# Euroopa Liidu L 150/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.150.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 150 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide16. juuni 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.150.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 150

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide16. juuni 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 510/2010, 14. juuni 2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 511/2010, 14. juuni 2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 17 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 512/2010, 14. juuni 2010, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 513/2010, 15. juuni 2010, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisa seoses suhkrusektori kvootide kohandamisega alates 2010/2011. turustusaastast | 40 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 514/2010, 15. juuni 2010, milles käsitletakse Pediococcus pentosaceuse (DSM 16244) kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 515/2010, 15. juuni 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1137/2007 seoses söödalisandi Bacillus subtilis’e (O35) kasutamisega naatriumlasalotsiidi, maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini, salinomütsiinnaatriumi ja semduramütsiinnaatriumi sisaldavas söödas (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 516/2010, 15. juuni 2010, teatava söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta (
  1
  ) | 46 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 517/2010, 15. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 48 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 518/2010, 15. juuni 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. juunist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 50 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/333/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. juuni 2010, millega muudetakse otsust 2004/211/EÜ seoses Bahreini ja Brasiilia kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3665 all)

   (
  1
  ) | 53 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 510/2010, 14. juuni 2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 511/2010, 14. juuni 2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

17

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 512/2010, 14. juuni 2010, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

24

*

Komisjoni määrus (EL) nr 513/2010, 15. juuni 2010, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisa seoses suhkrusektori kvootide kohandamisega alates 2010/2011. turustusaastast

40

*

Komisjoni määrus (EL) nr 514/2010, 15. juuni 2010, milles käsitletakse Pediococcus pentosaceuse (DSM 16244) kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul (
  1
  )

Pediococcus pentosaceuse

1

42

*

Komisjoni määrus (EL) nr 515/2010, 15. juuni 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1137/2007 seoses söödalisandi Bacillus subtilis’e (O35) kasutamisega naatriumlasalotsiidi, maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini, salinomütsiinnaatriumi ja semduramütsiinnaatriumi sisaldavas söödas (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

44

*

Komisjoni määrus (EL) nr 516/2010, 15. juuni 2010, teatava söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta (
  1
  )

1

46

Komisjoni määrus (EL) nr 517/2010, 15. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

48

Komisjoni määrus (EL) nr 518/2010, 15. juuni 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. juunist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

50

OTSUSED

2010/333/EL

*

Komisjoni otsus, 14. juuni 2010, millega muudetakse otsust 2004/211/EÜ seoses Bahreini ja Brasiilia kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3665 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3665 all)

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 510/2010,

14. juuni 2010,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   AJUTISED MEETMED

| (1) | Määrusega (EL) nr 1242/2009 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1242/2009 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 2. veebruaril 2009 esitas Smiths Detection Group Limited (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootja nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 80 % liidu teatavate kauba läbivalgustussüsteemide kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 2. veebruaril 2009 esitas Smiths Detection Group Limited (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootja nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 80 % liidu teatavate kauba läbivalgustussüsteemide kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (3) | Pärast oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt. |
| --- | --- |

(3)

Pärast oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.

| (4) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Komisjon viis läbi ka põhjalikuma uurimise ELi tarbimise aspekte silmas pidades. Sellega seoses võttis komisjon ühendust huvitatud isikutega, eeskätt asjaomase toote kasutajate ja tootjatega, et kontrollida teatavate tehingute kohta esitatud väiteid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Komisjon viis läbi ka põhjalikuma uurimise ELi tarbimise aspekte silmas pidades. Sellega seoses võttis komisjon ühendust huvitatud isikutega, eeskätt asjaomase toote kasutajate ja tootjatega, et kontrollida teatavate tehingute kohta esitatud väiteid.

| (5) | Siinkohal meenutatakse, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. juuli 2007 kuni 31. detsember 2008 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 9. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(5)

Siinkohal meenutatakse, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. juuli 2007 kuni 31. detsember 2008 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 9. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

| (6) | Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja („Hiina tootja”) väitis, et 18-kuulise uurimisperioodi kasutamine tavapäraselt dumpinguvastastes uurimismenetlustes kasutatava 12-kuulise uurimisperioodi asemel ei ole põhjendatud. Hiina tootja arvates oleks uurimisperiood pidanud hõlmama vaid 2008. kalendriaastat. |
| --- | --- |

(6)

Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja („Hiina tootja”) väitis, et 18-kuulise uurimisperioodi kasutamine tavapäraselt dumpinguvastastes uurimismenetlustes kasutatava 12-kuulise uurimisperioodi asemel ei ole põhjendatud. Hiina tootja arvates oleks uurimisperiood pidanud hõlmama vaid 2008. kalendriaastat.

| (7) | Alustuseks tuleb märkida, et Hiina tootja ei vaidlustanud 18-kuulise uurimisperioodi kasutamist uurimise esialgses etapis. Ta esitas selle väite alles pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist. Uurimisperiood oli aga teatavaks tehtud juba menetluse algatamise teates ja küsimustikes, st juba uurimise alguses. Ajutise määruse põhjenduses 9 on selgitatud 18-kuulise uurimisperioodi valimise põhjuseid. Kõnealune isik ei esitanud ühtegi põhjust, mis oleks seadnud kahtluse alla põhjenduse, milles toodi esile turul toimunud tehingute suhtelist vähesust. |
| --- | --- |

(7)

Alustuseks tuleb märkida, et Hiina tootja ei vaidlustanud 18-kuulise uurimisperioodi kasutamist uurimise esialgses etapis. Ta esitas selle väite alles pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist. Uurimisperiood oli aga teatavaks tehtud juba menetluse algatamise teates ja küsimustikes, st juba uurimise alguses. Ajutise määruse põhjenduses 9 on selgitatud 18-kuulise uurimisperioodi valimise põhjuseid. Kõnealune isik ei esitanud ühtegi põhjust, mis oleks seadnud kahtluse alla põhjenduse, milles toodi esile turul toimunud tehingute suhtelist vähesust.

| (8) | Kõik kahju ja põhjuslikku seost käsitlevad arvandmed, mis on seotud uurimisperioodiga, on ümber arvutatud aasta baasil, et tagada uurimisperioodi andmete täielik võrreldavus eelmiste aastate andmetega. |
| --- | --- |

(8)

Kõik kahju ja põhjuslikku seost käsitlevad arvandmed, mis on seotud uurimisperioodiga, on ümber arvutatud aasta baasil, et tagada uurimisperioodi andmete täielik võrreldavus eelmiste aastate andmetega.

| (9) | Hiina tootja väitis ühtlasi, et uurimisperiood valiti eesmärgiga manipuleerida kahjuteguritega. See väide tuleb tagasi lükata. |
| --- | --- |

(9)

Hiina tootja väitis ühtlasi, et uurimisperiood valiti eesmärgiga manipuleerida kahjuteguritega. See väide tuleb tagasi lükata.

| (10) | Komisjon ei saanud olla ega olnud uurimise alguses teadlik kahjunäitajatega seotud keerulistest andme- ja arvukogumitest. Need andmed tehti kindlaks alles uurimise käigus. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon ei saanud olla ega olnud uurimise alguses teadlik kahjunäitajatega seotud keerulistest andme- ja arvukogumitest. Need andmed tehti kindlaks alles uurimise käigus.

| (11) | Tuleb märkida, et 12 kuust pikemat uurimisperioodi on kasutatud ka varasemates uurimistes (nt 16-kuuline uurimisperiood Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit kaltsiummetalli puhul (komisjoni määrus (EÜ) nr 892/94) (4) ja 18-kuuline uurimisperiood USAst pärit dinaatriumkarbonaadi puhul (komisjoni määrus (EÜ) nr 823/95) (5). |
| --- | --- |

(11)

Tuleb märkida, et 12 kuust pikemat uurimisperioodi on kasutatud ka varasemates uurimistes (nt 16-kuuline uurimisperiood Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit kaltsiummetalli puhul (komisjoni määrus (EÜ) nr 892/94) (4) ja 18-kuuline uurimisperiood USAst pärit dinaatriumkarbonaadi puhul (komisjoni määrus (EÜ) nr 823/95) (5).

| (12) | Lisaks väitis Hiina tootja, et lepingu allkirjastamisega on hõlmatud kõik tehingud teataval ajahetkel hoolimata sellest, kas müük toimus hankemenetluse kaudu või mitte, mistõttu ei ole vajadust pikema uurimisperioodi järele. See argument ei ole veenev, kuna see ei lahenda põhiprobleemi, milleks on tehingute suhteline vähesus asjaomases sektoris. Lepingu allkirjastamise kuupäevale tugineti vaid selleks, et müügi oluliste elementide määratlemiseks oleks piisavalt selge alus, ja samas aitas selgelt kindlaksmääratud kuupäev eristada tehinguid, mis kuulusid uurimisperioodi ja sellele eelnevasse perioodi ning mis jäid sellest välja. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks väitis Hiina tootja, et lepingu allkirjastamisega on hõlmatud kõik tehingud teataval ajahetkel hoolimata sellest, kas müük toimus hankemenetluse kaudu või mitte, mistõttu ei ole vajadust pikema uurimisperioodi järele. See argument ei ole veenev, kuna see ei lahenda põhiprobleemi, milleks on tehingute suhteline vähesus asjaomases sektoris. Lepingu allkirjastamise kuupäevale tugineti vaid selleks, et müügi oluliste elementide määratlemiseks oleks piisavalt selge alus, ja samas aitas selgelt kindlaksmääratud kuupäev eristada tehinguid, mis kuulusid uurimisperioodi ja sellele eelnevasse perioodi ning mis jäid sellest välja.

| (13) | Kuna uurimisperioodi kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 9. |
| --- | --- |

(13)

Kuna uurimisperioodi kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 9.

| (14) | Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseks teatavate Hiinast pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikult sissenõudmiseks. Nende järelduste teatavakstegemise järel anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(14)

Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseks teatavate Hiinast pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikult sissenõudmiseks. Nende järelduste teatavakstegemise järel anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (15) | Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse. |
| --- | --- |

(15)

Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.

3.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (16) | Ajutiste meetmete kehtestamise järel vaadati üle toote määratlus, et võtta arvesse Hiina tootja märkusi ja liidu tootmisharu väiteid, mida oli põhjalikult uuritud. Selle tulemusena jõuti järeldusele, et kaupade läbivalgustamisel ei saa kasutada alfa- või beetakiirgusel põhinevat toodet. Seetõttu peetakse õigustatuks jätta need kaks tehnoloogiat tootevalikust välja. Ei esitatud ühtegi märkust, mis oleks seadnud kahtluse alla esialgse järelduse, et kõiki ülejäänud tootevalikusse kuuluvaid tehnoloogiaid (välja arvatud alfa- ja beetakiirgus) saab kasutada kauba läbivalgustussüsteemides ja et kõikidel tooteliikidel on sama otstarve – kauba läbivalgustamine –, milleks kasutatakse sama peamist vahendit, st kaupa läbivalgustavat kiirgusemissiooni. Uurimisperioodil müüdi ELis gammakiirgusel töötava vaatlusaluse toote eksemplare. |
| --- | --- |

(16)

Ajutiste meetmete kehtestamise järel vaadati üle toote määratlus, et võtta arvesse Hiina tootja märkusi ja liidu tootmisharu väiteid, mida oli põhjalikult uuritud. Selle tulemusena jõuti järeldusele, et kaupade läbivalgustamisel ei saa kasutada alfa- või beetakiirgusel põhinevat toodet. Seetõttu peetakse õigustatuks jätta need kaks tehnoloogiat tootevalikust välja. Ei esitatud ühtegi märkust, mis oleks seadnud kahtluse alla esialgse järelduse, et kõiki ülejäänud tootevalikusse kuuluvaid tehnoloogiaid (välja arvatud alfa- ja beetakiirgus) saab kasutada kauba läbivalgustussüsteemides ja et kõikidel tooteliikidel on sama otstarve – kauba läbivalgustamine –, milleks kasutatakse sama peamist vahendit, st kaupa läbivalgustavat kiirgusemissiooni. Uurimisperioodil müüdi ELis gammakiirgusel töötava vaatlusaluse toote eksemplare.

| (17) | Eelöeldu põhjal tehakse järeldus, et kõigil kauba läbivalgustussüsteemidel, milles kasutatakse neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust ning mis kuuluvad hetkel CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 alla, ning kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukitel, mis kuuluvad hetkel CN-koodi ex 8705 90 90 alla, on samad peamised füüsikalised ja tehnilised omadused, samad lõppkasutajad ja et need tooted konkureerivad üksteisega liidu turul. Selle alusel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 10 kuni 15 esitatud järeldused, kuivõrd neis ei osutata alfa- ega beetakiirgust kasutavatele tehnoloogiatele. |
| --- | --- |

(17)

Eelöeldu põhjal tehakse järeldus, et kõigil kauba läbivalgustussüsteemidel, milles kasutatakse neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust ning mis kuuluvad hetkel CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 alla, ning kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukitel, mis kuuluvad hetkel CN-koodi ex 8705 90 90 alla, on samad peamised füüsikalised ja tehnilised omadused, samad lõppkasutajad ja et need tooted konkureerivad üksteisega liidu turul. Selle alusel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 10 kuni 15 esitatud järeldused, kuivõrd neis ei osutata alfa- ega beetakiirgust kasutavatele tehnoloogiatele.

| (18) | Kuna samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 16. |
| --- | --- |

(18)

Kuna samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 16.

| (19) | Seega jõuti lõplikule järeldusele, et kõiki eespool määratletud kauba läbivalgustussüsteemide tüüpe käsitatakse samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Seega jõuti lõplikule järeldusele, et kõiki eespool määratletud kauba läbivalgustussüsteemide tüüpe käsitatakse samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

4.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (20) | Hiina tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, vaid üksnes individuaalset kohtlemist. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 19 ja 20. |
| --- | --- |

(20)

Hiina tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, vaid üksnes individuaalset kohtlemist. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 19 ja 20.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (21) | Kuna individuaalse kohtlemise kohta muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 21 kuni 25. |
| --- | --- |

(21)

Kuna individuaalse kohtlemise kohta muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 21 kuni 25.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriik

| (22) | Ükski asjaosaline ei vaidlustanud Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) valimist võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(22)

Ükski asjaosaline ei vaidlustanud Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) valimist võrdlusriigiks.

| (23) | Hiina tootja rõhutas veelkord, et üks kaebuse esitajaga seotud USA äriühing hoidub koostööst. Ta väitis, et kaebuse esitaja kasutas oma USAs asuva seotud äriühingu andmeid kaebuses esitatud normaalväärtuse arvutamiseks, ehkki kaebuse esitaja ise tunnistas, et temaga seotud USA äriühing ei ole samasuguse toote tootja. Hiina tootja märkis, et kaebuse esitajaga seotud USA äriühingut oleks tulnud sundida uurimise raames koostööd tegema ja kuna see ei õnnestunud, tuleks kaebuse esitaja lugeda koostööd mittetegevaks ja seega menetlus lõpetada. Samuti väideti, et komisjon oleks pidanud välja selgitama, kas USA äriühing on samasuguse toote tootja. Lõpuks kahtles Hiina tootja ka selles, kas ELi mittesooduspäritolu reeglist lähtudes on võimalik määratleda, kas ettevõtjat saab käsitada teatava toote tootjana või mitte. |
| --- | --- |

(23)

Hiina tootja rõhutas veelkord, et üks kaebuse esitajaga seotud USA äriühing hoidub koostööst. Ta väitis, et kaebuse esitaja kasutas oma USAs asuva seotud äriühingu andmeid kaebuses esitatud normaalväärtuse arvutamiseks, ehkki kaebuse esitaja ise tunnistas, et temaga seotud USA äriühing ei ole samasuguse toote tootja. Hiina tootja märkis, et kaebuse esitajaga seotud USA äriühingut oleks tulnud sundida uurimise raames koostööd tegema ja kuna see ei õnnestunud, tuleks kaebuse esitaja lugeda koostööd mittetegevaks ja seega menetlus lõpetada. Samuti väideti, et komisjon oleks pidanud välja selgitama, kas USA äriühing on samasuguse toote tootja. Lõpuks kahtles Hiina tootja ka selles, kas ELi mittesooduspäritolu reeglist lähtudes on võimalik määratleda, kas ettevõtjat saab käsitada teatava toote tootjana või mitte.

| (24) | Mis puudutab märkusi kaebuse esitajaga seotud USA äriühingu andmete kasutamise kohta kaebuses, siis tuleb märkida, et kaebuses esitatud teave normaalväärtuse kohta põhines üldistel USA hindadel, mis on üldsusele kättesaadavad USA valitsuse „GSA Advantages” veebisaidil. Kuna samasuguse toote puhul ei olnud kahe tooteliigi hinnad avalikult kättesaadavad, arvutas kaebuse esitaja normaalväärtuse oma ELi tootmiskulude põhjal, mida ta kohandas USA tasemega, tuginedes oma teadmistele USA turust. |
| --- | --- |

