanács és a tagállamok kormányainak 2002. június 27-én a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás (7) rendelkezik különösen a koordináció nyílt módszerének alkalmazásáról, amely a következő prioritásokra terjed ki: a fiatalok részvétele, tájékoztatása, önkéntes tevékenységei és a fiatalok jobb megértése. A „Cselekvő ifjúság” program (a továbbiakban: a program) végrehajtásakor a fentieket figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács és a tagállamok kormányainak 2002. június 27-én a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás (7) rendelkezik különösen a koordináció nyílt módszerének alkalmazásáról, amely a következő prioritásokra terjed ki: a fiatalok részvétele, tájékoztatása, önkéntes tevékenységei és a fiatalok jobb megértése. A „Cselekvő ifjúság” program (a továbbiakban: a program) végrehajtásakor a fentieket figyelembe kell venni.

| (9) | A Tanács 2003. május 6-i következtetéseiben (8) hangsúlyozta, hogy a kimondottan fiataloknak szóló, létező közösségi eszközöket fenn kell tartani, és tovább kell fejleszteni, mivel azok alapvető fontosságúak az ifjúságpolitika területén a tagállamok együttműködésének erősítéséhez, és emellett ezen eszközök prioritásait és célkitűzéseit összhangba kell hozni az európai ifjúságpolitikai együttműködési kerettel. |
| --- | --- |

(9)

A Tanács 2003. május 6-i következtetéseiben (8) hangsúlyozta, hogy a kimondottan fiataloknak szóló, létező közösségi eszközöket fenn kell tartani, és tovább kell fejleszteni, mivel azok alapvető fontosságúak az ifjúságpolitika területén a tagállamok együttműködésének erősítéséhez, és emellett ezen eszközök prioritásait és célkitűzéseit összhangba kell hozni az európai ifjúságpolitikai együttműködési kerettel.

| (10) | A tavaszi Európai Tanács 2005. március 22–23-i ülésén a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási célkitűzések eléréséhez hozzájáruló eszközök egyikeként elfogadta az európai ifjúsági csomagot. A csomag a következő három területre összpontosít: foglalkoztatás, integráció és társadalmi felemelkedés; oktatás, képzés és mobilitás; valamint a munka és a családi élet összeegyeztetése. |
| --- | --- |

(10)

A tavaszi Európai Tanács 2005. március 22–23-i ülésén a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási célkitűzések eléréséhez hozzájáruló eszközök egyikeként elfogadta az európai ifjúsági csomagot. A csomag a következő három területre összpontosít: foglalkoztatás, integráció és társadalmi felemelkedés; oktatás, képzés és mobilitás; valamint a munka és a családi élet összeegyeztetése.

| (11) | A Közösség tevékenysége a magas szintű oktatáshoz és képzéshez is hozzájárul, és a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására kell törekednie. |
| --- | --- |

(11)

A Közösség tevékenysége a magas szintű oktatáshoz és képzéshez is hozzájárul, és a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására kell törekednie.

| (12) | Figyelembe kell venni a fogyatékkal élő személyek sajátos szükségleteit. |
| --- | --- |

(12)

Figyelembe kell venni a fogyatékkal élő személyek sajátos szükségleteit.

| (13) | Ösztönözni kell az aktív polgárságot, és a cselekvési iránymutatások végrehajtása során, a Szerződés 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban erőteljesebben fel kell lépni a kirekesztés és a megkülönböztetés valamennyi – többek között a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló – formája ellen. |
| --- | --- |

(13)

Ösztönözni kell az aktív polgárságot, és a cselekvési iránymutatások végrehajtása során, a Szerződés 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban erőteljesebben fel kell lépni a kirekesztés és a megkülönböztetés valamennyi – többek között a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló – formája ellen.

| (14) | A tagjelölt országok és azok az EFTA-államok, amelyek részes felei az EGT-megállapodásnak, – a velük kötött megállapodásokkal összhangban – a közösségi programok lehetséges résztvevői. |
| --- | --- |

(14)

A tagjelölt országok és azok az EFTA-államok, amelyek részes felei az EGT-megállapodásnak, – a velük kötött megállapodásokkal összhangban – a közösségi programok lehetséges résztvevői.

| (15) | Az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésén elfogadta a „Theszaloníki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című programot, amely úgy rendelkezik, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára a Közösség és ezen országok között aláírandó keretmegállapodások alapján hozzáférést kell biztosítani a közösségi programokhoz. |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésén elfogadta a „Theszaloníki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című programot, amely úgy rendelkezik, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára a Közösség és ezen országok között aláírandó keretmegállapodások alapján hozzáférést kell biztosítani a közösségi programokhoz.

| (16) | Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a programban Svájc is részt vehessen. |
| --- | --- |

(16)

Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a programban Svájc is részt vehessen.

| (17) | Az 1995-ös euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat kimondja, hogy a jövőbeni generációkat ifjúsági csereprogramok révén kell felkészíteni az euro-mediterrán partnerek közötti szorosabb együttműködésre, az emberi jogok és az alapvető szabadságok elvének egyidejű tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

(17)

Az 1995-ös euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat kimondja, hogy a jövőbeni generációkat ifjúsági csereprogramok révén kell felkészíteni az euro-mediterrán partnerek közötti szorosabb együttműködésre, az emberi jogok és az alapvető szabadságok elvének egyidejű tiszteletben tartása mellett.

| (18) | A Tanács 2003. június 16-i következtetéseiben, a Bizottság „Kibővült Európa – szomszédság: keleti és déli szomszédainkhoz fűződő kapcsolataink új kerete” című közleménye alapján, a szomszédos országokkal folytatott kulturális együttműködés, a kölcsönös megértés, valamint az oktatás és a képzés területén folytatott együttműködés erősítését határozza meg a közösségi fellépés irányvonalaként. |
| --- | --- |

(18)

A Tanács 2003. június 16-i következtetéseiben, a Bizottság „Kibővült Európa – szomszédság: keleti és déli szomszédainkhoz fűződő kapcsolataink új kerete” című közleménye alapján, a szomszédos országokkal folytatott kulturális együttműködés, a kölcsönös megértés, valamint az oktatás és a képzés területén folytatott együttműködés erősítését határozza meg a közösségi fellépés irányvonalaként.

| (19) | A meglévő Ifjúság program időközi értékelő jelentései, valamint az oktatás, a képzés és az ifjúságpolitika területén a közösségi fellépés jövőjéről folytatott nyilvános konzultáció rámutatnak az európai szintű ifjúságpolitikai együttműködés folytatásának és a fiatalok mobilitásának sürgető, és bizonyos tekintetben növekvő szükségességére, és egyszerűbb, fokozottabban felhasználóbarát, valamint rugalmasabb megközelítést várnak el az ilyen fellépések végrehajtásakor. |
| --- | --- |

(19)

A meglévő Ifjúság program időközi értékelő jelentései, valamint az oktatás, a képzés és az ifjúságpolitika területén a közösségi fellépés jövőjéről folytatott nyilvános konzultáció rámutatnak az európai szintű ifjúságpolitikai együttműködés folytatásának és a fiatalok mobilitásának sürgető, és bizonyos tekintetben növekvő szükségességére, és egyszerűbb, fokozottabban felhasználóbarát, valamint rugalmasabb megközelítést várnak el az ilyen fellépések végrehajtásakor.

| (20) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően a program végrehajtása átalányfinanszírozás révén egyszerűsíthető, vagy a program résztvevőinek támogatása vagy a program irányításához nemzeti szinten létrehozott struktúrák közösségi támogatásának formájában. |
| --- | --- |

(20)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően a program végrehajtása átalányfinanszírozás révén egyszerűsíthető, vagy a program résztvevőinek támogatása vagy a program irányításához nemzeti szinten létrehozott struktúrák közösségi támogatásának formájában.

| (21) | A programot a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve rendszeresen nyomon követniük és értékelniük kell annak érdekében, hogy az kiigazítható legyen, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai tekintetében. A nyomon követésnek és az értékelésnek mérhető és releváns célokat és mutatókat kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

(21)

A programot a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve rendszeresen nyomon követniük és értékelniük kell annak érdekében, hogy az kiigazítható legyen, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai tekintetében. A nyomon követésnek és az értékelésnek mérhető és releváns célokat és mutatókat kell tartalmaznia.

| (22) | A program jogalapjának meghatározásakor kellő rugalmasságot kell biztosítani annak érdekében, hogy a 2007-től 2013-ig terjedő időszak változó igényeinek való megfelelés érdekében sor kerülhessen a fellépések megfelelő kiigazításaira, és elkerülhetők legyenek a korábbi programok fölöslegesen részletekbe menő rendelkezései, ezért ez a határozat szándékosan a fellépések általános meghatározására, valamint az azokhoz kapcsolódó elengedhetetlen igazgatási és pénzügyi rendelkezésekre korlátozódik. |
| --- | --- |

(22)

A program jogalapjának meghatározásakor kellő rugalmasságot kell biztosítani annak érdekében, hogy a 2007-től 2013-ig terjedő időszak változó igényeinek való megfelelés érdekében sor kerülhessen a fellépések megfelelő kiigazításaira, és elkerülhetők legyenek a korábbi programok fölöslegesen részletekbe menő rendelkezései, ezért ez a határozat szándékosan a fellépések általános meghatározására, valamint az azokhoz kapcsolódó elengedhetetlen igazgatási és pénzügyi rendelkezésekre korlátozódik.

| (23) | Helyénvaló a program megfelelő lezárásának biztosítása, különös tekintettel az irányítására vonatkozó többéves megállapodásokra, köztük a technikai és adminisztratív segítségnyújtás finanszírozására. 2014. január 1-től a technikai és adminisztratív segítségnyújtás szükség esetén biztosítani fogja a 2013 végéig le nem zárult tevékenységek irányítását. |
| --- | --- |

(23)

Helyénvaló a program megfelelő lezárásának biztosítása, különös tekintettel az irányítására vonatkozó többéves megállapodásokra, köztük a technikai és adminisztratív segítségnyújtás finanszírozására. 2014. január 1-től a technikai és adminisztratív segítségnyújtás szükség esetén biztosítani fogja a 2013 végéig le nem zárult tevékenységek irányítását.

| (24) | Meg kell határozni az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (9) és annak végrehajtási intézkedései alkalmazására vonatkozó különleges rendelkezéseket, valamint a kedvezményezettek sajátosságai és a fellépések jellege által szükségessé tett eltéréseket ezektől a szövegektől. |
| --- | --- |

(24)

Meg kell határozni az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (9) és annak végrehajtási intézkedései alkalmazására vonatkozó különleges rendelkezéseket, valamint a kedvezményezettek sajátosságai és a fellépések jellege által szükségessé tett eltéréseket ezektől a szövegektől.

| (25) | A szabálytalanságok és a csalások elkerülése, valamint az elveszett vagy helytelenül kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök visszaszerzése érdekében végre kell hajtani a megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(25)

A szabálytalanságok és a csalások elkerülése, valamint az elveszett vagy helytelenül kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök visszaszerzése érdekében végre kell hajtani a megfelelő intézkedéseket.

| (26) | Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (10) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(26)

Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (10) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.

| (27) | Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel azok többoldalú együttműködést, a mobilitást támogató transznacionális intézkedéseket, valamint európai szintű információcserét tesznek szükségessé, és ezért azok – a javasolt fellépések és intézkedések transznacionális és többoldalú jellegénél fogva – közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(27)

Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel azok többoldalú együttműködést, a mobilitást támogató transznacionális intézkedéseket, valamint európai szintű információcserét tesznek szükségessé, és ezért azok – a javasolt fellépések és intézkedések transznacionális és többoldalú jellegénél fogva – közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (28) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(28)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni.

| (29) | Az 1031/2000/EK határozat és 790/2004/EK határozat alapján a 2006. december 31. előtt megkezdett fellépések figyelemmel kísérésére átmeneti intézkedéseket kell elfogadni, |
| --- | --- |

(29)

Az 1031/2000/EK határozat és 790/2004/EK határozat alapján a 2006. december 31. előtt megkezdett fellépések figyelemmel kísérésére átmeneti intézkedéseket kell elfogadni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program létrehozása

(1)   Ez a határozat létrehozza a „CSELEKVŐ IFJÚSÁG” közösségi cselekvési programot (a továbbiakban: a program), amelynek célja az Európai Unióban az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés fejlesztése.

(2)   A program 2007. január 1-jén kezdődik és 2013. december 31-én fejeződik be.

2. cikk

A program általános céljai

| (1) | a) | általában a fiatalok aktív polgárságának, különösen pedig európai polgárságának az előmozdítása; |
| --- | --- | --- |
| b) | a fiatalok közötti szolidaritás fejlesztése és tolerancia előmozdítása, különösen az EU társadalmi összetartásának erősítése céljából; |
| c) | a különböző országok fiataljai közötti kölcsönös megértés elősegítése; |
| d) | a fiatalok tevékenységeit támogató rendszerek minőségének és az ifjúsági civil társadalmi szervezetek képességeinek fejlesztéséhez való hozzájárulás; |
| e) | az ifjúságpolitika terén megvalósuló európai együttműködés előmozdítása. |

(1)

a)

általában a fiatalok aktív polgárságának, különösen pedig európai polgárságának az előmozdítása;

b)

a fiatalok közötti szolidaritás fejlesztése és tolerancia előmozdítása, különösen az EU társadalmi összetartásának erősítése céljából;

c)

a különböző országok fiataljai közötti kölcsönös megértés elősegítése;

d)

a fiatalok tevékenységeit támogató rendszerek minőségének és az ifjúsági civil társadalmi szervezetek képességeinek fejlesztéséhez való hozzájárulás;

e)

az ifjúságpolitika terén megvalósuló európai együttműködés előmozdítása.

(2)   A program általános céljai kiegészítik a Közösség más tevékenységi területein követett célokat különösen az egész életen át tartó tanulás területén – beleértve a szakképzést, az informális tanulást és az önképzést –, valamint egyéb területeken, mint a kultúra, a sport és a foglalkoztatás.

(3)   A program általános céljai hozzájárulnak az EU politikáinak fejlesztéséhez, különösen Európa kulturális és multikulturális és nyelvi sokszínűségének elismerése, a társadalmi összetartás erősítése és a megkülönböztetés valamennyi, nemen, fajon vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló formája ellen folytatott küzdelem, valamint a fenntartható fejlődés tekintetében.

3. cikk

A program egyedi céljai

| 1. | Az általában a fiatalok aktív polgárságának, különösen pedig európai polgárságának az előmozdítására vonatkozó általános cél keretében:






  a) | a fiatalok és az ifjúsági szervezetek számára általában a társadalom, és különösen az EU fejlesztésében való részvétel lehetőségének biztosítása; |
| --- | --- | --- |

1.

Az általában a fiatalok aktív polgárságának, különösen pedig európai polgárságának az előmozdítására vonatkozó általános cél keretében:

a)

a fiatalok és az ifjúsági szervezetek számára általában a társadalom, és különösen az EU fejlesztésében való részvétel lehetőségének biztosítása;

| b) | a fiatalok körében az EU-hoz való tartozás érzésének erősítése; |
| --- | --- |

b)

a fiatalok körében az EU-hoz való tartozás érzésének erősítése;

| c) | a fiatalok ösztönzése Európa demokratikus életében való részvételre; |
| --- | --- |

c)

a fiatalok ösztönzése Európa demokratikus életében való részvételre;

| d) | a fiatalok Európán belüli mobilitásának elősegítése; |
| --- | --- |

d)

a fiatalok Európán belüli mobilitásának elősegítése;

| e) | az interkulturális tanulás fejlesztése az ifjúságpolitika területén; |
| --- | --- |

e)

az interkulturális tanulás fejlesztése az ifjúságpolitika területén;

| f) | a fiatalok körében az Unió alapvető értékeinek – különösen az emberi méltóság tiszteletének, az egyenlőség elvének, az emberi jogok tiszteletben tartásának, a tolerancia és a megkülönböztetésmentesség elvének – népszerűsítése; |
| --- | --- |

f)

a fiatalok körében az Unió alapvető értékeinek – különösen az emberi méltóság tiszteletének, az egyenlőség elvének, az emberi jogok tiszteletben tartásának, a tolerancia és a megkülönböztetésmentesség elvének – népszerűsítése;

| g) | a kezdeményezőkészség, a vállalkozó- és alkotókedv ösztönzése; |
| --- | --- |

g)

a kezdeményezőkészség, a vállalkozó- és alkotókedv ösztönzése;

| h) | a hátrányosabb helyzetű fiatalok – köztük a fogyatékkal élő fiatalok – programban való részvételének elősegítése; |
| --- | --- |

h)

a hátrányosabb helyzetű fiatalok – köztük a fogyatékkal élő fiatalok – programban való részvételének elősegítése;

| i) | a programban való részvétel tekintetében a férfiak és nők közötti egyenlőség tiszteletben tartása és a fellépésekben a nemek közötti egyenlőség előmozdítása; |
| --- | --- |

i)

a programban való részvétel tekintetében a férfiak és nők közötti egyenlőség tiszteletben tartása és a fellépésekben a nemek közötti egyenlőség előmozdítása;

| j) | európai dimenzióval rendelkező informális képzési és önképzési lehetőségek nyújtása, és az aktív polgársággal kapcsolatos innovatív lehetőségek megteremtése. |
| --- | --- |

j)

európai dimenzióval rendelkező informális képzési és önképzési lehetőségek nyújtása, és az aktív polgársággal kapcsolatos innovatív lehetőségek megteremtése.

| 2. | A különösen az EU társadalmi összetartásának erősítése céljából a fiatalok közötti szolidaritás fejlesztésére és tolerancia előmozdítására vonatkozó általános cél keretében:






  a) | annak biztosítása, hogy a fiatalok az európai és nemzetközi szintű önkéntes tevékenységeken keresztül kifejezésre juttathassák személyes elkötelezettségeiket; |
| --- | --- | --- |

2.

A különösen az EU társadalmi összetartásának erősítése céljából a fiatalok közötti szolidaritás fejlesztésére és tolerancia előmozdítására vonatkozó általános cél keretében:

a)

annak biztosítása, hogy a fiatalok az európai és nemzetközi szintű önkéntes tevékenységeken keresztül kifejezésre juttathassák személyes elkötelezettségeiket;

| b) | a fiatalok bevonása az EU polgárai közötti szolidaritást előmozdító fellépésekbe. |
| --- | --- |

b)

a fiatalok bevonása az EU polgárai közötti szolidaritást előmozdító fellépésekbe.

| 3. | A különböző országok fiataljai közötti kölcsönös megértés elősegítésére vonatkozó általános cél keretében:






  a) | a csereprogramok és a kultúrák közötti párbeszéd fejlesztése a fiatal európaiak és a szomszédos országok fiataljai között; |
| --- | --- | --- |

3.

A különböző országok fiataljai közötti kölcsönös megértés elősegítésére vonatkozó általános cél keretében:

a)

a csereprogramok és a kultúrák közötti párbeszéd fejlesztése a fiatal európaiak és a szomszédos országok fiataljai között;

| b) | az említett országokban a fiatalokat érintő támogatási struktúrák minőségének fejlesztéséhez, valamint a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók szerepének erősítéséhez nyújtott hozzájárulás; |
| --- | --- |

b)

az említett országokban a fiatalokat érintő támogatási struktúrák minőségének fejlesztéséhez, valamint a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók szerepének erősítéséhez nyújtott hozzájárulás;

| c) | együttműködési projektek kialakítása a többi országgal adott témakörökben, a fiatalok, valamint a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók részvételével. |
| --- | --- |

c)

együttműködési projektek kialakítása a többi országgal adott témakörökben, a fiatalok, valamint a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók részvételével.

| 4. | A fiatalok tevékenységeit támogató rendszerek minőségének és az ifjúsági civil társadalmi szervezetek képességeinek fejlesztéséhez való hozzájárulásra vonatkozó általános cél keretében:






  a) | az érintett szervezetek hálózatépítésének elősegítése; |
| --- | --- | --- |

4.

A fiatalok tevékenységeit támogató rendszerek minőségének és az ifjúsági civil társadalmi szervezetek képességeinek fejlesztéséhez való hozzájárulásra vonatkozó általános cél keretében:

a)

az érintett szervezetek hálózatépítésének elősegítése;

| b) | a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók képzésének és együttműködésének fejlesztése; |
| --- | --- |

b)

a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók képzésének és együttműködésének fejlesztése;

| c) | a fiatalok érdekében folytatott tevékenységek területén az innováció ösztönzése; |
| --- | --- |

c)

a fiatalok érdekében folytatott tevékenységek területén az innováció ösztönzése;

| d) | hozzájárulás a fiatalok tájékoztatásának javításához, különös figyelmet fordítva a fogyatékkal élő fiatalok hozzáférésére; |
| --- | --- |

d)

hozzájárulás a fiatalok tájékoztatásának javításához, különös figyelmet fordítva a fogyatékkal élő fiatalok hozzáférésére;

| e) | a regionális és helyi testületek hosszú távú ifjúsági projektjeinek és kezdeményezéseinek támogatása; |
| --- | --- |

e)

a regionális és helyi testületek hosszú távú ifjúsági projektjeinek és kezdeményezéseinek támogatása;

| f) | a fiatalok informális tanulása, valamint a programban való részvétel révén megszerzett készségei elismertetésének megkönnyítése; |
| --- | --- |

f)

a fiatalok informális tanulása, valamint a programban való részvétel révén megszerzett készségei elismertetésének megkönnyítése;

| g) | a jó gyakorlatok cseréje. |
| --- | --- |

g)

a jó gyakorlatok cseréje.

| 5. | Az ifjúságpolitika terén megvalósuló európai együttműködés előmozdítására vonatkozó általános célkitűzés keretében, a helyi és regionális szempontok kellő mértékű figyelembevételével:






  a) | az igazgatási szervek és a döntéshozók között – minden szinten – a helyes gyakorlatok cseréjének, valamint együttműködésüknek az ösztönzése; |
| --- | --- | --- |

5.

Az ifjúságpolitika terén megvalósuló európai együttműködés előmozdítására vonatkozó általános célkitűzés keretében, a helyi és regionális szempontok kellő mértékű figyelembevételével:

a)

az igazgatási szervek és a döntéshozók között – minden szinten – a helyes gyakorlatok cseréjének, valamint együttműködésüknek az ösztönzése;

| b) | a politikai döntéshozók és a fiatalok közötti strukturált párbeszéd ösztönzése; |
| --- | --- |

b)

a politikai döntéshozók és a fiatalok közötti strukturált párbeszéd ösztönzése;

| c) | a fiatalok jobb megismerésének és megértésének elősegítése; |
| --- | --- |

c)

a fiatalok jobb megismerésének és megértésének elősegítése;

| d) | a különböző nemzeti és nemzetközi ifjúsági önkéntes tevékenységek közötti együttműködéshez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

d)

a különböző nemzeti és nemzetközi ifjúsági önkéntes tevékenységek közötti együttműködéshez való hozzájárulás.

4. cikk

Fellépések

| 1. | Fiatalok Európáért
  E fellépés célja:






  — | a fiatalok csereprogramjainak támogatása mobilitásuk növelése érdekében, |
| --- | --- | --- |

1.

Fiatalok Európáért

E fellépés célja:

—

a fiatalok csereprogramjainak támogatása mobilitásuk növelése érdekében,

| — | az ifjúsági kezdeményezések, valamint a demokratikus életben való részvétellel kapcsolatos projektek és tevékenységek elősegítése, a fiatalok polgárságának és egymás iránti kölcsönös megértésének fejlesztése céljából. |
| --- | --- |

—

az ifjúsági kezdeményezések, valamint a demokratikus életben való részvétellel kapcsolatos projektek és tevékenységek elősegítése, a fiatalok polgárságának és egymás iránti kölcsönös megértésének fejlesztése céljából.

| 2. | Európai önkéntes szolgálat
  E tevékenység célja, hogy támogassa a fiatalok részvételét az önkéntes tevékenységek különféle formáiban, az EU-n belül és azon kívül is. |
| --- | --- |

2.

Európai önkéntes szolgálat

E tevékenység célja, hogy támogassa a fiatalok részvételét az önkéntes tevékenységek különféle formáiban, az EU-n belül és azon kívül is.

| 3. | Fiatalok a világban
  E fellépés célja:






  — | az 5. cikk (2) bekezdésében említett partnerországokkal folytatott közös projektek támogatása, különös tekintettel a fiatalok, valamint a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók csereprogramjaira, |
| --- | --- | --- |

3.

Fiatalok a világban

E fellépés célja:

—

az 5. cikk (2) bekezdésében említett partnerországokkal folytatott közös projektek támogatása, különös tekintettel a fiatalok, valamint a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók csereprogramjaira,

| — | azon kezdeményezések támogatása, amelyek erősítik a fiatalok közötti kölcsönös megértést és szolidaritást és a toleranciát, valamint elősegítik az említett országokban az ifjúságpolitika és a civil társadalom területén folytatott együttműködés fejlesztését. |
| --- | --- |

—

azon kezdeményezések támogatása, amelyek erősítik a fiatalok közötti kölcsönös megértést és szolidaritást és a toleranciát, valamint elősegítik az említett országokban az ifjúságpolitika és a civil társadalom területén folytatott együttműködés fejlesztését.

| 4. | Ifjúsági támogatási rendszerek
  E fellépés célja az ifjúságpolitika területén európai szintű tevékenységet folytató szervek támogatása, különös tekintettel a nem kormányzati ifjúsági szervezetek működésére, ezek hálózatépítésére, projekteken dolgozók számára nyújtott tanácsadásra, a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók csereprogramjai, képzésük és hálózataik kialakítása révén megvalósuló minőségbiztosításra, az innováció és a minőségjavítás ösztönzésére, a fiatalok tájékoztatására, a program számára ezen célkitűzések eléréséhez szükséges struktúrák és tevékenységek létrehozására, valamint a helyi és regionális hatóságokkal való partnerségek ösztönzésére. |
| --- | --- |

4.

Ifjúsági támogatási rendszerek

E fellépés célja az ifjúságpolitika területén európai szintű tevékenységet folytató szervek támogatása, különös tekintettel a nem kormányzati ifjúsági szervezetek működésére, ezek hálózatépítésére, projekteken dolgozók számára nyújtott tanácsadásra, a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók csereprogramjai, képzésük és hálózataik kialakítása révén megvalósuló minőségbiztosításra, az innováció és a minőségjavítás ösztönzésére, a fiatalok tájékoztatására, a program számára ezen célkitűzések eléréséhez szükséges struktúrák és tevékenységek létrehozására, valamint a helyi és regionális hatóságokkal való partnerségek ösztönzésére.

| 5. | Az ifjúságpolitika terén megvalósuló európai együttműködés előmozdítása
  E fellépés célja:






  — | az ifjúságpolitika különféle szereplői, különösen maguk a fiatalok, a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók és a politikai döntéshozók közötti strukturált párbeszéd megszervezése, |
| --- | --- | --- |

5.

Az ifjúságpolitika terén megvalósuló európai együttműködés előmozdítása

E fellépés célja:

—

az ifjúságpolitika különféle szereplői, különösen maguk a fiatalok, a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók és a politikai döntéshozók közötti strukturált párbeszéd megszervezése,

| — | a fiatalok érdeklődésére számot tartó társadalmi, kulturális és politikai kérdésekről szóló ifjúsági szemináriumok támogatása, |
| --- | --- |

—

a fiatalok érdeklődésére számot tartó társadalmi, kulturális és politikai kérdésekről szóló ifjúsági szemináriumok támogatása,

| — | az ifjúságpolitikai együttműködés fejlesztéséhez való hozzájárulás, |
| --- | --- |

—

az ifjúságpolitikai együttműködés fejlesztéséhez való hozzájárulás,

| — | a fiatalok jobb megértéséhez szükséges hálózatok kiépítésének megkönnyítése. |
| --- | --- |

—

a fiatalok jobb megértéséhez szükséges hálózatok kiépítésének megkönnyítése.

5. cikk

A programban való részvétel

| (1) | a) | a tagállamok; |
| --- | --- | --- |
| b) | az EGT-tag EFTA-államok, az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően; |
| c) | az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok az említett országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó keretmegállapodásokban meghatározott általános elveknek, valamint általános feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően; |
| d) | a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételükről létrehozandó keretmegállapodások alapján az ezen országokkal létrehozandó megállapodásoknak megfelelően; |
| e) | Svájc, a vele kötendő kétoldalú megállapodás létrejöttétől függően. |

(1)

a)

a tagállamok;

b)

az EGT-tag EFTA-államok, az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően;

c)

az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok az említett országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó keretmegállapodásokban meghatározott általános elveknek, valamint általános feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően;

d)

a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételükről létrehozandó keretmegállapodások alapján az ezen országokkal létrehozandó megállapodásoknak megfelelően;

e)

Svájc, a vele kötendő kétoldalú megállapodás létrejöttétől függően.