(24)

Mis puudutab märkusi kaebuse esitajaga seotud USA äriühingu andmete kasutamise kohta kaebuses, siis tuleb märkida, et kaebuses esitatud teave normaalväärtuse kohta põhines üldistel USA hindadel, mis on üldsusele kättesaadavad USA valitsuse „GSA Advantages” veebisaidil. Kuna samasuguse toote puhul ei olnud kahe tooteliigi hinnad avalikult kättesaadavad, arvutas kaebuse esitaja normaalväärtuse oma ELi tootmiskulude põhjal, mida ta kohandas USA tasemega, tuginedes oma teadmistele USA turust.

| (25) | Hiina tootja ei esitanud rohkem mingeid tõendeid, mis oleks seadnud kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 32 sisalduvad järeldused. |
| --- | --- |

(25)

Hiina tootja ei esitanud rohkem mingeid tõendeid, mis oleks seadnud kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 32 sisalduvad järeldused.

| (26) | ELi dumpinguvastane õigustik ei sisalda ühtegi eeskirja, mis näeks ette, et menetlus tuleks lõpetada sellepärast, et võrdlusriigis asuv tootja otsustas uurimise raames koostööst hoiduda. Seda järeldust ei muuda ka tõik, et see tootja on seotud kaebuse esitajaga. Käesoleval juhul ei ole asjakohane ka kohtuasi, millele Hiina tootja tugineb (T-249/06: Interpipe), kuna selles kohtuasjas oli kesksel kohal küsimus, millises ulatuses peaks ühenduse tootja tütarettevõtja kahju kindlaksmääramise menetluses koostööd tegema. See on midagi muud kui andmete esitamine normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(26)

ELi dumpinguvastane õigustik ei sisalda ühtegi eeskirja, mis näeks ette, et menetlus tuleks lõpetada sellepärast, et võrdlusriigis asuv tootja otsustas uurimise raames koostööst hoiduda. Seda järeldust ei muuda ka tõik, et see tootja on seotud kaebuse esitajaga. Käesoleval juhul ei ole asjakohane ka kohtuasi, millele Hiina tootja tugineb (T-249/06: Interpipe), kuna selles kohtuasjas oli kesksel kohal küsimus, millises ulatuses peaks ühenduse tootja tütarettevõtja kahju kindlaksmääramise menetluses koostööd tegema. See on midagi muud kui andmete esitamine normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigis.

| (27) | Tootja määratlust käsitleva argumendi osas tuleb märkida, et uurimise käigus tehti kindlaks, et kaebuse esitaja toodab ELis samasugust toodet ning kõnealune tootmistegevus määrabki toote päritolu kooskõlas ELi mittesooduspäritolu reeglitega. Õigusaktides ei ole aga sätestatud nõuet määrata kindlaks selliste juriidiliste isikute staatus, keda ei uurita käesolevas menetluses, kes ei asu ELis ja kelle andmeid ei kasutata uurimises mis tahes järelduste tegemiseks. |
| --- | --- |

(27)

Tootja määratlust käsitleva argumendi osas tuleb märkida, et uurimise käigus tehti kindlaks, et kaebuse esitaja toodab ELis samasugust toodet ning kõnealune tootmistegevus määrabki toote päritolu kooskõlas ELi mittesooduspäritolu reeglitega. Õigusaktides ei ole aga sätestatud nõuet määrata kindlaks selliste juriidiliste isikute staatus, keda ei uurita käesolevas menetluses, kes ei asu ELis ja kelle andmeid ei kasutata uurimises mis tahes järelduste tegemiseks.

| (28) | Kuna muid märkusi võrdlusriigi valiku kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26 kuni 37. |
| --- | --- |

(28)

Kuna muid märkusi võrdlusriigi valiku kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26 kuni 37.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (29) | Tuleb meenutada, et normaalväärtus arvutati võrdlusriigi (st USA) ainsa koostööd tegeva tootja ja liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal. Seega määrati ELi imporditud tooteliigi normaalväärtus kindlaks USAs valmistatud samasuguse toote USA tootja omamaise müügi hindade põhjal. Koostööd tegev USA tootja ei valmistanud ühtegi teist tooteliiki, mida oleks saanud võrrelda Hiinast ELi imporditud tooteliikidega. Selleks et tagada normaalväärtuse laiapõhisem arvutamine, uuris komisjon võimalust määrata teiste tooteliikide puhul normaalväärtus mõnel muul alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a („muul põhjendatud alusel”). Esialgu leiti, et teatavate tooteliikide puhul on võimalik kasutada kontrollitud andmeid liidu tootmisharu kulude kohta. |
| --- | --- |

(29)

Tuleb meenutada, et normaalväärtus arvutati võrdlusriigi (st USA) ainsa koostööd tegeva tootja ja liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal. Seega määrati ELi imporditud tooteliigi normaalväärtus kindlaks USAs valmistatud samasuguse toote USA tootja omamaise müügi hindade põhjal. Koostööd tegev USA tootja ei valmistanud ühtegi teist tooteliiki, mida oleks saanud võrrelda Hiinast ELi imporditud tooteliikidega. Selleks et tagada normaalväärtuse laiapõhisem arvutamine, uuris komisjon võimalust määrata teiste tooteliikide puhul normaalväärtus mõnel muul alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a („muul põhjendatud alusel”). Esialgu leiti, et teatavate tooteliikide puhul on võimalik kasutada kontrollitud andmeid liidu tootmisharu kulude kohta.

| (30) | Ajutiste meetmete kehtestamise järel esitas Hiina tootja märkused normaalväärtuse arvutamise kohta. |
| --- | --- |

(30)

Ajutiste meetmete kehtestamise järel esitas Hiina tootja märkused normaalväärtuse arvutamise kohta.

| (31) | Hiina tootja väitis, et normaalväärtust tuleb vähendada ettevõttesiseselt toodetud ja väljapoolt ostetud kiirendite hinnaerinevuse võrra, sest Hiina tootja toodab kiirendeid, samas kui USA tootja ja liidu tootmisharu ostavad neid. |
| --- | --- |

(31)

Hiina tootja väitis, et normaalväärtust tuleb vähendada ettevõttesiseselt toodetud ja väljapoolt ostetud kiirendite hinnaerinevuse võrra, sest Hiina tootja toodab kiirendeid, samas kui USA tootja ja liidu tootmisharu ostavad neid.

| (32) | Samas tuleb märkida, et selle väite toetuseks ei esitatud ühtegi faktilist tõendit, ehkki komisjon nõudis selliseid tõendeid uurimise käigus. |
| --- | --- |

(32)

Samas tuleb märkida, et selle väite toetuseks ei esitatud ühtegi faktilist tõendit, ehkki komisjon nõudis selliseid tõendeid uurimise käigus.

| (33) | Hiina tootja nõudis komisjonilt normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootemudelite täpset spetsifikatsiooni. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu ja võrdlusriigi tootja käsitavad sedalaadi teavet konfidentsiaalsena. Kui mudeli täpne nimi oleks avaldatud, oleksid isikud saanud selle teabe põhjal – arvestades asjaolu, et mudelid kuulusid vaid ühte seeriasse ja et selle seeria eritunnused olid juba avaldatud, ja samuti seda, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutati piiratud arvu mudelitüüpe – tuletada konkreetsete mudelitüüpide tegelikud hinnad või kulu ja hinnad, mille põhjal arvutati erinevate mudelitüüpide normaalväärtus. Kuna selline teave on oma olemuselt konfidentsiaalne, tuli vastav taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(33)

Hiina tootja nõudis komisjonilt normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootemudelite täpset spetsifikatsiooni. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu ja võrdlusriigi tootja käsitavad sedalaadi teavet konfidentsiaalsena. Kui mudeli täpne nimi oleks avaldatud, oleksid isikud saanud selle teabe põhjal – arvestades asjaolu, et mudelid kuulusid vaid ühte seeriasse ja et selle seeria eritunnused olid juba avaldatud, ja samuti seda, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutati piiratud arvu mudelitüüpe – tuletada konkreetsete mudelitüüpide tegelikud hinnad või kulu ja hinnad, mille põhjal arvutati erinevate mudelitüüpide normaalväärtus. Kuna selline teave on oma olemuselt konfidentsiaalne, tuli vastav taotlus tagasi lükata.

| (34) | Hiina tootja kahtles ka viisis, kuidas komisjon arvutas normaalväärtust liidu tootmisharu andmetest lähtudes. Ta väitis, et kasutada oleks tulnud tegelikke müügihindu, mitte hinnapakkumistes sisalduvaid hindu. Esiteks on asjakohane meelde tuletada, et liidu tootmisharu andmeid kasutati selleks, et suurendada normaalväärtuse ja Hiina tootja eksportmüügi vahelise hinnavõrdluse representatiivsust. Selliste vaatlusaluse toote tüüpide puhul, mille normaalväärtust ei olnud võimalik USAs kättesaadava teabe põhjal kindlaks määrata, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks võimaluse korral liidu tootmisharu kontrollitud andmeid samade tootetüüpide osas, mida Hiinast imporditi. |
| --- | --- |

(34)

Hiina tootja kahtles ka viisis, kuidas komisjon arvutas normaalväärtust liidu tootmisharu andmetest lähtudes. Ta väitis, et kasutada oleks tulnud tegelikke müügihindu, mitte hinnapakkumistes sisalduvaid hindu. Esiteks on asjakohane meelde tuletada, et liidu tootmisharu andmeid kasutati selleks, et suurendada normaalväärtuse ja Hiina tootja eksportmüügi vahelise hinnavõrdluse representatiivsust. Selliste vaatlusaluse toote tüüpide puhul, mille normaalväärtust ei olnud võimalik USAs kättesaadava teabe põhjal kindlaks määrata, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks võimaluse korral liidu tootmisharu kontrollitud andmeid samade tootetüüpide osas, mida Hiinast imporditi.

| (35) | Seega arvutati rea tootetüüpide (mis ei hõlmanud ühelgi juhul mobiilseid läbivalgustussüsteeme) normaalväärtus standardkulude alusel, ilma et seejuures oleks arvesse võetud ehitustöid ega muid tootmiskohaga seotud kulusid, lisades neile kuludele mõistliku kasumiprotsendi, mis oli igal juhul tunduvalt väiksem kui kahjumimarginaali määramiseks kasutatud sihtkasum. Uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharu kohaldab kõigi pakutavate toodete puhul standardkulusid. Kontrolliti ka dokumente, milles on esitatud standardkulude moodustumine, arvutamine ja nende võrdlus tegelike kuludega, ja neis ei leitud mingeid kõrvalekaldeid. |
| --- | --- |

(35)

Seega arvutati rea tootetüüpide (mis ei hõlmanud ühelgi juhul mobiilseid läbivalgustussüsteeme) normaalväärtus standardkulude alusel, ilma et seejuures oleks arvesse võetud ehitustöid ega muid tootmiskohaga seotud kulusid, lisades neile kuludele mõistliku kasumiprotsendi, mis oli igal juhul tunduvalt väiksem kui kahjumimarginaali määramiseks kasutatud sihtkasum. Uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharu kohaldab kõigi pakutavate toodete puhul standardkulusid. Kontrolliti ka dokumente, milles on esitatud standardkulude moodustumine, arvutamine ja nende võrdlus tegelike kuludega, ja neis ei leitud mingeid kõrvalekaldeid.

| (36) | Peale selle võrreldi liidu tootmisharu kulustruktuuri samasuguse toote USA tootja kulustruktuuriga. Selgus, et i) USA tootja kasumimarginaal oli kõrgem kasumimarginaalist, mida oli kasutatud normaalväärtuse arvutamiseks liidu tootmisharu andmete põhjal, ja et ii) liidu tootmisharu kulustruktuur on üldjoontes samalaadne võrdlusriigi tootja kulustruktuuriga (täpset erinevust ei saa avaldada konfidentsiaalsusnõude tõttu). Seega on liidu tootmisharu andmete kasutamine normaalväärtuse arvutamiseks igati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a. |
| --- | --- |

(36)

Peale selle võrreldi liidu tootmisharu kulustruktuuri samasuguse toote USA tootja kulustruktuuriga. Selgus, et i) USA tootja kasumimarginaal oli kõrgem kasumimarginaalist, mida oli kasutatud normaalväärtuse arvutamiseks liidu tootmisharu andmete põhjal, ja et ii) liidu tootmisharu kulustruktuur on üldjoontes samalaadne võrdlusriigi tootja kulustruktuuriga (täpset erinevust ei saa avaldada konfidentsiaalsusnõude tõttu). Seega on liidu tootmisharu andmete kasutamine normaalväärtuse arvutamiseks igati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a.

| (37) | Hiina tootja tegi märkuse ka avaliku hankemenetluse kohta, mille alusel samasuguse toote USA tootja müüs mobiilseid kauba läbivalgustussüsteeme USA turul. Ta väitis, et komisjoni poolt ei olnud korrektne võrrelda 2005. aastal toimunud hankemenetluse põhjal arvutatud normaalväärtust ja uurimisperioodiga seotud ekspordihinda. Uurimise käigus ilmsiks tulnud faktid ei kinnita seda väidet. USA hankemenetlustel sõlmitakse raamleping, mis võimaldab pakkumise võitjal müüa oma tooteid teatava ajavahemiku jooksul. Raamleping ei sisaldanud mingeid hindu. See leping sõlmiti küll 2005. aastal, kuid individuaalsed hinnapakkumised tehti ja lepingud allkirjastati 2007. aastal, st uurimisperioodil. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealune hankemenetlus tuleks kaasata uurimisperioodi ja et selle andmeid tuleks dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(37)

Hiina tootja tegi märkuse ka avaliku hankemenetluse kohta, mille alusel samasuguse toote USA tootja müüs mobiilseid kauba läbivalgustussüsteeme USA turul. Ta väitis, et komisjoni poolt ei olnud korrektne võrrelda 2005. aastal toimunud hankemenetluse põhjal arvutatud normaalväärtust ja uurimisperioodiga seotud ekspordihinda. Uurimise käigus ilmsiks tulnud faktid ei kinnita seda väidet. USA hankemenetlustel sõlmitakse raamleping, mis võimaldab pakkumise võitjal müüa oma tooteid teatava ajavahemiku jooksul. Raamleping ei sisaldanud mingeid hindu. See leping sõlmiti küll 2005. aastal, kuid individuaalsed hinnapakkumised tehti ja lepingud allkirjastati 2007. aastal, st uurimisperioodil. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealune hankemenetlus tuleks kaasata uurimisperioodi ja et selle andmeid tuleks dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta.

| (38) | Lisaks soovis Hiina tootja teada veel seda, miks sellise ümberpaigutatava süsteemi normaalväärtus, nagu ta oli Lätis müünud, arvutati mitte USA tootja müügiandmete, vaid liidu tootmisharult saadud teabe põhjal. Siinkohal tuleb märkida, et komisjon ei saanud võrdlusriigi andmeid kasutada sellepärast, et need ei olnud kättesaadavad. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks soovis Hiina tootja teada veel seda, miks sellise ümberpaigutatava süsteemi normaalväärtus, nagu ta oli Lätis müünud, arvutati mitte USA tootja müügiandmete, vaid liidu tootmisharult saadud teabe põhjal. Siinkohal tuleb märkida, et komisjon ei saanud võrdlusriigi andmeid kasutada sellepärast, et need ei olnud kättesaadavad.

| (39) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 38 kuni 42. |
| --- | --- |

(39)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 38 kuni 42.

4.   Ekspordihind

| (40) | Ajutiste meetmete kehtestamise järel esitas Hiina tootja märkused ekspordihinna kohta. |
| --- | --- |

(40)

Ajutiste meetmete kehtestamise järel esitas Hiina tootja märkused ekspordihinna kohta.

| (41) | Need märkused käsitlesid teatavaid kuluartikleid ja olid seotud Madalmaades, Soomes ja Poolas tehtud tehingutega. Arvesse võeti märkusi, mida toetasid kontrollitud andmed, ning dumpingumarginaali arvutusse tehti vastavad kohandused. Teatavatele paigalduskuludele osutavad märkused tuli tagasi lükata. Sellega seoses tuleb meenutada, et ehkki uurimise käigus nõuti mitmel korral tegelikke andmeid vaatlusaluse toote eri osade hinna kohta, ei vaevunud ettevõtja esitama rahuldavat hinnajaotust. Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel avaldatud summad kujutavad endast uusi andmeid, mille toetuseks ei esitatud raamatupidamisandmeid ega muid kontrollitavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(41)

Need märkused käsitlesid teatavaid kuluartikleid ja olid seotud Madalmaades, Soomes ja Poolas tehtud tehingutega. Arvesse võeti märkusi, mida toetasid kontrollitud andmed, ning dumpingumarginaali arvutusse tehti vastavad kohandused. Teatavatele paigalduskuludele osutavad märkused tuli tagasi lükata. Sellega seoses tuleb meenutada, et ehkki uurimise käigus nõuti mitmel korral tegelikke andmeid vaatlusaluse toote eri osade hinna kohta, ei vaevunud ettevõtja esitama rahuldavat hinnajaotust. Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel avaldatud summad kujutavad endast uusi andmeid, mille toetuseks ei esitatud raamatupidamisandmeid ega muid kontrollitavaid tõendeid.

| (42) | Hiina tootja märkis ühtlasi, et ta tegi ühe müügitehingu väljaspool avalikke hankemenetlusi. See väide leidis kinnitust. Uurimisel selgus aga, et kõnealune müügitehing ei toimunud tavapärase äritegevuse käigus. Tegemist oli asendustootega, mille hind oli juba aastaid enne uurimisperioodi kindlaks määratud, kusjuures asendustoode oli hoopis teist laadi kui originaaltoode. Seega ei olnud tegemist uurimisperioodil toimunud tehinguga, vaid varem sõlmitud lepingu täitmisega. Seetõttu ei saa käesoleva tehinguga seotud ekspordihinda arvutustes arvesse võtta. |
| --- | --- |

(42)

Hiina tootja märkis ühtlasi, et ta tegi ühe müügitehingu väljaspool avalikke hankemenetlusi. See väide leidis kinnitust. Uurimisel selgus aga, et kõnealune müügitehing ei toimunud tavapärase äritegevuse käigus. Tegemist oli asendustootega, mille hind oli juba aastaid enne uurimisperioodi kindlaks määratud, kusjuures asendustoode oli hoopis teist laadi kui originaaltoode. Seega ei olnud tegemist uurimisperioodil toimunud tehinguga, vaid varem sõlmitud lepingu täitmisega. Seetõttu ei saa käesoleva tehinguga seotud ekspordihinda arvutustes arvesse võtta.

| (43) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 43kuni 46. |
| --- | --- |

(43)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 43kuni 46.

5.   Võrdlus

| (44) | Hiina tootja väitel tugines võrdlus toote lühendatud kontrollnumbritele, mis ei võtnud arvesse võrreldavate toodete füüsilisi erinevusi. Lisaks väitis Hiina tootja, et hinnavõrdluses oleks pidanud arvestama kiirendeid ning šassiitüüpide ja energiatasemete erinevusi. |
| --- | --- |

(44)

Hiina tootja väitel tugines võrdlus toote lühendatud kontrollnumbritele, mis ei võtnud arvesse võrreldavate toodete füüsilisi erinevusi. Lisaks väitis Hiina tootja, et hinnavõrdluses oleks pidanud arvestama kiirendeid ning šassiitüüpide ja energiatasemete erinevusi.

| (45) | Esimese väitega seoses tuleks rõhutada järgmist. Arvutustes kasutatud liidu tootmisharu andmed pärinesid otse avalike hankemenetluste raames esitatud pakkumistest, st need olid seotud tootetüüpidega, mis konkureerisid turul samal ajal ja samal kaubandustasemel ning mida hankijad käsitasid võrreldavana. Mis puudutab samasuguse toote USA tootjalt saadud andmeid, siis selgus uurimise käigus, et võrreldav tootetüüp vastab algmääruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud rangetele eeskirjadele, st see on vaatlusaluse tootega igas aspektis samasugune. Seetõttu ei takistanud komisjoni asjaolu, et kõik toodete füüsilised erinevused ei kajastunud toote kontrollnumbris või lühendatud kontrollnumbris, normaalväärtust ja ekspordihinda korrektselt võrdlemast. Hindade võrreldavust mõjutada võivaid erinevusi uuriti hoolikalt. Toimikus esitatud teabest nähtub, et Hiina tootja tarnitud toodetel olid üldjuhul lisafunktsioonid võrreldes nendega, mis võeti aluseks normaalväärtuse arvutamisel. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks äärmiselt ettevaatlikult. |
| --- | --- |

(45)

Esimese väitega seoses tuleks rõhutada järgmist. Arvutustes kasutatud liidu tootmisharu andmed pärinesid otse avalike hankemenetluste raames esitatud pakkumistest, st need olid seotud tootetüüpidega, mis konkureerisid turul samal ajal ja samal kaubandustasemel ning mida hankijad käsitasid võrreldavana. Mis puudutab samasuguse toote USA tootjalt saadud andmeid, siis selgus uurimise käigus, et võrreldav tootetüüp vastab algmääruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud rangetele eeskirjadele, st see on vaatlusaluse tootega igas aspektis samasugune. Seetõttu ei takistanud komisjoni asjaolu, et kõik toodete füüsilised erinevused ei kajastunud toote kontrollnumbris või lühendatud kontrollnumbris, normaalväärtust ja ekspordihinda korrektselt võrdlemast. Hindade võrreldavust mõjutada võivaid erinevusi uuriti hoolikalt. Toimikus esitatud teabest nähtub, et Hiina tootja tarnitud toodetel olid üldjuhul lisafunktsioonid võrreldes nendega, mis võeti aluseks normaalväärtuse arvutamisel. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks äärmiselt ettevaatlikult.

| (46) | Seoses kiirendite, šassiitüüpide ja energiatasemetega tuleb märkida, et nõutavaid kohandusi reguleerib algmääruse artikli 2 lõige 10. Nimetatud erinevuste puhul ei ole siiski tõendatud, et need mõjutaksid hindu ja hindade võrreldavust, sest Hiina tootja ei ole esitanud teavet, mis põhjendaks taolise kohanduse tegemise vajadust. |
| --- | --- |

(46)

Seoses kiirendite, šassiitüüpide ja energiatasemetega tuleb märkida, et nõutavaid kohandusi reguleerib algmääruse artikli 2 lõige 10. Nimetatud erinevuste puhul ei ole siiski tõendatud, et need mõjutaksid hindu ja hindade võrreldavust, sest Hiina tootja ei ole esitanud teavet, mis põhjendaks taolise kohanduse tegemise vajadust.

| (47) | Hiina tootja väitis, et kiirendi on vaatlusaluse toote oluline osa ja oleks seega pidanud kajastuma toote kontrollnumbri struktuuris. Komisjon ei lisanud kiirendit toote kontrollnumbri struktuuri, kuna kumbki asjaomane pool ei esitanud tõendeid selle kohta, et kiirendi on erinevaid tootetüüpe eristav faktor. |
| --- | --- |

(47)

Hiina tootja väitis, et kiirendi on vaatlusaluse toote oluline osa ja oleks seega pidanud kajastuma toote kontrollnumbri struktuuris. Komisjon ei lisanud kiirendit toote kontrollnumbri struktuuri, kuna kumbki asjaomane pool ei esitanud tõendeid selle kohta, et kiirendi on erinevaid tootetüüpe eristav faktor.

| (48) | Hiina tootja soovis veel teada, millisel alusel ja millises ulatuses oli normaalväärtust kohandatud, et viia see tehasest hankimise tasandile. Samasugust toodet valmistava ainsa USA tootja müügihindade põhjal kindlaksmääratud normaalväärtust kohandati garantii- ja krediidikuludega. Liidu tootmisharu andmete alusel kindlaksmääratud normaalväärtust kohandati transpordi-, garantii-, koolitus- ja dokumendikulude ning vahendustasudega. Komisjon ei saa siiski avalikustada nende kohanduste määra, sest tegemist on oma olemuselt konfidentsiaalse teabega. Samas tuleb nentida, et vastavaid andmeid, mida kasutati tehasest hankimise tasandi ekspordihinna arvutamisel, ei avaldatud ka liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(48)

Hiina tootja soovis veel teada, millisel alusel ja millises ulatuses oli normaalväärtust kohandatud, et viia see tehasest hankimise tasandile. Samasugust toodet valmistava ainsa USA tootja müügihindade põhjal kindlaksmääratud normaalväärtust kohandati garantii- ja krediidikuludega. Liidu tootmisharu andmete alusel kindlaksmääratud normaalväärtust kohandati transpordi-, garantii-, koolitus- ja dokumendikulude ning vahendustasudega. Komisjon ei saa siiski avalikustada nende kohanduste määra, sest tegemist on oma olemuselt konfidentsiaalse teabega. Samas tuleb nentida, et vastavaid andmeid, mida kasutati tehasest hankimise tasandi ekspordihinna arvutamisel, ei avaldatud ka liidu tootmisharule.

| (49) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48. |
| --- | --- |

(49)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48.

6.   Dumpingumarginaal

| (50) | Hiina tootja ei olnud rahul asjaoluga, et teatavad müügitehingud jäeti dumpingu arvutamisel välja. Sellega seoses tuleb märkida, et nende tehingute müügiväärtusi võeti esialgu ekspordihindade kindlaksmääramisel arvesse. Kuna nende tehingute normaalväärtust ei õnnestunud aga määrata, ei saanud normaalväärtust ja ekspordihinda võrrelda. |
| --- | --- |

(50)

Hiina tootja ei olnud rahul asjaoluga, et teatavad müügitehingud jäeti dumpingu arvutamisel välja. Sellega seoses tuleb märkida, et nende tehingute müügiväärtusi võeti esialgu ekspordihindade kindlaksmääramisel arvesse. Kuna nende tehingute normaalväärtust ei õnnestunud aga määrata, ei saanud normaalväärtust ja ekspordihinda võrrelda.

| (51) | Peale selle väitis Hiina tootja, et põhjenduses 50 osutatud müügitehingute CIF-hinda oleks tulnud võtta arvesse CIF-koguhinnas, mida kasutati nimetajana dumpingu arvutamisel. Selle väitega ei saa nõustuda. Dumpingu koguväärtus leitakse, jagades erinevate tuvastatud dumpingujuhtumite (mille puhul saab teha hinnavõrdluse) summa vastavate CIF-hindade summaga. Kui lisada arvutustesse selliste müügitehingute CIF-hind, mille puhul ei saa normaalväärtust ja ekspordihinda võrrelda, kuna normaalväärtust ei ole võimalik kindlaks määrata, muutuksid arvutused aritmeetiliselt vigaseks, sest lugeja ja nimetaja ei oleks enam seotud võrreldavate tehingutega. |
| --- | --- |

(51)

Peale selle väitis Hiina tootja, et põhjenduses 50 osutatud müügitehingute CIF-hinda oleks tulnud võtta arvesse CIF-koguhinnas, mida kasutati nimetajana dumpingu arvutamisel. Selle väitega ei saa nõustuda. Dumpingu koguväärtus leitakse, jagades erinevate tuvastatud dumpingujuhtumite (mille puhul saab teha hinnavõrdluse) summa vastavate CIF-hindade summaga. Kui lisada arvutustesse selliste müügitehingute CIF-hind, mille puhul ei saa normaalväärtust ja ekspordihinda võrrelda, kuna normaalväärtust ei ole võimalik kindlaks määrata, muutuksid arvutused aritmeetiliselt vigaseks, sest lugeja ja nimetaja ei oleks enam seotud võrreldavate tehingutega.

| (52) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 49 ja 50. |
| --- | --- |

(52)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 49 ja 50.

| (53) | Eelnevast lähtudes on lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata 38,8 %. |
| --- | --- |

(53)

Eelnevast lähtudes on lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata 38,8 %.

5.   KAHJU

| (54) | Kahju käsitlevate järelduste kohta esitas märkusi vaid Hiina tootja; osa neist olid samad küsimused, millele vastati juba ajutises määruses. |
| --- | --- |

(54)

Kahju käsitlevate järelduste kohta esitas märkusi vaid Hiina tootja; osa neist olid samad küsimused, millele vastati juba ajutises määruses.

| (55) | Ajutises määruses tõstatatud küsimustele antud vastuseid ei hakata siinkohal kordama. |
| --- | --- |

(55)

Ajutises määruses tõstatatud küsimustele antud vastuseid ei hakata siinkohal kordama.

1.   Üldised märkused

| (56) | Esmalt tuleb meenutada, et siinkohal esitatud andmed puudutavad kahte liidu tootjat ja ühte eksportivat tootjat, kes esindab olulist osa liidu turust. Seega ei ole võimalik esitada täpseid arve, et kaitsta ettevõtja omandiga seotud teavet. Sellisel juhul on näitajad esitatud indekseeritud kujul või vahemikena. |
| --- | --- |

(56)

Esmalt tuleb meenutada, et siinkohal esitatud andmed puudutavad kahte liidu tootjat ja ühte eksportivat tootjat, kes esindab olulist osa liidu turust. Seega ei ole võimalik esitada täpseid arve, et kaitsta ettevõtja omandiga seotud teavet. Sellisel juhul on näitajad esitatud indekseeritud kujul või vahemikena.

| (57) | Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel nõudis Hiina tootja, et kahjuanalüüs esitataks aasta baasil. Ehkki see ei muuda andmete sisu, vaid ainult nende esitusviisi, loeti see nõue põhjendatuks, mistõttu kogu järgnev analüüs on esitatud aasta baasil. |
| --- | --- |

(57)

Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel nõudis Hiina tootja, et kahjuanalüüs esitataks aasta baasil. Ehkki see ei muuda andmete sisu, vaid ainult nende esitusviisi, loeti see nõue põhjendatuks, mistõttu kogu järgnev analüüs on esitatud aasta baasil.

| (58) | Hiina tootja vaidlustas esialgsete järelduste teatavakstegemise dokumendis sisalduvad andmed oma äriühingu müügikoguste kohta vaatlusalusel perioodil (2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni). Siinkohal tuleb märkida, et komisjon esitas kõnealusele isikule andmete täieliku ja üksikasjaliku jaotuse. Hiina tootja poolt tagasisideks esitatud andmeid kõrvutati toote lõppkasutajaks olevate liikmesriikide ametiasutustelt ja liidu tootjatelt saadud teabega. Seega võib öelda, et uurimise lõppetapis on Hiina tootja liitu suunatud müügi üksikasjad ja mõju teada. |
| --- | --- |

(58)

Hiina tootja vaidlustas esialgsete järelduste teatavakstegemise dokumendis sisalduvad andmed oma äriühingu müügikoguste kohta vaatlusalusel perioodil (2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni). Siinkohal tuleb märkida, et komisjon esitas kõnealusele isikule andmete täieliku ja üksikasjaliku jaotuse. Hiina tootja poolt tagasisideks esitatud andmeid kõrvutati toote lõppkasutajaks olevate liikmesriikide ametiasutustelt ja liidu tootjatelt saadud teabega. Seega võib öelda, et uurimise lõppetapis on Hiina tootja liitu suunatud müügi üksikasjad ja mõju teada.

| (59) | Hiina tootja väitel tulnuks juhtudel, kui liidu tootmisharu ei esitanud pakkumist, kõnealused müügitehingud kahju ja põhjusliku seose analüüsist välja jätta. Sellegipoolest ei saa institutsioon väita, nagu oleks liidu tootmisharu sellega, et ta ei esitanud uurimisperioodil teatavas konkreetses hankemenetluses pakkumist, samas kui Hiina tootja seda tegi, tekitanud endale sedavõrd ulatusliku kahju, et see tühistab kahju ja dumpingu põhjusliku seose. Pealegi toob hankemenetluses osalemine alati kaasa kulutusi (tõlked, esindaja, vahel on pakkumise esitamine tasuline jne), mistõttu ettevõtted esitavad pakkumise ainult siis, kui neil on lootust hankemenetlus võita. |
| --- | --- |

(59)

Hiina tootja väitel tulnuks juhtudel, kui liidu tootmisharu ei esitanud pakkumist, kõnealused müügitehingud kahju ja põhjusliku seose analüüsist välja jätta. Sellegipoolest ei saa institutsioon väita, nagu oleks liidu tootmisharu sellega, et ta ei esitanud uurimisperioodil teatavas konkreetses hankemenetluses pakkumist, samas kui Hiina tootja seda tegi, tekitanud endale sedavõrd ulatusliku kahju, et see tühistab kahju ja dumpingu põhjusliku seose. Pealegi toob hankemenetluses osalemine alati kaasa kulutusi (tõlked, esindaja, vahel on pakkumise esitamine tasuline jne), mistõttu ettevõtted esitavad pakkumise ainult siis, kui neil on lootust hankemenetlus võita.

| (60) | Samuti väideti, et juhtumid, mil kaebuse esitaja (Smiths Detection Group Limited) tegi hankemenetluse hinnalage ületavaid pakkumisi, tuleks kahju ja põhjusliku seose analüüsist välja jätta. Uurimise käigus ei ole aga leitud kontrollitavat teavet, mis näitaks, et sellised pakkumised üldse tehti. |
| --- | --- |

(60)

Samuti väideti, et juhtumid, mil kaebuse esitaja (Smiths Detection Group Limited) tegi hankemenetluse hinnalage ületavaid pakkumisi, tuleks kahju ja põhjusliku seose analüüsist välja jätta. Uurimise käigus ei ole aga leitud kontrollitavat teavet, mis näitaks, et sellised pakkumised üldse tehti.