(2)   A melléklet 2. és 3. pontjában említett fellépések az olyan harmadik országokkal folytatott együttműködés számára is rendelkezésre állnak, amelyek az Európai Közösséggel az ifjúságpolitika területére vonatkozó megállapodásokat kötöttek (a továbbiakban: partnerországok).

Ez az együttműködés, adott esetben az említett partnerországokkal megállapítandó eljárásoknak megfelelően rendelkezésre bocsátandó, a partnerországoktól származó pótlólagos előirányzatokon alapul.

6. cikk

A programhoz való hozzáférés

(1)   A program célja, hogy támogatást nyújtson a fiatalokkal és fiatalok csoportjaival foglalkozó nonprofit projektek, a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozó projektek, nonprofit szervezetek és társulások, valamint indokolt esetekben az ifjúságpolitika területén működő egyéb partnerek számára.

(2)   A mellékletben foglalt, a fellépések végrehajtására vonatkozó szabályok sérelme nélkül a program a 15 és 28 év közötti fiatalok csoportját célozza, bizonyos fellépések azonban már a 13 éves fiatalok számára is, vagy 30 éves korig is nyitva állnak.

(3)   A kedvezményezetteknek a programban részt vevő valamely országban, vagy – a fellépés jellegétől függően – valamely partnerországban jogszerű tartózkodási hellyel kell rendelkezniük.

(4)   A mellékletben foglalt rendelkezésekre is figyelemmel, valamennyi fiatal számára megkülönböztetés nélkül biztosítani kell a program tevékenységeihez való hozzáférés lehetőségét. A Bizottság és a részt vevő országok ügyelnek arra, hogy különös erőfeszítésekkel segítsék azokat a fiatalokat, akiknek a programban való részvétele oktatási, társadalmi, fizikai, pszichológiai, gazdasági vagy kulturális okoknál fogva, illetve távoli lakóhelyük miatt különös nehézségekbe ütközik.

(5)   A részt vevő országok törekednek arra, hogy megtegyék a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a program résztvevői – a közösségi jog rendelkezéseivel összhangban – egészségügyi ellátásban részesülhessenek. A származási ország törekszik a megfelelő intézkedések megtételére annak érdekében, hogy az európai önkéntes szolgálat résztvevői megőrizhessék szociális védettségüket. A részt vevő országok szintén törekszenek – a Szerződéssel összhangban – a programhoz való hozzáférés jogi és igazgatási akadályainak elhárítása érdekében általuk szükségesnek és helyénvalónak ítélt intézkedések megtételére.

7. cikk

Nemzetközi együttműködés

A program lehetővé teszi az ifjúságpolitika területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel – különösen az Európa Tanáccsal – való együttműködést.

8. cikk

A program végrehajtása

(1)   A Bizottság biztosítja, hogy a program keretébe tartozó fellépéseket a melléklettel összhangban hajtsák végre.

(2)   A Bizottság és a részt vevő országok megteszik a megfelelő intézkedéseket, hogy a program célkitűzéseinek elérése és a program fellépéseinek lehető leghasznosabb módon történő megvalósulása érdekében létrehozzák az európai, nemzeti és adott esetben regionális vagy helyi struktúrákat.

(3)   A Bizottság és a részt vevő országok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elősegítsék a fiatalok informális tanulásának és önképzésének elismerését, például olyan okmányok vagy bizonyítványok segítségével, amelyek a nemzeti állapotok figyelembevételével egyidejűleg igazolják a kedvezményezettek által megszerzett tapasztalatot, és a fiatalok vagy a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók közvetlen részvételét a program valamelyik fellépésében. Ezt a célt a 11. cikknek megfelelően más közösségi fellépések kiegészítésével lehet alátámasztani.

(4)   A Bizottság a részt vevő országokkal együttműködve eredményes, arányos és visszatartó erejű intézkedések, közigazgatási ellenőrzések és szankciók bevezetésével biztosítja a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét.

(5)   A Bizottság és a részt vevő országok biztosítják, hogy a program keretében támogatott fellépések megfelelő nyilvánosságot kapjanak.

| (6) | a) | a szükséges intézkedések megtétele annak érdekében, hogy biztosítsák a program nemzeti szintű gördülékeny működését, az ifjúságpolitika különböző vonatkozásaiban érintett szereplőknek a nemzeti gyakorlattal összhangban történő bevonásával; |
| --- | --- | --- |
| b) | a program fellépéseinek nemzeti szintű végrehajtásáért felelős nemzeti ügynökségek létrehozása/kijelölése és nyomon követése az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján, valamint az alábbi kritériumoknak megfelelően:






  i. | a nemzeti ügynökségként létrehozott vagy kijelölt szervnek jogi személynek vagy jogi személyiséggel bíró szervezet részének kell lennie (és a részt vevő ország jogának kell rá vonatkoznia). Minisztérium nem jelölhető ki nemzeti ügynökségnek; |

(6)

a)

a szükséges intézkedések megtétele annak érdekében, hogy biztosítsák a program nemzeti szintű gördülékeny működését, az ifjúságpolitika különböző vonatkozásaiban érintett szereplőknek a nemzeti gyakorlattal összhangban történő bevonásával;

b)

a program fellépéseinek nemzeti szintű végrehajtásáért felelős nemzeti ügynökségek létrehozása/kijelölése és nyomon követése az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján, valamint az alábbi kritériumoknak megfelelően:

i.

a nemzeti ügynökségként létrehozott vagy kijelölt szervnek jogi személynek vagy jogi személyiséggel bíró szervezet részének kell lennie (és a részt vevő ország jogának kell rá vonatkoznia). Minisztérium nem jelölhető ki nemzeti ügynökségnek;

| ii. | a szervnek nemzetközi környezetben, együttműködésben végzett munkához megfelelő képességekkel rendelkező, elegendő számú személyzettel, megfelelő infrastruktúrával és igazgatási környezettel kell rendelkeznie, amely lehetővé teszi bármely összeférhetetlenség elkerülését; |
| --- | --- |

ii.

a szervnek nemzetközi környezetben, együttműködésben végzett munkához megfelelő képességekkel rendelkező, elegendő számú személyzettel, megfelelő infrastruktúrával és igazgatási környezettel kell rendelkeznie, amely lehetővé teszi bármely összeférhetetlenség elkerülését;

| iii. | a szervnek képesnek kell lennie a közösségi szinten meghatározott, alapkezelésre vonatkozó szabályok és szerződéses feltételek alkalmazására; |
| --- | --- |

iii.

a szervnek képesnek kell lennie a közösségi szinten meghatározott, alapkezelésre vonatkozó szabályok és szerződéses feltételek alkalmazására;

| iv. | a szervnek (lehetőség szerint hatóság által kibocsátott) pénzügyi garanciákkal, valamint az általa kezelendő közösségi alapok nagyságával arányos igazgatási kapacitással kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

iv.

a szervnek (lehetőség szerint hatóság által kibocsátott) pénzügyi garanciákkal, valamint az általa kezelendő közösségi alapok nagyságával arányos igazgatási kapacitással kell rendelkeznie;

c)

felelősség vállalása a projektek támogatása céljából számukra átutalt előirányzatoknak a b) pontban említett nemzeti ügynökségek általi hatékony és eredményes kezeléséért. A nemzeti ügynökségek felelősek különösen annak biztosításáért, hogy a nemzeti ügynökségek betartsák az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a közösségi alapok halmozott igénybevétele tilalmának elvét, valamint kötelezettséget vállalnak a kedvezményezettek által esetlegesen fizetendő pénzösszegek behajtásáért;

d)

a szükséges intézkedések megtétele a b) pontban említett nemzeti ügynökségek pénzügyi ellenőrzése és felügyelete érdekében, különös tekintettel az alábbiakra:

| i. | a nemzeti ügynökség munkájának megkezdése előtt be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz a szükséges biztosítékokat arra vonatkozóan, hogy – a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szabályaival összhangban – a nemzeti ügynökségen belül megfelelő eljárások, nyomon követési és számviteli rendszerek, valamint a szerződések és támogatások odaítélésére vonatkozó eljárások léteznek, a célnak megfelelnek, illetve működnek; |
| --- | --- |

i.

a nemzeti ügynökség munkájának megkezdése előtt be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz a szükséges biztosítékokat arra vonatkozóan, hogy – a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szabályaival összhangban – a nemzeti ügynökségen belül megfelelő eljárások, nyomon követési és számviteli rendszerek, valamint a szerződések és támogatások odaítélésére vonatkozó eljárások léteznek, a célnak megfelelnek, illetve működnek;

| ii. | minden költségvetési év végén bizonyítaniuk kell a Bizottság számára a nemzeti ügynökségek pénzügyi rendszereinek és eljárásainak megbízhatóságát, valamint elszámolásaik pontosságát; |
| --- | --- |

ii.

minden költségvetési év végén bizonyítaniuk kell a Bizottság számára a nemzeti ügynökségek pénzügyi rendszereinek és eljárásainak megbízhatóságát, valamint elszámolásaik pontosságát;

| iii. | a b) pontban említett nemzeti ügynökségek által elkövetett szabálytalanság, gondatlanság vagy csalás esetén, amennyiben a Bizottság arra kényszerül, hogy a nemzeti ügynökségtől bármely pénzösszeget visszaköveteljen, felelősséget kell vállalniuk az esetlegesen be nem hajtott összegekért. |
| --- | --- |

iii.

a b) pontban említett nemzeti ügynökségek által elkövetett szabálytalanság, gondatlanság vagy csalás esetén, amennyiben a Bizottság arra kényszerül, hogy a nemzeti ügynökségtől bármely pénzösszeget visszaköveteljen, felelősséget kell vállalniuk az esetlegesen be nem hajtott összegekért.

(7)   A 10. cikk (1) bekezdésében említett eljárás részeként a Bizottság a mellékletben említett minden egyes fellépés tekintetében iránymutatásokat állapíthat meg annak érdekében, hogy a programot az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés prioritásainak változásaival összhangba hozza.

9. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett határidő két hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

(4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

10. cikk

Végrehajtási intézkedések

| (1) | a) | a program végrehajtására vonatkozó rendelkezések, beleértve az éves munkatervet is; |
| --- | --- | --- |
| b) | a program különféle fellépései közötti általános egyensúly; |
| c) | a finanszírozás tekintetében azok a kritériumok (pl. a fiatal népesség, a GDP és az országok közötti földrajzi távolság), amelyeket a fellépések decentralizált irányítása céljából a biztosított pénzösszegek tagállamok közötti indikatív szétosztásának megállapítására kell alkalmazni; |
| d) | a melléklet 4.2. pontjában említett megállapodás nyomon követése, beleértve az Európai Ifjúsági Fórum éves munkatervét és éves jelentését is; |
| e) | a program értékelésére vonatkozó rendelkezések; |
| f) | az érintett fiatalok programban való részvételének igazolására vonatkozó rendelkezések; |
| g) | a program fellépéseinek kiigazításaira vonatkozóan a 8. cikk (7) bekezdésében említett rendelkezések. |

(1)

a)

a program végrehajtására vonatkozó rendelkezések, beleértve az éves munkatervet is;

b)

a program különféle fellépései közötti általános egyensúly;

c)

a finanszírozás tekintetében azok a kritériumok (pl. a fiatal népesség, a GDP és az országok közötti földrajzi távolság), amelyeket a fellépések decentralizált irányítása céljából a biztosított pénzösszegek tagállamok közötti indikatív szétosztásának megállapítására kell alkalmazni;

d)

a melléklet 4.2. pontjában említett megállapodás nyomon követése, beleértve az Európai Ifjúsági Fórum éves munkatervét és éves jelentését is;

e)

a program értékelésére vonatkozó rendelkezések;

f)

az érintett fiatalok programban való részvételének igazolására vonatkozó rendelkezések;

g)

a program fellépéseinek kiigazításaira vonatkozóan a 8. cikk (7) bekezdésében említett rendelkezések.

(2)   Azokat az intézkedéseket, amelyek e határozat végrehajtásához bármi mással kapcsolatban szükségesek, a 9. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

11. cikk

A program és más közösségi fellépések kiegészítő jellege

(1)   A Bizottság biztosítja a program és a közösségi fellépés más területei – különösen az oktatás, a szakképzés, a kultúra, az állampolgárság, a sport, a nyelvek, a foglalkoztatás, az egészségügy, a kutatás, a vállalkozások és az EU külső fellépései, a társadalmi beilleszkedés, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetés elleni küzdelem közötti kiegészítő jelleget.

(2)   A program – amennyiben az céljaival összeegyeztethető – megoszthatja forrásait más közösségi eszközökkel annak érdekében, hogy a program és ezen eszközök közös célkitűzéseit megvalósító fellépéseket hajtson végre.

(3)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják a program azon tevékenységeinek előtérbe helyezését, amelyek hozzájárulnak a közösségi fellépés más területein – például az oktatás, a szakképzés, a kultúra, a sport, a nyelvek, a társadalmi beilleszkedés, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetés elleni küzdelem területén – kitűzött célok eléréséhez.

12. cikk

A program, valamint a nemzeti politikák és eszközök kiegészítő jellege

(1)   A részt vevő országok a 4. cikkben említettekhez hasonló nemzeti vagy regionális fellépéseik vonatkozásában európai címke odaítélésére való jogosultságot igényelhetnek a Bizottságtól.

(2)   Valamely részt vevő ország nemzeti forrásokat bocsáthat a program kedvezményezettjeinek rendelkezésére, amelyeket a program szabályai szerint kell kezelni, és ebből a célból felhasználhatja a program decentralizált struktúráit is, amennyiben biztosítja ezek kiegészítő, arányos finanszírozását.

13. cikk

Általános pénzügyi rendelkezések

(1)   E program végrehajtásának költségvetése az 1. cikkben meghatározott időszakra 885 000 000 EUR.

(2)   Az éves előirányzatokat a pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

14. cikk

A kedvezményezettekre vonatkozó pénzügyi rendelkezések

(1)   A program keretében jogi és természetes személyek kaphatnak támogatást.

(2)   A Bizottság a kedvezményezettek jellemzőitől és a fellépések jellegétől függően határozhat úgy, hogy azok mentesülnek a fellépés vagy a munkaprogram végrehajtásához szükséges szakmai alkalmasság és képesítés ellenőrzése alól. A Bizottságnak tiszteletben kell tartania az arányosság elvét a pénzügyi támogatás összegével kapcsolatos követelmények meghatározásakor, a kedvezményezettek jellemzőinek, koruknak, a fellépés természetének, valamint a pénzügyi támogatás összegének figyelembevételével.

(3)   A fellépés jellegétől függően a pénzügyi támogatást juttatás vagy ösztöndíj formájában lehet nyújtani. A Bizottság a program keretében végrehajtott fellépésekért vagy projektekért díjakat is odaítélhet. A fellépés jellegétől függően átalányfinanszírozás, és/vagy egységköltség szerinti díjszabás alkalmazása is engedélyezhető.

(4)   A fellépéseknek odaítélt támogatások esetében a megállapodásokat a fellépések odaítélésétől számított két hónapon belül alá kell írni.

(5)   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (12) 162. cikkében meghatározott, európai szintű tevékenységet folytató szervezetek működéséhez nyújtott, e program keretében odaítélt működési támogatásokat megújításuk esetén nem kell az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 113. cikkének (2) bekezdésével összhangban automatikusan csökkenteni.

(6)   Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően a Bizottság hatósági feladatokat, és különösen költségvetési végrehajtási feladatokat bízhat az e határozat 8. cikkének (2) bekezdésében említett struktúrákra.

(7)   A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke (1) bekezdésének megfelelően az e cikk (6) bekezdésében ismertetett lehetőség valamennyi részt vevő ország struktúráira is vonatkozik.

15. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)   A Bizottság biztosítja a program céljai alapján történő rendszeres nyomon követését. A nyomon követés magában foglalja a (3) bekezdésben említett jelentéseket, valamint az egyedi tevékenységeket is. A Bizottság ezen nyomon követésre vonatkozó konzultációi fiatalok részvételével történnek.

(2)   A Bizottság biztosítja a program rendszeres, független és külső értékelését.

(3)   A részt vevő országok 2010. június 30-ig a program végrehajtásáról, illetve 2015. június 30-ig a program hatásáról szóló jelentést nyújtanak be a Bizottságnak.

| (4) | a) | 2011. március 31-ig az elért eredményeket és a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő időközi jelentés; |
| --- | --- | --- |
| b) | 2011. december 31-ig a program folytatásáról szóló közlemény; |
| c) | 2016. március 31-ig egy utólagos értékelő jelentés. |

(4)

a)

2011. március 31-ig az elért eredményeket és a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő időközi jelentés;

b)

2011. december 31-ig a program folytatásáról szóló közlemény;

c)

2016. március 31-ig egy utólagos értékelő jelentés.

16. cikk

Átmeneti rendelkezés

Az 1031/2000/EK és a 790/2004/EK határozat alapján 2006. december 31. előtt megkezdett fellépésekre lezárásukig az említett határozatok vonatkoznak.

A 2013. december 31-ig le nem zárult fellépések irányításához szükséges technikai és adminisztratív segítségnyújtás kiadásainak fedezése céljából szükség esetén a 2013-at követő költségvetésben is szerepelhetnek előirányzatok. Az 1031/2000/EK határozat 8. cikke alapján létrehozott bizottság helyébe az e határozat 9. cikke alapján létrehozott bizottság lép.

Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 18. cikkének megfelelően a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizetéséből származó célhoz kötött bevételeknek megfelelő előirányzatok az 1031/2000/EK és a 790/2004/EK határozat értelmében a program rendelkezésére bocsáthatók.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Strasbourgban, 2006. november 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  HL C 234., 2005.9.22., 46. o.

1

(2)  HL C 71., 2005.3.22., 34. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. október 25-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. július 24-i közös álláspontja (HL C 251. E, 2006.10.17., 20. o.) és az Európai Parlament 2006. október 25-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 117., 2000.5.18., 1. o. A legutóbb a 885/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 138., 2004.4.30., 24. o.

5

(6)  HL C 180. E, 2003.7.31., 145. o.

6

(7)  HL C 168., 2002.7.13., 2. o.

7

(8)  HL C 115., 2003.5.15., 1. o.

8

(9)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

9

(10)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

10

(11)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

11

(12)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

12

---

MELLÉKLET

A program általános és egyedi céljait megvalósító fellépések a fiatalok aktív részvételét elősegítő, kisebb projekteket támogatnak, és egyúttal biztosítják a projektek európai láthatóságát és hatását.

A fiataloknak a program különböző fellépéseiben való részvételükhöz – kivételes esetek kivételével – nem kell különleges tapasztalattal vagy képesítéssel rendelkezniük.

A programot felhasználóbarát módon kell végrehajtani.

A program ösztönzi a fiatalok kezdeményezőkészségét, vállalkozó- és alkotókedvét, megkönnyíti a hátrányosabb helyzetű – többek között a fogyatékkal élő – fiataloknak a programban való részvételét, biztosítja a férfiak és nők közötti egyenlőség elvének tiszteletben tartását a programban való részvétel tekintetében, valamint előmozdítja a nemek közötti egyenlőséget valamennyi fellépésben.

A fellépésekben való részvétel megfelelő biztosítási fedezet rendelkezésre állása esetén lehetséges, a fiataloknak a programmal kapcsolatos tevékenységek végrehajtása során megvalósuló védelmének biztosítása érdekében.

FELLÉPÉSEK

A fellépések a következő intézkedésekre bonthatók:

1. fellépés – Fiatalok Európáért

E tevékenység célja, hogy a következő intézkedésekkel előmozdítsa a fiatalok aktív polgárságát és egymás iránti kölcsönös megértését:

1.1.   Ifjúsági csereprogramok

Az ifjúsági csereprogramok lehetővé teszik, hogy fiatalok csoportját vagy csoportjait egy másik ország csoportja együttes tevékenységi programokban történő közös részvétel céljából vendégül lássa. A csereprogramok elméletileg a 13 és 25 év közötti fiataloknak szólnak.

E tevékenységek, melyek valamely projekt különféle szereplői közötti nemzeteket átfogó partnerségeken alapulnak, a fiatalok aktív részvételét igénylik, és céljuk, hogy alkalmat adjanak a fiataloknak az eltérő társadalmi és kulturális környezetek felfedezésére és megismerésére, az egymástól való tanulásra, valamint európai polgárságtudatuk erősítésére. A támogatás elsősorban a többoldalú csoportos cseréket részesíti előnyben, de nem zárja ki az ilyen jellegű tevékenységek kétoldalú formáit sem.

A kétoldalú csoportos cserék különösen akkor indokoltak, ha a csoportok először vesznek részt európai tevékenységben, vagy európai szintű tapasztalattal még nem rendelkező, kisebb vagy helyi csoportokról van szó. Különösen üdvözlendők a hátrányosabb helyzetű fiatalok csereprogramjai, a programban való részvételük fokozása érdekében.

Ez az intézkedés támogatja azokat az előkészítő és nyomon követő – különösen a fiatalok nyelvi és interkulturális támogatását célzó – tevékenységeket is, amelyek célja, hogy elősegítsék a fiataloknak a projektekben történő aktív részvételét.

1.2.   Az ifjúsági kezdeményezések támogatása

Ez az intézkedés azokat a projekteket támogatja, amelyekben a fiatalok aktívan és közvetlenül vesznek részt olyan, saját maguk által kidolgozott tevékenységekben, amelyeknek ők maguk a legfontosabb szereplői, annak érdekében, hogy fejlesszék kezdeményezőkészségüket, vállalkozó- és alkotókedvüket. Az intézkedés elméletileg a 18 és 30 év közötti fiataloknak szól, bár bizonyos kezdeményezésekben – amennyiben a megfelelő felügyelet biztosított – már 15 éves kortól részt lehet venni.

Ez az intézkedés a helyi, regionális vagy nemzeti szinten kidolgozott csoportos projekteket, valamint a különböző országok hasonló projektjeinek hálózatba szervezését támogatja annak érdekében, hogy erősítse azok európai jellegét, és fokozza a fiatalok közötti együttműködést és tapasztalatcserét.

A hátrányosabb helyzetű fiatalokra kiemelt figyelmet kell fordítani.

1.3.   A részvételi demokráciához kapcsolódó projektek

Ez az intézkedés a fiataloknak a demokratikus életben való részvételét segíti elő. E projektek és tevékenységek a fiataloknak a helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű közösségük életében való aktív részvételét ösztönzik.

Az intézkedés elméletileg a 13 és 30 év közötti fiataloknak szól.

E tevékenységek vagy projektek olyan nemzetközi partnerségeken alapulnak, amelyek lehetővé teszik a helyi vagy regionális szintű projektekből vagy tevékenységekből származó elképzelések, tapasztalatok és helyes gyakorlat összegyűjtését a fiatalok különböző szintű részvételének javítása céljából. E tevékenységek magukban foglalhatják a fiatalokkal szükségleteikről és kívánságaikról folytatott konzultációs projektek megszervezését is annak érdekében, hogy a demokratikus Európában a fiatalok aktív részvételével kapcsolatban új megközelítési módokat dolgozzanak ki.

2. fellépés – Európai önkéntes szolgálat

Az önkéntes szolgálat célja, hogy fejlessze a fiatalok körében a szolidaritást, elősegítse az aktív polgárságot és a kölcsönös megértést a következő intézkedéseken keresztül:

A fiatal önkéntes a lakóhelyétől eltérő országban a közösség érdekében végzett nonprofit, fizetés nélküli tevékenységben vesz részt. Az európai önkéntes szolgálat nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást a lehetséges vagy meglévő fizetett munkahelyekre, és nem tekinthető azok helyettesítésének.

A szolgálat időtartama legalább kettő, de legfeljebb tizenkét hónap. Kellően indokolt esetben, különösen a hátrányosabb helyzetű fiatalok részvételének megkönnyítése érdekében rövidebb időtartam, valamint ifjúsági csoportok részvételét lehetővé tevő önkéntes projektek is engedélyezhetők.

Ez az intézkedés olyan önkéntes projekteket is támogat, amelyek ifjúsági csoportoknak lehetővé teszik, hogy különböző területeken – többek között a kultúra, a sport, a polgári védelem, a környezet és a fejlesztési támogatás területén – közösen vegyenek részt helyi, regionális, nemzeti, európai vagy nemzetközi szintű tevékenységekben.

Az elvégzendő feladatoktól és az önkéntesek elhelyezésétől függően kivételes esetekben bizonyos projektfajták indokolttá tehetik adott ismeretekkel rendelkező jelöltek kiválasztását.

Az intézkedés elméletileg a 18 és 30 év közötti fiataloknak szól, bár bizonyos kezdeményezésekben – amennyiben a megfelelő felügyelet biztosított – már 16 éves kortól részt lehet venni.

Ez az intézkedés részben vagy egészben fedezi az önkéntes költségeit, biztosítását, megélhetési és utazási költségeit, valamint adott esetben a hátrányosabb helyzetű fiatalok kiegészítő támogatását.

Az intézkedés a fiatal önkéntesek képzését és pártfogását szolgáló és a különböző partnerek közötti egyeztető tevékenységeket, valamint a fiatalok által az európai önkéntes szolgálat során szerzett tapasztalatokon alapuló kezdeményezéseket is támogatja.

A tagállamok és a Bizottság biztosítják bizonyos minőségi előírások betartását: az önkéntes munkának nem formális oktatási jelleggel is rendelkeznie kell, amely a fiataloknak a személyes, kultúrák közötti és technikai téren való felkészítését célzó pedagógiai tevékenységek, valamint a folyamatos személyes támogatás révén jön létre. Különösen fontos a projektben érintett különböző szereplők közötti partnerség, valamint a kockázatok megelőzése.

3. fellépés – Fiatalok a világban

E fellépés célja, hogy a nyitottság szellemében elősegítse a népek kölcsönös megértését, miközben az érintett országokban az ifjúsági tevékenységeket támogató, színvonalas rendszerek fejlesztéséhez is hozzájárul. A fellépésben a program partnerországai is részt vehetnek.

3.1.   Az Európai Unióval szomszédos országokkal folytatott együttműködés

Ez az intézkedés azon projekteket támogatja, amelyek a programban részt vevő azon partnerországok részvételével, amelyek mindegyike az EU európai szomszédságpolitikai rendelkezései és az 5. cikk (2) bekezdése szerint szomszédos országnak tekinthető, valamint az Orosz Föderáció részvételével és a nyugat-balkáni országok részvételével – amennyiben azok eleget tesznek az 5. cikk (1) bekezdése d) pontjában meghatározott követelményeknek – folynak.

Ez az intézkedés azokat az – elsődlegesen többoldalú, de a kétoldalú formákat sem kizáró – ifjúsági csereprogramokat támogatja, amelyek a részt vevő országok és a szomszédos országok ifjúsági csoportjainak találkozására adnak lehetőséget abból a célból, hogy egy tevékenységi programot közösen valósítsanak meg. Az intézkedés elméletileg a 13 és 25 év közötti fiataloknak szól. E tevékenységekhez, melyek valamely projekt különféle szereplői közötti, nemzeteket átfogó együttműködésen alapulnak, szükség van a felügyeletet ellátó személyek előzetes képzésére és a fiatalok aktív részvételére annak érdekében, hogy a fiatalok felfedezhessék és megismerhessék a különböző társadalmi és kulturális környezeteket. Finanszírozásban részesülhetnek azok a tevékenységek, amelyek a fiatalok projektekben való részvételének fokozását, különösen a nyelvi és interkulturális segítségnyújtást célozzák.

Ameddig a szomszédos országokban létrejönnek a megfelelő nemzeti irányítási struktúrák, az ezen országok helyi, regionális és nemzeti szintű, egyéni vagy csoportos kezdeményezései akkor részesülhetnek támogatásban, ha a programban részt vevő országok hasonló kezdeményezéseihez kapcsolódóan hajtják végre azokat. Olyan tevékenységekről van szó, amelyeket a fiatalok saját maguk dolgoztak ki, és amelyeknek ők a legfontosabb szereplői. Az intézkedés elméletileg a 18 és 30 év közötti fiataloknak szól, bár bizonyos kezdeményezésekben – amennyiben a megfelelő felügyelet biztosított – már 16 éves kortól részt lehet venni.

Ez az intézkedés azokat a tevékenységeket támogatja, amelyek célja, hogy az ifjúságpolitika területén működő nem kormányzati szervezetek képességét fokozzák, és azok hálózatait kiépítsék, elismerve e szervezetek lehetséges jelentős szerepét a szomszédos országok civil társadalmának fejlődésében. Az intézkedés része a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók képzése, valamint közöttük a tapasztalatok, a szakértelem és a helyes gyakorlatok kicserélése. Ez az intézkedés a hosszú távú és színvonalas projektek és partnerségek létrejöttéhez vezető tevékenységeket támogatja.

Ez az intézkedés az újítást és a minőséget ösztönző olyan projekteket is támogat, amelyek célja az ifjúságpolitika területén újító jellegű megközelítések bevezetése, végrehajtása, illetve elősegítése.

Pénzügyi támogatást kaphatnak a fiatalok és a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók tájékoztatását célzó tevékenységek is.

Ez az intézkedés az ifjúságpolitika területén a szomszédos országokkal való együttműködést elősegítő tevékenységeket is támogat, pl. az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködésnek, valamint az elképzelések és a helyes gyakorlatok kicserélésének elősegítését, valamint az érintett országokban az ifjúságpolitika területén támogatott projektek és tevékenységek eredményeinek felhasználását és terjesztését.

3.2.   A többi országgal folytatott együttműködés

Ez az intézkedés az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködési tevékenységeket, különösen a helyes gyakorlatnak a többi partnerországgal történő kicserélését támogatja.

Az intézkedés ösztönzi a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók csereprogramjait és képzését, valamint az ifjúsági szervezetek közötti partnerségek és hálózatok kiépítését.

Az ezen országok és a programban részt vevő országok közötti többoldalú és kétoldalú ifjúsági csereprogramokat témakörök szerint lehet végrehajtani.

Támogatásban azok a tevékenységek részesülnek, amelyek ösztönzőleg hatnak hasonló tevékenységek beindítására.

Az iparosodott országokkal folytatott együttműködéssel összefüggésben ez az intézkedés csak a projektek európai kedvezményezettjeinek nyújt finanszírozást.

4. fellépés – Ifjúsági támogatási rendszerek

E tevékenység célja a fiatalokat támogató struktúrák minőségi javítása, a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók munkájának támogatása, a program minőségi fejlesztése, valamint az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervek támogatásával a fiatalok európai szintű polgári szerepvállalásának elősegítése.

4.1.   Az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervek támogatása

Ez az intézkedés az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató nem kormányzati szervezetek működését támogatja, amelyek általános európai érdekű célt tűztek ki maguk elé. Tevékenységüknek hozzá kell járulnia a fiataloknak a közösség életében és a társadalomban való részvételéhez, valamint a tágan értelmezett ifjúságpolitika terén az európai együttműködési tevékenységek fejlesztéséhez és végrehajtásához.

| — | legalább egy éve megalakult, |
| --- | --- |

—

legalább egy éve megalakult,

| — | nonprofit tevékenységet folytat, |
| --- | --- |

—

nonprofit tevékenységet folytat,

| — | az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően valamelyik részt vevő országban, illetve a meghatározott kelet-európai államok (pl. Belarusz, Moldova, az Orosz Föderáció, Ukrajna) egyikében rendelkezik székhellyel, |
| --- | --- |

—

az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően valamelyik részt vevő országban, illetve a meghatározott kelet-európai államok (pl. Belarusz, Moldova, az Orosz Föderáció, Ukrajna) egyikében rendelkezik székhellyel,

| — | tevékenységeit egyedül vagy más társulásokkal összehangolva európai szinten folytatja, szervezete és tevékenysége pedig legalább nyolc részt vevő országra terjed ki; a szerv a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek európai képviseleti hálózata is lehet, |
| --- | --- |

—

tevékenységeit egyedül vagy más társulásokkal összehangolva európai szinten folytatja, szervezete és tevékenysége pedig legalább nyolc részt vevő országra terjed ki; a szerv a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek európai képviseleti hálózata is lehet,

| — | tevékenysége összhangban áll az ifjúságpolitika terén folytatott közösségi tevékenység alapelveivel, |
| --- | --- |

—

tevékenysége összhangban áll az ifjúságpolitika terén folytatott közösségi tevékenység alapelveivel,

| — | csak a fiatalok érdekében tevékenykedő szerv vagy sokrétűbb és csak részben a fiatalokra irányuló tevékenységeket folytató szerv, |
| --- | --- |

—

csak a fiatalok érdekében tevékenykedő szerv vagy sokrétűbb és csak részben a fiatalokra irányuló tevékenységeket folytató szerv,

| — | a szerv bevonja a fiatalokat az érdekükben végzett tevékenységek irányításába. |
| --- | --- |

—

a szerv bevonja a fiatalokat az érdekükben végzett tevékenységek irányításába.

A kedvezményezetteket pályázati felhívás útján választják ki. A kiválasztott szervekkel többéves partnerségi keretmegállapodásokat lehet kötni. A keretmegállapodások ugyanakkor nem zárják ki, hogy további kedvezményezettek részére éves pályázati felhívásokat írjanak ki.

| — | a fiatalok nézeteinek és érdekeinek – a maguk sokszínűségében történő – európai szintű képviselete, |
| --- | --- |

—

a fiatalok nézeteinek és érdekeinek – a maguk sokszínűségében történő – európai szintű képviselete,

| — | ifjúsági csereprogramok és önkéntes szolgálatok, |
| --- | --- |

—

ifjúsági csereprogramok és önkéntes szolgálatok,

| — | informális tanulás és önképzés, valamint ifjúsági tevékenységi programok, |
| --- | --- |

—

informális tanulás és önképzés, valamint ifjúsági tevékenységi programok,

| — | az interkulturális tanulás és megértés elősegítése, |
| --- | --- |

—

az interkulturális tanulás és megértés elősegítése,

| — | európai kérdések, valamint az EU politikáihoz és az ifjúságpolitikához kapcsolódó kérdések megvitatása, |
| --- | --- |

—

európai kérdések, valamint az EU politikáihoz és az ifjúságpolitikához kapcsolódó kérdések megvitatása,

| — | a közösségi fellépéssel kapcsolatos információk terjesztése, |
| --- | --- |

—

a közösségi fellépéssel kapcsolatos információk terjesztése,

| — | a fiatalok részvételét és kezdeményezéseit ösztönző fellépések. |
| --- | --- |

—

a fiatalok részvételét és kezdeményezéseit ösztönző fellépések.

Ezen intézkedés keretében a működési támogatás meghatározásakor csak azokat a működési költségeket kell figyelembe venni, amelyek a kiválasztott szerv szokásos tevékenységeinek megfelelő végrehajtásához szükségesek, különösen a személyzet költségeit, az általános költségeket (bérleti és ingatlanköltségek, berendezések, irodaszerek, távközlési díjak és postaköltségek stb.), a belső értekezletek költségeit, valamint a kiadványok költségeit, a tájékoztatással és a terjesztéssel járó kiadásokat.

A támogatás odaítélésekor tiszteletben kell tartani a szerv azon jogát, hogy tagjait saját maga választhassa ki, és tevékenységét saját maga határozza meg részletesen.

Az érintett szervek költségvetésének legalább 20 %-át nem közösségi forrásokból kell finanszírozni.

4.2.   Az Európai Ifjúsági Fórum támogatása

| — | a Fórum függetlensége tagjainak kiválasztásakor, biztosítva a különféle típusú ifjúsági szervezetek minél szélesebb körű képviseletét, |
| --- | --- |

—

a Fórum függetlensége tagjainak kiválasztásakor, biztosítva a különféle típusú ifjúsági szervezetek minél szélesebb körű képviseletét,

| — | a Fórum önállósága tevékenységeinek részletes meghatározásakor, |
| --- | --- |

—

a Fórum önállósága tevékenységeinek részletes meghatározásakor,

| — | a tagsággal nem rendelkező ifjúsági szervezetek és a szervezetekbe nem tartozó fiatalok minél szélesebb körű bevonása a Fórum tevékenységeibe, |
| --- | --- |

—

a tagsággal nem rendelkező ifjúsági szervezetek és a szervezetekbe nem tartozó fiatalok minél szélesebb körű bevonása a Fórum tevékenységeibe,

| — | a Fórum aktív hozzájárulása a fiatalokat érintő európai szintű politikai folyamatokhoz, különösen azáltal, hogy választ ad az európai intézmények kérdéseire, amikor azok a civil társadalommal konzultálnak, és elmagyarázza tagjainak az intézmények által képviselt álláspontokat. |
| --- | --- |

—

a Fórum aktív hozzájárulása a fiatalokat érintő európai szintű politikai folyamatokhoz, különösen azáltal, hogy választ ad az európai intézmények kérdéseire, amikor azok a civil társadalommal konzultálnak, és elmagyarázza tagjainak az intézmények által képviselt álláspontokat.

A Fórum támogatható kiadásai a működési költségeket és a tevékenységek végrehajtásához szükséges kiadásokat foglalják magukban. A Fórum folytonosságát biztosítandó, az Európai Ifjúsági Fórum számára a programokhoz odaítélt éves források összege legalább 2 millió EUR.

A Fórumnak a támogatás a megfelelő munkaprogram és költségvetés benyújtását követően ítélhető oda. A támogatásokat évenként vagy megújítható alapon a Bizottsággal kötött partnerségi keretmegállapodásnak megfelelően lehet odaítélni.

A Fórum költségvetésének legalább 20 %-át nem közösségi forrásokból kell finanszírozni.

| — | az ifjúsági szervezetek képviselete az EU-ban, |
| --- | --- |

—

az ifjúsági szervezetek képviselete az EU-ban,

| — | a Fórum tagjai által az EU előtt képviselt álláspontok összehangolása, |
| --- | --- |

—

a Fórum tagjai által az EU előtt képviselt álláspontok összehangolása,

| — | az ifjúsággal kapcsolatos információk továbbítása az európai intézményekhez, |
| --- | --- |

—

az ifjúsággal kapcsolatos információk továbbítása az európai intézményekhez,

| — | az EU információinak továbbítása a nemzeti ifjúsági tanácsokhoz és a nem kormányzati szervezetekhez, |
| --- | --- |

—

az EU információinak továbbítása a nemzeti ifjúsági tanácsokhoz és a nem kormányzati szervezetekhez,

| — | a fiatalok demokratikus életben való részvételének elősegítése és előkészítése, |
| --- | --- |

—

a fiatalok demokratikus életben való részvételének elősegítése és előkészítése,

| — | az ifjúságpolitika területén az EU szintjén meghatározott új együttműködési kerethez nyújtott hozzájárulás, |
| --- | --- |

—

az ifjúságpolitika területén az EU szintjén meghatározott új együttműködési kerethez nyújtott hozzájárulás,

| — | az ifjúságpolitikák, az ifjúsági munka, az oktatási lehetőségek fejlesztéséhez és a fiatalokkal kapcsolatos információk terjesztéséhez, valamint a fiatalok Európán belüli képviseleti szervezeteinek kialakításához nyújtott hozzájárulás, |
| --- | --- |

—

az ifjúságpolitikák, az ifjúsági munka, az oktatási lehetőségek fejlesztéséhez és a fiatalokkal kapcsolatos információk terjesztéséhez, valamint a fiatalok Európán belüli képviseleti szervezeteinek kialakításához nyújtott hozzájárulás,

| — | az Európa és a világ más részeinek ifjúságával kapcsolatos kérdések, valamint az EU által a fiatalok érdekében folytatott fellépések megvitatása és átgondolása. |
| --- | --- |

—

az Európa és a világ más részeinek ifjúságával kapcsolatos kérdések, valamint az EU által a fiatalok érdekében folytatott fellépések megvitatása és átgondolása.

4.3.   A fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók képzése és hálózatának kiépítése

Ez az intézkedés az e téren a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók – különösen a projektvezetők, az ifjúsági tanácsadók és a projektek felügyelői – képzését támogatja. Az intézkedés támogatást nyújt a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók tapasztalatainak, szakértelmének és helyes gyakorlatainak cseréjéhez, valamint azokhoz a tevékenységekhez, amelyek hosszú távú és színvonalas projektek, partnerségek és hálózatok kialakításához vezethetnek. Ez tartalmazhat például ún. munkamegfigyelő gyakornoki (job shadowing) lehetőségeket.

Kiemelt figyelmet kell fordítani azokra a tevékenységekre, amelyek azon fiatalok részvételét segítik elő, akik a közösségi programokban való részvételt a legnehezebbnek találják.

4.4.   Az újítást és a minőséget ösztönző projektek

Ez az intézkedés olyan projekteket támogat, amelyek célja az ifjúságpolitika területén újító jellegű megközelítések bevezetése, végrehajtása, illetve elősegítése. Ezek az újító jellegű megközelítési módok az ifjúságpolitika területén az európai együttműködés keretének fejlődésével összefüggő tartalomra és célkitűzésekre, a különféle hátterű partnerek részvételére vagy az információk terjesztésére vonatkozhatnak.

4.5.   A fiatalok és a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók tájékoztatását célzó tevékenységek

Ez az intézkedés a fiatalok tájékoztatását és a velük való kommunikációt támogatja azáltal, hogy elősegíti hozzáférésüket a vonatkozó információkhoz és a kommunikációs szolgáltatásokhoz annak érdekében, hogy fokozza a közösség életében való részvételüket, és mint aktív és felelős polgároknak, megkönnyítse képességeik kibontakoztatását. E célból támogatásban részesülnek azok az európai és nemzeti szintű tevékenységek, amelyek javítják a fiatalok információkhoz és kommunikációs szolgáltatásokhoz való hozzáférését, elősegítik a minőségi tájékoztatást, és a fiatalokat nagyobb részvételre ösztönzik az információk előkészítésében és terjesztésében.

Ez az intézkedés például azon európai, nemzeti, regionális és helyi portálok fejlesztéséhez járul hozzá, amelyek különféle – elsősorban a fiatalok körében leggyakrabban használt – információs csatornákon keresztül segítik a kifejezetten a fiataloknak szóló információk terjesztését. E tevékenység olyan intézkedésekhez is támogatást nyújthat, amelyek elősegítik, hogy a fiatalok aktívan részt vegyenek az érthető, felhasználóbarát és célirányos tájékoztató anyagok és tanácsok előkészítésében és terjesztésében, javítva ezáltal az információk minőségét, és biztosítva, hogy azokhoz valamennyi fiatal hozzáférhessen. Valamennyi kiadványnak tiszteletben kell tartania az egyenlőséget és a sokszínűséget.

4.6.   Partnerségek

Ez az intézkedés lehetőséget ad a regionális vagy helyi szervekkel kialakított partnerségek finanszírozására azzal a céllal, hogy hosszabb távon a program különféle intézkedéseit ötvöző projektek jöhessenek létre. A finanszírozás a projektekre és a koordinációs tevékenységekre összpontosul.

4.7.   A program struktúráinak nyújtott támogatás

Ez az intézkedés a 8. cikk (2) bekezdésében említett struktúrákat, különösen a nemzeti ügynökségeket finanszírozza. Ez az intézkedés ugyancsak lehetővé teszi olyan hasonló szervek finanszírozását, mint a nemzeti koordinátorok, a forrásközpontok, az EURODESK hálózat, az euro-mediterrán ifjúsági platform és az ifjú európai önkéntesek társulásai, amelyek az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja és (3) bekezdése értelmében nemzeti szinten végrehajtó szervként járnak el.

4.8.   A program értékének növelése

A Bizottság a program végrehajtásának megkönnyítése érdekében szemináriumokat, szakmai konferenciákat vagy találkozókat szervezhet, továbbá megfelelő tájékoztatási, közzétételi és terjesztési tevékenységeket folytathat, valamint ellenőrizheti és értékelheti a programot. Az ilyen tevékenységeket támogatások vagy közbeszerzési eljárások útján lehet finanszírozni, vagy azokat közvetlenül a Bizottság szervezheti és finanszírozhatja.

5. fellépés – Az európai ifjúságpolitikai együttműködéshez nyújtott támogatás

E tevékenység célja, hogy elősegítse az európai ifjúságpolitikai együttműködést.

5.1.   A fiatalok és az ifjúságpolitika felelőseinek találkozói

Ez az intézkedés a fiatalok és a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók, valamint az ifjúságpolitika felelősei közötti együttműködést, szemináriumokat és szervezett párbeszédet támogatja. E tevékenységek közé tartozik különösen az ifjúságpolitika területén folytatott együttműködésnek, az elképzelések és a jó gyakorlatok cseréjének és az EU elnökségei által szervezett konferenciáknak a támogatása, valamint a projektek és a Közösség ifjúságpolitikai tevékenységeinek eredményeit kiaknázó és terjesztő más intézkedések.

Ezen intézkedés hatálya alá tartozik az Európai Ifjúsági Hét, amely magában foglalhat a tagállamokban és európai szinten zajló, az Európai intézményekben folyó munkával kapcsolatos eseményeket, az európai döntéshozók és a fiatalok közötti párbeszédet, valamint a program által támogatott magas szintű projektek megismertetését.

Ez az intézkedés különösen az ifjúságpolitika területén megvalósuló koordináció nyílt módszere és az európai ifjúsági paktum keretében kitűzött célokat, valamint a nemzeti és nemzetközi önkéntes ifjúsági tevékenységek együttműködését támogathatja.

5.2.   Az ifjúságpolitika jobb megértését és megismerését célzó tevékenységek támogatása

Ez az intézkedés olyan egyedi projekteket támogat, amelyek lehetővé teszik a koordináció nyílt módszerének keretében meghatározott ifjúságpolitikai prioritásokhoz kapcsolódó meglévő ismeretek meghatározását, valamint olyan projekteket, amelyek ezeket az ismereteket kiegészítik, naprakésszé és könnyebben hozzáférhetővé teszik.

Ez az intézkedés továbbá olyan módszerek kidolgozásának a támogatását célozza, amelyek lehetővé teszik a tanulmányok eredményeinek elemzését és összevetését, valamint biztosítják azok minőségét.

A program az ifjúságpolitika területén működő különféle szereplők hálózatának kiépítését is támogathatja.

5.3.   A nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés

E tevékenység támogathatja az Európai Uniónak az ifjúságpolitika területén tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel – így az Európa Tanáccsal és az Egyesült Nemzetek Szervezetével vagy annak szakosodott intézményeivel – való együttműködését.

TÁJÉKOZTATÁS

A jó gyakorlat példái és projektmodellek bemutatása céljából az európai szintű, ifjúsági tevékenységekkel kapcsolatos elképzelésekre vonatkozó adatokat tartalmazó adatbázist kell létrehozni.

A Bizottság rendelkezésre bocsát egy, a program célkitűzéseit, szabályait és eljárásait taglaló, különösen a juttatások elfogadásakor érvényes törvényi jogokat és kötelezettségeket magyarázó útmutatót.

A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA

Támogatási minimum

A 13. cikkre is figyelemmel, az egyes fellépésekre felosztandó támogatási összeg minimuma az ott meghatározott pénzügyi keretösszeg viszonylatában a következő:

1. fellépés: Fiatalok Európáért 30 %

2. fellépés: Európai önkéntes szolgálat 23 %

3. fellépés: Fiatalok a világban 6 %

4. fellépés: Ifjúsági támogatási rendszerek 15 %

5. fellépés: Az európai ifjúságpolitikai együttműködéshez nyújtott támogatás 4 %

A program költségvetése azokat a kiadásokat is fedezheti, amelyek a program irányításához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükségesek, az előkészítést, a felügyeletet, a nyomon követést, az ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, különösen a tanulmányok készítéséhez, megbeszélésekhez, tájékoztatási és közzétételi tevékenységekhez, az információcserét szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden más, a Bizottság által a program irányításához megítélt, igazgatási és technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadást.

ELLENŐRZÉSEK ÉS VIZSGÁLATOK

A 14. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kiválasztott projektek számára szúrópróbaszerű ellenőrzési rendszert vezettek be.

A támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követő öt éven keresztül megőrzi valamennyi kiadást igazoló bizonylatot a Bizottság részére. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy a partnerei vagy tagjai birtokában lévő bizonylatok szükség esetén a Bizottság rendelkezésére álljanak.

A Bizottság, közvetlenül saját személyzete vagy bármely más, általa kiválasztott minősített szerv révén ellenőrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a szerződés időtartama alatt, illetve a támogatás egyenlegének kifizetését követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság adott esetben visszakövetelheti a kifizetett összegeket.

A Bizottság személyzete, valamint a Bizottság által felhatalmazott külső személyek számára biztosítani kell azt, hogy a kedvezményezett helyiségeibe belépjenek, és az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz – beleértve az elektronikus formában létező információkat is – hozzáférjenek.

A Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) – különösen a hozzáférés vonatkozásában – ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.

A Bizottságnak a 10. cikk alapján hozott határozatai, a nemzeti ügynökségekkel kötött szerződések, a részt vevő harmadik országokkal kötött megállapodások, valamint az azokból fakadó szerződések és megállapodások előirányozzák különösen a Bizottság vagy meghatalmazott képviselője, az OLAF és a Számvevőszék által végzett – adott esetben helyszíni – vizsgálatot és pénzügyi ellenőrzést. A nemzeti ügynökségek, valamint, amennyiben szükséges, a támogatások kedvezményezettjei is ellenőrizhetők.

A Bizottság az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (1) összhangban is végezhet helyszíni vizsgálatokat.

Az e határozatban említett közösségi fellépések esetében az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) 1. cikkének (2) bekezdésében említett „szabálytalanság” a közösségi jog valamely rendelkezésének valamely fél általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, illetve valamely szerződéses kötelezettség be nem tartása, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések indokolatlan kiadás miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.

---

(1)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(2)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

---

| 24.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/45

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1720/2006/EK HATÁROZATA

(2006. november 15.)

az egész életen át tartó tanulás terén egy cselekvési program létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére és 150. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az 1999/382/EK tanácsi határozat (4) elindította a „Leonardo da Vinci” közösségi szakképzési cselekvési program második szakaszát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1999/382/EK tanácsi határozat (4) elindította a „Leonardo da Vinci” közösségi szakképzési cselekvési program második szakaszát.

| (2) | A 253/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) elindította a „Socrates” közösségi oktatási cselekvési program második szakaszát. |
| --- | --- |

(2)

A 253/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) elindította a „Socrates” közösségi oktatási cselekvési program második szakaszát.

| (3) | A 2318/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) többéves programot hozott létre az információs és kommunikációs technológiáknak (IKT) az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe történő hatékony integrációja érdekében (eTanulási program). |
| --- | --- |

(3)

A 2318/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) többéves programot hozott létre az információs és kommunikációs technológiáknak (IKT) az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe történő hatékony integrációja érdekében (eTanulási program).

| (4) | A 791/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) közösségi cselekvési programot hozott létre az oktatás és képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervek támogatására, valamint az e téren végzett meghatározott tevékenységek előmozdítására. |
| --- | --- |

(4)

A 791/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) közösségi cselekvési programot hozott létre az oktatás és képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervek támogatására, valamint az e téren végzett meghatározott tevékenységek előmozdítására.

| (5) | A 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (8) létrehozta a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretét (Europass). |
| --- | --- |

(5)

A 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (8) létrehozta a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretét (Europass).

| (6) | A 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) létrehozta a felsőoktatásban a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a minőség javítására és a kultúrák közötti megértés előmozdítására irányuló programot (Erasmus Mundus) (2004–2008). |
| --- | --- |

(6)

A 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) létrehozta a felsőoktatásban a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a minőség javítására és a kultúrák közötti megértés előmozdítására irányuló programot (Erasmus Mundus) (2004–2008).

| (7) | A 29 európai ország oktatási miniszterei által 1999. június 19-én aláírt bolognai nyilatkozat kormányközi folyamatot hozott létre azzal a céllal, hogy 2010-ig megteremtse az „európai felsőoktatási térséget”, amihez közösségi szintű támogatásra van szükség. |
| --- | --- |

(7)

A 29 európai ország oktatási miniszterei által 1999. június 19-én aláírt bolognai nyilatkozat kormányközi folyamatot hozott létre azzal a céllal, hogy 2010-ig megteremtse az „európai felsőoktatási térséget”, amihez közösségi szintű támogatásra van szükség.

| (8) | Az Európai Tanács 2000. március 23-i és 24-i lisszaboni ülése az Európai Unió stratégiai céljaként tűzte ki, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely több és jobb munkahellyel és nagyobb társadalmi kohézióval képes a fenntartható gazdasági növekedésre, és felkérte az Oktatási Tanácsot, hogy adjon általános véleményt az oktatási rendszerek konkrét jövőbeni célkitűzéseiről, a közös érdekeltségekre és prioritásokra koncentrálva, tiszteletben tartva ugyanakkor a nemzeti sokszínűséget. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Tanács 2000. március 23-i és 24-i lisszaboni ülése az Európai Unió stratégiai céljaként tűzte ki, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely több és jobb munkahellyel és nagyobb társadalmi kohézióval képes a fenntartható gazdasági növekedésre, és felkérte az Oktatási Tanácsot, hogy adjon általános véleményt az oktatási rendszerek konkrét jövőbeni célkitűzéseiről, a közös érdekeltségekre és prioritásokra koncentrálva, tiszteletben tartva ugyanakkor a nemzeti sokszínűséget.

| (9) | A fejlett, tudásalapú társadalom a magasabb növekedési és foglalkoztatottsági arány kulcsa. Az oktatás és képzés elsődleges prioritással bír az Európai Unió számára a lisszaboni célkitűzések elérésében. |
| --- | --- |

(9)

A fejlett, tudásalapú társadalom a magasabb növekedési és foglalkoztatottsági arány kulcsa. Az oktatás és képzés elsődleges prioritással bír az Európai Unió számára a lisszaboni célkitűzések elérésében.

| (10) | 2001. február 12-én a Tanács elfogadott egy jelentést az oktatási és képzési rendszerek konkrét jövőbeni célkitűzéseiről. Ezt követően 2002. június 14-én részletes munkaprogramot fogadott el e célkitűzések nyomon követésére vonatkozóan, amely közösségi szintű támogatást igényel. |
| --- | --- |

(10)

2001. február 12-én a Tanács elfogadott egy jelentést az oktatási és képzési rendszerek konkrét jövőbeni célkitűzéseiről. Ezt követően 2002. június 14-én részletes munkaprogramot fogadott el e célkitűzések nyomon követésére vonatkozóan, amely közösségi szintű támogatást igényel.

| (11) | Az Európai Tanács 2001. június 15-i és 16-i göteborgi ülésén megállapodott egy fenntartható fejlődési stratégiáról, és a foglalkoztatásra, gazdasági reformra és társadalmi kohézióra irányuló lisszaboni folyamatot környezetvédelmi dimenzióval egészítette ki. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Tanács 2001. június 15-i és 16-i göteborgi ülésén megállapodott egy fenntartható fejlődési stratégiáról, és a foglalkoztatásra, gazdasági reformra és társadalmi kohézióra irányuló lisszaboni folyamatot környezetvédelmi dimenzióval egészítette ki.

| (12) | Az Európai Tanács 2002. március 15-i és 16-i barcelonai ülésén azt a célt tűzte ki, hogy az Európai Unió oktatási és képzési rendszereit 2010-re az egész világ számára példaadó színvonalúvá tegye, és olyan intézkedésre szólított fel, amelynek célja az alapkészségek elsajátításának javítása, különösen legalább két idegen nyelv igen fiatal életkorban kezdődő tanítása révén. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Tanács 2002. március 15-i és 16-i barcelonai ülésén azt a célt tűzte ki, hogy az Európai Unió oktatási és képzési rendszereit 2010-re az egész világ számára példaadó színvonalúvá tegye, és olyan intézkedésre szólított fel, amelynek célja az alapkészségek elsajátításának javítása, különösen legalább két idegen nyelv igen fiatal életkorban kezdődő tanítása révén.

| (13) | Az egész életen át tartó tanulásról szóló bizottsági közlemény és a 2002. június 27-i tanácsi állásfoglalás (10) megerősíti, hogy az egész életen át tartó tanulást az e területen folyó közösségi programok keretei között kifejlesztett intézkedések és politikák révén elő kell segíteni. |
| --- | --- |

(13)

Az egész életen át tartó tanulásról szóló bizottsági közlemény és a 2002. június 27-i tanácsi állásfoglalás (10) megerősíti, hogy az egész életen át tartó tanulást az e területen folyó közösségi programok keretei között kifejlesztett intézkedések és politikák révén elő kell segíteni.

| (14) | A 2002. december 19-i tanácsi állásfoglalás (11) létrehozta a szakoktatás és -képzés terén való fokozott európai együttműködés folyamatát, amely közösségi szintű támogatást igényel. A 31 európai ország oktatási miniszterei által 2002. november 30-án elfogadott koppenhágai nyilatkozat e folyamatba bevonta a szociális partnereket és a tagjelölt országokat. |
| --- | --- |

(14)

A 2002. december 19-i tanácsi állásfoglalás (11) létrehozta a szakoktatás és -képzés terén való fokozott európai együttműködés folyamatát, amely közösségi szintű támogatást igényel. A 31 európai ország oktatási miniszterei által 2002. november 30-án elfogadott koppenhágai nyilatkozat e folyamatba bevonta a szociális partnereket és a tagjelölt országokat.