| (61) | Hiina tootja sõnul esineb kahjuandmetes teatav ebasümmeetria. Tema väitel on müügikogused, turuosa ja kasum seotud müügitehingutega, mis valiti välja lepingu kuupäeva alusel, samas kui teatavad teised kahjutegurid tulenevad kaebuse esitaja raamatupidamisandmetest ega pruugi langeda samale ajavahemikule. Uurimise alguses pidid komisjoni talitused otsustama, millisest ajapunktist lähtudes valida välja müügitehingud kõigi menetluse käigus koostööd tegevate äriühingute puhul. Otsustati, et kõige asjakohasem on tugineda lepingu kuupäevale, kuna sageli lahutab hankemenetluse algust ja lepingu sõlmimise kuupäeva, samuti lepingu sõlmimist ja lõpparve kuupäeva suur ajavahe. Pealegi võivad mitmed arved olla seotud sama lepinguga, mis omakorda võib kehtida mitmeid aastaid. |
| --- | --- |

(61)

Hiina tootja sõnul esineb kahjuandmetes teatav ebasümmeetria. Tema väitel on müügikogused, turuosa ja kasum seotud müügitehingutega, mis valiti välja lepingu kuupäeva alusel, samas kui teatavad teised kahjutegurid tulenevad kaebuse esitaja raamatupidamisandmetest ega pruugi langeda samale ajavahemikule. Uurimise alguses pidid komisjoni talitused otsustama, millisest ajapunktist lähtudes valida välja müügitehingud kõigi menetluse käigus koostööd tegevate äriühingute puhul. Otsustati, et kõige asjakohasem on tugineda lepingu kuupäevale, kuna sageli lahutab hankemenetluse algust ja lepingu sõlmimise kuupäeva, samuti lepingu sõlmimist ja lõpparve kuupäeva suur ajavahe. Pealegi võivad mitmed arved olla seotud sama lepinguga, mis omakorda võib kehtida mitmeid aastaid.

| (62) | Ehkki ajapunktiks kehtestati lepingu kuupäev, ei saanud liidu tootjatelt nõuda, et nad täidaksid küsimustikud lepingu kuupäevadest lähtudes. Selleks oleksid nad pidanud oma raamatupidamise täielikult ümber korraldama vastupidiselt levinud tavadele, mis oleks põhjustanud mitmeid ebaselgusi ja kahjustanud ka esitatava teabe kvaliteeti. Kuivõrd arvete kuupäevi ei saanud aluseks võtta, koguti vaatlusalust toodet käsitlevad kahjuandmed kokku nii hästi kui võimalik. |
| --- | --- |

(62)

Ehkki ajapunktiks kehtestati lepingu kuupäev, ei saanud liidu tootjatelt nõuda, et nad täidaksid küsimustikud lepingu kuupäevadest lähtudes. Selleks oleksid nad pidanud oma raamatupidamise täielikult ümber korraldama vastupidiselt levinud tavadele, mis oleks põhjustanud mitmeid ebaselgusi ja kahjustanud ka esitatava teabe kvaliteeti. Kuivõrd arvete kuupäevi ei saanud aluseks võtta, koguti vaatlusalust toodet käsitlevad kahjuandmed kokku nii hästi kui võimalik.

| (63) | Uurimise kümnendal kuul, oma vastuses esialgsete järelduste teatavakstegemisele vaidlustas Hiina tootja ka asjaolu, et uurimisperiood hõlmab 18-kuulist perioodi, ning väitis, et see oleks pidanud piirduma 2008. kalendriaastaga. See väide lükati tagasi põhjustel, mis õigustavad 18-kuulise perioodi kasutamist ning mis on esitatud ajutises määruses ja eespool põhjendustes 5 kuni 11. Pealegi oleks selline muudatus takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist, sest kõik koostööd tegevad äriühingud oleksid pidanud küsimustiku vastused uuesti esitama muudetud uurimisperioodist lähtudes. |
| --- | --- |

(63)

Uurimise kümnendal kuul, oma vastuses esialgsete järelduste teatavakstegemisele vaidlustas Hiina tootja ka asjaolu, et uurimisperiood hõlmab 18-kuulist perioodi, ning väitis, et see oleks pidanud piirduma 2008. kalendriaastaga. See väide lükati tagasi põhjustel, mis õigustavad 18-kuulise perioodi kasutamist ning mis on esitatud ajutises määruses ja eespool põhjendustes 5 kuni 11. Pealegi oleks selline muudatus takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist, sest kõik koostööd tegevad äriühingud oleksid pidanud küsimustiku vastused uuesti esitama muudetud uurimisperioodist lähtudes.

| (64) | Hiina tootja kahtles ka selles, kas kaebuse esitajaga seotud arvukaid ELi äriühinguid võeti komisjoni kahjuanalüüsis nõuetekohaselt arvesse. Selles osas tuleb märkida, et kaebuse esitaja küsimustiku vastuste kontrollimisel kasutati terve kontserni kaasabi ning komisjon kandis hoolt selle eest, et kahjunäitajaid ja vastavaid arvutusi analüüsiti hoolikalt ka teiste kontserni kuuluvate äriühingute osas. Hiina tootjale selgitati juba enne ajutiste meetmete kehtestamist, et tema poolt silmas peetud ELi äriühingute roll asjaomase toote valmistamisel ja turustamisel oli tühine, peaaegu olematu. See piirdus vaid uuritava toote müügi teatavate aspektidega (nt hooldus) ja käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate toodete müügiga. |
| --- | --- |

(64)

Hiina tootja kahtles ka selles, kas kaebuse esitajaga seotud arvukaid ELi äriühinguid võeti komisjoni kahjuanalüüsis nõuetekohaselt arvesse. Selles osas tuleb märkida, et kaebuse esitaja küsimustiku vastuste kontrollimisel kasutati terve kontserni kaasabi ning komisjon kandis hoolt selle eest, et kahjunäitajaid ja vastavaid arvutusi analüüsiti hoolikalt ka teiste kontserni kuuluvate äriühingute osas. Hiina tootjale selgitati juba enne ajutiste meetmete kehtestamist, et tema poolt silmas peetud ELi äriühingute roll asjaomase toote valmistamisel ja turustamisel oli tühine, peaaegu olematu. See piirdus vaid uuritava toote müügi teatavate aspektidega (nt hooldus) ja käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate toodete müügiga.

| (65) | Lõpetuseks väitis Hiina tootja veel seda, et kuivõrd liidu tootmisharu ei vastanud teatavate hankemenetluste tehnilistele nõuetele või ei osalenud üldse neis menetlustes, ei leidnud kõnealuste tehingute puhul liidu tootmisharu kahjustav dumping aset. Selle väitega ei saanud nõustuda. |
| --- | --- |

(65)

Lõpetuseks väitis Hiina tootja veel seda, et kuivõrd liidu tootmisharu ei vastanud teatavate hankemenetluste tehnilistele nõuetele või ei osalenud üldse neis menetlustes, ei leidnud kõnealuste tehingute puhul liidu tootmisharu kahjustav dumping aset. Selle väitega ei saanud nõustuda.

| (66) | Esiteks tuleb märkida, et asjaolu, et teatavate eksporditehingute puhul ei ole võimalik normaalväärtust kindlaks teha, ei sea küsimuse alla kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldusi, kui arvustused tehti piisavalt representatiivsel alusel. Sellise juhtumiga on kahtlemata tegemist kõnealusel juhul (vt põhjendus 50). Konkreetsete tehingute kohta tuleb märkida järgmist. Tehing, mille puhul ilmnes tehniliste nõuete probleem, oli seotud ühe tooteliigiga, mida müüdi ühe hankemenetluse alusel. Hiina tootja ja kaks liidu tootjat tõlgendasid seda hankemenetlust üsna erinevalt. Hiina tootja väitis uurimise lõpujärgus, et kõnealune tooteliik ei ole teisaldatav läbivalgustussüsteem, samas kui liidu tootmisharu oli vastupidisel arvamusel. Sellest järeldub, et liidu tootmisharu osales hankemenetluses kindla veendumusega, et pakkumine tuleb esitada selle konkreetse tooteliigi kohta. Lisaks tõi tema osalemine kaasa kulusid (tõlked, esindaja, pakkumises osalemise tasu jne). Sellepärast ei tähenda kõnealuse hankemenetluse tulemus, mille kohaselt liidu tootmisharu ei esitanud pakkumist samadel alustel, et kõnealune import ei suurendanud kindlasti kahju. |
| --- | --- |

(66)

Esiteks tuleb märkida, et asjaolu, et teatavate eksporditehingute puhul ei ole võimalik normaalväärtust kindlaks teha, ei sea küsimuse alla kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldusi, kui arvustused tehti piisavalt representatiivsel alusel. Sellise juhtumiga on kahtlemata tegemist kõnealusel juhul (vt põhjendus 50). Konkreetsete tehingute kohta tuleb märkida järgmist. Tehing, mille puhul ilmnes tehniliste nõuete probleem, oli seotud ühe tooteliigiga, mida müüdi ühe hankemenetluse alusel. Hiina tootja ja kaks liidu tootjat tõlgendasid seda hankemenetlust üsna erinevalt. Hiina tootja väitis uurimise lõpujärgus, et kõnealune tooteliik ei ole teisaldatav läbivalgustussüsteem, samas kui liidu tootmisharu oli vastupidisel arvamusel. Sellest järeldub, et liidu tootmisharu osales hankemenetluses kindla veendumusega, et pakkumine tuleb esitada selle konkreetse tooteliigi kohta. Lisaks tõi tema osalemine kaasa kulusid (tõlked, esindaja, pakkumises osalemise tasu jne). Sellepärast ei tähenda kõnealuse hankemenetluse tulemus, mille kohaselt liidu tootmisharu ei esitanud pakkumist samadel alustel, et kõnealune import ei suurendanud kindlasti kahju.

| (67) | Lisaks viitab Hiina tootja tehingule, mis ei kuulu uurimisperioodi ja millega täideti hoopiski varem sõlmitud lepingut, nagu on selgitatud põhjenduses 42. Ta viitas ka tehingule, mille puhul liidu tootmisharu ei osalenud hankemenetluses. Esimesena nimetatud tehingu puhul ei tehtud mingit järeldust kahju kohta. Teise tehingu puhul kehtivad põhjenduses 59 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks viitab Hiina tootja tehingule, mis ei kuulu uurimisperioodi ja millega täideti hoopiski varem sõlmitud lepingut, nagu on selgitatud põhjenduses 42. Ta viitas ka tehingule, mille puhul liidu tootmisharu ei osalenud hankemenetluses. Esimesena nimetatud tehingu puhul ei tehtud mingit järeldust kahju kohta. Teise tehingu puhul kehtivad põhjenduses 59 esitatud järeldused.

2.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (68) | Uurimise üheteistkümnendal kuul andis endast teada üks Rumeenia äriühing, kes väitis, et ta tootis ELis uurimisperioodil teatavaid kauba läbivalgustussüsteeme. Komisjon kogus ja kontrollis teavet selle äriühingu kohta. Äriühingult endalt ja teistelt turuosalistelt, sh Hiina tootjalt saadud teabest selgus, et kõnealuse äriühingu osalus samasuguse toote tootmisprotsessis on tihedalt seotud ühe ELis tuntud kauba läbivalgustussüsteemide tootja tegevusega. Seetõttu tõlgendati käesolevas uurimises Rumeenia äriühingu poolt uurimisperioodil tehtud ainsat müügitehingut nii, nagu oleks selle teinud ELi kauba läbivalgustussüsteemide tootja, kellega eespool nimetatud äriühing koostööd tegi. |
| --- | --- |

(68)

Uurimise üheteistkümnendal kuul andis endast teada üks Rumeenia äriühing, kes väitis, et ta tootis ELis uurimisperioodil teatavaid kauba läbivalgustussüsteeme. Komisjon kogus ja kontrollis teavet selle äriühingu kohta. Äriühingult endalt ja teistelt turuosalistelt, sh Hiina tootjalt saadud teabest selgus, et kõnealuse äriühingu osalus samasuguse toote tootmisprotsessis on tihedalt seotud ühe ELis tuntud kauba läbivalgustussüsteemide tootja tegevusega. Seetõttu tõlgendati käesolevas uurimises Rumeenia äriühingu poolt uurimisperioodil tehtud ainsat müügitehingut nii, nagu oleks selle teinud ELi kauba läbivalgustussüsteemide tootja, kellega eespool nimetatud äriühing koostööd tegi.

| (69) | Selliseid makromajanduslikke näitajaid nagu tarbimine, tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, varud, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja palgad analüüsiti kõigi liidu tootjate puhul. |
| --- | --- |

(69)

Selliseid makromajanduslikke näitajaid nagu tarbimine, tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, varud, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja palgad analüüsiti kõigi liidu tootjate puhul.

| (70) | Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 52 kuni 56 esitatud järeldused heaks. |
| --- | --- |

(70)

Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 52 kuni 56 esitatud järeldused heaks.

3.   Liidu tarbimine

| (71) | Hiina tootja väitel ei olnud ajutises määruses esitatud liidu tarbimise tase korrektne. Seetõttu võttis komisjon ühendust huvitatud isikutega, eeskätt kasutajatega, et koguda lisateavet ELi tarbimise kohta vaatlusalusel perioodil. Nende isikutelt saadud täiendavate andmete alusel joonistus ELi tarbimisest järgmine pilt: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks: 2004 = 100 | 100 | 62 | 114 | 110 | 111 |
| Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed |

(71)

Hiina tootja väitel ei olnud ajutises määruses esitatud liidu tarbimise tase korrektne. Seetõttu võttis komisjon ühendust huvitatud isikutega, eeskätt kasutajatega, et koguda lisateavet ELi tarbimise kohta vaatlusalusel perioodil. Nende isikutelt saadud täiendavate andmete alusel joonistus ELi tarbimisest järgmine pilt:

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks: 2004 = 100

100

62

114

110

111

Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed

| (72) | Vaatlusalusel perioodil suurenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine ELis 11 % võrra. |
| --- | --- |

(72)

Vaatlusalusel perioodil suurenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine ELis 11 % võrra.

| (73) | Hiina tootja väitel tuleks avaldada tegelikud tarbimisandmed, mitte indekseeritud näitajad. Sellega seoses tuleb täheldada, et ELis tegutseb väga väike arv teatavate kauba läbivalgustussüsteemide tootjaid, nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduses 54, ning mis tahes tegelike tarbimisandmete avaldamine tähendaks asjaosaliste tegelike müügiandmete teatavakstegemist. Neid andmeid käsitatakse aga konfidentsiaalsena. |
| --- | --- |

(73)

Hiina tootja väitel tuleks avaldada tegelikud tarbimisandmed, mitte indekseeritud näitajad. Sellega seoses tuleb täheldada, et ELis tegutseb väga väike arv teatavate kauba läbivalgustussüsteemide tootjaid, nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduses 54, ning mis tahes tegelike tarbimisandmete avaldamine tähendaks asjaosaliste tegelike müügiandmete teatavakstegemist. Neid andmeid käsitatakse aga konfidentsiaalsena.

| (74) | Samuti väideti, et tarbimisnäitajad peaksid kajastama kõiki vaatlusaluse toote eksemplare, mis tarbiti ELi turul. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tarbimises kajastuvad kõigi (komisjonile teadaolevate) turuosaliste poolt tehtud kõik vaatlusaluse toote müügitehingud (nii hankemenetluste raames kui väljaspool). Neid andmeid kontrolliti ja kõrvutati erinevatest allikatest pärit teabega. Tarbimisandmed kajastavad siiski ainult müüki, mitte neid väheseid komisjonile teatatud tehinguid, mille puhul oli tegemist liisimise või annetusega. Nende tehingute kaasamise korral oleks Hiina turuosa olnud veelgi suurem. |
| --- | --- |

(74)

Samuti väideti, et tarbimisnäitajad peaksid kajastama kõiki vaatlusaluse toote eksemplare, mis tarbiti ELi turul. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tarbimises kajastuvad kõigi (komisjonile teadaolevate) turuosaliste poolt tehtud kõik vaatlusaluse toote müügitehingud (nii hankemenetluste raames kui väljaspool). Neid andmeid kontrolliti ja kõrvutati erinevatest allikatest pärit teabega. Tarbimisandmed kajastavad siiski ainult müüki, mitte neid väheseid komisjonile teatatud tehinguid, mille puhul oli tegemist liisimise või annetusega. Nende tehingute kaasamise korral oleks Hiina turuosa olnud veelgi suurem.

| (75) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 57 ja 58 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 71 kuni 74. |
| --- | --- |

(75)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 57 ja 58 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 71 kuni 74.