| (15) | A szakismeretekre és mobilitásra vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény megállapította, hogy az oktatás és képzés során szerzett képesítések elismerésének javításához továbbra is európai szintű fellépésre van szükség. |
| --- | --- |

(15)

A szakismeretekre és mobilitásra vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény megállapította, hogy az oktatás és képzés során szerzett képesítések elismerésének javításához továbbra is európai szintű fellépésre van szükség.

| (16) | A nyelvtanulást és nyelvi sokszínűséget támogató cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény a 2004-től 2006-ig terjedő időszakban európai szinten végrehajtandó intézkedéseket határozott meg, és nyomon követést igényel. |
| --- | --- |

(16)

A nyelvtanulást és nyelvi sokszínűséget támogató cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény a 2004-től 2006-ig terjedő időszakban európai szinten végrehajtandó intézkedéseket határozott meg, és nyomon követést igényel.

| (17) | A nyelvoktatás és nyelvtanulás, valamint a nyelvi sokszínűség támogatását az oktatás és a képzés terén tett közösségi fellépés kiemelt fontosságú kérdésének kell tekinteni. A nyelvoktatás és nyelvtanulás a szomszédos tagállamok között különös jelentőséggel bír. |
| --- | --- |

(17)

A nyelvoktatás és nyelvtanulás, valamint a nyelvi sokszínűség támogatását az oktatás és a képzés terén tett közösségi fellépés kiemelt fontosságú kérdésének kell tekinteni. A nyelvoktatás és nyelvtanulás a szomszédos tagállamok között különös jelentőséggel bír.

| (18) | A jelenlegi Socrates és Leonardo da Vinci programról szóló időközi értékelő jelentések és az oktatás és képzés terén tervezett jövőbeni közösségi tevékenységről folytatott nyilvános konzultáció arra hívta fel a figyelmet, hogy erős és bizonyos szempontokból növekvő igény van a további, európai szintű együttműködésre és mobilitásra ezeken a területeken. A jelentések hangsúlyozták az oktatás és képzés terén a közösségi programok és a szakpolitika alakulása közötti szorosabb kapcsolatok megteremtésének szükségességét, kifejezték azt az igényt, hogy a közösségi fellépés szerkezetének jobban meg kell felelnie az egész életen át tartó tanulás paradigmájának, valamint egyszerűbb, felhasználóbarátabb és rugalmasabb megközelítést szorgalmaztak az ilyen fellépés végrehajtásához. |
| --- | --- |

(18)

A jelenlegi Socrates és Leonardo da Vinci programról szóló időközi értékelő jelentések és az oktatás és képzés terén tervezett jövőbeni közösségi tevékenységről folytatott nyilvános konzultáció arra hívta fel a figyelmet, hogy erős és bizonyos szempontokból növekvő igény van a további, európai szintű együttműködésre és mobilitásra ezeken a területeken. A jelentések hangsúlyozták az oktatás és képzés terén a közösségi programok és a szakpolitika alakulása közötti szorosabb kapcsolatok megteremtésének szükségességét, kifejezték azt az igényt, hogy a közösségi fellépés szerkezetének jobban meg kell felelnie az egész életen át tartó tanulás paradigmájának, valamint egyszerűbb, felhasználóbarátabb és rugalmasabb megközelítést szorgalmaztak az ilyen fellépés végrehajtásához.

| (19) | A hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás elvének megfelelően a program végrehajtása egyszerűsíthető átalányösszeggel történő finanszírozással, akár a program résztvevőinek nyújtott támogatás, akár a program igazgatására tagállami szinten létrejött struktúrák közösségi támogatása tekintetében. |
| --- | --- |

(19)

A hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás elvének megfelelően a program végrehajtása egyszerűsíthető átalányösszeggel történő finanszírozással, akár a program résztvevőinek nyújtott támogatás, akár a program igazgatására tagállami szinten létrejött struktúrák közösségi támogatása tekintetében.

| (20) | Jelentős előnnyel járna az oktatás és képzés terén való transznacionális együttműködés és mobilitás közösségi támogatásának egyetlen programba való összevonása, amely a különböző fellépési területek között nagyobb szinergiát tenne lehetővé, és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos fejlesztések támogatásához nagyobb kapacitást, az igazgatáshoz pedig összehangoltabb, egyszerűbb és hatékonyabb módokat kínálna. Az egységes program az oktatás és képzés különböző szintjei közötti együttműködés javulását is elősegítené. |
| --- | --- |

(20)

Jelentős előnnyel járna az oktatás és képzés terén való transznacionális együttműködés és mobilitás közösségi támogatásának egyetlen programba való összevonása, amely a különböző fellépési területek között nagyobb szinergiát tenne lehetővé, és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos fejlesztések támogatásához nagyobb kapacitást, az igazgatáshoz pedig összehangoltabb, egyszerűbb és hatékonyabb módokat kínálna. Az egységes program az oktatás és képzés különböző szintjei közötti együttműködés javulását is elősegítené.

| (21) | Létre kell hozni ezért egy olyan egész életen át tartó tanulási programot, amelynek célja, hogy az egész életen át tartó tanulás révén hozzájáruljon az Európai Unió, mint fenntartható gazdasági fejlődéssel, több és jobb munkahellyel és nagyobb fokú társadalmi kohézióval rendelkező, fejlett, tudásalapú társadalom fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(21)

Létre kell hozni ezért egy olyan egész életen át tartó tanulási programot, amelynek célja, hogy az egész életen át tartó tanulás révén hozzájáruljon az Európai Unió, mint fenntartható gazdasági fejlődéssel, több és jobb munkahellyel és nagyobb fokú társadalmi kohézióval rendelkező, fejlett, tudásalapú társadalom fejlesztéséhez.

| (22) | Tekintettel az iskolák, a felsőoktatás, a szakképzés és a felnőttoktatás sajátosságaira, és következésképpen az e sajátosságoknak megfelelően kialakított célkitűzésekre, intézkedési formákra és szervezeti struktúrákra alapozandó közösségi fellépés iránti igényre, helyénvaló a fenti négy területre irányuló egyedi programok fenntartása az egész életen át tartó tanulás programja keretében, a közöttük lévő koherencia, valamint közös alapjuk egyidejű maximalizálása mellett. |
| --- | --- |

(22)

Tekintettel az iskolák, a felsőoktatás, a szakképzés és a felnőttoktatás sajátosságaira, és következésképpen az e sajátosságoknak megfelelően kialakított célkitűzésekre, intézkedési formákra és szervezeti struktúrákra alapozandó közösségi fellépés iránti igényre, helyénvaló a fenti négy területre irányuló egyedi programok fenntartása az egész életen át tartó tanulás programja keretében, a közöttük lévő koherencia, valamint közös alapjuk egyidejű maximalizálása mellett.

| (23) | A „Közös jövőnk építése – A kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” című közleményében a Bizottság a közösségi oktatási és képzési programok új generációja számára egy sor számszerűsített célkitűzést jelölt ki, amelyek a mobilitási és partnerségi tevékenységek számának jelentős növelését igénylik. |
| --- | --- |

(23)

A „Közös jövőnk építése – A kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” című közleményében a Bizottság a közösségi oktatási és képzési programok új generációja számára egy sor számszerűsített célkitűzést jelölt ki, amelyek a mobilitási és partnerségi tevékenységek számának jelentős növelését igénylik.

| (24) | Tekintettel a transznacionális mobilitás személyekre, valamint oktatási és képzési rendszerekre gyakorolt, bizonyítottan kedvező hatásaira, a mobilitás iránti kielégítetlen igény nagyságára valamennyi ágazatban, továbbá a mobilitás fontosságára a lisszaboni célkitűzés összefüggésében, a transznacionális mobilitás támogatásának mennyiségét jelentősen növelni kell a négy ágazati alprogramban. |
| --- | --- |

(24)

Tekintettel a transznacionális mobilitás személyekre, valamint oktatási és képzési rendszerekre gyakorolt, bizonyítottan kedvező hatásaira, a mobilitás iránti kielégítetlen igény nagyságára valamennyi ágazatban, továbbá a mobilitás fontosságára a lisszaboni célkitűzés összefüggésében, a transznacionális mobilitás támogatásának mennyiségét jelentősen növelni kell a négy ágazati alprogramban.

| (25) | A külföldön tanuló hallgatók által viselt valós költségkülönbség megfelelőbb fedezése érdekében a standard hallgatói mobilitási ösztöndíjat a program egész tartama alatt átlagosan reálszinten havi 200 euróban kell biztosítani. |
| --- | --- |

(25)

A külföldön tanuló hallgatók által viselt valós költségkülönbség megfelelőbb fedezése érdekében a standard hallgatói mobilitási ösztöndíjat a program egész tartama alatt átlagosan reálszinten havi 200 euróban kell biztosítani.

| (26) | A Comenius és a Grundtvig program új típusú mobilitási tevékenységekkel való kiegészítése révén nagyobb gondot kell fordítani a középfokú oktatásban részt vevő egyéni tanulók, valamint a felnőtt egyéni tanulók mobilitási igényeire, amelyekre az eddigi közösségi programok hatálya nem terjed ki. A szomszédos régiók iskolái közötti hosszú távú együttműködés fejlesztését célzó egyéni tanári mobilitás által kínált lehetőségeket is jobban ki kell használni. |
| --- | --- |

(26)

A Comenius és a Grundtvig program új típusú mobilitási tevékenységekkel való kiegészítése révén nagyobb gondot kell fordítani a középfokú oktatásban részt vevő egyéni tanulók, valamint a felnőtt egyéni tanulók mobilitási igényeire, amelyekre az eddigi közösségi programok hatálya nem terjed ki. A szomszédos régiók iskolái közötti hosszú távú együttműködés fejlesztését célzó egyéni tanári mobilitás által kínált lehetőségeket is jobban ki kell használni.

| (27) | A kis- és középvállalkozások fontos szerepet játszanak az európai gazdaságban. Mindeddig azonban az ilyen vállalkozások Leonardo da Vinci programban való részvétele korlátozott mértékű volt. Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a közösségi tevékenységek vonzóbbá váljanak az ilyen vállalkozások számára, különösen annak biztosítása révén, hogy a szakképzésben részt vevőknek több mobilitási lehetőség álljon rendelkezésére. Ahhoz, hogy az ilyen jellegű mobilitás eredményei elismertté váljanak, az Erasmus program keretében meglévőkhöz hasonló, megfelelő intézkedések meghozatalára van szükség. |
| --- | --- |

(27)

A kis- és középvállalkozások fontos szerepet játszanak az európai gazdaságban. Mindeddig azonban az ilyen vállalkozások Leonardo da Vinci programban való részvétele korlátozott mértékű volt. Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a közösségi tevékenységek vonzóbbá váljanak az ilyen vállalkozások számára, különösen annak biztosítása révén, hogy a szakképzésben részt vevőknek több mobilitási lehetőség álljon rendelkezésére. Ahhoz, hogy az ilyen jellegű mobilitás eredményei elismertté váljanak, az Erasmus program keretében meglévőkhöz hasonló, megfelelő intézkedések meghozatalára van szükség.

| (28) | Tekintettel az Európában utazással járó munkát végzők és utazó munkavállalók gyermekeit az oktatás terén érintő különös kihívásokra, teljes mértékben ki kell használni a Comenius program keretében rendelkezésre álló azon lehetőségeket, amelyek az ő szükségleteiket megcélzó transznacionális tevékenységeket támogatják. |
| --- | --- |

(28)

Tekintettel az Európában utazással járó munkát végzők és utazó munkavállalók gyermekeit az oktatás terén érintő különös kihívásokra, teljes mértékben ki kell használni a Comenius program keretében rendelkezésre álló azon lehetőségeket, amelyek az ő szükségleteiket megcélzó transznacionális tevékenységeket támogatják.

| (29) | Az Európa-szerte megnövekedett mobilitásnak a színvonal folyamatos emelkedésével kell járnia. |
| --- | --- |

(29)

Az Európa-szerte megnövekedett mobilitásnak a színvonal folyamatos emelkedésével kell járnia.

| (30) | Az említett szakpolitikai célkitűzések elérésére irányuló európai szintű tevékenységek támogatása iránti fokozott igény teljesítése, a nyelvek és az IKT terén kifejtett ágazatközi tevékenység támogatására szolgáló eszköz biztosítása, valamint a program eredményei terjesztésének és kiaknázásának javítása érdekében helyénvaló a négy ágazati alprogramot egy transzverzális programmal kiegészíteni. |
| --- | --- |

(30)

Az említett szakpolitikai célkitűzések elérésére irányuló európai szintű tevékenységek támogatása iránti fokozott igény teljesítése, a nyelvek és az IKT terén kifejtett ágazatközi tevékenység támogatására szolgáló eszköz biztosítása, valamint a program eredményei terjesztésének és kiaknázásának javítása érdekében helyénvaló a négy ágazati alprogramot egy transzverzális programmal kiegészíteni.

| (31) | Az európai integrációs folyamatra és annak fejlődésére vonatkozó ismeretek és párbeszéd iránti növekvő igény kielégítése végett fontos az e téren folyó oktatásban, kutatásban és reflexióban a kiválóság ösztönzése az európai integrációs folyamat tanulmányozására szakosodó felsőoktatási intézmények, az oktatás és képzés terén működő európai szövetségek és a Jean Monnet akció támogatása révén. |
| --- | --- |

(31)

Az európai integrációs folyamatra és annak fejlődésére vonatkozó ismeretek és párbeszéd iránti növekvő igény kielégítése végett fontos az e téren folyó oktatásban, kutatásban és reflexióban a kiválóság ösztönzése az európai integrációs folyamat tanulmányozására szakosodó felsőoktatási intézmények, az oktatás és képzés terén működő európai szövetségek és a Jean Monnet akció támogatása révén.

| (32) | E határozat megfogalmazásában megfelelő rugalmasságot kell biztosítani, lehetővé téve az egész életen át tartó tanulás programja tevékenységeinek szükséges kiigazításait a 2007-től 2013-ig terjedő időszak változó igényeire reagálva, és elkerülendő a Socrates és a Leonardo da Vinci program előző szakaszai rendelkezéseinek célszerűtlen részletezettségét. |
| --- | --- |

(32)

E határozat megfogalmazásában megfelelő rugalmasságot kell biztosítani, lehetővé téve az egész életen át tartó tanulás programja tevékenységeinek szükséges kiigazításait a 2007-től 2013-ig terjedő időszak változó igényeire reagálva, és elkerülendő a Socrates és a Leonardo da Vinci program előző szakaszai rendelkezéseinek célszerűtlen részletezettségét.

| (33) | A Szerződés 3. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Közösségnek valamennyi tevékenységében törekednie kell a férfiak és nők közötti egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, és elő kell mozdítania az egyenjogúságot. |
| --- | --- |

(33)

A Szerződés 3. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Közösségnek valamennyi tevékenységében törekednie kell a férfiak és nők közötti egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, és elő kell mozdítania az egyenjogúságot.

| (34) | A Szerződés 151. cikke alapján a Közösség a Szerződés egyéb rendelkezései alá tartozó tevékenysége során, különösen kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében, figyelembe veszi a kulturális szempontokat. Különös figyelmet kell fordítani a kultúra, az oktatás és a képzés közötti szinergiára. A kultúrák közötti párbeszédet úgyszintén ösztönözni kell. |
| --- | --- |

(34)

A Szerződés 151. cikke alapján a Közösség a Szerződés egyéb rendelkezései alá tartozó tevékenysége során, különösen kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében, figyelembe veszi a kulturális szempontokat. Különös figyelmet kell fordítani a kultúra, az oktatás és a képzés közötti szinergiára. A kultúrák közötti párbeszédet úgyszintén ösztönözni kell.

| (35) | Szükség van az állampolgári szerepvállalás, az emberi jogok és a demokrácia iránti tisztelet előmozdítására és a kirekesztés, többek között a rasszizmus és az idegengyűlölet minden formája ellen folytatott küzdelem fokozására. |
| --- | --- |

(35)

Szükség van az állampolgári szerepvállalás, az emberi jogok és a demokrácia iránti tisztelet előmozdítására és a kirekesztés, többek között a rasszizmus és az idegengyűlölet minden formája ellen folytatott küzdelem fokozására.

| (36) | A program valamennyi részének végrehajtása során a hátrányos helyzetű csoportok tagjait szélesebb körben kell elérni, a fogyatékkal élők különleges tanulási igényeivel pedig aktívan kell foglalkozni, többek között a fogyatékkal élő résztvevők pótlólagos költségeinek megjelenítése érdekében magasabb támogatás alkalmazása, valamint a jelbeszéd és a Braille-írás elsajátításához és használatához nyújtott támogatás révén. |
| --- | --- |

(36)

A program valamennyi részének végrehajtása során a hátrányos helyzetű csoportok tagjait szélesebb körben kell elérni, a fogyatékkal élők különleges tanulási igényeivel pedig aktívan kell foglalkozni, többek között a fogyatékkal élő résztvevők pótlólagos költségeinek megjelenítése érdekében magasabb támogatás alkalmazása, valamint a jelbeszéd és a Braille-írás elsajátításához és használatához nyújtott támogatás révén.

| (37) | Figyelembe kell venni a Sporton keresztül történő nevelés európai évének (2004) eredményeit, valamint az általa hangsúlyozott, oktatási intézmények és sportszervezetek közötti együttműködés lehetséges előnyeit. |
| --- | --- |

(37)

Figyelembe kell venni a Sporton keresztül történő nevelés európai évének (2004) eredményeit, valamint az általa hangsúlyozott, oktatási intézmények és sportszervezetek közötti együttműködés lehetséges előnyeit.

| (38) | Az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó tagjelölt országok és az EGT-ben tagsággal rendelkező EFTA-országok a Közösség és ezen országok között aláírandó megállapodásoknak megfelelően részt vehetnek a közösségi programokban. |
| --- | --- |

(38)

Az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó tagjelölt országok és az EGT-ben tagsággal rendelkező EFTA-országok a Közösség és ezen országok között aláírandó megállapodásoknak megfelelően részt vehetnek a közösségi programokban.

| (39) | Az Európai Tanács 2003. június 19-i és 20-i thesszaloniki ülésén jóváhagyta a Nyugat-Balkánról szóló 2003. június 16-i tanácsi következtetéseket és annak „A thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletét, amely előírja, hogy a közösségi programokat meg kell nyitni a stabilizációs és társulási folyamat országai előtt, a Közösség és az említett országok között aláírandó keretmegállapodások alapján. |
| --- | --- |

(39)

Az Európai Tanács 2003. június 19-i és 20-i thesszaloniki ülésén jóváhagyta a Nyugat-Balkánról szóló 2003. június 16-i tanácsi következtetéseket és annak „A thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletét, amely előírja, hogy a közösségi programokat meg kell nyitni a stabilizációs és társulási folyamat országai előtt, a Közösség és az említett országok között aláírandó keretmegállapodások alapján.

| (40) | A Közösség és a Svájci Államszövetség kinyilvánította azon szándékát, hogy tárgyalásokat kezdjen megállapodások megkötése céljából a közös érdekű területeken, úgymint a közösségi oktatási, képzési és ifjúsági programok. |
| --- | --- |

(40)

A Közösség és a Svájci Államszövetség kinyilvánította azon szándékát, hogy tárgyalásokat kezdjen megállapodások megkötése céljából a közös érdekű területeken, úgymint a közösségi oktatási, képzési és ifjúsági programok.

| (41) | Az egész életen át tartó tanulás programját a Bizottság és a tagállamok együttműködésével rendszeresen ellenőrizni és értékelni kell az újbóli – különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai tekintetében teendő – kiigazítások lehetővé tétele érdekében. Az értékelésnek független, pártatlan szervek által elvégzendő külső értékelést is magában kell foglalnia. |
| --- | --- |

(41)

Az egész életen át tartó tanulás programját a Bizottság és a tagállamok együttműködésével rendszeresen ellenőrizni és értékelni kell az újbóli – különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai tekintetében teendő – kiigazítások lehetővé tétele érdekében. Az értékelésnek független, pártatlan szervek által elvégzendő külső értékelést is magában kell foglalnia.

| (42) | A Socrates program végrehajtásáról szóló 2002. február 28-i állásfoglalásában (12) az Európai Parlament felhívta a figyelmet a program második szakaszában a támogatást kérelmezők számára aránytalan terheket jelentő igazgatási eljárásokra. |
| --- | --- |

(42)

A Socrates program végrehajtásáról szóló 2002. február 28-i állásfoglalásában (12) az Európai Parlament felhívta a figyelmet a program második szakaszában a támogatást kérelmezők számára aránytalan terheket jelentő igazgatási eljárásokra.

| (43) | Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (13) és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet (14), amelyek a Közösség pénzügyi érdekeit védik, alkalmazni kell, figyelembe véve az egyszerűség és a konzisztencia elvét a költségvetési eszközök kiválasztásában, az olyan esetek számának korlátozását, amikor a Bizottság fenntartja a közvetlen felelősséget azok végrehajtásáért és kezelésért, valamint a források összege és az azok felhasználásával járó adminisztratív terhek között megkövetelt arányosságot. |
| --- | --- |

(43)

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (13) és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet (14), amelyek a Közösség pénzügyi érdekeit védik, alkalmazni kell, figyelembe véve az egyszerűség és a konzisztencia elvét a költségvetési eszközök kiválasztásában, az olyan esetek számának korlátozását, amikor a Bizottság fenntartja a közvetlen felelősséget azok végrehajtásáért és kezelésért, valamint a források összege és az azok felhasználásával járó adminisztratív terhek között megkövetelt arányosságot.

| (44) | A program sikeres végrehajtásához elengedhetetlen a pályázati eljárások adminisztrációjának radikális egyszerűsítése. Az adminisztratív és számviteli követelményeknek arányban kell állniuk a juttatás nagyságával. |
| --- | --- |

(44)

A program sikeres végrehajtásához elengedhetetlen a pályázati eljárások adminisztrációjának radikális egyszerűsítése. Az adminisztratív és számviteli követelményeknek arányban kell állniuk a juttatás nagyságával.

| (45) | Megfelelő intézkedéseket kell hozni továbbá a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és meg kell tenni a megfelelő lépéseket az eltűnt, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek behajtására. |
| --- | --- |

(45)

Megfelelő intézkedéseket kell hozni továbbá a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és meg kell tenni a megfelelő lépéseket az eltűnt, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek behajtására.

| (46) | Biztosítani kell az egész életen át tartó tanulás programja szabályszerű lezárását, különösen az igazgatásával kapcsolatos olyan többéves megállapodások folytatása tekintetében, mint a műszaki és igazgatási segítségnyújtás finanszírozása. 2014. január 1-jétől a műszaki és igazgatási segítségnyújtásnak szükség esetén biztosítania kell a 2013 végéig be nem fejezett tevékenységek igazgatását, ideértve a monitoringot és a pénzügyi ellenőrzést is. |
| --- | --- |

(46)

Biztosítani kell az egész életen át tartó tanulás programja szabályszerű lezárását, különösen az igazgatásával kapcsolatos olyan többéves megállapodások folytatása tekintetében, mint a műszaki és igazgatási segítségnyújtás finanszírozása. 2014. január 1-jétől a műszaki és igazgatási segítségnyújtásnak szükség esetén biztosítania kell a 2013 végéig be nem fejezett tevékenységek igazgatását, ideértve a monitoringot és a pénzügyi ellenőrzést is.

| (47) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen az európai együttműködésnek a minőségi oktatáshoz és képzéshez való hozzájárulását a tagállamok a transznacionális mobilitás és a Közösség egészére kiterjedő információcsere szükségessége miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a szükséges fellépések és intézkedések terjedelme miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(47)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen az európai együttműködésnek a minőségi oktatáshoz és képzéshez való hozzájárulását a tagállamok a transznacionális mobilitás és a Közösség egészére kiterjedő információcsere szükségessége miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a szükséges fellépések és intézkedések terjedelme miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (48) | Ez a határozat a program teljes időtartamára pénzügyi keretet állapít meg, amelynek a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (15) 37. pontja szerinti fő hivatkozási pontként kell szolgálnia. |
| --- | --- |

(48)

Ez a határozat a program teljes időtartamára pénzügyi keretet állapít meg, amelynek a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (15) 37. pontja szerinti fő hivatkozási pontként kell szolgálnia.

| (49) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(49)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

Az egész életen át tartó tanulás programja

1. cikk

Az egész életen át tartó tanulás programjának létrehozása

(1)   Ez a határozat programot hoz létre az egész életen át tartó tanulás terén teendő közösségi fellépés számára (a továbbiakban: az egész életen át tartó tanulás programja).

(2)   Az egész életen át tartó tanulás programjának általános célkitűzése, hogy az egész életen át tartó tanulás révén hozzájáruljon a Közösség mint fenntartható gazdasági fejlődést mutató, több és jobb munkahellyel és nagyobb fokú társadalmi kohézióval rendelkező, fejlett, tudásalapú társadalom fejlesztéséhez, biztosítva mindeközben a környezet megfelelő védelmét a jövő generációk számára. Különösen elő kívánja segíteni a Közösségen belüli oktatási és képzési rendszerek közötti kölcsönös cserét, együttműködést és mobilitást, hogy e rendszerek a minőség tekintetében az egész világ számára referenciaértékké válhassanak.

| (3) | a) | hozzájárulni az egész életen át tartó minőségi tanulás fejlesztéséhez, és támogatni a magas teljesítmény elérését, az innovációt és az európai dimenziót e terület rendszereiben és gyakorlataiban; |
| --- | --- | --- |
| b) | támogatni az egész életen át tartó tanulás európai térségének létrejöttét; |
| c) | segíteni az egész életen át tartó tanuláshoz a tagállamokon belül rendelkezésre álló lehetőségek minőségének, vonzerejének és hozzáférhetőségének javítását; |
| d) | megerősíteni az egész életen át tartó tanulás hozzájárulását a társadalmi kohézióhoz, az aktív állampolgársághoz, a kultúrák közötti párbeszédhez, a nemek egyenjogúságához és az egyéni kiteljesedéshez; |
| e) | segíteni a kreativitás, versenyképesség, foglalkoztathatóság előmozdítását, valamint a vállalkozói szellem erősítését; |
| f) | hozzájárulni valamennyi korosztály fokozott részvételéhez az egész életen át tartó tanulásban, beleértve a különleges nevelési igényűeket és a hátrányos helyzetűeket is, tekintet nélkül társadalmi-gazdasági hátterükre; |
| g) | támogatni a nyelvtanulást és a nyelvi sokszínűséget; |
| h) | az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, innovatív szolgáltatások, módszertan és gyakorlat fejlesztésének támogatása; |
| i) | megerősíteni az egész életen át tartó tanulás szerepét az emberi jogok és a demokrácia megértésén és tiszteletén alapuló európai állampolgárság tudatának megteremtésében, valamint a más népek és kultúrák iránti tolerancia és tisztelet ösztönzésében; |
| j) | támogatni az együttműködést a minőségbiztosítás terén az európai oktatás és képzés valamennyi ágazatában; |
| k) | az oktatás és képzés minőségének javítása érdekében ösztönözni az eredmények, az innovatív termékek és folyamatok legmegfelelőbb felhasználását, és kicserélni a helyes gyakorlatokat azokon a területeken, amelyekre az egész életen át tartó tanulás programja kiterjed. |

(3)

a)

hozzájárulni az egész életen át tartó minőségi tanulás fejlesztéséhez, és támogatni a magas teljesítmény elérését, az innovációt és az európai dimenziót e terület rendszereiben és gyakorlataiban;

b)

támogatni az egész életen át tartó tanulás európai térségének létrejöttét;

c)

segíteni az egész életen át tartó tanuláshoz a tagállamokon belül rendelkezésre álló lehetőségek minőségének, vonzerejének és hozzáférhetőségének javítását;

d)

megerősíteni az egész életen át tartó tanulás hozzájárulását a társadalmi kohézióhoz, az aktív állampolgársághoz, a kultúrák közötti párbeszédhez, a nemek egyenjogúságához és az egyéni kiteljesedéshez;

e)

segíteni a kreativitás, versenyképesség, foglalkoztathatóság előmozdítását, valamint a vállalkozói szellem erősítését;

f)

hozzájárulni valamennyi korosztály fokozott részvételéhez az egész életen át tartó tanulásban, beleértve a különleges nevelési igényűeket és a hátrányos helyzetűeket is, tekintet nélkül társadalmi-gazdasági hátterükre;

g)

támogatni a nyelvtanulást és a nyelvi sokszínűséget;

h)

az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, innovatív szolgáltatások, módszertan és gyakorlat fejlesztésének támogatása;

i)

megerősíteni az egész életen át tartó tanulás szerepét az emberi jogok és a demokrácia megértésén és tiszteletén alapuló európai állampolgárság tudatának megteremtésében, valamint a más népek és kultúrák iránti tolerancia és tisztelet ösztönzésében;

j)

támogatni az együttműködést a minőségbiztosítás terén az európai oktatás és képzés valamennyi ágazatában;

k)

az oktatás és képzés minőségének javítása érdekében ösztönözni az eredmények, az innovatív termékek és folyamatok legmegfelelőbb felhasználását, és kicserélni a helyes gyakorlatokat azokon a területeken, amelyekre az egész életen át tartó tanulás programja kiterjed.

(4)   A mellékletben meghatározott igazgatási rendelkezéseknek megfelelően az egész életen át tartó tanulás programja támogatja és kiegészíti a tagállamok által tett intézkedéseket, tiszteletben tartva egyúttal az oktatási és képzési rendszereik tartalma iránti felelősségüket, valamint kulturális és nyelvi sokszínűségüket.

(5)   A 3. cikkben meghatározottak szerint az egész életen át tartó tanulás programjának célkitűzéseit négy ágazati program, egy transzverzális program és a Jean Monnet program (a továbbiakban együttesen: alprogramok) végrehajtásán keresztül kell megvalósítani.

(6)   Ezt a határozatot a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakban kell végrehajtani. Az előkészítő intézkedéseket azonban – beleértve a Bizottságnak a 9. cikk szerinti határozatait – e határozat hatálybalépésétől kezdve végre lehet hajtani.

2. cikk

Fogalommeghatározások

| 1. | „iskola-előkészítő”: a kötelező alapfokú iskolai képzés megkezdése előtt folytatott, szervezett oktatási tevékenység; |
| --- | --- |

1.

„iskola-előkészítő”: a kötelező alapfokú iskolai képzés megkezdése előtt folytatott, szervezett oktatási tevékenység;

| 2. | „tanuló”: egy iskolába tanulói minőségben beiratkozott személy; |
| --- | --- |

2.

„tanuló”: egy iskolába tanulói minőségben beiratkozott személy;

| 3. | „iskola”: valamennyi általános (iskola-előkészítő, alapfokú vagy középfokú), szakmai és gyakorlati oktatást nyújtó intézménytípus, és – kivételes esetben, a nyelvtanulást támogató intézkedések esetében – szakmai képzést nyújtó nem iskolai intézmény; |
| --- | --- |

3.

„iskola”: valamennyi általános (iskola-előkészítő, alapfokú vagy középfokú), szakmai és gyakorlati oktatást nyújtó intézménytípus, és – kivételes esetben, a nyelvtanulást támogató intézkedések esetében – szakmai képzést nyújtó nem iskolai intézmény;

| 4. | „tanárok/oktatási személyzet”: a tagállamok oktatási folyamataiban feladataiknál fogva közvetlenül részt vevő személyek; |
| --- | --- |

4.

„tanárok/oktatási személyzet”: a tagállamok oktatási folyamataiban feladataiknál fogva közvetlenül részt vevő személyek;

| 5. | „oktatók”: a tagállamok szakoktatási és -képzési folyamataiban feladataiknál fogva közvetlenül részt vevő személyek; |
| --- | --- |

5.

„oktatók”: a tagállamok szakoktatási és -képzési folyamataiban feladataiknál fogva közvetlenül részt vevő személyek;

| 6. | „hallgató”: bármelyik tanulmányi területen működő felsőoktatási intézménybe elismert diploma vagy más elismert felsőfokú oklevél – a doktori szinttel bezárólag – megszerzéséhez vezető felsőfokú tanulmányok folytatása céljából beiratkozott személy; |
| --- | --- |

6.

„hallgató”: bármelyik tanulmányi területen működő felsőoktatási intézménybe elismert diploma vagy más elismert felsőfokú oklevél – a doktori szinttel bezárólag – megszerzéséhez vezető felsőfokú tanulmányok folytatása céljából beiratkozott személy;

| 7. | „szakképzésben részt vevő”: szakképző iskolában, szakképzést folytató intézményben vagy a munkahelyen szakképzésben részt vevő személy; |
| --- | --- |

7.

„szakképzésben részt vevő”: szakképző iskolában, szakképzést folytató intézményben vagy a munkahelyen szakképzésben részt vevő személy;

| 8. | „felnőtt tanuló”: felnőttoktatásban tanulóként részt vevő személy; |
| --- | --- |

8.

„felnőtt tanuló”: felnőttoktatásban tanulóként részt vevő személy;

| 9. | „a munkaerőpiacon jelen lévő személyek”: munkavállalók, önálló vállalkozók vagy foglalkoztatható személyek; |
| --- | --- |

9.

„a munkaerőpiacon jelen lévő személyek”: munkavállalók, önálló vállalkozók vagy foglalkoztatható személyek;

| 10. | „felsőoktatási intézmény”:





  a) | a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban bármely típusú felsőoktatási intézmény, amely elismert fokozat vagy elismert felsőfokú képesítés megszerzéséhez vezető képzést folytat, függetlenül az ilyen intézményeknek a tagállamokban használt megnevezésétől; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban bármely típusú felsőoktatási intézmény, amely elismert fokozat vagy elismert felsőfokú képesítés megszerzéséhez vezető képzést folytat, függetlenül az ilyen intézményeknek a tagállamokban használt megnevezésétől;

| b) | a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban bármely intézmény, amely felsőfokú szakoktatást vagy -képzést kínál; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban bármely intézmény, amely felsőfokú szakoktatást vagy -képzést kínál;

| 11. | „közös mesterképzés”: olyan mesterképzés a felsőoktatásban, amely:





  a) | három különböző tagállam legalább három felsőoktatási intézményében folyik; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

három különböző tagállam legalább három felsőoktatási intézményében folyik;

| b) | olyan tanulmányi programot hajt végre, amely az említett három intézményből legalább kettőben tanulmányi időszak teljesítésével jár; |
| --- | --- |

b)

olyan tanulmányi programot hajt végre, amely az említett három intézményből legalább kettőben tanulmányi időszak teljesítésével jár;

| c) | az európai kreditátszámítási rendszeren alapuló vagy azzal kompatibilis beépített mechanizmusokkal rendelkezik a partnerintézményekben teljesített tanulmányi időszakok elismerésére; |
| --- | --- |

c)

az európai kreditátszámítási rendszeren alapuló vagy azzal kompatibilis beépített mechanizmusokkal rendelkezik a partnerintézményekben teljesített tanulmányi időszakok elismerésére;

| d) | a részt vevő intézmények részéről a tagállamok által elismert vagy akkreditált közös, kettős vagy többes oklevél kiállításához vezet; |
| --- | --- |

d)

a részt vevő intézmények részéről a tagállamok által elismert vagy akkreditált közös, kettős vagy többes oklevél kiállításához vezet;

| 12. | „szakképzés”: a szakmai alapozó oktatás vagy szakképzés bármely formája, beleértve a szakmai elméletet, gyakorlatot és a munkahelyi tapasztalatszerzést, amelyek hozzájárulnak valamely, a megszerzés szerinti tagállam illetékes hatóságai által elismert szakmai képesítés megszerzéséhez, valamint bármely, az egyén által szakmája gyakorlása során vállalt szakmai továbbképzés; |
| --- | --- |

12.

„szakképzés”: a szakmai alapozó oktatás vagy szakképzés bármely formája, beleértve a szakmai elméletet, gyakorlatot és a munkahelyi tapasztalatszerzést, amelyek hozzájárulnak valamely, a megszerzés szerinti tagállam illetékes hatóságai által elismert szakmai képesítés megszerzéséhez, valamint bármely, az egyén által szakmája gyakorlása során vállalt szakmai továbbképzés;

| 13. | „felnőttoktatás”: felnőttek nem szakmai tanulásának valamennyi formája, amely lehet formális, nem formális vagy informális jellegű; |
| --- | --- |

13.

„felnőttoktatás”: felnőttek nem szakmai tanulásának valamennyi formája, amely lehet formális, nem formális vagy informális jellegű;

| 14. | „tanulmányút”: rövid idejű látogatás az egész életen át tartó tanulás egy adott vonatkozásának másik tagállamban történő tanulmányozása céljából; |
| --- | --- |

14.

„tanulmányút”: rövid idejű látogatás az egész életen át tartó tanulás egy adott vonatkozásának másik tagállamban történő tanulmányozása céljából;

| 15. | „mobilitás”: valamely másik tagállamban eltöltött időszak tanulmányok folytatása, munkatapasztalat szerzése, más tanulási vagy oktatási tevékenység vagy kapcsolódó igazgatási tevékenység céljából, amely adott esetben a fogadó ország nyelvén vagy a munkanyelven tartott előkészítő vagy ismétlő tanfolyammal egészül ki; |
| --- | --- |

15.

„mobilitás”: valamely másik tagállamban eltöltött időszak tanulmányok folytatása, munkatapasztalat szerzése, más tanulási vagy oktatási tevékenység vagy kapcsolódó igazgatási tevékenység céljából, amely adott esetben a fogadó ország nyelvén vagy a munkanyelven tartott előkészítő vagy ismétlő tanfolyammal egészül ki;

| 16. | „gyakorlat”: valamely másik tagállamban lévő vállalkozásnál vagy szervezetnél eltöltött időszak, adott esetben a fogadó ország nyelvén vagy a munkanyelven tartott előkészítő vagy ismétlő tanfolyammal kiegészítve, amelynek célja a résztvevők segítése a Közösség munkaerőpiacának követelményeihez való alkalmazkodásban, valamint a szakmai tapasztalatszerzés kapcsán egy bizonyos készség elsajátítása vagy az érintett ország gazdasági és társadalmi kultúrájának jobb megértése; |
| --- | --- |

16.

„gyakorlat”: valamely másik tagállamban lévő vállalkozásnál vagy szervezetnél eltöltött időszak, adott esetben a fogadó ország nyelvén vagy a munkanyelven tartott előkészítő vagy ismétlő tanfolyammal kiegészítve, amelynek célja a résztvevők segítése a Közösség munkaerőpiacának követelményeihez való alkalmazkodásban, valamint a szakmai tapasztalatszerzés kapcsán egy bizonyos készség elsajátítása vagy az érintett ország gazdasági és társadalmi kultúrájának jobb megértése;

| 17. | „egyoldalú”: egyetlen intézményt érintő; |
| --- | --- |

17.

„egyoldalú”: egyetlen intézményt érintő;

| 18. | „kétoldalú”: két különböző tagállamból származó partnereket érintő; |
| --- | --- |

18.

„kétoldalú”: két különböző tagállamból származó partnereket érintő;

| 19. | „többoldalú”: legalább három különböző tagállamból származó partnereket érintő. A Bizottság többoldalúnak tekintheti a három vagy több tagállamból származó tagsággal rendelkező szövetségeket vagy más szerveket; |
| --- | --- |

19.

„többoldalú”: legalább három különböző tagállamból származó partnereket érintő. A Bizottság többoldalúnak tekintheti a három vagy több tagállamból származó tagsággal rendelkező szövetségeket vagy más szerveket;

| 20. | „partnerség”: különböző tagállamok intézményeinek vagy szervezeteinek egy csoportja közötti kétoldalú vagy többoldalú megállapodás az egész életen át tartó tanulás terén közös európai tevékenységek végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

20.

„partnerség”: különböző tagállamok intézményeinek vagy szervezeteinek egy csoportja közötti kétoldalú vagy többoldalú megállapodás az egész életen át tartó tanulás terén közös európai tevékenységek végrehajtása céljából;

| 21. | „hálózat”: az egész életen át tartó tanulás egy bizonyos területén, tudományágában vagy ágazatában tevékenykedő szervek hivatalos vagy nem hivatalos csoportosulása; |
| --- | --- |

21.

„hálózat”: az egész életen át tartó tanulás egy bizonyos területén, tudományágában vagy ágazatában tevékenykedő szervek hivatalos vagy nem hivatalos csoportosulása;

| 22. | „projekt”: szervezetek vagy intézmények hivatalos vagy nem hivatalos csoportosulása által közösen kialakított, meghatározott eredmény elérését célzó együttműködési tevékenység; |
| --- | --- |

22.

„projekt”: szervezetek vagy intézmények hivatalos vagy nem hivatalos csoportosulása által közösen kialakított, meghatározott eredmény elérését célzó együttműködési tevékenység;

| 23. | „projektkoordinátor”: a projektnek a többoldalú csoportosulás általi végrehajtásáért felelős szervezet vagy intézmény; |
| --- | --- |

23.

„projektkoordinátor”: a projektnek a többoldalú csoportosulás általi végrehajtásáért felelős szervezet vagy intézmény;

| 24. | „projektpartnerek”: a többoldalú csoportosulást alkotó, a koordinátoron kívüli szervezetek vagy intézmények; |
| --- | --- |

24.

„projektpartnerek”: a többoldalú csoportosulást alkotó, a koordinátoron kívüli szervezetek vagy intézmények;

| 25. | „vállalkozás”: minden gazdasági tevékenységet folytató vállalkozás az állami vagy magánszektorban, mérettől, jogállástól és a működés gazdasági ágazatától függetlenül, a szociális gazdaságot is beleértve; |
| --- | --- |

25.

„vállalkozás”: minden gazdasági tevékenységet folytató vállalkozás az állami vagy magánszektorban, mérettől, jogállástól és a működés gazdasági ágazatától függetlenül, a szociális gazdaságot is beleértve;

| 26. | „szociális partnerek”: nemzeti szinten a munkáltatók és a munkavállalók nemzeti jognak és/vagy gyakorlatnak megfelelő szervezetei, közösségi szinten pedig a munkáltatóknak és a munkavállalóknak a közösségi szintű szociális párbeszédben részt vevő szervezetei; |
| --- | --- |

26.

„szociális partnerek”: nemzeti szinten a munkáltatók és a munkavállalók nemzeti jognak és/vagy gyakorlatnak megfelelő szervezetei, közösségi szinten pedig a munkáltatóknak és a munkavállalóknak a közösségi szintű szociális párbeszédben részt vevő szervezetei;

| 27. | „orientáció és tanácsadás”: a tanulók, oktatók és egyéb alkalmazottak oktatási és képzési programok vagy foglalkoztatási lehetőségek közötti választásának segítésére irányuló tevékenységek köre, például tájékoztatás, értékelés, orientáció és tanácsadás; |
| --- | --- |

27.

„orientáció és tanácsadás”: a tanulók, oktatók és egyéb alkalmazottak oktatási és képzési programok vagy foglalkoztatási lehetőségek közötti választásának segítésére irányuló tevékenységek köre, például tájékoztatás, értékelés, orientáció és tanácsadás;

| 28. | „az eredmények terjesztése és kiaknázása”: tevékenységek annak biztosítására, hogy az egész életen át tartó tanulás programja és elődei eredményeit széles körben megfelelőképpen elismerjék, bemutassák és végrehajtsák; |
| --- | --- |

28.

„az eredmények terjesztése és kiaknázása”: tevékenységek annak biztosítására, hogy az egész életen át tartó tanulás programja és elődei eredményeit széles körben megfelelőképpen elismerjék, bemutassák és végrehajtsák;

| 29. | „egész életen át tartó tanulás”: az életút során elvégzett általános oktatás, szakoktatás és -képzés, nem formális képzés és informális tanulás összessége, amelyek személyi, polgári, társadalmi és/vagy foglalkoztatási szempontból a tudás, a készségek és a kompetenciák gyarapodását eredményezik. Magában foglalja a tanácsadási és orientációs szolgáltatás nyújtását is. |
| --- | --- |

29.

„egész életen át tartó tanulás”: az életút során elvégzett általános oktatás, szakoktatás és -képzés, nem formális képzés és informális tanulás összessége, amelyek személyi, polgári, társadalmi és/vagy foglalkoztatási szempontból a tudás, a készségek és a kompetenciák gyarapodását eredményezik. Magában foglalja a tanácsadási és orientációs szolgáltatás nyújtását is.

3. cikk

Alprogramok

| (1) | a) | a Comenius program, amely a felső középfokú oktatás végével bezárólag az iskola-előkészítő és az iskolai oktatásban részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást nyújtó intézményekre és szervezetekre irányul; |
| --- | --- | --- |
| b) | az Erasmus program, amely – a tanulmányok vagy a képesítés megszerzésének hosszától függetlenül, és a doktori tanulmányokat is beleértve – a formális felsőoktatásban és a felsőfokú szakoktatásban és -képzésben részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást és képzést nyújtó vagy támogató intézményekre és szervezetekre irányul; |
| c) | a Leonardo da Vinci program, amely a felsőfokútól eltérő szintű szakoktatásban és -képzésben részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást és képzést nyújtó vagy támogató intézményekre és szervezetekre irányul; |
| d) | a Grundtvig program, amely a felnőttoktatás valamennyi formájában részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást nyújtó vagy támogató intézményekre és szervezetekre irányul. |

(1)

a)

a Comenius program, amely a felső középfokú oktatás végével bezárólag az iskola-előkészítő és az iskolai oktatásban részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást nyújtó intézményekre és szervezetekre irányul;

b)

az Erasmus program, amely – a tanulmányok vagy a képesítés megszerzésének hosszától függetlenül, és a doktori tanulmányokat is beleértve – a formális felsőoktatásban és a felsőfokú szakoktatásban és -képzésben részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást és képzést nyújtó vagy támogató intézményekre és szervezetekre irányul;

c)

a Leonardo da Vinci program, amely a felsőfokútól eltérő szintű szakoktatásban és -képzésben részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást és képzést nyújtó vagy támogató intézményekre és szervezetekre irányul;

d)

a Grundtvig program, amely a felnőttoktatás valamennyi formájában részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást nyújtó vagy támogató intézményekre és szervezetekre irányul.

| (2) | a) | szakpolitikai együttműködés és innováció az egész életen át tartó tanulás terén; |
| --- | --- | --- |
| b) | a nyelvtanulás támogatása; |
| c) | IKT-alapú innovatív tartalom, innovatív szolgáltatások, módszertan és gyakorlat fejlesztése az egész életen át tartó tanulás számára; |
| d) | a program és a korábbi kapcsolódó programok által támogatott tevékenységek eredményeinek terjesztése és kiaknázása, és a bevált gyakorlatok cseréje. |

(2)

a)

szakpolitikai együttműködés és innováció az egész életen át tartó tanulás terén;

b)

a nyelvtanulás támogatása;

c)

IKT-alapú innovatív tartalom, innovatív szolgáltatások, módszertan és gyakorlat fejlesztése az egész életen át tartó tanulás számára;

d)

a program és a korábbi kapcsolódó programok által támogatott tevékenységek eredményeinek terjesztése és kiaknázása, és a bevált gyakorlatok cseréje.

| (3) | a) | a Jean Monnet akció; |
| --- | --- | --- |
| b) | az európai integrációval kapcsolatos témákra szakosodott intézményeknek nyújtott működési támogatások; |
| c) | egyéb, az oktatás és képzés területével foglalkozó európai intézményeknek és szövetségeknek nyújtott működési támogatás. |

(3)

a)

a Jean Monnet akció;

b)

az európai integrációval kapcsolatos témákra szakosodott intézményeknek nyújtott működési támogatások;

c)

egyéb, az oktatás és képzés területével foglalkozó európai intézményeknek és szövetségeknek nyújtott működési támogatás.

4. cikk

Részvétel az egész életen át tartó tanulás programjában

| a) | tanulók, hallgatók, szakképzésben részt vevők és felnőtt tanulók; |
| --- | --- |

a)

tanulók, hallgatók, szakképzésben részt vevők és felnőtt tanulók;

| b) | az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásában érintett tanárok, oktatók és egyéb személyzet; |
| --- | --- |

b)

az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásában érintett tanárok, oktatók és egyéb személyzet;

| c) | a munkaerőpiacon jelen lévő személyek; |
| --- | --- |

c)

a munkaerőpiacon jelen lévő személyek;

| d) | az egész életen át tartó tanulás programja összefüggésében vagy annak alprogramjai keretei között oktatási és képzési szolgáltatást nyújtó intézmények vagy szervezetek; |
| --- | --- |

d)

az egész életen át tartó tanulás programja összefüggésében vagy annak alprogramjai keretei között oktatási és képzési szolgáltatást nyújtó intézmények vagy szervezetek;

| e) | az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozását érintő rendszerekért és politikákért felelős személyek és szervek helyi, regionális és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

e)

az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozását érintő rendszerekért és politikákért felelős személyek és szervek helyi, regionális és nemzeti szinten;

| f) | a vállalkozások, szociális partnerek és azok szervezetei minden szinten, beleértve a kereskedelmi szervezeteket és a kereskedelmi és iparkamarákat; |
| --- | --- |

f)

a vállalkozások, szociális partnerek és azok szervezetei minden szinten, beleértve a kereskedelmi szervezeteket és a kereskedelmi és iparkamarákat;

| g) | az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek; |
| --- | --- |

g)

az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek;

| h) | az egész életen át tartó tanulás területén tevékenykedő szövetségek, beleértve a hallgatók, szakképzésben részt vevők, tanulók, tanárok, szülők és felnőtt tanulók szövetségeit is; |
| --- | --- |

h)

az egész életen át tartó tanulás területén tevékenykedő szövetségek, beleértve a hallgatók, szakképzésben részt vevők, tanulók, tanárok, szülők és felnőtt tanulók szövetségeit is;

| i) | az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek; |
| --- | --- |

i)

az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek;

| j) | nonprofit szervezetek, önkéntes testületek és nem kormányzati szervezetek („NGO-k”). |
| --- | --- |

j)

nonprofit szervezetek, önkéntes testületek és nem kormányzati szervezetek („NGO-k”).

5. cikk

Közösségi intézkedések

| (1) | a) | az egész életen át tartó tanulásban részt vevők mobilitása; |
| --- | --- | --- |
| b) | kétoldalú és többoldalú partnerségek; |
| c) | többoldalú – különösen az innováció transznacionális átadása révén az oktatási és képzési rendszerek minőségének javítását célzó – projektek; |
| d) | egyoldalú és nemzeti projektek; |
| e) | többoldalú együttműködési projektek és hálózatok; |
| f) | a politikák és rendszerek megfigyelése és elemzése az egész életen át tartó tanulás területén, referenciaanyagok létrehozása és rendszeres fejlesztése, beleértve a felméréseket, statisztikát, elemzéseket és mutatókat, a képesítések és a korábbi tanulmányok átláthatóságának és elismerésének támogatására irányuló tevékenység, valamint a minőségbiztosítás terén való együttműködésre irányuló tevékenység; |
| g) | működési támogatás az egész életen át tartó tanulás programja keretébe tartozó területeken tevékenykedő intézmények és szervezetek egyes működési és igazgatási költségeihez; |
| h) | az egész életen át tartó tanulás programjának célkitűzéseit ösztönző, más kezdeményezések („kapcsolódó intézkedések”). |

(1)

a)

az egész életen át tartó tanulásban részt vevők mobilitása;

b)

kétoldalú és többoldalú partnerségek;

c)

többoldalú – különösen az innováció transznacionális átadása révén az oktatási és képzési rendszerek minőségének javítását célzó – projektek;

d)

egyoldalú és nemzeti projektek;

e)

többoldalú együttműködési projektek és hálózatok;

f)

a politikák és rendszerek megfigyelése és elemzése az egész életen át tartó tanulás területén, referenciaanyagok létrehozása és rendszeres fejlesztése, beleértve a felméréseket, statisztikát, elemzéseket és mutatókat, a képesítések és a korábbi tanulmányok átláthatóságának és elismerésének támogatására irányuló tevékenység, valamint a minőségbiztosítás terén való együttműködésre irányuló tevékenység;

g)

működési támogatás az egész életen át tartó tanulás programja keretébe tartozó területeken tevékenykedő intézmények és szervezetek egyes működési és igazgatási költségeihez;

h)

az egész életen át tartó tanulás programjának célkitűzéseit ösztönző, más kezdeményezések („kapcsolódó intézkedések”).

(2)   Közösségi támogatás nyújtható az ebben a cikkben meghatározott tevékenységek bármelyikének előkészítő látogatásaihoz is.

(3)   A Bizottság olyan szemináriumokat, kollokviumokat vagy találkozókat szervezhet, amelyek valószínűleg elősegítik az egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtását, megfelelő tájékoztatási, publikációs és terjesztési intézkedéseket, valamint a program ismertségét növelő intézkedéseket hozhat, továbbá a programokat ellenőrizheti és értékelheti.

(4)   Az ebben a cikkben említett intézkedések végrehajthatók pályázati felhívás, ajánlati felhívás révén, illetve közvetlenül a Bizottság által.

6. cikk

A Bizottság és a tagállamok feladatai

(1)   A Bizottság biztosítja az egész életen át tartó tanulás programja által előírt közösségi intézkedések hatékony és eredményes végrehajtását.

| (2) | a) | a nemzeti gyakorlatuknak vagy jogszabályaiknak megfelelően az egész életen át tartó tanulás különböző szempontjaival foglalkozó valamennyi érintett fél bevonásával megteszik az egész életen át tartó tanulás programjának hatékony nemzeti szintű működésének biztosításához szükséges lépéseket; |
| --- | --- | --- |
| b) | az egész életen át tartó tanulás programja intézkedéseinek nemzeti szintű végrehajtását összehangoltan irányító, megfelelő struktúrát hoznak létre vagy jelölnek ki és ellenőriznek (nemzeti irodák), a költségvetési gazdálkodást is beleértve, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikkének megfelelően, összhangban a következő kritériumokkal:





  i. | a nemzeti irodaként létrehozott vagy kijelölt szervezet jogi személyiséggel rendelkezik, vagy egy jogi személyiséggel rendelkező jogalany része, és arra az érintett tagállam joga vonatkozik. Nemzeti irodaként minisztérium nem jelölhető ki; |

(2)

a)

a nemzeti gyakorlatuknak vagy jogszabályaiknak megfelelően az egész életen át tartó tanulás különböző szempontjaival foglalkozó valamennyi érintett fél bevonásával megteszik az egész életen át tartó tanulás programjának hatékony nemzeti szintű működésének biztosításához szükséges lépéseket;

b)

i.

a nemzeti irodaként létrehozott vagy kijelölt szervezet jogi személyiséggel rendelkezik, vagy egy jogi személyiséggel rendelkező jogalany része, és arra az érintett tagállam joga vonatkozik. Nemzeti irodaként minisztérium nem jelölhető ki;

| ii. | feladatai ellátásához valamennyi nemzeti irodának kellő számú, az oktatás és a képzés terén való nemzetközi együttműködés környezetében folytatott munkának megfelelő szakmai és nyelvi képességekkel bíró személyzettel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

ii.

feladatai ellátásához valamennyi nemzeti irodának kellő számú, az oktatás és a képzés terén való nemzetközi együttműködés környezetében folytatott munkának megfelelő szakmai és nyelvi képességekkel bíró személyzettel kell rendelkeznie;

| iii. | megfelelő infrastruktúrával kell rendelkeznie, különösen az informatika és a kommunikáció terén; |
| --- | --- |

iii.

megfelelő infrastruktúrával kell rendelkeznie, különösen az informatika és a kommunikáció terén;

| iv. | olyan igazgatási környezetben kell működnie, amely lehetővé teszi feladatai kielégítő végrehajtását és az összeférhetetlenség elkerülését; |
| --- | --- |

iv.

olyan igazgatási környezetben kell működnie, amely lehetővé teszi feladatai kielégítő végrehajtását és az összeférhetetlenség elkerülését;

| v. | tudnia kell alkalmazni a közösségi szinten megállapított pénzügyi irányítási szabályokat és szerződéses feltételeket; |
| --- | --- |

v.

tudnia kell alkalmazni a közösségi szinten megállapított pénzügyi irányítási szabályokat és szerződéses feltételeket;

| vi. | megfelelő, lehetőleg állami hatóság által nyújtott pénzügyi garanciákat kell nyújtania, és irányítási kapacitásának meg kell felelnie azon közösségi alapok szintjének, amelyek kezelésére felkérik; |
| --- | --- |

vi.

megfelelő, lehetőleg állami hatóság által nyújtott pénzügyi garanciákat kell nyújtania, és irányítási kapacitásának meg kell felelnie azon közösségi alapok szintjének, amelyek kezelésére felkérik;

c)

felelősséget vállalnak azért, hogy a b) pontban említett nemzeti irodák a projektek támogatására hozzájuk átutalt hiteleket megfelelően kezelik, és különösen az átláthatóság, az egyenlő elbánás és a más közösségi alapok forrásaiból származó kettős finanszírozás elkerülésének elvét, valamint a projektek felügyeletére és a kedvezményezettek által visszatérítendő összegek beszedésére vonatkozó kötelezettséget tiszteletben tartják;

d)

| i. | mielőtt a nemzeti iroda megkezdi munkáját, szükséges garanciákat nyújtanak a Bizottságnak az alkalmazandó eljárások, az ellenőrző rendszerek, a számviteli rendszerek és a beszerzési és támogatás-odaítélési eljárások meglétére, alkalmazhatóságára és helyes működésére vonatkozóan, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szabályaival összhangban; |
| --- | --- |

i.

mielőtt a nemzeti iroda megkezdi munkáját, szükséges garanciákat nyújtanak a Bizottságnak az alkalmazandó eljárások, az ellenőrző rendszerek, a számviteli rendszerek és a beszerzési és támogatás-odaítélési eljárások meglétére, alkalmazhatóságára és helyes működésére vonatkozóan, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szabályaival összhangban;

| ii. | minden évben a nemzeti irodák pénzügyi rendszerének és eljárásainak megbízhatóságára, valamint az elszámolásaik feddhetetlenségére vonatkozóan igazoló nyilatkozatot nyújtanak a Bizottságnak; |
| --- | --- |

ii.

minden évben a nemzeti irodák pénzügyi rendszerének és eljárásainak megbízhatóságára, valamint az elszámolásaik feddhetetlenségére vonatkozóan igazoló nyilatkozatot nyújtanak a Bizottságnak;

e)

a b) pont szerint létrehozott vagy kijelölt nemzeti irodának tulajdonítható szabálytalanság, gondatlanság vagy csalás esetén, és amennyiben ez olyan, a Bizottság részéről felmerülő követelésekhez vezet a nemzeti iroda felé, amelyet nem térítenek meg teljesen, felelősséget vállalnak a vissza nem térített összegekért;

f)

a Bizottság kérésére kijelölik azokat a tanulási lehetőségeket nyújtó intézményeket vagy szervezeteket, vagy az ilyen intézmények és szervezetek azon típusait, amelyek az egész életen át tartó tanulás programjában való részvételre saját területükön jogosultnak tekinthetők;

g)

törekednek arra, hogy elfogadják az egész életen át tartó tanulás programjának megfelelő működését gátló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést;

h)

lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy a más közösségi programokkal és pénzügyi eszközökkel, valamint az adott tagállamban működő más, kapcsolódó programokkal fennálló lehetséges szinergiákat nemzeti szinten kiaknázzák.

| (3) | a) | az oktatás, képzés és az egész életen át tartó tanulás területén végrehajtott korábbi programok összefüggésében végzett tevékenységek és az egész életen át tartó tanulás programja keretében végrehajtandó tevékenységek közötti átmenet; |
| --- | --- | --- |
| b) | a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelme, különösen hatékony, arányos és visszatartó erejű intézkedések, igazgatási ellenőrzések és szankciók bevezetése révén; |
| c) | széles körű tájékoztatás, nyilvánosság és nyomon követés az egész életen át tartó tanulás programja keretében támogatott tevékenységek tekintetében; |
| d) | a program eredményeinek és hatásainak méréséhez, valamint a tevékenységeknek a 15. cikk szerinti megfigyeléséhez és értékeléséhez szükséges, rendelkezésre álló adatok gyűjtése, elemzése és feldolgozása; |
| e) | az oktatási és képzési programok előző generációjából és az egész életen át tartó tanulás programjából származó eredmények terjesztése. |

(3)

a)

az oktatás, képzés és az egész életen át tartó tanulás területén végrehajtott korábbi programok összefüggésében végzett tevékenységek és az egész életen át tartó tanulás programja keretében végrehajtandó tevékenységek közötti átmenet;

b)

a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelme, különösen hatékony, arányos és visszatartó erejű intézkedések, igazgatási ellenőrzések és szankciók bevezetése révén;

c)

széles körű tájékoztatás, nyilvánosság és nyomon követés az egész életen át tartó tanulás programja keretében támogatott tevékenységek tekintetében;

d)

a program eredményeinek és hatásainak méréséhez, valamint a tevékenységeknek a 15. cikk szerinti megfigyeléséhez és értékeléséhez szükséges, rendelkezésre álló adatok gyűjtése, elemzése és feldolgozása;

e)

az oktatási és képzési programok előző generációjából és az egész életen át tartó tanulás programjából származó eredmények terjesztése.