4.   Import asjaomasest riigist

a)   Vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordi maht, hind ja turuosa

| (76) | Nagu on selgitatud põhjendustes 57 ja 58, vaadati üle vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordi maht ja turuosa. Andmete esitamine aasta baasil ja mahu ajakohastamine kinnitasid ajutises määruses esitatud järeldusi, et import ja selle turuosa on 2004. aastast alates märkimisväärselt kasvanud. Hiina tootja seadis kahtluse alla andmete indekseerimise meetodi. Siinkohal tuleb rõhutada, et nii uurimises esialgses kui ka lõppetapis näitavad tegelikud andmed – hoolimata nende indekseerimise meetodist – asjaomasest riigist pärit impordi mahu ja turuosa olulist kasvu. |
| --- | --- |

(76)

Nagu on selgitatud põhjendustes 57 ja 58, vaadati üle vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordi maht ja turuosa. Andmete esitamine aasta baasil ja mahu ajakohastamine kinnitasid ajutises määruses esitatud järeldusi, et import ja selle turuosa on 2004. aastast alates märkimisväärselt kasvanud. Hiina tootja seadis kahtluse alla andmete indekseerimise meetodi. Siinkohal tuleb rõhutada, et nii uurimises esialgses kui ka lõppetapis näitavad tegelikud andmed – hoolimata nende indekseerimise meetodist – asjaomasest riigist pärit impordi mahu ja turuosa olulist kasvu.

| (77) | Vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 150 %. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht | 100 | 75 | 250 | 200 | 267 |
| Indeks: 2004 = 100


  Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed |

(77)

Vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 150 %.

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Impordi maht

100

75

250

200

267

Indeks: 2004 = 100

Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed

| (78) | Kuna keskmised ekspordihinnad oli sõltuvalt imporditud kauba läbivalgustussüsteemi tüübist suuresti erinevad, ei saanud sellest teha mingeid arvestatavaid järeldusi, nagu on mainitud ka ajutise määruse põhjenduses 60. |
| --- | --- |

(78)

Kuna keskmised ekspordihinnad oli sõltuvalt imporditud kauba läbivalgustussüsteemi tüübist suuresti erinevad, ei saanud sellest teha mingeid arvestatavaid järeldusi, nagu on mainitud ka ajutise määruse põhjenduses 60.

| (79) | Vaatlusalusel perioodil asjaomasest riigist pärit impordi turuosa peaaegu kahekordistus. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina turuosa | 15–25 % | 20–30 % | 40–50 % | 30–40 % | 40–50 % |
| Indeks: 2004 = 100 | 100 | 121 | 219 | 183 | 240 |
| Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed |

(79)

Vaatlusalusel perioodil asjaomasest riigist pärit impordi turuosa peaaegu kahekordistus.

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Hiina turuosa

15–25 %

20–30 %

40–50 %

30–40 %

40–50 %

Indeks: 2004 = 100

100

121

219

183

240

Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed

| (80) | Hiina tootja väitis, et arvesse tulnuks võtta ka uurimisperioodi järgset impordimahtu (uurimisperioodil võitnud pakkumised, millega seotud lepingud sõlmiti pärast uurimisperioodi). Vastavalt algmääruse sätetele võetakse uurimisperioodi järgseid sündmusi arvesse vaid erandlike asjaolude korral. Hiina tootja ei toonud aga selliseid erandlikke asjaolusid esile. Võrreldavuse tagamiseks oleks siis pidanud vaatluse alla võtma ka uurimisperioodile eelnevad müügitehingud. Seetõttu lükati see väide tagasi. Kuna import oli aga suurenenud nii mahtudes kui ka turuosas, nagu on eespool osutatud, ei mõjutanud see otsus kuidagi käesoleval juhul uuritavaid tegureid. |
| --- | --- |

(80)

Hiina tootja väitis, et arvesse tulnuks võtta ka uurimisperioodi järgset impordimahtu (uurimisperioodil võitnud pakkumised, millega seotud lepingud sõlmiti pärast uurimisperioodi). Vastavalt algmääruse sätetele võetakse uurimisperioodi järgseid sündmusi arvesse vaid erandlike asjaolude korral. Hiina tootja ei toonud aga selliseid erandlikke asjaolusid esile. Võrreldavuse tagamiseks oleks siis pidanud vaatluse alla võtma ka uurimisperioodile eelnevad müügitehingud. Seetõttu lükati see väide tagasi. Kuna import oli aga suurenenud nii mahtudes kui ka turuosas, nagu on eespool osutatud, ei mõjutanud see otsus kuidagi käesoleval juhul uuritavaid tegureid.

b)   Hindade allalöömine

| (81) | Hiina tootja märkis, et uurimise esialgses etapis kasutatud hindade allalöömise kindlakstegemise meetod oli puudulik. Hiina tootja arvates ei olnud võimalik võrrelda tema tegelikke müügihindu liidu tootmisharu poolt pakkumismenetluses esitatud hindadega. Sellega seoses tuleb täheldada, et kõnealust meetodit peeti kõige sobivamaks, et tagada korrektne hinnavõrdlus toote puhul, mis on oma olemuselt väga keeruline ja mille ostmiseks korraldati riigihankeid. Huvitatud isikud ei pakkunud välja ka muid sobivaid meetodeid. |
| --- | --- |

(81)

Hiina tootja märkis, et uurimise esialgses etapis kasutatud hindade allalöömise kindlakstegemise meetod oli puudulik. Hiina tootja arvates ei olnud võimalik võrrelda tema tegelikke müügihindu liidu tootmisharu poolt pakkumismenetluses esitatud hindadega. Sellega seoses tuleb täheldada, et kõnealust meetodit peeti kõige sobivamaks, et tagada korrektne hinnavõrdlus toote puhul, mis on oma olemuselt väga keeruline ja mille ostmiseks korraldati riigihankeid. Huvitatud isikud ei pakkunud välja ka muid sobivaid meetodeid.

| (82) | Ehkki metoodikat ei muudetud ja see jäi selliseks, nagu eespool kirjeldatud, tehti arvutustesse väikseid kohandusi, mis vähendasid liidu tootmisharu hindu ja millest teatati ka huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

(82)

Ehkki metoodikat ei muudetud ja see jäi selliseks, nagu eespool kirjeldatud, tehti arvutustesse väikseid kohandusi, mis vähendasid liidu tootmisharu hindu ja millest teatati ka huvitatud isikutele.

| (83) | Ülevaadatud võrdlusest ilmneb, et uurimisperioodil müüdi imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnatasemel, mis oli 15 kuni 20 % madalam liidu tootmisharu hindadest. Siinkohal tuleb märkida, et Hiina tootja sõnul olid üheks põhjuseks, miks ta võitis hankemenetlused, tema toote kvaliteetsemad spetsifikatsioonid. Hindade allalöömine (ja turuhinnast madalama hinnaga müük) oleks toonud kaasa kohanduste tegemise ja kõrgemate kahjumarginaalide kehtestamise. Neid kohandusi aga ei tehtud, sest kõnealust väidet ei suudetud tõestada ja kohanduste suurust oli vastava teabe puudumisel raske kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(83)

Ülevaadatud võrdlusest ilmneb, et uurimisperioodil müüdi imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnatasemel, mis oli 15 kuni 20 % madalam liidu tootmisharu hindadest. Siinkohal tuleb märkida, et Hiina tootja sõnul olid üheks põhjuseks, miks ta võitis hankemenetlused, tema toote kvaliteetsemad spetsifikatsioonid. Hindade allalöömine (ja turuhinnast madalama hinnaga müük) oleks toonud kaasa kohanduste tegemise ja kõrgemate kahjumarginaalide kehtestamise. Neid kohandusi aga ei tehtud, sest kõnealust väidet ei suudetud tõestada ja kohanduste suurust oli vastava teabe puudumisel raske kindlaks määrata.

| (84) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 59 kuni 62 esitatud ülejäänud teave koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 76 kuni 83. |
| --- | --- |

(84)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 59 kuni 62 esitatud ülejäänud teave koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 76 kuni 83.

5.   ELi tootmisharu olukord

| (85) | Siinkohal tuleb märkida, et lõplikus määruses on kahjunäitajatega seotud andmed esitatud teistmoodi, et võtta arvesse kahte tegurit, millele on osutatud ka põhjendustes 57 ja 69. Esiteks nõudis Hiina tootja 18-kuulise uurimisperioodi andmete esitamist aasta baasil ja teiseks lisati analüüsitavate makromajanduslike näitajate hulka teiselt liidu tootjalt saadud andmed. |
| --- | --- |

(85)

Siinkohal tuleb märkida, et lõplikus määruses on kahjunäitajatega seotud andmed esitatud teistmoodi, et võtta arvesse kahte tegurit, millele on osutatud ka põhjendustes 57 ja 69. Esiteks nõudis Hiina tootja 18-kuulise uurimisperioodi andmete esitamist aasta baasil ja teiseks lisati analüüsitavate makromajanduslike näitajate hulka teiselt liidu tootjalt saadud andmed.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang | 100 | 75 | 94 | 173 | 151 |
| Tootmisvõimsus | 100 | 83 | 90 | 185 | 200 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 90 | 104 | 94 | 76 |
| Indeks: 2004 = 100


  Allikas: küsimustike vastused |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Toodang

100

75

94

173

151

Tootmisvõimsus

100

83

90

185

200

Tootmisvõimsuse rakendamine

100

90

104

94

76

Indeks: 2004 = 100

Allikas: küsimustike vastused

| (86) | Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmismaht 51 %. Kõnealune positiivne suundumus tuleneb peamiselt samasuguse toote edukast ekspordimüügist. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul samadel põhjustel üle kahe korra. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste 24 %. |
| --- | --- |

(86)

Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmismaht 51 %. Kõnealune positiivne suundumus tuleneb peamiselt samasuguse toote edukast ekspordimüügist. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul samadel põhjustel üle kahe korra. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste 24 %.

| (87) | Kuivõrd eespool esitatud andmed kajastavad toodangut, millest oluline osa müüdi EList väljaspool asuvatele turgudele, ei käsitata neid andmeid käesoleval juhul oluliste näitajatena. |
| --- | --- |

(87)

Kuivõrd eespool esitatud andmed kajastavad toodangut, millest oluline osa müüdi EList väljaspool asuvatele turgudele, ei käsitata neid andmeid käesoleval juhul oluliste näitajatena.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud | 100 | 164 | 155 | 127 | 136 |
| Indeks: 2004 = 100


  Allikas: küsimustike vastused |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Varud

100

164

155

127

136

Indeks: 2004 = 100

Allikas: küsimustike vastused

| (88) | Liidu tootmisharu varude tase liikus kogu vaatlusalusel perioodil kõikudes tõusujoones. Kuid ka seda näitajat ei peetud kuigi oluliseks, sest kõnealuses sektoris toodetakse tellimuste alusel ning varude tase on äärmiselt madal; pealegi on suur osa varudest ette nähtud ekspordiks. |
| --- | --- |

(88)

Liidu tootmisharu varude tase liikus kogu vaatlusalusel perioodil kõikudes tõusujoones. Kuid ka seda näitajat ei peetud kuigi oluliseks, sest kõnealuses sektoris toodetakse tellimuste alusel ning varude tase on äärmiselt madal; pealegi on suur osa varudest ette nähtud ekspordiks.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügimaht | 100 | 67 | 93 | 100 | 76 |
| Turuosa | 65–75 % | 70–80 % | 55–65 % | 60–70 % | 45–55 % |
| Turuosa indeks | 100 | 108 | 82 | 91 | 68 |
| Indeks: 2004 = 100


  Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Liidu müügimaht

100

67

93

100

76

Turuosa

65–75 %

70–80 %

55–65 %

60–70 %

45–55 %

Turuosa indeks

100

108

82

91

68

Indeks: 2004 = 100

Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed

| (89) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müük ning uurimisperioodil oli see 25 % algmahust. 2004. aastast uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tootmisharu turuosa ligikaudu 20 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(89)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müük ning uurimisperioodil oli see 25 % algmahust. 2004. aastast uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tootmisharu turuosa ligikaudu 20 protsendipunkti.

| (90) | Ajutise määruses põhjenduses 69 esitatud järeldused müügihindade kohta kiidetakse siinkohal heaks. |
| --- | --- |

(90)

Ajutise määruses põhjenduses 69 esitatud järeldused müügihindade kohta kiidetakse siinkohal heaks.

| (91) | Hiina tootja küsis veelkord teavet kaebuse esitajaga sõlmitud hankelepingute kohta ja soovis ühtlasi teada, kui suures ulatuses oli teatavaid hankemenetlusi uurimises arvesse võetud. Sedavõrd üksikasjaliku teabe esitamine on aga vastuolus konfidentsiaalsusnõudega. Lisaks soovis Hiina tootja kinnitust selle kohta, et hankemenetluste raames sõlmitud müügilepingute allkirjastamise kuupäev oli määravaks teguriks liidu tarbimise arvutamisel. Sellega seoses kinnitab institutsioon, et kõikide asjaosaliste puhul kasutati ajutise määruse põhjenduses 57 kirjeldatud metoodikat. Sama tootja küsis selgitust ka selle kohta, kas kaebuse esitaja teatatud andmed katavad tema mõlemat tootmisüksust. Sellega seoses tuleb kinnitada, nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduse 7 punktis a, et kaebuse esitajalt saadud andmed võtavad arvesse tema mõlemat tootmisüksust. |
| --- | --- |

(91)

Hiina tootja küsis veelkord teavet kaebuse esitajaga sõlmitud hankelepingute kohta ja soovis ühtlasi teada, kui suures ulatuses oli teatavaid hankemenetlusi uurimises arvesse võetud. Sedavõrd üksikasjaliku teabe esitamine on aga vastuolus konfidentsiaalsusnõudega. Lisaks soovis Hiina tootja kinnitust selle kohta, et hankemenetluste raames sõlmitud müügilepingute allkirjastamise kuupäev oli määravaks teguriks liidu tarbimise arvutamisel. Sellega seoses kinnitab institutsioon, et kõikide asjaosaliste puhul kasutati ajutise määruse põhjenduses 57 kirjeldatud metoodikat. Sama tootja küsis selgitust ka selle kohta, kas kaebuse esitaja teatatud andmed katavad tema mõlemat tootmisüksust. Sellega seoses tuleb kinnitada, nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduse 7 punktis a, et kaebuse esitajalt saadud andmed võtavad arvesse tema mõlemat tootmisüksust.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksueelne kasumimarginaal | 100 | 85 | 90 | 7 | -50 |
| Indeks: 2004 = 100


  Allikas: küsimustike vastused |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Maksueelne kasumimarginaal

100

85

90

7

-50

Indeks: 2004 = 100

Allikas: küsimustike vastused

| (92) | Vaatlusalusel perioodil hakkas liidu tootmisharu kahjumit tootma. Uurimisperioodi jooksul oli olukord eriti halb. |
| --- | --- |

(92)

Vaatlusalusel perioodil hakkas liidu tootmisharu kahjumit tootma. Uurimisperioodi jooksul oli olukord eriti halb.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Investeeringute tasuvus | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |
| Rahakäive | 100 | 124 | 257 | 186 | -71 |
| Indeks: 2004 = 100


  Allikas: küsimustike vastused |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Investeeringud

100

164

100

354

105

Investeeringute tasuvus

110–120 %

85–95 %

210–220 %

215–225 %

60–70 %

Rahakäive

100

124

257

186

-71

Indeks: 2004 = 100

Allikas: küsimustike vastused

| (93) | Vaatlusalusel perioodil tehti vähe investeeringuid. Suurim osa investeeringuid tehti liidu tootmisharu tootmishoonete hooldamisse. 2007. aasta suuremad investeeringud olid seotud vaatlusaluse toote täiustamiseks loodud uue patendiga. Tuletatakse meelde, et kõnealune tegevus on oskusteabemahukas ega nõua suuri investeeringuid. |
| --- | --- |

(93)

Vaatlusalusel perioodil tehti vähe investeeringuid. Suurim osa investeeringuid tehti liidu tootmisharu tootmishoonete hooldamisse. 2007. aasta suuremad investeeringud olid seotud vaatlusaluse toote täiustamiseks loodud uue patendiga. Tuletatakse meelde, et kõnealune tegevus on oskusteabemahukas ega nõua suuri investeeringuid.

| (94) | Investeeringutasuvus, mis on väljendatud liidu tootmisharu puhaskasumi ja investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena, langes vaatlusalusel perioodil, kuid see ei ole hea kahjunäitaja, sest see kajastab peamiselt langenud väärtusega varasid. |
| --- | --- |

(94)

Investeeringutasuvus, mis on väljendatud liidu tootmisharu puhaskasumi ja investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena, langes vaatlusalusel perioodil, kuid see ei ole hea kahjunäitaja, sest see kajastab peamiselt langenud väärtusega varasid.

| (95) | Liidu tootmisharu rahakäive halvenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(95)

Liidu tootmisharu rahakäive halvenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.

| (96) | Kuna kauba läbivalgustussüsteemid moodustasid kaebuse esitaja tegevusest vaid väikese osa, ei käsitatud kapitali kaasamise võimet kõnealusel juhul olulise tegurina. |
| --- | --- |

(96)

Kuna kauba läbivalgustussüsteemid moodustasid kaebuse esitaja tegevusest vaid väikese osa, ei käsitatud kapitali kaasamise võimet kõnealusel juhul olulise tegurina.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 100 | 110 | 129 | 160 | 167 |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 100 | 98 | 102 | 106 | 106 |
| Tootlikkus töötaja kohta | 100 | 68 | 73 | 109 | 135 |
| Indeks: 2004 = 100


  Allikas: küsimustike vastused |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tööhõive

100

110

129

160

167

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

100

98

102

106

106

Tootlikkus töötaja kohta

100

68

73

109

135

Indeks: 2004 = 100

Allikas: küsimustike vastused

| (97) | Vaatlusalusel perioodil kasvasid tööhõive, keskmine tööjõukulu töötaja kohta ja tootlikkus töötaja kohta. Sellele vaatamata ei peetud neid näitajaid oluliseks, sest suur osa tööjõust on seotud eksporditurul müüdavate kauba läbivalgustussüsteemidega. |
| --- | --- |

(97)

Vaatlusalusel perioodil kasvasid tööhõive, keskmine tööjõukulu töötaja kohta ja tootlikkus töötaja kohta. Sellele vaatamata ei peetud neid näitajaid oluliseks, sest suur osa tööjõust on seotud eksporditurul müüdavate kauba läbivalgustussüsteemidega.

| (98) | Seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjenduses 76 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(98)

Seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjenduses 76 esitatud järeldused.

| (99) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64 kuni 76 esitatud ülejäänud teave koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 85 kuni 98. |
| --- | --- |

(99)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64 kuni 76 esitatud ülejäänud teave koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 85 kuni 98.