7. cikk

Harmadik országok részvétele

| (1) | a) | azok az EFTA-országok, amelyek az EGT tagjai, az EGT-megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően; |
| --- | --- | --- |
| b) | a valamely előcsatlakozási stratégiában kedvezményezett tagjelölt országok, az ezen országoknak a közösségi programokban való részvételére a vonatkozó keretmegállapodásokban megállapított általános elvekkel és feltételekkel összhangban; |
| c) | a nyugat-balkáni országok, az ezen országoknak a közösségi programokban való részvételéről szóló keretmegállapodások megkötése után velük együtt meghatározandó rendelkezéseknek megfelelően; |
| d) | a Svájci Államszövetség, az ezzel az országgal kötendő kétoldalú megállapodás alapján. |

(1)

a)

azok az EFTA-országok, amelyek az EGT tagjai, az EGT-megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően;

b)

a valamely előcsatlakozási stratégiában kedvezményezett tagjelölt országok, az ezen országoknak a közösségi programokban való részvételére a vonatkozó keretmegállapodásokban megállapított általános elvekkel és feltételekkel összhangban;

c)

a nyugat-balkáni országok, az ezen országoknak a közösségi programokban való részvételéről szóló keretmegállapodások megkötése után velük együtt meghatározandó rendelkezéseknek megfelelően;

d)

a Svájci Államszövetség, az ezzel az országgal kötendő kétoldalú megállapodás alapján.

(2)   A 3. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett Jean Monnet program 1. kulcstevékenységében bármely más harmadik ország felsőoktatási intézményei is részt vehetnek.

(3)   Az egész életen át tartó tanulás programjában részt vevő harmadik országok az ebben a határozatban a tagállamokkal kapcsolatban meghatározott valamennyi kötelezettséget és feladatot teljesítik.

8. cikk

Nemzetközi együttműködés

Az egész életen át tartó tanulás programja keretében és a 9. cikkel összhangban, a Bizottság együttműködhet harmadik országokkal és az illetékes nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD) és az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetével (UNESCO).

II. FEJEZET

Az egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtása

9. cikk

Végrehajtási intézkedések

| (1) | a) | az éves munkaterv, a prioritások megjelölésével; |
| --- | --- | --- |
| b) | az éves előirányzatok és a pénzeszközök elosztása az alprogramok között és azokon belül; |
| c) | az alprogramok végrehajtására vonatkozó általános iránymutatások (beleértve az intézkedések jellegére, időtartamára és finanszírozásuk szintjére vonatkozó döntéseket), kiválasztási kritériumok és eljárások; |
| d) | a Bizottság javaslatai a 33. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett többoldalú projektekkel és hálózatokkal kapcsolatos pályázatok kiválasztására vonatkozóan; |
| e) | a Bizottság javaslatai az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában foglalt, és e bekezdés d) pontja, valamint az 5. cikk (1) bekezdésének f), g) és h) pont által le nem fedett olyan tevékenységekkel kapcsolatos pályázatok kiválasztására vonatkozóan, amelyek javasolt közösségi támogatása meghaladja az 1 millió eurót; |
| f) | a Bizottság, a tagállamok és a nemzeti hatóságok szerepének és feladatkörének meghatározása a mellékletben foglalt „a nemzeti iroda eljárása” tekintetében; |
| g) | a pénzeszközök elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „a nemzeti iroda eljárása” szerint irányítandó tevékenységekhez; |
| h) | az egész életen át tartó tanulás programján belüli belső konzisztencia biztosításához szükséges szabályozás; |
| i) | az egész életen át tartó tanulás programja és az alprogramok megfigyelésére és értékelésére, valamint az eredmények terjesztésére és átadására vonatkozó szabályok. |

(1)

a)

az éves munkaterv, a prioritások megjelölésével;

b)

az éves előirányzatok és a pénzeszközök elosztása az alprogramok között és azokon belül;

c)

az alprogramok végrehajtására vonatkozó általános iránymutatások (beleértve az intézkedések jellegére, időtartamára és finanszírozásuk szintjére vonatkozó döntéseket), kiválasztási kritériumok és eljárások;

d)

a Bizottság javaslatai a 33. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett többoldalú projektekkel és hálózatokkal kapcsolatos pályázatok kiválasztására vonatkozóan;

e)

a Bizottság javaslatai az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában foglalt, és e bekezdés d) pontja, valamint az 5. cikk (1) bekezdésének f), g) és h) pont által le nem fedett olyan tevékenységekkel kapcsolatos pályázatok kiválasztására vonatkozóan, amelyek javasolt közösségi támogatása meghaladja az 1 millió eurót;

f)

a Bizottság, a tagállamok és a nemzeti hatóságok szerepének és feladatkörének meghatározása a mellékletben foglalt „a nemzeti iroda eljárása” tekintetében;

g)

a pénzeszközök elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „a nemzeti iroda eljárása” szerint irányítandó tevékenységekhez;

h)

az egész életen át tartó tanulás programján belüli belső konzisztencia biztosításához szükséges szabályozás;

i)

az egész életen át tartó tanulás programja és az alprogramok megfigyelésére és értékelésére, valamint az eredmények terjesztésére és átadására vonatkozó szabályok.

(2)   Az (1) bekezdésében meghatározottakon kívüli valamennyi kérdés tekintetében a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

10. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottság munkáját a bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni e határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartam két hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni e határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett.

(4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

(5)   A tagállamokat nem képviselhetik a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett nemzeti irodáknál alkalmazott vagy azokért operatív felelősséget viselő személyek.

11. cikk

Szociális partnerek

(1)   Bármely olyan esetben, amikor a bizottsággal e határozat alkalmazását érintő, a szakoktatással és képzéssel kapcsolatos kérdésben folytatnak konzultációt, a szociális partnereknek a Bizottság által, az európai szociális partnerek javaslatai alapján kinevezett képviselői megfigyelői minőségben részt vehetnek a bizottság munkájában.

Az ilyen megfigyelők száma megegyezik a tagállamok képviselőinek számával.

(2)   Az ilyen megfigyelőknek jogában áll azt kérni, hogy álláspontjukat a bizottság üléséről készült jegyzőkönyvben rögzítsék.

12. cikk

Horizontális politikák

| a) | az Európán belüli kulturális és nyelvi sokszínűség fontosságával, valamint a rasszizmus, az előítéletek és az idegengyűlölet elleni harc szükségességével kapcsolatos tudatosság előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

az Európán belüli kulturális és nyelvi sokszínűség fontosságával, valamint a rasszizmus, az előítéletek és az idegengyűlölet elleni harc szükségességével kapcsolatos tudatosság előmozdítása;

| b) | gondoskodás a különleges nevelési igényű tanulókról, különösen a többségi oktatásba és képzésbe való integrációjuk előmozdításának segítésével; |
| --- | --- |

b)

gondoskodás a különleges nevelési igényű tanulókról, különösen a többségi oktatásba és képzésbe való integrációjuk előmozdításának segítésével;

| c) | a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítása, és hozzájárulás a nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés minden formája elleni harchoz. |
| --- | --- |

c)

a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítása, és hozzájárulás a nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés minden formája elleni harchoz.

13. cikk

Összhang és egymást kiegészítő jelleg más politikákkal

(1)   A Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – biztosítja az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogrammal és más vonatkozó közösségi politikákkal, eszközökkel és intézkedésekkel való általános összhangot és kiegészítő jelleget, különösen a kultúra, média, ifjúság, kutatás és fejlesztés, foglalkoztatás, a képesítések elismerése, a vállalkozások, a környezet, az IKT, valamint a Közösség statisztikai programja területén.

A Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – hatékony összeköttetést biztosít az egész életen át tartó tanulás programja és a közösségi előcsatlakozási eszközök keretében az oktatás és képzés területén vállalt programok és cselekvések, valamint a harmadik országokkal folytatott más együttműködés, valamint az illetékes nemzetközi szervezetek között.

(2)   A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egész életen át tartó tanulás terén hozott vonatkozó közösségi kezdeményezésekről, beleértve a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködést.

(3)   Az egész életen át tartó tanulás programja keretében végzett tevékenységek végrehajtásakor a Bizottság és a tagállamok figyelembe veszik a Tanács által a növekedés és foglalkoztatás elősegítését célzó lisszaboni partnerség részeként elfogadott integrált foglalkoztatási iránymutatásokban meghatározott prioritásokat.

(4)   A Bizottság – partnerségben az európai szociális partnerekkel – törekszik az egész életen át tartó tanulás programja és a közösségi szintű szociális párbeszéd közötti megfelelő koordináció kialakítására, többek között a gazdaság különböző szektoraiban is.

(5)   Az egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtása során a Bizottság biztosítja, hogy az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Cedefop) megfelelő segítséget nyújtson a hatásköréhez kapcsolódó területeken és a 337/75/EGK tanácsi rendeletben (17) meghatározott szabályoknak megfelelően. Szükség esetén a Bizottság azt is biztosíthatja, hogy az Európai Képzési Alapítvány támogatást nyújtson a megbízatásának keretén belül és az 1360/90/EGK tanácsi rendeletben (18) meghatározott szabályoknak megfelelően.

(6)   A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a szakképzési tanácsadó bizottságot a szakoktatás és képzés területén elért, releváns eredményekről.

III. FEJEZET

Pénzügyi rendelkezések – Értékelés

14. cikk

Finanszírozás

(1)   Az e határozat végrehajtására szolgáló indikatív pénzügyi keret a 2007. január 1-jén kezdődő hétéves időszakra 6 970 000 000 euro. A pénzügyi kereten belül a Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci és Grundtvig programra elkülönített összegek nem lehetnek kisebbek a melléklet B.11. pontjában meghatározottaknál. Az említett összegeket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosíthatja.

(2)   Az egész életen át tartó tanulás programja előirányzatainak legfeljebb 1 %-a az egész életen át tartó tanulás programjában a 7. cikk rendelkezései alapján részt nem vevő harmadik országokból származó partnereknek az egész életen át tartó tanulás programja keretében szervezett partnerségi, projekt- és hálózati tevékenységekben való részvétele támogatására használható fel.

(3)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság a pénzügyi terv keretein belül engedélyezi.

15. cikk

Monitoring és értékelés

(1)   A Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – rendszeresen figyelemmel kíséri és értékeli az egész életen át tartó tanulás programját a célkitűzéseinek végrehajtása tekintetében.

(2)   A Bizottság intézkedik az egész életen át tartó tanulás programjának rendszeres, független külső értékeléséről, és rendszeres statisztikákat tesz közzé az elért haladás nyomon követésére.

(3)   A program végrehajtása során figyelembe kell venni az integrált program, valamint az oktatási és képzési programok előző generációjának megfigyelése és értékelése során tett megállapításokat.

(4)   A tagállamok 2010. június 30-ig, illetve 2015. június 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtásáról, illetve hatásáról.

| (5) | a) | 2011. március 31-ig: időközi értékelő jelentés az egész életen át tartó tanulás programja végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól, beleértve az elért eredmények elemzését; |
| --- | --- | --- |
| b) | 2011. december 31-ig: közlemény az egész életen át tartó tanulás programjának folytatásáról; |
| c) | 2016. március 31-ig: utólagos értékelő jelentés. |

(5)

a)

2011. március 31-ig: időközi értékelő jelentés az egész életen át tartó tanulás programja végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól, beleértve az elért eredmények elemzését;

b)

2011. december 31-ig: közlemény az egész életen át tartó tanulás programjának folytatásáról;

c)

2016. március 31-ig: utólagos értékelő jelentés.

II. CÍM

AZ ALPROGRAMOK

I. FEJEZET

A Comenius program

16. cikk

Részvétel a Comenius programban

| a) | az iskolai oktatásban részt vevő tanulók a felső középfokú oktatás végéig; |
| --- | --- |

a)

az iskolai oktatásban részt vevő tanulók a felső középfokú oktatás végéig;

| b) | a tagállamok meghatározása alapján iskolának minősülő intézmények; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok meghatározása alapján iskolának minősülő intézmények;

| c) | az említett iskolák tanárai és egyéb személyzete; |
| --- | --- |

c)

az említett iskolák tanárai és egyéb személyzete;

| d) | a szövetségek, a nonprofit szervezetek, a nem kormányzati szervezetek, és az iskolai oktatásban érintettek képviselői; |
| --- | --- |

d)

a szövetségek, a nonprofit szervezetek, a nem kormányzati szervezetek, és az iskolai oktatásban érintettek képviselői;

| e) | az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős személyek és szervezetek helyi, regionális és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

e)

az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős személyek és szervezetek helyi, regionális és nemzeti szinten;

| f) | az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek; |
| --- | --- |

f)

az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek;

| g) | felsőoktatási intézmények; |
| --- | --- |

g)

felsőoktatási intézmények;

| h) | az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek. |
| --- | --- |

h)

az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek.

17. cikk

A Comenius program célkitűzései

| (1) | a) | az európai kulturális és nyelvi sokszínűség, valamint az ebben rejlő érték megismerésének és megértésének fejlesztése a fiatalok és az oktatási személyzet körében; |
| --- | --- | --- |
| b) | a fiatalok segítése a személyes fejlődésükhöz, jövőbeni foglalkoztatásukhoz és aktív európai polgárságukhoz szükséges alapvető életvezetési készségek és ismeretek elsajátításában. |

(1)

a)

az európai kulturális és nyelvi sokszínűség, valamint az ebben rejlő érték megismerésének és megértésének fejlesztése a fiatalok és az oktatási személyzet körében;

b)

a fiatalok segítése a személyes fejlődésükhöz, jövőbeni foglalkoztatásukhoz és aktív európai polgárságukhoz szükséges alapvető életvezetési készségek és ismeretek elsajátításában.

| (2) | a) | a különböző tagállamok tanulóit és oktatási személyzetét érintő mobilitás minőségének javítása és mennyiségének növelése; |
| --- | --- | --- |
| b) | a különböző tagállamok iskolái közötti partnerségek minőségének javítása és mennyiségének növelése olyan mértékben, hogy a program időtartama alatt legalább hárommillió tanuló részt vegyen közös oktatási tevékenységben; |
| c) | a modern idegen nyelvek tanulásának ösztönzése; |
| d) | az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása; |
| e) | a tanárképzés minőségének és európai dimenziójának fokozása; |
| f) | a pedagógiai módszerek és az iskolavezetés fejlesztésének támogatása. |

(2)

a)

a különböző tagállamok tanulóit és oktatási személyzetét érintő mobilitás minőségének javítása és mennyiségének növelése;

b)

a különböző tagállamok iskolái közötti partnerségek minőségének javítása és mennyiségének növelése olyan mértékben, hogy a program időtartama alatt legalább hárommillió tanuló részt vegyen közös oktatási tevékenységben;

c)

a modern idegen nyelvek tanulásának ösztönzése;

d)

az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása;

e)

a tanárképzés minőségének és európai dimenziójának fokozása;

f)

a pedagógiai módszerek és az iskolavezetés fejlesztésének támogatása.

18. cikk

A Comenius program tevékenységei

| (1) | a) | az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezése vagy szervezésének támogatása során el kell fogadni a megfelelő előkészítő intézkedéseket, és figyelmet kell fordítani arra, hogy megfelelő felügyelet, tanácsadás és támogatás álljon rendelkezésre a mobilitásban részt vevők számára.
  Az említett mobilitás magában foglalhatja a következőket:






  i. | tanulók és személyzet cseréje; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

a)

az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezése vagy szervezésének támogatása során el kell fogadni a megfelelő előkészítő intézkedéseket, és figyelmet kell fordítani arra, hogy megfelelő felügyelet, tanácsadás és támogatás álljon rendelkezésre a mobilitásban részt vevők számára.

Az említett mobilitás magában foglalhatja a következőket:

i.

tanulók és személyzet cseréje;

| ii. | a tanulók esetében iskolákba történő mobilitás, az oktatási személyzet esetében iskolákban vagy vállalkozásoknál történő gyakorlat; |
| --- | --- |

ii.

a tanulók esetében iskolákba történő mobilitás, az oktatási személyzet esetében iskolákban vagy vállalkozásoknál történő gyakorlat;

| iii. | tanárok és egyéb oktatási személyzet részvétele képzési kurzusokon; |
| --- | --- |

iii.

tanárok és egyéb oktatási személyzet részvétele képzési kurzusokon;

| iv. | tanulmányutak és előkészítő látogatások a mobilitási, partnerségi, projekt- vagy hálózati tevékenységekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

iv.

tanulmányutak és előkészítő látogatások a mobilitási, partnerségi, projekt- vagy hálózati tevékenységekkel kapcsolatban;

| v. | gyakornoki ösztöndíjak tanárok és tanárjelöltek részére; |
| --- | --- |

v.

gyakornoki ösztöndíjak tanárok és tanárjelöltek részére;

b)

| i. | iskolák között, a tanulók és tanáraik közös tanulási projektjeinek kidolgozása céljából („Comenius iskolai partnerségek”); |
| --- | --- |

i.

iskolák között, a tanulók és tanáraik közös tanulási projektjeinek kidolgozása céljából („Comenius iskolai partnerségek”);

| ii. | az iskolai oktatás bármely részéért felelős intézmények között, a régiók közötti együttműködés fejlesztése érdekében, ideértve a határ menti régiók közötti együttműködést is („Comenius-Regio partnerségek”); |
| --- | --- |

ii.

az iskolai oktatás bármely részéért felelős intézmények között, a régiók közötti együttműködés fejlesztése érdekében, ideértve a határ menti régiók közötti együttműködést is („Comenius-Regio partnerségek”);

c)

| i. | az oktatási jó gyakorlat, többek között új tanítási módszerek vagy tananyagok kidolgozása, népszerűsítése és terjesztése; |
| --- | --- |

i.

az oktatási jó gyakorlat, többek között új tanítási módszerek vagy tananyagok kidolgozása, népszerűsítése és terjesztése;

| ii. | tapasztalatszerzés vagy -csere a különösen a Comenius programban érintett tanulók, tanárok és egyéb személyzet igényeihez igazított tájékoztató vagy tanácsadó rendszerekről; |
| --- | --- |

ii.

tapasztalatszerzés vagy -csere a különösen a Comenius programban érintett tanulók, tanárok és egyéb személyzet igényeihez igazított tájékoztató vagy tanácsadó rendszerekről;

| iii. | új tanárképzési kurzusok vagy tananyagok kidolgozása, népszerűsítése és terjesztése; |
| --- | --- |

iii.

új tanárképzési kurzusok vagy tananyagok kidolgozása, népszerűsítése és terjesztése;

d)

| i. | az oktatás fejlesztése a működési területük szerinti tudományterületen vagy tárgykörben, saját javukra, illetve tágabb értelemben az oktatás javára; |
| --- | --- |

i.

az oktatás fejlesztése a működési területük szerinti tudományterületen vagy tárgykörben, saját javukra, illetve tágabb értelemben az oktatás javára;

| ii. | a vonatkozó bevált gyakorlat és innováció elsajátítása és terjesztése; |
| --- | --- |

ii.

a vonatkozó bevált gyakorlat és innováció elsajátítása és terjesztése;

| iii. | tartalomtámogatás a mások által létrehozott projektekhez és partnerségekhez; |
| --- | --- |

iii.

tartalomtámogatás a mások által létrehozott projektekhez és partnerségekhez;

| iv. | az igényfelmérés fejlesztésének, valamint az iskolai oktatáson belüli gyakorlati alkalmazásainak előmozdítása; |
| --- | --- |

iv.

az igényfelmérés fejlesztésének, valamint az iskolai oktatáson belüli gyakorlati alkalmazásainak előmozdítása;

f)

a Comenius program célkitűzéseinek előmozdítására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („kapcsolódó intézkedések”).

(2)   Az (1) bekezdésben említett tevékenységek operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően döntenek.

19. cikk

A Comenius programra elkülönített összegek

A Comenius programra elkülönített összegek legalább 80 %-át a 18. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett mobilitás és a 18. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott Comenius partnerségek támogatására kell fordítani.

II. FEJEZET

Az Erasmus program

20. cikk

Részvétel az Erasmus programban

| a) | a felsőszintű képzés valamennyi formájában részt vevő hallgatók és szakképzésben részt vevők; |
| --- | --- |

a)

a felsőszintű képzés valamennyi formájában részt vevő hallgatók és szakképzésben részt vevők;

| b) | a tagállamok meghatározása alapján felsőoktatási intézménynek minősülő intézmények; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok meghatározása alapján felsőoktatási intézménynek minősülő intézmények;

| c) | az említett intézmények tanárai, oktatói és egyéb személyzete; |
| --- | --- |

c)

az említett intézmények tanárai, oktatói és egyéb személyzete;

| d) | a szövetségek és a felsőoktatásban érintettek képviselői, a megfelelő hallgatói, egyetemi és tanári/oktatói szövetségeket is beleértve; |
| --- | --- |

d)

a szövetségek és a felsőoktatásban érintettek képviselői, a megfelelő hallgatói, egyetemi és tanári/oktatói szövetségeket is beleértve;

| e) | vállalkozások, szociális partnerek és a munka világának egyéb képviselői; |
| --- | --- |

e)

vállalkozások, szociális partnerek és a munka világának egyéb képviselői;

| f) | helyi, regionális és nemzeti szinten az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős állami és magánszervek, beleértve a nonprofit szervezeteket és a nem kormányzati szervezeteket; |
| --- | --- |

f)

helyi, regionális és nemzeti szinten az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős állami és magánszervek, beleértve a nonprofit szervezeteket és a nem kormányzati szervezeteket;

| g) | az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek; |
| --- | --- |

g)

az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek;

| h) | az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek. |
| --- | --- |

h)

az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek.

21. cikk

Az Erasmus program célkitűzései

| (1) | a) | az európai felsőoktatási térség megvalósításának támogatása; |
| --- | --- | --- |
| b) | a felsőoktatásnak és a felsőfokú és egyéb felsőszintű szakképzésnek az innováció folyamatához való hozzájárulása megerősítése. |

(1)

a)

az európai felsőoktatási térség megvalósításának támogatása;

b)

a felsőoktatásnak és a felsőfokú és egyéb felsőszintű szakképzésnek az innováció folyamatához való hozzájárulása megerősítése.

| (2) | a) | az egész Európára kiterjedő hallgatói és oktatói mobilitás minőségének javítása és mennyiségének növelése, hozzájárulva ahhoz, hogy 2012-re az Erasmus program és az azt megelőző programok keretében a hallgatói mobilitásban legalább hárommillió fő vegyen részt; |
| --- | --- | --- |
| b) | az európai felsőoktatási intézmények közötti többoldalú együttműködés minőségének javítása és mennyiségének növelése; |
| c) | az európai felsőoktatásban és a felsőfokú és egyéb felsőszintű szakképzésben szerzett képesítések közötti átláthatóság és megfeleltethetőség fokozása; |
| d) | az európai felsőoktatási intézmények és vállalkozások közötti együttműködés minőségének javítása és mennyiségének növelése; |
| e) | az innovatív gyakorlatok fejlesztésének elősegítése a felsőszintű képzés terén, valamint e gyakorlatoknak – többek között egyik részt vevő országból a többi országba történő – átadása; |
| f) | az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása. |

(2)

a)

az egész Európára kiterjedő hallgatói és oktatói mobilitás minőségének javítása és mennyiségének növelése, hozzájárulva ahhoz, hogy 2012-re az Erasmus program és az azt megelőző programok keretében a hallgatói mobilitásban legalább hárommillió fő vegyen részt;

b)

az európai felsőoktatási intézmények közötti többoldalú együttműködés minőségének javítása és mennyiségének növelése;

c)

az európai felsőoktatásban és a felsőfokú és egyéb felsőszintű szakképzésben szerzett képesítések közötti átláthatóság és megfeleltethetőség fokozása;

d)

az európai felsőoktatási intézmények és vállalkozások közötti együttműködés minőségének javítása és mennyiségének növelése;

e)

az innovatív gyakorlatok fejlesztésének elősegítése a felsőszintű képzés terén, valamint e gyakorlatoknak – többek között egyik részt vevő országból a többi országba történő – átadása;

f)

az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása.

22. cikk

Az Erasmus program tevékenységei

| (1) | a) | az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás magában foglalhatja a következőket:





  i. | hallgatói mobilitás a tagállami felsőoktatási intézményekben folytatott tanulmányok vagy képzés, valamint vállalkozásokhoz, képzési központokhoz, kutatóközpontokhoz vagy más szervezetekhez történő gyakorlat céljából; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

a)

i.

hallgatói mobilitás a tagállami felsőoktatási intézményekben folytatott tanulmányok vagy képzés, valamint vállalkozásokhoz, képzési központokhoz, kutatóközpontokhoz vagy más szervezetekhez történő gyakorlat céljából;

| ii. | a felsőoktatási intézmények oktatói személyzetének mobilitása külföldi partnerintézményekben való oktatás vagy ott folyó képzésben való részvétel céljából; |
| --- | --- |

ii.

a felsőoktatási intézmények oktatói személyzetének mobilitása külföldi partnerintézményekben való oktatás vagy ott folyó képzésben való részvétel céljából;

| iii. | a felsőoktatási intézmények egyéb személyzetének és a vállalkozások személyzetének mobilitása képzés vagy tanítás céljából; |
| --- | --- |

iii.

a felsőoktatási intézmények egyéb személyzetének és a vállalkozások személyzetének mobilitása képzés vagy tanítás céljából;

| iv. | többoldalú alapon szervezett Erasmus intenzív programok. |
| --- | --- |

iv.

többoldalú alapon szervezett Erasmus intenzív programok.