6.   Järeldus kahju kohta

| (100) | Ajutises määruses esitatud järeldused kahjunäitajate erineva tähtsusastme kohta jäävad kehtima. Kõige olulisemate kahjunäitajatena käsitatakse kasumlikkust, turuosa ja hindade allalöömist, sest need näitajad kajastavad otseselt liidu tootmisharu edukust liidu turul. Eespool on selgitatud, miks teatavad teised näitajad on vähem asjakohased. |
| --- | --- |

(100)

Ajutises määruses esitatud järeldused kahjunäitajate erineva tähtsusastme kohta jäävad kehtima. Kõige olulisemate kahjunäitajatena käsitatakse kasumlikkust, turuosa ja hindade allalöömist, sest need näitajad kajastavad otseselt liidu tootmisharu edukust liidu turul. Eespool on selgitatud, miks teatavad teised näitajad on vähem asjakohased.

| (101) | Mis puudutab kasumlikkust, siis hakkas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kahjumit tootma ja liidu tootjate turuosa vähenes 24 %. Lisaks sellele pakkus Hiina tootja 15 kuni 20 % võrra madalamaid hindu. |
| --- | --- |

(101)

Mis puudutab kasumlikkust, siis hakkas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kahjumit tootma ja liidu tootjate turuosa vähenes 24 %. Lisaks sellele pakkus Hiina tootja 15 kuni 20 % võrra madalamaid hindu.

| (102) | Hiina päritoluga vaatlusaluse toote turuosa liidus kasvas vaatlusalusel perioodil koguni 140 %, sellal kui samal ajavahemikul vähenesid oluliselt liidu tootmisharu müügimaht (-24 %) ja turuosa (20 protsendipunkti). |
| --- | --- |

(102)

Hiina päritoluga vaatlusaluse toote turuosa liidus kasvas vaatlusalusel perioodil koguni 140 %, sellal kui samal ajavahemikul vähenesid oluliselt liidu tootmisharu müügimaht (-24 %) ja turuosa (20 protsendipunkti).

| (103) | Käesolevas määruses on andmed esitatud teistmoodi kui ajutises määruses, nagu on selgitatud ka kahjuanalüüsile eelnevates üldistes märkustes. Samas ei muuda asjaolu, kas andmed on esitatud aasta baasil või mitte, nende andmete sisu, vaid ainult esitusviisi. Eespool esitatud kahjunäitajad (makronäitajad) sisaldavad ka teise liidu tootja andmeid. Need ülevaadatud andmed kinnitavad esialgseid järeldusi kahju kohta, st et vaatlusalusel perioodil oli tegemist kahju tekitava olukorraga algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(103)

Käesolevas määruses on andmed esitatud teistmoodi kui ajutises määruses, nagu on selgitatud ka kahjuanalüüsile eelnevates üldistes märkustes. Samas ei muuda asjaolu, kas andmed on esitatud aasta baasil või mitte, nende andmete sisu, vaid ainult esitusviisi. Eespool esitatud kahjunäitajad (makronäitajad) sisaldavad ka teise liidu tootja andmeid. Need ülevaadatud andmed kinnitavad esialgseid järeldusi kahju kohta, st et vaatlusalusel perioodil oli tegemist kahju tekitava olukorraga algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (104) | Eespool öeldut arvestades ollakse seisukohal, et ajutises määruses esitatud järeldusi ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju kohta ei muuda andmete erinev esitusviis, millele on osutatud põhjenduses 85. Kuna muud märkused selle kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 kuni 80 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 100 kuni 103. |
| --- | --- |

(104)

Eespool öeldut arvestades ollakse seisukohal, et ajutises määruses esitatud järeldusi ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju kohta ei muuda andmete erinev esitusviis, millele on osutatud põhjenduses 85. Kuna muud märkused selle kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 kuni 80 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 100 kuni 103.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

| (105) | Põhjuslikku seost puudutavate järelduste kohta esitas märkusi vaid Hiina tootja. |
| --- | --- |

(105)

Põhjuslikku seost puudutavate järelduste kohta esitas märkusi vaid Hiina tootja.

| (106) | Siinkohal meenutatakse, et dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju kajastavad näitajad on esitatud aasta baasil põhjenduses 85 esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(106)

Siinkohal meenutatakse, et dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju kajastavad näitajad on esitatud aasta baasil põhjenduses 85 esitatud põhjustel.

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (107) | Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 140 % võrra, samas kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 32 %. Nimetatud negatiivsed muutused toimusid liidu tootmisharus samal ajal, kui 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas liidu tarbimine 11 % (andmed on esitatud aasta baasil). |
| --- | --- |

(107)

Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 140 % võrra, samas kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 32 %. Nimetatud negatiivsed muutused toimusid liidu tootmisharus samal ajal, kui 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas liidu tarbimine 11 % (andmed on esitatud aasta baasil).

2.   Muude tegurite mõju

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu toodangu eksportmüük | 100 | 93 | 123 | 245 | 233 |
| Ekspordi müügihind | 100 | 107 | 60 | 63 | 70 |
| Indeks: 2004 = 100


  Allikas: küsimustike vastused |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Liidu toodangu eksportmüük

100

93

123

245

233

Ekspordi müügihind

100

107

60

63

70

Indeks: 2004 = 100

Allikas: küsimustike vastused

| (108) | Liidu tootmisharu ekspordimaht kasvas vaatlusalusel perioodil. Uurimisperioodil moodustas eksport valdava enamuse (85 kuni 95 %) ELi toodangu kogumahust. |
| --- | --- |

(108)

Liidu tootmisharu ekspordimaht kasvas vaatlusalusel perioodil. Uurimisperioodil moodustas eksport valdava enamuse (85 kuni 95 %) ELi toodangu kogumahust.

| (109) | Hiina tootja väitis, et komisjon ei võtnud arvesse USAst pärit importi ning et uurimisperioodil müüsid USA ettevõtted ELi rohkem kauba läbivalgustussüsteeme kui Hiina tootjad, aga ta ei esitanud selle väite toetuseks fakte ega konkreetseid kontrollitavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(109)

Hiina tootja väitis, et komisjon ei võtnud arvesse USAst pärit importi ning et uurimisperioodil müüsid USA ettevõtted ELi rohkem kauba läbivalgustussüsteeme kui Hiina tootjad, aga ta ei esitanud selle väite toetuseks fakte ega konkreetseid kontrollitavaid tõendeid.

| (110) | Ajutise meetmete kehtestamise järel tegi komisjon kõik endast oleneva, et hankida rohkem teavet USAst pärit impordi kohta, aga kiitis lõpuks siiski heaks uurimise esialgses etapis kindlaksmääratud USA impordi mahu. |
| --- | --- |

(110)

Ajutise meetmete kehtestamise järel tegi komisjon kõik endast oleneva, et hankida rohkem teavet USAst pärit impordi kohta, aga kiitis lõpuks siiski heaks uurimise esialgses etapis kindlaksmääratud USA impordi mahu.

| (111) | Hiina tootja kritiseeris sellest tõsiasjast tehtud järeldusi, et liidu tootmisharu ei osalenud teatavates hankemenetlustes. Sellega seoses tuleb nentida, et uurimises võeti arvesse asjaolu, et kõik asjaosalised (liidu tootmisharu, Hiina tootja, teised teatavate kauba läbivalgustussüsteemide tootjad) ei esitanud pakkumisi sugugi mitte igas hankemenetluses. Ei leitud ühtegi kaalukat tegurit, mis viitaks sellele, et vaatlusalusel perioodil tuvastatud ilmne kahju oleks põhjustatud liidu tootmisharu mitteosalemisest pakkumistel, mida ei peetud mõistlikeks ärivõimalusteks. Mõistliku ärivõimaluse kui pakkumises osalemist määrava teguri olemasolu kinnitab tõsiasi, et hankemenetluses osalemine toob kaasa kulutusi (tõlked, esindaja, vahel on pakkumise esitamine tasuline jne) ja ettevõtted osalevad ainult siis, kui neil on lootust hankemenetlus võita. |
| --- | --- |

(111)

Hiina tootja kritiseeris sellest tõsiasjast tehtud järeldusi, et liidu tootmisharu ei osalenud teatavates hankemenetlustes. Sellega seoses tuleb nentida, et uurimises võeti arvesse asjaolu, et kõik asjaosalised (liidu tootmisharu, Hiina tootja, teised teatavate kauba läbivalgustussüsteemide tootjad) ei esitanud pakkumisi sugugi mitte igas hankemenetluses. Ei leitud ühtegi kaalukat tegurit, mis viitaks sellele, et vaatlusalusel perioodil tuvastatud ilmne kahju oleks põhjustatud liidu tootmisharu mitteosalemisest pakkumistel, mida ei peetud mõistlikeks ärivõimalusteks. Mõistliku ärivõimaluse kui pakkumises osalemist määrava teguri olemasolu kinnitab tõsiasi, et hankemenetluses osalemine toob kaasa kulutusi (tõlked, esindaja, vahel on pakkumise esitamine tasuline jne) ja ettevõtted osalevad ainult siis, kui neil on lootust hankemenetlus võita.

| (112) | Hiina tootja rõhutas veelkord, et põhjusliku seose kindlakstegemiseks tuleks lähemalt uurida hinnaga mitteseotud tegurite (nt muude tehniliste tegurite) kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

(112)

Hiina tootja rõhutas veelkord, et põhjusliku seose kindlakstegemiseks tuleks lähemalt uurida hinnaga mitteseotud tegurite (nt muude tehniliste tegurite) kahjustavat mõju.

| (113) | Liidu tootmisharu oleks kahtlemata olnud võimeline pakkuma samu spetsifikatsioone, mis olid Hiinast pärit tootel. See oleks aga tõstnud liidu tootmisharu pakutava toote hinda. Selles avaldubki Hiina tootja dumpingu kogu ulatus. Osa dumpingust tuleneb lihtsast tõsiasjast, et Hiina tootja pakub toodet, millel on rohkem funktsioone. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute korra kooskõlastamise kohta (6) on ette nähtud vaid kahe kriteeriumi kohaldamine lepingute sõlmimisel – „madalaim hind” ja „majanduslikult soodsaim pakkumine” –, on igati loogiline, et pakkumismenetluse võitis toodet dumpinguhinnaga pakkuv Hiina tarnija. Hiina eksportija tehtud pakkumine ei oleks olnud majanduslikult soodne, kui tema hinnad ei oleks olnud dumpinguhinnad, st kui need oleksid olnud kõrgemad toote lisafunktsioone arvestades. |
| --- | --- |

(113)

Liidu tootmisharu oleks kahtlemata olnud võimeline pakkuma samu spetsifikatsioone, mis olid Hiinast pärit tootel. See oleks aga tõstnud liidu tootmisharu pakutava toote hinda. Selles avaldubki Hiina tootja dumpingu kogu ulatus. Osa dumpingust tuleneb lihtsast tõsiasjast, et Hiina tootja pakub toodet, millel on rohkem funktsioone. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute korra kooskõlastamise kohta (6) on ette nähtud vaid kahe kriteeriumi kohaldamine lepingute sõlmimisel – „madalaim hind” ja „majanduslikult soodsaim pakkumine” –, on igati loogiline, et pakkumismenetluse võitis toodet dumpinguhinnaga pakkuv Hiina tarnija. Hiina eksportija tehtud pakkumine ei oleks olnud majanduslikult soodne, kui tema hinnad ei oleks olnud dumpinguhinnad, st kui need oleksid olnud kõrgemad toote lisafunktsioone arvestades.

| (114) | Lõpetuseks tuleb osutada, et uurimine näitas, et kaebuse esitaja pakkumine vastas kõikidele tehnilistele nõuetele hankemenetlustes, mille raames kaebuse esitaja ja Hiina tootja konkureerisid samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(114)

Lõpetuseks tuleb osutada, et uurimine näitas, et kaebuse esitaja pakkumine vastas kõikidele tehnilistele nõuetele hankemenetlustes, mille raames kaebuse esitaja ja Hiina tootja konkureerisid samadel tingimustel.

| (115) | Hiina tootja tuli esile ka väitega, et teatavatel juhtudel sõlmiti leping Hiina tootja hoolimata sellest, et tema hinnad olid kaebuse esitaja hindadest kõrgemad. Selliseid tehinguid ei tohiks käsitada kahju tekitavana. |
| --- | --- |

(115)

Hiina tootja tuli esile ka väitega, et teatavatel juhtudel sõlmiti leping Hiina tootja hoolimata sellest, et tema hinnad olid kaebuse esitaja hindadest kõrgemad. Selliseid tehinguid ei tohiks käsitada kahju tekitavana.

| (116) | Sellega seoses tuleb märkida, et uurimisel tehti kindlaks vaid üks juhtum, mille puhul paistis esmapilgul, et Hiina tootja võitis hankemenetluse hoolimata sellest, et tema pakutavad hinnad olid kaebuse esitaja hindadest kõrgemad. Lähemal uurimisel selgus aga, et nii see õigupoolest ei olnud ja et Hiina tootja pakkus rohkete lisafunktsioonidega toodet sama hinna eest. Kui kõigi lisafunktsioonide arvessevõtmiseks oleks hinda kohandatud, oleks ekspordihind kujunenud madalamaks, sisaldades kõrgemat dumpingumarginaali. Selle väite toetuseks, nagu oleks esinenud ka teisi juhtumeid, mil Hiina tootja pakkus hankemenetluses kaebuse esitajast kõrgemat hinda, ei esitatud mingit muud kontrollitavat teavet. |
| --- | --- |

(116)

Sellega seoses tuleb märkida, et uurimisel tehti kindlaks vaid üks juhtum, mille puhul paistis esmapilgul, et Hiina tootja võitis hankemenetluse hoolimata sellest, et tema pakutavad hinnad olid kaebuse esitaja hindadest kõrgemad. Lähemal uurimisel selgus aga, et nii see õigupoolest ei olnud ja et Hiina tootja pakkus rohkete lisafunktsioonidega toodet sama hinna eest. Kui kõigi lisafunktsioonide arvessevõtmiseks oleks hinda kohandatud, oleks ekspordihind kujunenud madalamaks, sisaldades kõrgemat dumpingumarginaali. Selle väite toetuseks, nagu oleks esinenud ka teisi juhtumeid, mil Hiina tootja pakkus hankemenetluses kaebuse esitajast kõrgemat hinda, ei esitatud mingit muud kontrollitavat teavet.

| (117) | Hiina tootja väitis, et teine liidu tootja harrastas turuvallutuslikku hinnapoliitikat, põhjustades nii liidu tootmisharule olulist kahju, ja et kõnealust tootjat ei kahjustanud Hiinast pärit import, sest ta oli aktiivse koostöö lõpetanud. |
| --- | --- |

(117)

Hiina tootja väitis, et teine liidu tootja harrastas turuvallutuslikku hinnapoliitikat, põhjustades nii liidu tootmisharule olulist kahju, ja et kõnealust tootjat ei kahjustanud Hiinast pärit import, sest ta oli aktiivse koostöö lõpetanud.

| (118) | Esiteks tuleb meenutada, et teine liidu tootja esitas käesoleva menetluse raames teavet ja et kahjuanalüüsis võetakse arvesse kogu liidu tootmisharu. Samuti on asjakohane märkida, et Hiina tootja väidet turuvallutusliku hinnapoliitika kohta ei toeta mingid faktilised tõendid ja seetõttu ei kõiguta need uurimise tulemusi, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 89. |
| --- | --- |

(118)

Esiteks tuleb meenutada, et teine liidu tootja esitas käesoleva menetluse raames teavet ja et kahjuanalüüsis võetakse arvesse kogu liidu tootmisharu. Samuti on asjakohane märkida, et Hiina tootja väidet turuvallutusliku hinnapoliitika kohta ei toeta mingid faktilised tõendid ja seetõttu ei kõiguta need uurimise tulemusi, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 89.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (119) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 81 kuni 95 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 105 kuni 118. |
| --- | --- |

(119)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 81 kuni 95 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 105 kuni 118.

| (120) | Eespool öeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutine järeldus, et liidu tootmisharule põhjustatud oluline kahju tulenes dumpinguhindadega impordist. |
| --- | --- |

(120)

Eespool öeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutine järeldus, et liidu tootmisharule põhjustatud oluline kahju tulenes dumpinguhindadega impordist.