Támogatásban lehet részesíteni továbbá a hazai és a fogadó felsőoktatási intézményeket vagy vállalkozásokat a minőségbiztosításra irányuló intézkedéseik vonatkozásában a mobilitási intézkedések minden szakaszában, beleértve az előkészítő és frissítő nyelvi kurzusokat is;

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek többek között a külön és az operatív célkitűzésekben említett területeken folytatott innovációra, kísérletezésre és a helyes gyakorlat cseréjére összpontosítanak;

c)

az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, felsőoktatási intézményekből álló konzorciumok által működtetett, egy tudományágat vagy egy több tudományágat átfogó területet képviselő többoldalú hálózatok („Erasmus tematikus hálózatok”), amelyek új tanulási elméletek és kompetenciák kidolgozására irányulnak. E hálózatokban más állami szervek, vagy vállalkozások és szövetségek képviselői is részt vehetnek;

d)

az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett, az Erasmus program célkitűzéseinek előmozdítására irányuló más kezdeményezések („kapcsolódó intézkedések”).

| a) | a felsőoktatási intézmények legalább másodéves beiratkozott hallgatói, akik egy tanulmányi időszakot az Erasmus program mobilitási tevékenysége keretében egy másik tagállamban teljesítenek, függetlenül attól, hogy ehhez az említett programtól kapnak-e pénzügyi támogatást. Az ilyen időszakokat a küldő és a fogadó intézmény közötti intézményközi megállapodásoknak megfelelően teljes egészében elismerik. A fogadó intézmény az ilyen hallgatókra nem szab ki tandíjat; |
| --- | --- |

a)

a felsőoktatási intézmények legalább másodéves beiratkozott hallgatói, akik egy tanulmányi időszakot az Erasmus program mobilitási tevékenysége keretében egy másik tagállamban teljesítenek, függetlenül attól, hogy ehhez az említett programtól kapnak-e pénzügyi támogatást. Az ilyen időszakokat a küldő és a fogadó intézmény közötti intézményközi megállapodásoknak megfelelően teljes egészében elismerik. A fogadó intézmény az ilyen hallgatókra nem szab ki tandíjat;

| b) | a közös mesterképzési programokra beiratkozott és a mobilitásban részt vevő hallgatók; |
| --- | --- |

b)

a közös mesterképzési programokra beiratkozott és a mobilitásban részt vevő hallgatók;

| c) | a felsőoktatási intézmények gyakorlatokon részt vevő hallgatói. |
| --- | --- |

c)

a felsőoktatási intézmények gyakorlatokon részt vevő hallgatói.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységek operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell határozni.

23. cikk

Az Erasmus programra elkülönített összegek

Az Erasmus programra elkülönített összegek legalább 80 %-át a 22. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett mobilitás támogatására kell fordítani.

III. FEJEZET

A Leonardo da Vinci program

24. cikk

Részvétel a Leonardo da Vinci programban

| a) | a szakoktatásnak és -képzésnek a felsőfokútól eltérő valamennyi formájában részt vevő személyek; |
| --- | --- |

a)

a szakoktatásnak és -képzésnek a felsőfokútól eltérő valamennyi formájában részt vevő személyek;

| b) | a munkaerőpiacon jelen lévő személyek; |
| --- | --- |

b)

a munkaerőpiacon jelen lévő személyek;

| c) | a Leonardo da Vinci program alá tartozó területeken oktatási és képzési szolgáltatást nyújtó intézmények és szervezetek; |
| --- | --- |

c)

a Leonardo da Vinci program alá tartozó területeken oktatási és képzési szolgáltatást nyújtó intézmények és szervezetek;

| d) | az említett intézmények vagy szervezetek tanárai, oktatói és egyéb személyzete; |
| --- | --- |

d)

az említett intézmények vagy szervezetek tanárai, oktatói és egyéb személyzete;

| e) | a szövetségek és a szakoktatásban és -képzésben érintettek képviselői, beleértve a szakképzésben részt vevők, szülők és tanárok szövetségeit is; |
| --- | --- |

e)

a szövetségek és a szakoktatásban és -képzésben érintettek képviselői, beleértve a szakképzésben részt vevők, szülők és tanárok szövetségeit is;

| f) | vállalkozások, szociális partnerek és a munka világának egyéb képviselői, beleértve a kereskedelmi kamarákat és egyéb szakmai szervezeteket is; |
| --- | --- |

f)

vállalkozások, szociális partnerek és a munka világának egyéb képviselői, beleértve a kereskedelmi kamarákat és egyéb szakmai szervezeteket is;

| g) | az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek; |
| --- | --- |

g)

az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek;

| h) | a szakoktatás és -képzés bármely vonatkozásához kapcsolódó rendszerekért és politikákért felelős személyek és szervek helyi, regionális és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

h)

a szakoktatás és -képzés bármely vonatkozásához kapcsolódó rendszerekért és politikákért felelős személyek és szervek helyi, regionális és nemzeti szinten;

| i) | az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek; |
| --- | --- |

i)

az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek;

| j) | felsőoktatási intézmények; |
| --- | --- |

j)

felsőoktatási intézmények;

| k) | nonprofit szervezetek, önkéntes testületek, nem kormányzati szervezetek. |
| --- | --- |

k)

nonprofit szervezetek, önkéntes testületek, nem kormányzati szervezetek.

25. cikk

A Leonardo da Vinci program célkitűzései

| (1) | a) | az ismeretek, készségek és képesítések megszerzése és felhasználása céljából tartott képzéseken és továbbképzéseken részt vevő személyek támogatása a személyes fejlődés, a munkavállalói esélyek és az európai munkaerőpiacon való érvényesülés megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- | --- |
| b) | a szakoktatási és -képzési rendszerek, intézmények és gyakorlatok minőségi javításának és az e téren megvalósuló innovációnak a támogatása; |
| c) | a szakoktatás és -képzés és mobilitás vonzóbbá tétele munkáltatók és magánszemélyek számára, valamint a szakképzésben részt vevő munkavállalók mobilitásának elősegítése. |

(1)

a)

az ismeretek, készségek és képesítések megszerzése és felhasználása céljából tartott képzéseken és továbbképzéseken részt vevő személyek támogatása a személyes fejlődés, a munkavállalói esélyek és az európai munkaerőpiacon való érvényesülés megkönnyítése érdekében;

b)

a szakoktatási és -képzési rendszerek, intézmények és gyakorlatok minőségi javításának és az e téren megvalósuló innovációnak a támogatása;

c)

a szakoktatás és -képzés és mobilitás vonzóbbá tétele munkáltatók és magánszemélyek számára, valamint a szakképzésben részt vevő munkavállalók mobilitásának elősegítése.

| (2) | a) | a szakmai alapozó oktatásban és szakképzésben és továbbképzésben érintett személyek egész Európára kiterjedő mobilitása minőségének javítása és mennyiségének növelése azzal a céllal, hogy a vállalkozásokhoz történő gyakorlatok száma az egész életen át tartó tanulás programjának végére legalább évi 80 000-re növekedjen; |
| --- | --- | --- |
| b) | az oktatási és képzési szolgáltatást nyújtó intézmények vagy szervezetek, a vállalkozások, a szociális partnerek és más érintett szervek közötti európai szintű együttműködés minőségének javítása és mennyiségének növelése; |
| c) | az innovatív gyakorlatok fejlesztésének elősegítése a felsőfokútól eltérő szintű szakoktatás és -képzés terén, valamint e gyakorlatoknak – többek között egyik részt vevő országból a többi országba történő – átadása; |
| d) | a képesítések és a kompetenciák – köztük a nem formális és informális tanulással szerzettek – átláthatóságának és elismerésének javítása; |
| e) | a modern idegen nyelvek tanulásának ösztönzése; |
| f) | az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása. |

(2)

a)

a szakmai alapozó oktatásban és szakképzésben és továbbképzésben érintett személyek egész Európára kiterjedő mobilitása minőségének javítása és mennyiségének növelése azzal a céllal, hogy a vállalkozásokhoz történő gyakorlatok száma az egész életen át tartó tanulás programjának végére legalább évi 80 000-re növekedjen;

b)

az oktatási és képzési szolgáltatást nyújtó intézmények vagy szervezetek, a vállalkozások, a szociális partnerek és más érintett szervek közötti európai szintű együttműködés minőségének javítása és mennyiségének növelése;

c)

az innovatív gyakorlatok fejlesztésének elősegítése a felsőfokútól eltérő szintű szakoktatás és -képzés terén, valamint e gyakorlatoknak – többek között egyik részt vevő országból a többi országba történő – átadása;

d)

a képesítések és a kompetenciák – köztük a nem formális és informális tanulással szerzettek – átláthatóságának és elismerésének javítása;

e)

a modern idegen nyelvek tanulásának ösztönzése;

f)

az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása.

26. cikk

A Leonardo da Vinci program tevékenységei

| (1) | a) | az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezése vagy szervezésének támogatása során megfelelő előkészítő intézkedéseket kell elfogadni, beleértve a nyelvi felkészítést is, és ügyelni kell a mobilitásban részt vevők megfelelő felügyeletének és támogatásának biztosítására. Az ilyen mobilitás magában foglalhatja a következőket:





  i. | vállalkozásokhoz vagy képző intézményekhez történő transznacionális gyakorlatok; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

a)

i.

vállalkozásokhoz vagy képző intézményekhez történő transznacionális gyakorlatok;

| ii. | az oktatók, orientációs tanácsadók, valamint a képzési intézményekért és a vállalkozásokon belül a képzés tervezéséért és a karrier-tanácsadásért felelős személyek szakmai továbbképzését célzó gyakorlatok és csereprogramok; |
| --- | --- |

ii.

az oktatók, orientációs tanácsadók, valamint a képzési intézményekért és a vállalkozásokon belül a képzés tervezéséért és a karrier-tanácsadásért felelős személyek szakmai továbbképzését célzó gyakorlatok és csereprogramok;

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett partnerségek, amelyek a részt vevő szervezetek kölcsönös érdeklődésére számot tartó témákra összpontosítanak;

c)

az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett többoldalú projektek, különösen a képzési rendszerek fejlesztésére irányulók, amelyek a különböző kontextusokban kifejlesztett innovatív termékeknek és eljárásoknak a nemzeti igényekhez nyelvi, kulturális és jogi szempontból történő hozzáigazítására is figyelemmel az innováció átadására összpontosítanak;

d)

az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek az innováció és a bevált gyakorlat fejlesztésére összpontosítva a képzési rendszerek javítására irányulnak;

e)

a szakértőknek és szervezeteknek az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett tematikus hálózatai, amelyek munkája a szakmai oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó sajátos kérdésekre irányul;

f)

az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett, a Leonardo da Vinci program célkitűzéseinek előmozdítására irányuló egyéb kezdeményezések („kapcsolódó intézkedések”).

(2)   Az ilyen tevékenységek operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell határozni.

27. cikk

A Leonardo da Vinci programra elkülönített összegek

A Leonardo da Vinci programra elkülönített összegek legalább 60 %-át a 26. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett mobilitás és partnerségek támogatására kell fordítani.

IV. FEJEZET

A Grundtvig program

28. cikk

Részvétel a Grundtvig programban

| a) | a felnőttoktatásban tanulók; |
| --- | --- |

a)

a felnőttoktatásban tanulók;

| b) | a felnőttoktatásban oktatási és képzési szolgáltatást nyújtó intézmények vagy szervezetek; |
| --- | --- |

b)

a felnőttoktatásban oktatási és képzési szolgáltatást nyújtó intézmények vagy szervezetek;

| c) | az említett intézmények vagy szervezetek tanárai és egyéb személyzete; |
| --- | --- |

c)

az említett intézmények vagy szervezetek tanárai és egyéb személyzete;

| d) | a felnőttoktatási személyzet alap- vagy továbbképzésében részt vevő létesítmények; |
| --- | --- |

d)

a felnőttoktatási személyzet alap- vagy továbbképzésében részt vevő létesítmények;

| e) | a szövetségek és a felnőttoktatásban érintettek képviselői, beleértve a tanulók és a tanárok szövetségeit is; |
| --- | --- |

e)

a szövetségek és a felnőttoktatásban érintettek képviselői, beleértve a tanulók és a tanárok szövetségeit is;

| f) | az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek; |
| --- | --- |

f)

az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek;

| g) | a felnőttoktatás bármely vonatkozásához kapcsolódó rendszerekért és politikákért felelős személyek és szervek helyi, regionális és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

g)

a felnőttoktatás bármely vonatkozásához kapcsolódó rendszerekért és politikákért felelős személyek és szervek helyi, regionális és nemzeti szinten;

| h) | az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek; |
| --- | --- |

h)

az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek;

| i) | vállalkozások; |
| --- | --- |

i)

vállalkozások;

| j) | nonprofit szervezetek, önkéntes testületek, nem kormányzati szervezetek; |
| --- | --- |

j)

nonprofit szervezetek, önkéntes testületek, nem kormányzati szervezetek;

| k) | felsőoktatási intézmények. |
| --- | --- |

k)

felsőoktatási intézmények.

29. cikk

A Grundtvig program célkitűzései

| (1) | a) | megfelelés az európai népesség elöregedése által felvetett oktatási kihívásoknak; |
| --- | --- | --- |
| b) | a felnőttek számára az ismereteik és képességeik javításához vezető utak biztosításában nyújtott segítség. |

(1)

a)

megfelelés az európai népesség elöregedése által felvetett oktatási kihívásoknak;

b)

a felnőttek számára az ismereteik és képességeik javításához vezető utak biztosításában nyújtott segítség.

| (2) | a) | a felnőttoktatásban érintett személyek egész Európára kiterjedő mobilitása minőségének és hozzáférhetőségének javítása és mennyiségének növelése azzal a céllal, hogy 2013-ra évente legalább 7 000 ilyen személy mobilitása részesüljön támogatásban; |
| --- | --- | --- |
| b) | a felnőttoktatásban érintett szervezetek közötti együttműködés minőségének javítása és mennyiségének növelése Európa-szerte; |
| c) | a veszélyeztetett társadalmi csoportokból származó és a társadalom perifériáján élő személyek – különösen az idősebbek és oktatást az alapfokú végzettség megszerzése nélkül elhagyók – segítése annak érdekében, hogy lehetőségük nyíljon a felnőttoktatásban való alternatív részvételre; |
| d) | az innovatív gyakorlatok fejlesztésének elősegítése a felnőttoktatás terén, valamint e gyakorlatoknak – többek között egyik részt vevő országból a többi országba történő – átadása; |
| e) | az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása; |
| f) | a pedagógiai módszerek és a felnőttoktatási szervezetek irányításának javítása. |

(2)

a)

a felnőttoktatásban érintett személyek egész Európára kiterjedő mobilitása minőségének és hozzáférhetőségének javítása és mennyiségének növelése azzal a céllal, hogy 2013-ra évente legalább 7 000 ilyen személy mobilitása részesüljön támogatásban;

b)

a felnőttoktatásban érintett szervezetek közötti együttműködés minőségének javítása és mennyiségének növelése Európa-szerte;

c)

a veszélyeztetett társadalmi csoportokból származó és a társadalom perifériáján élő személyek – különösen az idősebbek és oktatást az alapfokú végzettség megszerzése nélkül elhagyók – segítése annak érdekében, hogy lehetőségük nyíljon a felnőttoktatásban való alternatív részvételre;

d)

az innovatív gyakorlatok fejlesztésének elősegítése a felnőttoktatás terén, valamint e gyakorlatoknak – többek között egyik részt vevő országból a többi országba történő – átadása;

e)

az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása;

f)

a pedagógiai módszerek és a felnőttoktatási szervezetek irányításának javítása.

30. cikk

A Grundtvig program tevékenységei

| (1) | a) | az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezése vagy szervezésének támogatása során megfelelő előkészítő intézkedéseket kell elfogadni, és ügyelni kell a mobilitásban részt vevők megfelelő felügyeletének és támogatásának biztosítására. Az ilyen mobilitás magában foglalhat látogatásokat, asszisztensi munkát és csereprogramokat a formális és nem formális felnőttoktatás résztvevői számára, beleértve a felnőttoktatási személyzetnek – különösen a partnerségekkel és projektekkel együttműködésben folytatott – képzését és szakmai fejlesztését is; |
| --- | --- | --- |
| b) | az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a részt vevő szervezetek kölcsönös érdeklődésére számot tartó témákra összpontosító partnerségek, azaz a „Grundtvig tanulási partnerségek”; |
| c) | az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek az innováció és a helyes gyakorlat fejlesztése és átadása révén a felnőttoktatási rendszerek javítására irányulnak; |
| d) | a szakértőknek és szervezeteknek az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett tematikus hálózatai, azaz a „Grundtvig hálózatok”, amelyek munkája különösen a következőkre irányul:





  i. | a felnőttoktatás fejlesztése a hozzájuk tartozó tudományterületen, tárgykörben vagy irányítási területen; |

(1)

a)

az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezése vagy szervezésének támogatása során megfelelő előkészítő intézkedéseket kell elfogadni, és ügyelni kell a mobilitásban részt vevők megfelelő felügyeletének és támogatásának biztosítására. Az ilyen mobilitás magában foglalhat látogatásokat, asszisztensi munkát és csereprogramokat a formális és nem formális felnőttoktatás résztvevői számára, beleértve a felnőttoktatási személyzetnek – különösen a partnerségekkel és projektekkel együttműködésben folytatott – képzését és szakmai fejlesztését is;

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a részt vevő szervezetek kölcsönös érdeklődésére számot tartó témákra összpontosító partnerségek, azaz a „Grundtvig tanulási partnerségek”;

c)

az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek az innováció és a helyes gyakorlat fejlesztése és átadása révén a felnőttoktatási rendszerek javítására irányulnak;

d)

i.

a felnőttoktatás fejlesztése a hozzájuk tartozó tudományterületen, tárgykörben vagy irányítási területen;

| ii. | a vonatkozó helyes gyakorlat és innováció azonosítása, javítása és terjesztése; |
| --- | --- |

ii.

a vonatkozó helyes gyakorlat és innováció azonosítása, javítása és terjesztése;

| iii. | tartalmi támogatás biztosítása a mások által létrehozott projektekhez és partnerségekhez, és az ilyen projektek és partnerségek közötti interaktivitás elősegítése; |
| --- | --- |

iii.

tartalmi támogatás biztosítása a mások által létrehozott projektekhez és partnerségekhez, és az ilyen projektek és partnerségek közötti interaktivitás elősegítése;

| iv. | a felnőttoktatáson belül az igényfelmérés és a minőségbiztosítás fejlesztésének előmozdítása; |
| --- | --- |

iv.

a felnőttoktatáson belül az igényfelmérés és a minőségbiztosítás fejlesztésének előmozdítása;

e)

az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett, a Grundtvig program célkitűzéseinek előmozdítására irányuló más kezdeményezések („kapcsolódó intézkedések”).

(2)   Az ilyen tevékenységek operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell határozni.

31. cikk

A Grundtvig programra elkülönített összegek

A Grundtvig alprogramra elkülönített összegek legalább 55 %-át a 30. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett mobilitás és partnerségek támogatására kell fordítani.

V. FEJEZET

A transzverzális program

32. cikk

A transzverzális program célkitűzései

| (1) | a) | a két vagy több ágazati alprogramot lefedő területeken folytatott európai együttműködés előmozdítása; |
| --- | --- | --- |
| b) | a tagállamok oktatási és képzési rendszerei minőségének és átláthatóságának előmozdítása. |

(1)

a)

a két vagy több ágazati alprogramot lefedő területeken folytatott európai együttműködés előmozdítása;

b)

a tagállamok oktatási és képzési rendszerei minőségének és átláthatóságának előmozdítása.

| (2) | a) | az egész életen át tartó tanulás terén az európai szintű politikafejlesztés és együttműködés támogatása, különösen a lisszaboni folyamat és az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram, valamint a bolognai és koppenhágai folyamat és azok utódai összefüggésében; |
| --- | --- | --- |
| b) | az egész életen át tartó tanulás politikája fejlesztésének alátámasztására megfelelő mennyiségű összehasonlítható adat, statisztika és elemzés biztosítása, valamint az egész életen át tartó tanulás célkitűzései és céljai irányába tett előrehaladás nyomon követése, és a különleges figyelmet igénylő területek meghatározása; |
| c) | a nyelvtanulás előmozdítása és a tagállamok nyelvi sokszínűségének támogatása; |
| d) | az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása; |
| e) | az egész életen át tartó tanulás programja eredményeinek széles körben történő, megfelelő elismerésének, bemutatásának és alkalmazásának biztosítása. |

(2)

a)

az egész életen át tartó tanulás terén az európai szintű politikafejlesztés és együttműködés támogatása, különösen a lisszaboni folyamat és az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram, valamint a bolognai és koppenhágai folyamat és azok utódai összefüggésében;

b)

az egész életen át tartó tanulás politikája fejlesztésének alátámasztására megfelelő mennyiségű összehasonlítható adat, statisztika és elemzés biztosítása, valamint az egész életen át tartó tanulás célkitűzései és céljai irányába tett előrehaladás nyomon követése, és a különleges figyelmet igénylő területek meghatározása;

c)

a nyelvtanulás előmozdítása és a tagállamok nyelvi sokszínűségének támogatása;

d)

az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódóan az IKT-alapú innovatív tartalom, a szolgáltatások, a módszertan és a gyakorlat fejlesztésének támogatása;

e)

az egész életen át tartó tanulás programja eredményeinek széles körben történő, megfelelő elismerésének, bemutatásának és alkalmazásának biztosítása.

33. cikk

A transzverzális program tevékenységei

| (1) | a) | az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egyéni mobilitás, beleértve a tanulmányutakat a nemzeti, regionális és helyi hatóságok által kijelölt szakértők és tisztviselők, az oktatási és képzési intézmények, valamint orientációs és gyakorlatakkreditációs szolgálatok igazgatói, valamint a szociális partnerek számára; |
| --- | --- | --- |
| b) | az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek az egész életen át tartó tanulás terén a közösségi szinten kialakított politikai javaslatok előkészítésére és vizsgálatára, valamint az innovációra irányulnak; |
| c) | az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, a szakpolitikai kérdéseken együtt dolgozó szakértők és/vagy intézmények többoldalú hálózatai. Az ilyen hálózatok magukban foglalhatják a következőket:





  i. | az egész életen át tartó tanulás tartalmához vagy módszertanához és politikáihoz kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó tematikus hálózatok. Az ilyen hálózatok megfigyelhetik, kicserélhetik, meghatározhatják és elemezhetik a bevált gyakorlatot és az innovációt, továbbá javaslatokat tehetnek az ilyen gyakorlatok tagállamokban történő, jobb és szélesebb körű alkalmazására; |

(1)

a)

az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egyéni mobilitás, beleértve a tanulmányutakat a nemzeti, regionális és helyi hatóságok által kijelölt szakértők és tisztviselők, az oktatási és képzési intézmények, valamint orientációs és gyakorlatakkreditációs szolgálatok igazgatói, valamint a szociális partnerek számára;

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek az egész életen át tartó tanulás terén a közösségi szinten kialakított politikai javaslatok előkészítésére és vizsgálatára, valamint az innovációra irányulnak;

c)

i.

az egész életen át tartó tanulás tartalmához vagy módszertanához és politikáihoz kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó tematikus hálózatok. Az ilyen hálózatok megfigyelhetik, kicserélhetik, meghatározhatják és elemezhetik a bevált gyakorlatot és az innovációt, továbbá javaslatokat tehetnek az ilyen gyakorlatok tagállamokban történő, jobb és szélesebb körű alkalmazására;

| ii. | az egész életen át tartó tanulás stratégiai kérdéseiről tartott fórumok; |
| --- | --- |

ii.

az egész életen át tartó tanulás stratégiai kérdéseiről tartott fórumok;

d)

| i. | tanulmányok és összehasonlító kutatás; |
| --- | --- |

i.

tanulmányok és összehasonlító kutatás;

| ii. | mutatók és statisztikai felmérések kidolgozása, beleértve az egész életen át tartó tanulás terén az Eurostattal együttműködésben végzett munka támogatását; |
| --- | --- |

ii.

mutatók és statisztikai felmérések kidolgozása, beleértve az egész életen át tartó tanulás terén az Eurostattal együttműködésben végzett munka támogatását;

| iii. | támogatás az Eurydice hálózat működtetéséhez és a Bizottság által létrehozott Eurydice Európai Egység finanszírozása; |
| --- | --- |

iii.

támogatás az Eurydice hálózat működtetéséhez és a Bizottság által létrehozott Eurydice Európai Egység finanszírozása;

e)

| i. | a mobilitást és elismerést elősegítő szervezetek hálózatai, mint például a Euroguidance és a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok (NARIC); |
| --- | --- |

i.

a mobilitást és elismerést elősegítő szervezetek hálózatai, mint például a Euroguidance és a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok (NARIC);

| ii. | a webalapú transznacionális szolgáltatások – például a Ploteus – támogatása; |
| --- | --- |

ii.

a webalapú transznacionális szolgáltatások – például a Ploteus – támogatása;

| iii. | a Europass kezdeményezés keretében folytatott tevékenységek a 2241/2004/EK határozatnak megfelelően; |
| --- | --- |

iii.

a Europass kezdeményezés keretében folytatott tevékenységek a 2241/2004/EK határozatnak megfelelően;

f)

az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett egyéb kezdeményezések („kapcsolódó intézkedések”), beleértve a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kulcstevékenység célkitűzéseinek előmozdítására irányuló, az egymástól való tanulásra épülő tevékenységeket.

| (2) | a) | az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek többek között a következőkre irányulnak:





  i. | új nyelvtanulási segédanyagok – köztük online kurzusok – és a nyelvtudás mérésére szolgáló eszközök kidolgozása; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

a)

i.

új nyelvtanulási segédanyagok – köztük online kurzusok – és a nyelvtudás mérésére szolgáló eszközök kidolgozása;

| ii. | eszközök és kurzusok fejlesztése a nyelvtanárok, az oktatók és más személyzet képzéséhez; |
| --- | --- |

ii.

eszközök és kurzusok fejlesztése a nyelvtanárok, az oktatók és más személyzet képzéséhez;

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú hálózatok a nyelvtanulás és a nyelvi sokszínűség terén;

c)

az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett, az egész életen át tartó tanulás programjának célkitűzéseivel összhangban álló kezdeményezések, beleértve a tanulók körében a nyelvtanulást a tömegtájékoztatás és/vagy marketing-, reklám- és tájékoztató kampányok, valamint konferenciák, tanulmányok és statisztikai mutatók kidolgozása révén népszerűsítő, a nyelvtanulás és a nyelvi sokszínűség terén folytatott tevékenységeket.

| (3) | a) | az innovatív módszerek, tartalmak, szolgáltatások és környezet fejlesztésére, illetve terjesztésére irányuló, az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek; |
| --- | --- | --- |
| b) | az ismeretek, tapasztalatok és a helyes gyakorlat megosztására és cseréjére irányuló, az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú hálózatok; |
| c) | az egész életen át tartó tanulás politikájának és gyakorlatának javítását célzó, az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában leírt egyéb tevékenységek, amelyek a technológia és a pedagógia tekintetében magukban foglalhatnak az értékelésre, megfigyelésre, referenciaértékek kijelölésére, minőségi javításra és a tendenciák elemzésére szolgáló mechanizmusokat. |

(3)

a)

az innovatív módszerek, tartalmak, szolgáltatások és környezet fejlesztésére, illetve terjesztésére irányuló, az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek;

b)

az ismeretek, tapasztalatok és a helyes gyakorlat megosztására és cseréjére irányuló, az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú hálózatok;

c)

az egész életen át tartó tanulás politikájának és gyakorlatának javítását célzó, az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában leírt egyéb tevékenységek, amelyek a technológia és a pedagógia tekintetében magukban foglalhatnak az értékelésre, megfigyelésre, referenciaértékek kijelölésére, minőségi javításra és a tendenciák elemzésére szolgáló mechanizmusokat.

| (4) | a) | az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek; |
| --- | --- | --- |
| b) | az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek többek között a következőkre irányulnak:





  i. | az innovatív termékek és eljárások kiaknázásának és alkalmazásának támogatása; |

(4)

a)

az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek;

b)

i.

az innovatív termékek és eljárások kiaknázásának és alkalmazásának támogatása;

| ii. | az azonos területen működő projektek együttműködésének ösztönzése; |
| --- | --- |

ii.

az azonos területen működő projektek együttműködésének ösztönzése;

| iii. | helyes gyakorlat kidolgozása a terjesztési módszerek tekintetében; |
| --- | --- |

iii.

helyes gyakorlat kidolgozása a terjesztési módszerek tekintetében;

c)

az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett referenciaanyagok létrehozása, amely magában foglalhatja a terjesztésre, az eredmények kiaknázására, valamint a bevált gyakorlat cseréjére vonatkozó statisztikai adatok és tanulmányok összegyűjtését.

VI. FEJEZET

A Jean Monnet program

34. cikk

Részvétel a Jean Monnet programban

| a) | az európai integráció területén a felsőoktatás bármely formájában részt vevő hallgatók és kutatók a Közösségben és azon kívül; |
| --- | --- |

a)

az európai integráció területén a felsőoktatás bármely formájában részt vevő hallgatók és kutatók a Közösségben és azon kívül;

| b) | az adott országon belül elismert felsőoktatási intézmények a Közösségben és azon kívül; |
| --- | --- |

b)

az adott országon belül elismert felsőoktatási intézmények a Közösségben és azon kívül;

| c) | az említett intézmények oktatói és egyéb személyzete; |
| --- | --- |

c)

az említett intézmények oktatói és egyéb személyzete;

| d) | a szövetségek és az oktatásban és képzésben érintettek képviselői a Közösségben és azon kívül; |
| --- | --- |

d)

a szövetségek és az oktatásban és képzésben érintettek képviselői a Közösségben és azon kívül;

| e) | helyi, regionális és nemzeti szinten az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős állami és magánszervek; |
| --- | --- |

e)

helyi, regionális és nemzeti szinten az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős állami és magánszervek;

| f) | az európai integráció kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek a Közösségben és azon kívül. |
| --- | --- |

f)

az európai integráció kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek a Közösségben és azon kívül.

35. cikk

A Jean Monnet program célkitűzései

| (1) | a) | az oktatási, kutatási és reflektív tevékenységek ösztönzése az európai integrációs tanulmányok területén; |
| --- | --- | --- |
| b) | az európai integráció kérdéseivel, valamint az oktatással és képzéssel európai megközelítésben foglalkozó intézmények és szövetségek megfelelő skálája fennállásának támogatása. |

(1)

a)

az oktatási, kutatási és reflektív tevékenységek ösztönzése az európai integrációs tanulmányok területén;

b)

az európai integráció kérdéseivel, valamint az oktatással és képzéssel európai megközelítésben foglalkozó intézmények és szövetségek megfelelő skálája fennállásának támogatása.

| (2) | a) | a kiválóság ösztönzése az európai integrációs tanulmányokkal kapcsolatos, a Közösségen belüli és azon kívüli felsőoktatási intézményekben folyó oktatás, kutatás és reflektív tevékenység terén; |
| --- | --- | --- |
| b) | az európai integráció kérdéseivel kapcsolatos ismeretek bővítése és a tudatosság fokozása az erre szakosodott felsőoktatási szakemberek, valamint általánosságban az európai polgárok körében; |
| c) | az európai integráció kérdéseivel foglalkozó kulcsfontosságú európai intézmények támogatása; |
| d) | az oktatás és képzés területén tevékenykedő, kiváló minőséget képviselő európai intézmények és szövetségek fennállásának támogatása. |

(2)

a)

a kiválóság ösztönzése az európai integrációs tanulmányokkal kapcsolatos, a Közösségen belüli és azon kívüli felsőoktatási intézményekben folyó oktatás, kutatás és reflektív tevékenység terén;

b)

az európai integráció kérdéseivel kapcsolatos ismeretek bővítése és a tudatosság fokozása az erre szakosodott felsőoktatási szakemberek, valamint általánosságban az európai polgárok körében;

c)

az európai integráció kérdéseivel foglalkozó kulcsfontosságú európai intézmények támogatása;

d)

az oktatás és képzés területén tevékenykedő, kiváló minőséget képviselő európai intézmények és szövetségek fennállásának támogatása.

36. cikk

A Jean Monnet program tevékenységei

| (1) | a) | az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek, amelyek magukban foglalhatják a következőket:





  i. | Jean Monnet tanszékek, kiválósági központok és tanítási modulok; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

a)

i.

Jean Monnet tanszékek, kiválósági központok és tanítási modulok;

| ii. | az európai integrációra szakosodott professzorok, és más, felsőoktatásban dolgozó oktatók, valamint kutatók szövetségei; |
| --- | --- |

ii.

az európai integrációra szakosodott professzorok, és más, felsőoktatásban dolgozó oktatók, valamint kutatók szövetségei;

| iii. | az európai integrációs tanulmányokra szakosodott fiatal kutatók támogatása; |
| --- | --- |

iii.

az európai integrációs tanulmányokra szakosodott fiatal kutatók támogatása;

| iv. | a Közösséghez kapcsolódó tájékoztatási és kutatási tevékenységek az európai integráció folyamatáról szóló vita, reflexió és ismeretek ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

iv.

a Közösséghez kapcsolódó tájékoztatási és kutatási tevékenységek az európai integráció folyamatáról szóló vita, reflexió és ismeretek ösztönzése céljából;

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek és hálózatok, amelyek magukban foglalhatják többoldalú kutatócsoportok létrehozásának támogatását az európai integráció területén.

| (2) | a) | az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma (bruges-i és natolini campus); |
| --- | --- | --- |
| b) | az Európai Egyetemi Intézet, Firenze; |
| c) | az Európai Közigazgatási Intézet, Maastricht; |
| d) | az Európai Jogi Akadémia, Trier; |
| e) | a Különleges Nevelési Igényűek Oktatásának Fejlesztését Támogató Európai Ügynökség, Middelfart; |
| f) | az Európai Szakképzés Nemzetközi Központja, Nizza. |

(2)

a)

az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma (bruges-i és natolini campus);

b)

az Európai Egyetemi Intézet, Firenze;

c)

az Európai Közigazgatási Intézet, Maastricht;

d)

az Európai Jogi Akadémia, Trier;

e)

a Különleges Nevelési Igényűek Oktatásának Fejlesztését Támogató Európai Ügynökség, Middelfart;

f)

az Európai Szakképzés Nemzetközi Központja, Nizza.

(3)   A 3. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett kulcstevékenység keretében az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett működési támogatás odaítélhető az oktatás és képzés területén működő európai intézmények vagy szövetségek egyes működési és igazgatási költségeinek támogatására.

(4)   A támogatásokat éves alapon vagy a Bizottsággal kötött partnerségi keretmegállapodás szerint megújuló rendszerben lehet odaítélni.

37. cikk

A Jean Monnet programra elkülönített összegek

A Jean Monnet programra elkülönített összegek legalább 16 %-át a 3. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett kulcstevékenység támogatására, legalább 65 %-át a 3. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett kulcstevékenységre és legalább 19 %-át a 3. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett kulcstevékenységre kell fordítani.

III. CÍM

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

38. cikk

Átmeneti rendelkezés

(1)   A 2006. december 31-én vagy azt megelőzően az 1999/382/EK határozat, a 253/2000/EK határozat, a 2318/2003/EK határozat, a 791/2004/EK határozat vagy a 2241/2004/EK határozat alapján kezdeményezett tevékenységeket az említett határozatok rendelkezéseivel összhangban kell irányítani, azzal a kivétellel, hogy az említett határozatok által létrehozott bizottságok helyébe az e határozat 10. cikkével létrehozott bizottság lép.

(2)   Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 18. cikkének megfelelően, az 1999/382/EK határozat, a 253/2000/EK határozat, a 2318/2003/EK határozat, a 791/2004/EK határozat vagy a 2241/2004/EK határozat alapján jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizetéséből származó célhoz kötött bevétenek megfelelő előirányzatok az egész életen át tartó tanulás programja részére hozzáférhetővé tehetők.

39. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Strasbourgban, 2006. november 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  HL C 221., 2005.9.8., 134. o.

1

(2)  HL C 164., 2005.7.5., 59. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. október 25-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. július 24-i közös álláspontja (HL C 251. E, 2006.10.17., 37. o.), az Európai Parlament 2006. október 25-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 146., 1999.6.11., 33. o. A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 28., 2000.2.3., 1. o. A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel módosított határozat.

5

(6)  HL L 345., 2003.12.31., 9. o.

6

(7)  HL L 138., 2004.4.30., 31. o.

7

(8)  HL L 390., 2004.12.31., 6. o.

8

(9)  HL L 345., 2003.12.31., 1. o.

9

(10)  HL C 163., 2002.7.9., 1. o.

10

(11)  HL C 13., 2003.1.18., 2. o.

11

(12)  HL C 293. E, 2003.11.28., 103. o.

12

(13)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

13

(14)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb az 1248/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 227., 2006.8.19., 3. o.) módosított rendelet.

14

(15)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

15

(16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

16

(17)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

17

(18)  HL L 131., 1990.5.23., 1. o.

18

---

MELLÉKLET

IGAZGATÁSI ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

A.   Igazgatási rendelkezések

Az egész életen át tartó tanulás programjában foglalt tevékenységek benyújtása és kiválasztása a következő eljárásoknak megfelelően történik:

1.   A nemzeti iroda eljárása

| 1.1. | 1. eljárásA következő tevékenységek irányítását, amelyekre vonatkozóan a kiválasztási döntéseket a megfelelő nemzeti irodák hozzák meg, „a nemzeti iroda 1. eljárása” szerint kell végezni:





  a) | az egész életen át tartó tanulásban részt vevők mobilitása, az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint; |
| --- | --- | --- |

1.1.

1. eljárás

a)

az egész életen át tartó tanulásban részt vevők mobilitása, az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint;

| b) | az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kétoldalú és többoldalú partnerségek; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kétoldalú és többoldalú partnerségek;

| c) | az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek, amennyiben azokat a 33. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint finanszírozzák. |
| --- | --- |

c)

az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek, amennyiben azokat a 33. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint finanszírozzák.

Az e tevékenységek keretében benyújtott, pénzügyi támogatás iránti kérelmeket a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a tagállamok által kijelölt megfelelő nemzeti irodákhoz kell benyújtani. A nemzeti irodák a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint kialakítandó általános iránymutatásoknak megfelelően elvégzik a kiválasztást és kiutalják a pénzügyi támogatást a nyertes pályázóknak. A nemzeti irodák a saját tagállamukban található kedvezményezetteknek osztják el a támogatásokat. A kétoldalú vagy többoldalú partnerségekben mindegyik partner közvetlenül a saját nemzeti irodától kapja a finanszírozást.

| 1.2. | 2. eljárásA következő tevékenység irányítását, amelyre vonatkozóan a kiválasztási döntéseket a Bizottság hozza meg, de az értékelési és szerződéskötési eljárást a megfelelő nemzeti irodák végzik el, „a nemzeti iroda 2. eljárása” szerint kell végezni:





  — | az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett többoldalú projektek. |
| --- | --- | --- |

1.2.

2. eljárás

—

az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett többoldalú projektek.

Az e tevékenység keretében benyújtott, pénzügyi támogatás iránti kérelmeket a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a projektkoordinátor tagállama által kijelölt megfelelő nemzeti irodához kell irányítani. A projektkoordinátor tagállamának nemzeti irodája értékeli a pályázatokat, és benyújtja a Bizottságnak az általa elfogadásra javasolt pályázatok szűkített listáját. A Bizottság határoz a javasolt szűkített listáról, majd a nemzeti iroda a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint kialakítandó általános iránymutatásokkal összhangban kiválasztott pályázóknak kiutalja a megfelelő pénzügyi támogatást.

A projekt koordinálása szerinti ország nemzeti irodája a szűkített lista Bizottsághoz történő benyújtását megelőzően kapcsolatba lép az összes többi projektpartner országának nemzeti irodával. A nemzeti irodák a saját tagállamukban található kiválasztott projektkoordinátoroknak osztják el a támogatásokat, akik felelősek a pénzeszközöknek a projektben részt vevő partnerek közötti elosztásáért.

2.   Bizottsági eljárás

| a) | az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek, kivéve ha azokat a 33. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint finanszírozzák; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek, kivéve ha azokat a 33. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint finanszírozzák;

| b) | az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek és hálózatok; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek és hálózatok;

| c) | az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó politikák és rendszerek megfigyelése és elemzése, referenciaanyag kidolgozása, beleértve a felméréseket, statisztikákat, elemzéseket és mutatókat, a képesítések és a korábbi tanulmányok átláthatóságának és elismerésének támogatására irányuló tevékenység, az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említettek szerint; |
| --- | --- |

c)

az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó politikák és rendszerek megfigyelése és elemzése, referenciaanyag kidolgozása, beleértve a felméréseket, statisztikákat, elemzéseket és mutatókat, a képesítések és a korábbi tanulmányok átláthatóságának és elismerésének támogatására irányuló tevékenység, az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említettek szerint;

| d) | az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett működési támogatás; |
| --- | --- |

d)

az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett működési támogatás;

| e) | az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett, az egész életen át tartó tanulás programjának célkitűzéseinek támogatását célzó más kezdeményezések („kapcsolódó intézkedések”). |
| --- | --- |

e)

az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett, az egész életen át tartó tanulás programjának célkitűzéseinek támogatását célzó más kezdeményezések („kapcsolódó intézkedések”).

Az e tevékenységek keretében benyújtott, pénzügyi támogatás iránti kérelmeket a Bizottsághoz kell irányítani, amely a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint kialakítandó általános iránymutatásoknak megfelelően elvégzi a kiválasztást és kiutalja a pénzügyi támogatást a nyertes pályázóknak.

B.   Pénzügyi rendelkezések

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az egész életen át tartó tanulás programja keretében odaítélt támogatások kedvezményezettjeire vonatkozó pénzügyi és igazgatási kötelezettségek arányban álljanak a támogatás mértékével. A Bizottság gondoskodik különösen arról, hogy az egyéni mobilitásra és a partnerségekre vonatkozó pénzügyi szabályok, valamint a pályázati és beszámolási kötelezettségek megőrizzék felhasználóbarát jellegüket, és kellően egyszerűek maradjanak ahhoz, hogy ne korlátozzák a kevésbé előnyös helyzetben lévő személyek és a velük dolgozó intézmények vagy szervezetek részvételét.

| — | a szerződő felek, |
| --- | --- |

—

a szerződő felek,

| — | a szerződés időtartama, amely megegyezik a költségek elszámolhatóságának időtartamával, |
| --- | --- |

—

a szerződés időtartama, amely megegyezik a költségek elszámolhatóságának időtartamával,

| — | az odaítélt támogatás legmagasabb összege, |
| --- | --- |

—

az odaítélt támogatás legmagasabb összege,

| — | a támogatott tevékenység összefoglaló leírása, |
| --- | --- |

—

a támogatott tevékenység összefoglaló leírása,

| — | a beszámoló és a könyvvizsgálat hozzáférhetőségével kapcsolatos követelmények. |
| --- | --- |

—

a beszámoló és a könyvvizsgálat hozzáférhetőségével kapcsolatos követelmények.

Az ilyen kritériumok azt is lehetővé teszik, hogy a nemzeti irodák úgy rendelkezzenek, hogy a kedvezményezettek által nyújtott társfinanszírozás természetbeni hozzájárulás formájában is történhet. E hozzájárulásnak ténylegesen igazolhatónak kell lennie, de nem szükséges, hogy pénzügyileg értékelhető legyen.

1.   A nemzeti iroda eljárása keretében irányított tevékenységek

| 1.1. | Az ezen melléklet A. szakaszának 1.1. pontjával összhangban a nemzeti iroda eljárása keretében irányítandó tevékenységek keretében nyújtott pénzügyi támogatásra szánt közösségi pénzeszközöket a Bizottság által a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott képletek szerint kell elosztani a tagállamok között, amelyek tartalmazhatják az alábbi elemeket:






  a) | az egyes tagállamoknak kiutalandó minimumösszeg, amelyet az adott tevékenység tekintetében a költségvetési források rendelkezésre állásának megfelelően határoznak meg; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Az ezen melléklet A. szakaszának 1.1. pontjával összhangban a nemzeti iroda eljárása keretében irányítandó tevékenységek keretében nyújtott pénzügyi támogatásra szánt közösségi pénzeszközöket a Bizottság által a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott képletek szerint kell elosztani a tagállamok között, amelyek tartalmazhatják az alábbi elemeket:

a)

az egyes tagállamoknak kiutalandó minimumösszeg, amelyet az adott tevékenység tekintetében a költségvetési források rendelkezésre állásának megfelelően határoznak meg;

| b) | a fennmaradó összeget a következők alapján utalják ki az egyes tagállamoknak:





  i. | a következők összlétszáma az egyes tagállamokban:





  — | a Comenius program keretében a 18. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott iskolai partnerségek és mobilitási tevékenységek esetében az iskolai oktatásban részt vevő tanulók és tanárok, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

i.

—

a Comenius program keretében a 18. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott iskolai partnerségek és mobilitási tevékenységek esetében az iskolai oktatásban részt vevő tanulók és tanárok,

| — | az Erasmus program keretében a 22. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. és iv. alpontjában meghatározott hallgatói mobilitás és intenzív programtevékenységek esetében a felsőoktatási hallgatók és/vagy diplomások, |
| --- | --- |

—

az Erasmus program keretében a 22. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. és iv. alpontjában meghatározott hallgatói mobilitás és intenzív programtevékenységek esetében a felsőoktatási hallgatók és/vagy diplomások,

| — | az Erasmus program keretében a 22. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. és iii. alpontjában meghatározott oktatói mobilitási és más személyzeti mobilitási tevékenységek esetében a felsőoktatási intézmények oktatói, |
| --- | --- |

—

az Erasmus program keretében a 22. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. és iii. alpontjában meghatározott oktatói mobilitási és más személyzeti mobilitási tevékenységek esetében a felsőoktatási intézmények oktatói,

| — | a Leonardo da Vinci program keretében a 26. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott mobilitási, partnerségi és többoldalú projekttevékenységek esetében a teljes lakosság, és ehhez viszonyítva a 15–35 év közötti korosztály, |
| --- | --- |

—

a Leonardo da Vinci program keretében a 26. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott mobilitási, partnerségi és többoldalú projekttevékenységek esetében a teljes lakosság, és ehhez viszonyítva a 15–35 év közötti korosztály,

| — | a Grundtvig program keretében a 30. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott mobilitási és partnerségi tevékenységek esetében a felnőtt lakosság; |
| --- | --- |

—

a Grundtvig program keretében a 30. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott mobilitási és partnerségi tevékenységek esetében a felnőtt lakosság;

| ii. | a megélhetési költségek tagállamok közötti különbségei; |
| --- | --- |

ii.

a megélhetési költségek tagállamok közötti különbségei;

| iii. | az egyes tagállamok fővárosai közötti távolság; |
| --- | --- |

iii.

az egyes tagállamok fővárosai közötti távolság;

| iv. | az érintett tevékenység iránti kereslet és/vagy felvevőképesség az egyes tagállamokban. |
| --- | --- |

iv.

az érintett tevékenység iránti kereslet és/vagy felvevőképesség az egyes tagállamokban.

| 1.2. | E képleteknek lehetőség szerint semlegeseknek kell lenniük a tagállamok eltérő oktatási és képzési rendszerét illetően. |
| --- | --- |

1.2.

E képleteknek lehetőség szerint semlegeseknek kell lenniük a tagállamok eltérő oktatási és képzési rendszerét illetően.

| 1.3. | Az így elosztott közösségi pénzeszközöket a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt nemzeti irodák kezelik. |
| --- | --- |

1.3.

Az így elosztott közösségi pénzeszközöket a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt nemzeti irodák kezelik.

| 1.4. | A Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – meghozza a szükséges intézkedéseket a kiegyensúlyozott közösségi, nemzeti és – adott esetben – regionális részvétel ösztönzésére, valamint szükség szerint a különféle tudományterületek kiegyensúlyozott részvételének elősegítésére. Az ezen intézkedésekre elkülönített összegek aránya nem haladhatja meg az egyes adott tevékenységek finanszírozására szánt éves költségvetés 5 %-át. |
| --- | --- |

1.4.

A Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – meghozza a szükséges intézkedéseket a kiegyensúlyozott közösségi, nemzeti és – adott esetben – regionális részvétel ösztönzésére, valamint szükség szerint a különféle tudományterületek kiegyensúlyozott részvételének elősegítésére. Az ezen intézkedésekre elkülönített összegek aránya nem haladhatja meg az egyes adott tevékenységek finanszírozására szánt éves költségvetés 5 %-át.

2.   A kedvezményezettek kijelölése

Az e határozat 36. cikkének (2) bekezdésében felsorolt intézmények a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 168. cikkével összhangban az egész életen át tartó tanulás programja keretében nyújtott támogatások kedvezményezettjei.

A NARIC hálózatot, az Eurydice hálózatot, a Euroguidance hálózatot alkotó nemzeti egységek, az eTwinning akció nemzeti támogató szolgálatai és a nemzeti Europass központok a program nemzeti szintű végrehajtásának eszközei, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikkének rendelkezéseivel összhangban.

3.   A kedvezményezettek típusai

Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 114. cikke (1) bekezdésének megfelelően a támogatásokat jogi személyeknek vagy természetes személyeknek lehet odaítélni. Természetes személyek esetében a támogatás ösztöndíj formájában is megvalósulhat.

4.   Átalánytámogatások, egységre vetített költségskálák és díjak

Az 5. cikkben említett tevékenységek esetében a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 181. cikkének (1) bekezdésében előírt átalánytámogatások és/vagy egységre vetített költségskálák alkalmazhatók.

Átalánytámogatás legfeljebb 25 000 euro támogatásonkénti összegig alkalmazható. Az átalánytámogatások legfeljebb 100 000 euro összegig kombinálhatók és/vagy egységre vetített költségskálákkal együtt alkalmazhatók.

Az egész életen át tartó tanulás programja keretében vállalt tevékenységekkel kapcsolatban a Bizottság pályadíjak odaítéléséről is rendelkezhet.

5.   Közbeszerzés

Amennyiben az egész életen át tartó tanulás programja keretében támogatott tevékenységek végrehajtása a kedvezményezett számára közbeszerzési eljárás igénybevételét írja elő, a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 129. cikke szerinti, az alacsony összegű szerződésekre vonatkozó eljárásokat kell alkalmazni.

6.   Partnerségi megállapodások

Az egész életen át tartó tanulás programja tevékenységeinek a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 163. cikke szerinti, a partnerségi keretmegállapodások keretében adott egyedi támogatásokkal történő támogatása esetén a partnerségek négyéves időtartamra választhatók és támogathatók, amely időszak egyszerűsített eljárás keretében megújítható.

7.   Közintézmények vagy tanulási lehetőségeket nyújtó intézmények

A tagállamok meghatározása alapján iskolának vagy felsőoktatási intézménynek minősülő valamennyi intézményt, valamint minden olyan tanulási lehetőségeket nyújtó intézményt és szervezetet, amely éves bevételeinek több mint 50 %-át közpénzből kapta az elmúlt két évben, vagy amelynek felügyeletét államháztartási szervek vagy azok képviselői látják el, a Bizottság úgy tekinti, mint amely rendelkezik a szükséges pénzügyi, szakmai és adminisztratív kapacitással, valamint pénzügyileg megfelelően stabil ahhoz, hogy az egész életen át tartó tanulás programja keretében projekteket valósítson meg; ezen intézményektől nem kívánják meg, hogy ezt a tényt további okmányokkal igazolják. Az ilyen intézmények és szervezetek mentesülhetnek a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 173. cikkének (4) bekezdése szerinti könyvvizsgálati követelmények alól.

8.   Általános európai érdeket szolgáló szervek

Amennyiben az egész életen át tartó tanulás programja keretében működési támogatást ítélnek meg a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 162. cikkében meghatározott általános európai érdeket szolgáló szervek részére, ezekre a támogatásokra az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 113. cikke (2) bekezdésének megfelelően a megújításkor nem vonatkozik a fokozatos csökkentés elve.

9.   A kérelmezők kompetenciája és képesítései

A Bizottság a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 176. cikke (2) bekezdésének megfelelően úgy határozhat, hogy a kedvezményezettek meghatározott kategóriáinak rendelkeznie kell a javasolt tevékenység vagy munkaterv teljesítéséhez szükséges kompetenciákkal és képesítéssel.

10.   Harmadik országbeli partnerek részvétele

Harmadik országbeli partnerek a 14. cikk (2) bekezdésében előírt feltételekkel, a Bizottság vagy az érintett nemzeti iroda mérlegelése szerint vehetnek részt többoldalú projektekben, hálózatokban vagy partnerségekben. Az ilyen partnerek támogatásával kapcsolatos döntés az adott projektben, hálózatban vagy partnerségben való részvételükből eredő európai szintű hozzáadott érték várható nagyságán alapul.

11.   Minimumösszegek

| | Comenius 13 % |
| --- | --- |

Comenius 13 %

| | Erasmus 40 % |
| --- | --- |

Erasmus 40 %

| | Leonardo da Vinci 25 % |
| --- | --- |

Leonardo da Vinci 25 %

| | Grundtvig 4 % |
| --- | --- |

Grundtvig 4 %

12.   Nemzeti irodák

A tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően létrehozott vagy kijelölt nemzeti irodák tevékenységeinek támogatására közösségi pénzügyi támogatást kell nyújtani.

A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke (1) bekezdésének megfelelően az egész életen át tartó tanulás programjában e határozat 7. cikkének (1) bekezdése értelmében részt vevő harmadik országokban a nemzeti iroda szerepét az adott ország joga által szabályozott közszektorbeli szervek vagy közfeladatot ellátó magánjogi szervek is elláthatják.

Az arányosság elvének megfelelően az igazolási és beszámolási kötelezettségek nem haladhatják meg a megfelelő, legalacsonyabb szükséges szintet.

13.   Technikai segítségnyújtás

Az egész életen át tartó tanulás programjának pénzügyi kerete kiterjedhet a program végrehajtásához és célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges előkészítő intézkedésekkel, felügyelettel, ellenőrzéssel, könyvvizsgálattal és értékeléssel kapcsolatos költségekre. E költségek magukban foglalhatják különösen tanulmányok, ülések, tájékoztató tevékenységek és kiadványok költségeit, az információcseréhez szükséges informatikai hálózatok költségeit, illetve bármely más olyan technikai és igazgatási segítségnyújtás költségeit, amelyhez a Bizottságnak a program végrehajtása érdekében esetlegesen folyamodnia kell.

14.   Csalás elleni rendelkezések

A 9. cikk alapján hozott bizottsági határozatok, az azokból eredő szerződések és megállapodások, valamint a részt vevő harmadik országokkal kötött megállapodások rendelkeznek különösen a Bizottság (vagy bármely, általa meghatalmazott képviselője) általi felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, ideértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) is, és a Számvevőszék általi – szükség esetén helyszíni – könyvvizsgálatról. Ilyen ellenőrzéseket a nemzeti irodáknál és szükség esetén a támogatások kedvezményezettjeinél is lehet végezni.

A működési támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követő ötéves időszakban a Bizottság számára hozzáférést biztosít a támogatási évben felmerült kiadásokat igazoló dokumentumokhoz, az auditált pénzügyi kimutatást is beleértve. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy – adott esetben – a partnerek vagy tagok birtokában lévő igazoló dokumentumok is a Bizottság rendelkezésére álljanak.

A Bizottság közvetlenül, saját személyzetével, vagy az általa választott, erre képesített külső szervvel ellenőriztetheti a támogatás felhasználását. E könyvvizsgálatokra a megállapodás teljes időtartama alatt, illetve a támogatás egyenlegének kifizetését követő ötéves időszakban kerülhet sor. A könyvvizsgálat eredményei adott esetben a Bizottságnak a támogatás visszafizetésére vonatkozó döntéséhez vezethetnek.

A Bizottság személyzete és a Bizottság által felhatalmazott külső személyek számára megfelelő hozzáférési jogosultságot kell biztosítani, különösen a kedvezményezett helyiségeibe történő belépéshez, valamint a könyvvizsgálat elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz – beleértve az elektronikus formában létező információkat is – történő hozzájutáshoz.

A Számvevőszék és az OLAF – különösen a hozzáférés vonatkozásában – a Bizottsággal azonos jogosultsággal rendelkezik.

Ezen túlmenően, a Bizottság az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel (1) összhangban az egész életen át tartó tanulás programja keretében helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet.

Az e határozat alapján finanszírozott közösségi intézkedések tekintetében az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy szerződéses kötelezettségnek gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként az Európai Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt előirányzatok – indokolatlan kiadási tételek miatt – kárt szenvednek vagy szenvednének.

---

(1)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(2)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

---