7.   ELi HUVID

1.   Kasutajate huvid

| (121) | Kaks kasutajat, kes olid saatnud oma esildised juba uurimise esialgses etapis, jäid oma märkuste juurde kindlaks. Neile tegi muret, et lõplike meetmete kehtestamine võib kahjustada konkurentsi ja tehnilist arengut. Sellised kahtlused hajutati juba ajutises määruses ning vahepeal ei ole lisandunud uut teavet, mis kinnitaks, et lõpliku tollimaksu kehtestamine võiks kahjustada konkurentsi ja tehnilist arengut vähemalt lühikeses ja keskmises perspektiivis. |
| --- | --- |

(121)

Kaks kasutajat, kes olid saatnud oma esildised juba uurimise esialgses etapis, jäid oma märkuste juurde kindlaks. Neile tegi muret, et lõplike meetmete kehtestamine võib kahjustada konkurentsi ja tehnilist arengut. Sellised kahtlused hajutati juba ajutises määruses ning vahepeal ei ole lisandunud uut teavet, mis kinnitaks, et lõpliku tollimaksu kehtestamine võiks kahjustada konkurentsi ja tehnilist arengut vähemalt lühikeses ja keskmises perspektiivis.

2.   Järeldus ELi huvide kohta

| (122) | Kaks eespool mainitud esildist ei muutnud ajutisi järeldusi. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 96 kuni 113. |
| --- | --- |

(122)

Kaks eespool mainitud esildist ei muutnud ajutisi järeldusi. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 96 kuni 113.

8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (123) | Hiina tootja esitas märkusi turuhinnast madalama hinnaga toimunud müügi arvutamise kohta. Kui see oli asjakohane, tehti korrektsioone lõppetapil. |
| --- | --- |

(123)

Hiina tootja esitas märkusi turuhinnast madalama hinnaga toimunud müügi arvutamise kohta. Kui see oli asjakohane, tehti korrektsioone lõppetapil.

| (124) | Hiina tootja esitas väite kahjumarginaali kohta, mis oli sarnane käesoleva määruse põhjenduses 51 käsitletud väitega. See väide tuleb tagasi lükata põhjenduses 51 nimetatud põhjustel. |
| --- | --- |

(124)

Hiina tootja esitas väite kahjumarginaali kohta, mis oli sarnane käesoleva määruse põhjenduses 51 käsitletud väitega. See väide tuleb tagasi lükata põhjenduses 51 nimetatud põhjustel.

| (125) | Hiina tootja küsis selgitusi ka maksueelse kasumimarginaali arvutamise meetodi kohta, eeskätt seda, millise aastaga see kasumimarginaal on seotud. Sellega seoses tuleb märkida, et maksueelne kasumimarginaal määrati kindlaks rahandusaastate 2006 ja 2007 andmete analüüsimisel. |
| --- | --- |

(125)

Hiina tootja küsis selgitusi ka maksueelse kasumimarginaali arvutamise meetodi kohta, eeskätt seda, millise aastaga see kasumimarginaal on seotud. Sellega seoses tuleb märkida, et maksueelne kasumimarginaal määrati kindlaks rahandusaastate 2006 ja 2007 andmete analüüsimisel.

| (126) | Lõplikku dumpingumarginaali ja lõplikku kahju kõrvaldamismäära käsitlevad arvutused näitasid, et teisena nimetatu on madalam kui esimesena nimetatu. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 114 kuni 117 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 123 kuni 126. |
| --- | --- |

(126)

Lõplikku dumpingumarginaali ja lõplikku kahju kõrvaldamismäära käsitlevad arvutused näitasid, et teisena nimetatu on madalam kui esimesena nimetatu. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 114 kuni 117 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 123 kuni 126.

2.   Lõplikud meetmed

| (127) | Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel. Kahjumäär leiti olevat 34 % ning see on oluliselt langenud uurimise esialgse etapiga võrreldes, mil kehtestati ajutine tollimaksumäär tuvastatud dumpingu tasemel. |
| --- | --- |

(127)

Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel. Kahjumäär leiti olevat 34 % ning see on oluliselt langenud uurimise esialgse etapiga võrreldes, mil kehtestati ajutine tollimaksumäär tuvastatud dumpingu tasemel.

| (128) | Eespool esitatu alusel peaks Hiina lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr olema 34 %. |
| --- | --- |

(128)

Eespool esitatu alusel peaks Hiina lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr olema 34 %.

| (129) | Kooskõlas ajutise määruse põhjendusega 120 palutakse liikmesriikide asjaomaseid asutusi kehtestatud meetmete mõju hoolika seire eesmärgil esitada komisjonile konfidentsiaalset ja korrapärast teavet kauba läbivalgustussüsteemide müügiga seotud ELi hankemenetluste kohta. |
| --- | --- |

(129)

Kooskõlas ajutise määruse põhjendusega 120 palutakse liikmesriikide asjaomaseid asutusi kehtestatud meetmete mõju hoolika seire eesmärgil esitada komisjonile konfidentsiaalset ja korrapärast teavet kauba läbivalgustussüsteemide müügiga seotud ELi hankemenetluste kohta.

9.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

| (130) | Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, |
| --- | --- |

(130)

Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemidele, milles kasutatakse neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust ning mis kuuluvad hetkel CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 alla (TARIC-koodid 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), ning kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukitele, mis kuuluvad hetkel CN-koodi ex 8705 90 90 alla (TARIC-kood 8705909010).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 34 %.

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1242/2009 (7) alusel Hiina Rahvavabariigist pärit, neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust kasutavate ja CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (TARIC-koodide 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091) alla kuuluvate kauba läbivalgustussüsteemide ning CN-koodi ex 8705 90 90 (TARIC-koodi 8705909010) alla kuuluvate kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukite impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud lõplikku tollimaksumäära kohaldades. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Luxembourg, 14. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 332, 17.12.2009, lk 60.

3

(4)  EÜT L 104, 23.4.1994, lk 5.

4

(5)  EÜT L 83, 13.4.1995, lk 8.

5

(6)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

6

(7)  ETL L 332, 17.12.2009, lk 60.

7

---

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/17

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 511/2010,

14. juuni 2010,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (komisjon) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Ajutised meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1247/2009 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „vaatlusalune riik”) pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1247/2009 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „vaatlusalune riik”) pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa metalliliit (EUROMETAUX) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu molübdeentraadi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa metalliliit (EUROMETAUX) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu molübdeentraadi kogutoodangust.

| (3) | Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2005. aasta märtsist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2005. aasta märtsist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.2.   Järgnenud menetlus

| (4) | Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused. |
| --- | --- |

(4)

Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.

| (5) | Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava HRVst pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava HRVst pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (6) | Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 14 kuni 17. |
| --- | --- |

(6)

Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 14 kuni 17.

3.   DUMPING

3.1.   Turumajanduslik kohtlemine ja individuaalne kohtlemine

| (7) | Kuna turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise järelduste kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18 kuni 23. |
| --- | --- |

(7)

Kuna turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise järelduste kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18 kuni 23.

3.2.   Normaalväärtus

| (8) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas koostööd teinud tootja asjaolu, et normaalväärtuse määramiseks HRV jaoks kasutatakse USA ekspordihindu teistesse riikidesse (sealhulgas Euroopa Liitu). Ta tegi ettepaneku kasutada selle asemel liidus sarnase toote eest tegelikult makstud või makstavat hinda, kuna ta järeldas, et selle põhjal määratud normaalväärtus annaks madalama dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(8)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas koostööd teinud tootja asjaolu, et normaalväärtuse määramiseks HRV jaoks kasutatakse USA ekspordihindu teistesse riikidesse (sealhulgas Euroopa Liitu). Ta tegi ettepaneku kasutada selle asemel liidus sarnase toote eest tegelikult makstud või makstavat hinda, kuna ta järeldas, et selle põhjal määratud normaalväärtus annaks madalama dumpingumarginaali.

| (9) | Sama tootja väitis, et normaalväärtust tuleks vähendada, et võtta arvesse kasutegurit, mis temal kui vertikaalselt integreeritud tootjal on võrreldes kaebuse esitaja või võrdlusriigi tootjaga, kellel ei ole peamise tooraine molübdeeni maagi kaevandusi. |
| --- | --- |

(9)

Sama tootja väitis, et normaalväärtust tuleks vähendada, et võtta arvesse kasutegurit, mis temal kui vertikaalselt integreeritud tootjal on võrreldes kaebuse esitaja või võrdlusriigi tootjaga, kellel ei ole peamise tooraine molübdeeni maagi kaevandusi.

| (10) | Seoses esimese väitega märgitakse, et liidus tegelikult makstud või makstava hinna kasutamine on algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a ettenähtud valikuvõimalus, mida võib kasutada ainult juhul, kui muid samas artiklis nimetatud võimalusi ei saa kasutada. Kuna käesolevas menetluses tegi koostööd kolmanda riigi tootja ja seetõttu oli võimalik kasutada kolmandas turumajanduslikus riigis kehtivat müügihinda teistesse riikidesse, siis ei ole mingit legaalset õigustust kasutada muid artikli 2 lõike 7 punkti a valikuid. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(10)

Seoses esimese väitega märgitakse, et liidus tegelikult makstud või makstava hinna kasutamine on algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a ettenähtud valikuvõimalus, mida võib kasutada ainult juhul, kui muid samas artiklis nimetatud võimalusi ei saa kasutada. Kuna käesolevas menetluses tegi koostööd kolmanda riigi tootja ja seetõttu oli võimalik kasutada kolmandas turumajanduslikus riigis kehtivat müügihinda teistesse riikidesse, siis ei ole mingit legaalset õigustust kasutada muid artikli 2 lõike 7 punkti a valikuid. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (11) | Seoses teise väitega märgitakse, et koostööd teinud tootja ei esitanud tõendeid selle kohta, et tootjate integreerumine on hindu ja hinna võrreldavust mõjutav tegur. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(11)

Seoses teise väitega märgitakse, et koostööd teinud tootja ei esitanud tõendeid selle kohta, et tootjate integreerumine on hindu ja hinna võrreldavust mõjutav tegur. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (12) | Teatavad huvitatud isikud vaidlustasid võrdlusriigi tootja valiku, arvestades asjaolu, et kõnealune äriühing USAs on kaebuse esitaja tütarettevõtja. Sellega seoses märgitakse, et asjaolu, et esitatud võrdlusriigi äriühing on kaebuse esitaja sidusettevõtja, ei välistanud saadud teabe on usaldusväärsust ja kontrollitavust. |
| --- | --- |

(12)

Teatavad huvitatud isikud vaidlustasid võrdlusriigi tootja valiku, arvestades asjaolu, et kõnealune äriühing USAs on kaebuse esitaja tütarettevõtja. Sellega seoses märgitakse, et asjaolu, et esitatud võrdlusriigi äriühing on kaebuse esitaja sidusettevõtja, ei välistanud saadud teabe on usaldusväärsust ja kontrollitavust.

| (13) | Kuna normaalväärtuse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 24 kuni 25. |
| --- | --- |

(13)

Kuna normaalväärtuse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 24 kuni 25.

3.3.   Ekspordihind

| (14) | Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 26. |
| --- | --- |

(14)

Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 26.

3.4.   Võrdlus

| (15) | Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 27 nimetatud kaudseid makse kohandati 5 % ning see on omamaiselt müügilt makstava tulumaksu ja ekspordimüügilt makstava käibemaksu vahe, mille puhul võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordi käibemaksu tagastuse määra. Koostööd teinud eksportiv tootja vaidlustas kõnealuse kohandamise viisi ja väitis, et seda tuleks pigem arvutada ekspordihinda langetava tegurina. |
| --- | --- |

(15)

Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 27 nimetatud kaudseid makse kohandati 5 % ning see on omamaiselt müügilt makstava tulumaksu ja ekspordimüügilt makstava käibemaksu vahe, mille puhul võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordi käibemaksu tagastuse määra. Koostööd teinud eksportiv tootja vaidlustas kõnealuse kohandamise viisi ja väitis, et seda tuleks pigem arvutada ekspordihinda langetava tegurina.

| (16) | Seoses selle väitega märgitakse, et kõnealune kohandamine põhines algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b sätetel, millega sätestatakse normaalväärtuse kohandamine impordimaksude ja kaudsete maksude ulatuses – käibemaksu sisaldav kategooria. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(16)

Seoses selle väitega märgitakse, et kõnealune kohandamine põhines algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b sätetel, millega sätestatakse normaalväärtuse kohandamine impordimaksude ja kaudsete maksude ulatuses – käibemaksu sisaldav kategooria. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

| (17) | Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 27. |
| --- | --- |

(17)

Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 27.

3.5.   Dumpingumarginaalid

| (18) | Eespool esitatu põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28 ja 29 esitatud üleriigiline dumpingumarginaal 68,4 %. |
| --- | --- |

(18)

Eespool esitatu põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28 ja 29 esitatud üleriigiline dumpingumarginaal 68,4 %.

4.   KAHJU

4.1.   Liidu toodang

| (19) | Meenutatakse, et ainsa täielikult koostööd teinud liidu tootja salajaste äriandmete kaitseks on kõik tundliku teabega seotud andmed esitatud kas indekseeritult või vahemikuna. |
| --- | --- |

(19)

Meenutatakse, et ainsa täielikult koostööd teinud liidu tootja salajaste äriandmete kaitseks on kõik tundliku teabega seotud andmed esitatud kas indekseeritult või vahemikuna.

| (20) | Kuna liidu toodangu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 30 ja 31. |
| --- | --- |

(20)

Kuna liidu toodangu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 30 ja 31.

4.2.   Liidu tootmisharu määratlus

| (21) | Kuna liidu tootmisharu määratluse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 32. |
| --- | --- |

(21)

Kuna liidu tootmisharu määratluse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 32.

| (22) | Seoses ajutise määruse põhjendusega 33 märgitakse, et ühe huvitatud isiku saadud märkuste alusel avastati tehniline viga. Liidu tootja majandusaasta 2005 (MA) katab ajavahemikku 1. märtsist 2005 kuni 28. veebruarini 2006, mitte 1. märtsist 2004 kuni 28. veebruarini 2005, nagu on märgitud põhjenduses. Seega on kahju hindamise alguspunktiks 2005. aasta märts. |
| --- | --- |

(22)

Seoses ajutise määruse põhjendusega 33 märgitakse, et ühe huvitatud isiku saadud märkuste alusel avastati tehniline viga. Liidu tootja majandusaasta 2005 (MA) katab ajavahemikku 1. märtsist 2005 kuni 28. veebruarini 2006, mitte 1. märtsist 2004 kuni 28. veebruarini 2005, nagu on märgitud põhjenduses. Seega on kahju hindamise alguspunktiks 2005. aasta märts.

4.3.   Liidu tarbimine

| (23) | Meenutatakse, et liidu tarbimise kindlaksmääramiseks liideti Eurostatist saadud kolmandate riikide koguimpordi andmed teadaolevate liidu tootjate müügimahule. Samuti meenutatakse, et selle CN-koodi alla, kuhu kuulub vaatlusalune toode, kuuluvad ka muud tooted, mis jäävad uurimise kohaldamisalast välja, ning kuna üksnes vaatlusaluse toote kohta impordistatistikat ei ole, kohandati Eurostati andmeid kaebuse esitaja pakutud meetodil. See meetod põhineb HRVst pärit impordiväärtuse võrdlemisel liidu tootja müügihindadega. |
| --- | --- |

(23)

Meenutatakse, et liidu tarbimise kindlaksmääramiseks liideti Eurostatist saadud kolmandate riikide koguimpordi andmed teadaolevate liidu tootjate müügimahule. Samuti meenutatakse, et selle CN-koodi alla, kuhu kuulub vaatlusalune toode, kuuluvad ka muud tooted, mis jäävad uurimise kohaldamisalast välja, ning kuna üksnes vaatlusaluse toote kohta impordistatistikat ei ole, kohandati Eurostati andmeid kaebuse esitaja pakutud meetodil. See meetod põhineb HRVst pärit impordiväärtuse võrdlemisel liidu tootja müügihindadega.

| (24) | Esialgsete arvutuste puhul kasutati impordi andmeid kalendriaasta kohta, kuid teadaolevate tootjate müügimahu aluseks võeti majandusaasta. Üks huvitatud isik vaidlustas selle tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud ajavahemiku lahknevuse ning väitis, et import peaks samuti põhinema majandusaastal. |
| --- | --- |

(24)

Esialgsete arvutuste puhul kasutati impordi andmeid kalendriaasta kohta, kuid teadaolevate tootjate müügimahu aluseks võeti majandusaasta. Üks huvitatud isik vaidlustas selle tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud ajavahemiku lahknevuse ning väitis, et import peaks samuti põhinema majandusaastal.

| (25) | Kõnealust väidet peeti põhjendatuks ja seetõttu korrigeeriti Eurostati andmeid, et need vastaksid samadele ajavahemikele, nimelt majandusaastatele. Selle tulemusena muudeti ajutise määruse tabelis 1 esitatud liidu tarbimist käsitlevaid andmeid järgmiselt; uued näitajad on esitatud tabelis 1:

  Tabel 1











  Liidu tarbimine | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 403 | 396 | 430 | 396 | 358 |
| Indeks 2005 = 100 | 100 | 98 | 107 | 98 | 89 |

(25)

Kõnealust väidet peeti põhjendatuks ja seetõttu korrigeeriti Eurostati andmeid, et need vastaksid samadele ajavahemikele, nimelt majandusaastatele. Selle tulemusena muudeti ajutise määruse tabelis 1 esitatud liidu tarbimist käsitlevaid andmeid järgmiselt; uued näitajad on esitatud tabelis 1:

Tabel 1

Liidu tarbimine

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tonnid

403

396

430

396

358

Indeks 2005 = 100

100

98

107

98

89

| (26) | Molübdeentraadi tarbimine liidus vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 11 %. Nõudlus vähenes 2006. aastal 2 % ja tõusis 2007. aastal 9 %, seejärel seoses majanduskriisiga see langes 2008. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(26)

Molübdeentraadi tarbimine liidus vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 11 %. Nõudlus vähenes 2006. aastal 2 % ja tõusis 2007. aastal 9 %, seejärel seoses majanduskriisiga see langes 2008. aastal ja uurimisperioodil.

4.4.   Import HRVst Euroopa Liitu

4.4.1.   HRV impordi maht ja turuosa

| (27) | Allolevas tabelis on näha põhjenduses 25 nimetatud väite vastuvõtmise järel Hiina molübdeentraadi impordi korrigeeritud kogumaht, turuosa ja hinnad vaatlusalusel perioodil liidu turule importimisel. Märgitakse, et see korrigeerimine ei mõjutanud impordimahtu vaatlusalusest riigist uurimisperioodil.

  Tabel 2











  HRVst pärit koguimport | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 42 | 56 | 87 | 100 | 97 |
| Indeks 2005 = 100 | 100 | 133 | 207 | 238 | 231 |
| Turuosa

  Indeks 2005 = 100 | 100 | 136 | 194 | 243 | 261 |
| Hind (eurot/tonn) | 53 202 | 62 198 | 56 046 | 51 512 | 50 892 |
| Indeks | 100 | 117 | 105 | 97 | 96 |
| Allikas: Eurostati ja kaebuses esitatud andmed |

(27)

Allolevas tabelis on näha põhjenduses 25 nimetatud väite vastuvõtmise järel Hiina molübdeentraadi impordi korrigeeritud kogumaht, turuosa ja hinnad vaatlusalusel perioodil liidu turule importimisel. Märgitakse, et see korrigeerimine ei mõjutanud impordimahtu vaatlusalusest riigist uurimisperioodil.

Tabel 2

HRVst pärit koguimport

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tonnid

42

56

87

100

97

Indeks 2005 = 100

100

133

207

238

231

Turuosa

Indeks 2005 = 100

100

136

194

243

261

Hind (eurot/tonn)

53 202

62 198

56 046

51 512

50 892

Indeks

100

117

105

97

96

Allikas: Eurostati ja kaebuses esitatud andmed

| (28) | Tabeli 2 korrigeeritud näitajate põhjal ilmnes, et üldiselt jäid ajutise määruse põhjenduse 36 tabelis esitatud vaatlusaluse riigi impordimahtude ja turuosa suunad muutumatuks. Dumpinguhinnaga import Hiinast suurenes märkimisväärselt: 42 tonnilt 2005. aastal 100 tonnile 2008. aastal, seega rohkem kui kaks korda. Pärast 2008. aasta tipptaset vähenes import uurimisperioodil vastavalt liidu tarbimise muutumisele. Lisaks suurenes dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil enam kui kaks korda. |
| --- | --- |

(28)

Tabeli 2 korrigeeritud näitajate põhjal ilmnes, et üldiselt jäid ajutise määruse põhjenduse 36 tabelis esitatud vaatlusaluse riigi impordimahtude ja turuosa suunad muutumatuks. Dumpinguhinnaga import Hiinast suurenes märkimisväärselt: 42 tonnilt 2005. aastal 100 tonnile 2008. aastal, seega rohkem kui kaks korda. Pärast 2008. aasta tipptaset vähenes import uurimisperioodil vastavalt liidu tarbimise muutumisele. Lisaks suurenes dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil enam kui kaks korda.

| (29) | Keskmise impordihinna korrigeeritud näitajad näitavad nüüd 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel langustrendi. Leiti, et vaatlusalusel perioodil langesid HRVst pärit keskmised impordihinnad 4 %. |
| --- | --- |

(29)

Keskmise impordihinna korrigeeritud näitajad näitavad nüüd 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel langustrendi. Leiti, et vaatlusalusel perioodil langesid HRVst pärit keskmised impordihinnad 4 %.

4.4.2.   Hindade allalöömine

| (30) | Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 ja 40. |
| --- | --- |

(30)

Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 ja 40.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (31) | Meenutatakse, et nagu on märgitud algmääruse põhjenduses 41, sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta 2005. aasta märtsist kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(31)

Meenutatakse, et nagu on märgitud algmääruse põhjenduses 41, sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta 2005. aasta märtsist kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (32) | Kuna tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 41 kuni 43 esitatud ajutised järeldused. |
| --- | --- |

(32)

Kuna tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 41 kuni 43 esitatud ajutised järeldused.

| (33) | Pärast ajutist määrust ja pärast väikeste muudatuste tegemist liidu tarbimise kohta tabelis 1, on liidu tootmisharu turuosa kohandatud järgmiselt, samas kui müügimaht ja keskmine müügihind jäid muutumatuks:

  Tabel 3 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul
  (indeks) | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 101 | 86 | 76 | 77 |
| Keskmised müügihinnad
  (indeks) | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |

(33)

Pärast ajutist määrust ja pärast väikeste muudatuste tegemist liidu tarbimise kohta tabelis 1, on liidu tootmisharu turuosa kohandatud järgmiselt, samas kui müügimaht ja keskmine müügihind jäid muutumatuks:

Tabel 3

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul

(indeks)

100

99

92

75

68

Turuosa

Indeks

100

101

86

76

77

Keskmised müügihinnad

(indeks)

100

86

96

95

92

| (34) | Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 45, vähenes liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul märkimisväärselt, 32 % vaatlusalusel perioodil. Müügimaht langes tunduvalt rohkem kui tarbimine, mis, nagu näha tabelist 2, langes samal perioodil 11 %. Selle tagajärjel langes liidu tootmisharu turuosa samal perioodil märkimisväärselt 23 %. |
| --- | --- |

(34)

Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 45, vähenes liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul märkimisväärselt, 32 % vaatlusalusel perioodil. Müügimaht langes tunduvalt rohkem kui tarbimine, mis, nagu näha tabelist 2, langes samal perioodil 11 %. Selle tagajärjel langes liidu tootmisharu turuosa samal perioodil märkimisväärselt 23 %.

| (35) | Kuna liidu tootmisharu müügihindade, varude, tööhõive ja finantstulemuste näitajate muutuste suhtes märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 46 kuni 57 esitatud ajutised järeldused. |
| --- | --- |

(35)

Kuna liidu tootmisharu müügihindade, varude, tööhõive ja finantstulemuste näitajate muutuste suhtes märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 46 kuni 57 esitatud ajutised järeldused.

| (36) | Kinnitatakse ka järeldus, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 58 kuni 61. |
| --- | --- |

(36)

Kinnitatakse ka järeldus, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 58 kuni 61.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (37) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon esialgu, kas HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. |
| --- | --- |

(37)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon esialgu, kas HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks.

| (38) | Meenutatakse, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine langes kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kasvuga. Pärast ajutisi meetmeid ja pärast HRVst pärit impordi näitajate korrigeerimist, nagu nähti ette põhjenduses 25, suurenes impordimaht ja Hiina eksportijate turuosa 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üle kahe korra. |
| --- | --- |

(38)

Meenutatakse, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine langes kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kasvuga. Pärast ajutisi meetmeid ja pärast HRVst pärit impordi näitajate korrigeerimist, nagu nähti ette põhjenduses 25, suurenes impordimaht ja Hiina eksportijate turuosa 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üle kahe korra.

| (39) | Korrigeerimise tulemusel langesid dumpinguhinnaga impordi hinnad vaatlusalusel perioodil 4 %, jäädes pidevalt madalamaks liidu tootmisharu hindadest ning lüües neid uurimisperioodil alla 30 kuni 35 %. Seetõttu pidi liidu tootmisharu Hiina eksportijate hinnasurvele pidevalt järele andma, et liidu turul konkurentsivõimelisena püsida. |
| --- | --- |

(39)

Korrigeerimise tulemusel langesid dumpinguhinnaga impordi hinnad vaatlusalusel perioodil 4 %, jäädes pidevalt madalamaks liidu tootmisharu hindadest ning lüües neid uurimisperioodil alla 30 kuni 35 %. Seetõttu pidi liidu tootmisharu Hiina eksportijate hinnasurvele pidevalt järele andma, et liidu turul konkurentsivõimelisena püsida.

| (40) | Üks huvitatud isik vaidlustas põhjusliku seose olemasolu HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Ta väitis, et ei ole mingisugust vastavust liidu tootmisharu finantstulemuste ja dumpinguhinnaga impordi järsu suurenemise vahel. Ta rõhutas, et kuigi HRVst pärit import suurenes 2007. aastal võrreldes eelmiste perioodidega märkimisväärselt, liikus ka liidu tootmisharu samal aastal kahjumist kasumisse. |
| --- | --- |

(40)

Üks huvitatud isik vaidlustas põhjusliku seose olemasolu HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Ta väitis, et ei ole mingisugust vastavust liidu tootmisharu finantstulemuste ja dumpinguhinnaga impordi järsu suurenemise vahel. Ta rõhutas, et kuigi HRVst pärit import suurenes 2007. aastal võrreldes eelmiste perioodidega märkimisväärselt, liikus ka liidu tootmisharu samal aastal kahjumist kasumisse.

| (41) | Sellega seoses märgitakse esiteks, et 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui import kasvas üle kahe korra, vähenes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt 32 %, mille tõttu ta kaotas samal ajavahemikul 33 % oma turuosast. Samal ajal näitasid ka kõik muud kahjunäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, kasumlikkus ja rahavoog märkimisväärset langustrendi. Teiseks, uurimine näitas, et liidu tootmisharu nõrgad tulemused olid seotud hinnalangetamisega, kui ta püüdis Hiina eksportijatele kaotatud olulisi kliente tagasi võita. 2007. aastal jätkas liidu tootmisharu püüdeid kliente tagasi võita, võttes ratsionaliseerimismeetmeid, et hoida tootmiskulud madalad ja konkureerida madala dumpinguhinnaga impordiga. Seega leiti, et ajutise määruse põhjendustes 63 kuni 66 tehtud järeldused on õiged ja seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(41)

Sellega seoses märgitakse esiteks, et 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui import kasvas üle kahe korra, vähenes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt 32 %, mille tõttu ta kaotas samal ajavahemikul 33 % oma turuosast. Samal ajal näitasid ka kõik muud kahjunäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, kasumlikkus ja rahavoog märkimisväärset langustrendi. Teiseks, uurimine näitas, et liidu tootmisharu nõrgad tulemused olid seotud hinnalangetamisega, kui ta püüdis Hiina eksportijatele kaotatud olulisi kliente tagasi võita. 2007. aastal jätkas liidu tootmisharu püüdeid kliente tagasi võita, võttes ratsionaliseerimismeetmeid, et hoida tootmiskulud madalad ja konkureerida madala dumpinguhinnaga impordiga. Seega leiti, et ajutise määruse põhjendustes 63 kuni 66 tehtud järeldused on õiged ja seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (42) | Eespool märgitu alusel võib kinnitada, et madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel Hiinast oli oluline negatiivne mõju liidu tootmisharu majandusolukorrale uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(42)

Eespool märgitu alusel võib kinnitada, et madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel Hiinast oli oluline negatiivne mõju liidu tootmisharu majandusolukorrale uurimisperioodi jooksul.

5.2.   Muude tegurite mõju

| (43) | Meenutatakse, et põhjusliku seose analüüsil uuriti ka muid tegureid, nimelt nõudluse arengut, liidu tootmisharu kulude suurenemist, tema eksporditegevust ja samuti teistest riikidest pärit impordi võimalikku mõju. |
| --- | --- |

(43)

Meenutatakse, et põhjusliku seose analüüsil uuriti ka muid tegureid, nimelt nõudluse arengut, liidu tootmisharu kulude suurenemist, tema eksporditegevust ja samuti teistest riikidest pärit impordi võimalikku mõju.

| (44) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule osaks saanud oluline kahju oli põhjustatud muudest teguritest kui dumpinguhinnaga impordist, nimelt i) nõudluse vähenemisest majanduskriisi ja tehnoloogiamuutuste tõttu ning ii) liidu tootmisharu eksporditegevusest. |
| --- | --- |

(44)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule osaks saanud oluline kahju oli põhjustatud muudest teguritest kui dumpinguhinnaga impordist, nimelt i) nõudluse vähenemisest majanduskriisi ja tehnoloogiamuutuste tõttu ning ii) liidu tootmisharu eksporditegevusest.

| (45) | Tarbimise langusega seoses märgitakse, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes märkimisväärselt rohkem (– 32 %) kui liidu tarbimine (– 11 %), mille tagajärjel turuosa vähenes 33 %. Samal ajal suurenes Hiina eksportijate turuosa märkimisväärselt üle kahe korra. Seega leiti, et ajutise määruse põhjenduses 69 tehtud järeldust võib kinnitada ning seetõttu tuli asjaomane väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(45)

Tarbimise langusega seoses märgitakse, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes märkimisväärselt rohkem (– 32 %) kui liidu tarbimine (– 11 %), mille tagajärjel turuosa vähenes 33 %. Samal ajal suurenes Hiina eksportijate turuosa märkimisväärselt üle kahe korra. Seega leiti, et ajutise määruse põhjenduses 69 tehtud järeldust võib kinnitada ning seetõttu tuli asjaomane väide tagasi lükata.

| (46) | Mis puutub eksporti, siis tõepoolest oli suundumus liidu tootmisharu eksportmüügi vähenemisele, selle põhjused on esitatud ajutise määruse põhjenduses 72 (st vastavuses ülemaailmse autotööstuse langusega alates 2008. aastast). Uurimine näitas, et ekspordimüük ei olnud liidu tootmisharu põhiline äritegevus, kuna ekspordimüügi osakaal ei ületanud kunagi 17 % liidu müügist vaatlusalusel perioodil. Olulisem on siiski asjaolu, et lisaks ajutise määruse põhjendustele 71 ja 72 märgitakse, et liidu müügihinnad eksporditurul olid kõrgemal kui tema müügihinnad liidus. Seetõttu võib ekspordi müügimahu vähenemisest põhjustatud negatiivset mõju pidada väga piiratuks. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(46)

Mis puutub eksporti, siis tõepoolest oli suundumus liidu tootmisharu eksportmüügi vähenemisele, selle põhjused on esitatud ajutise määruse põhjenduses 72 (st vastavuses ülemaailmse autotööstuse langusega alates 2008. aastast). Uurimine näitas, et ekspordimüük ei olnud liidu tootmisharu põhiline äritegevus, kuna ekspordimüügi osakaal ei ületanud kunagi 17 % liidu müügist vaatlusalusel perioodil. Olulisem on siiski asjaolu, et lisaks ajutise määruse põhjendustele 71 ja 72 märgitakse, et liidu müügihinnad eksporditurul olid kõrgemal kui tema müügihinnad liidus. Seetõttu võib ekspordi müügimahu vähenemisest põhjustatud negatiivset mõju pidada väga piiratuks. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (47) | Eespool esitatut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67 kuni 80. |
| --- | --- |

(47)

Eespool esitatut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67 kuni 80.

6.   LIIDU HUVID

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

| (48) | Kuna liidu tootmisharu huvide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 83 kuni 86 sätestatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(48)

Kuna liidu tootmisharu huvide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 83 kuni 86 sätestatud esialgsed järeldused.

6.2.   Liidu importijate, müüjate ja kasutajate huvid

| (49) | Meenutatakse, et vaatamata asjaolule, et ühendust võeti paljude isikutega, jäi importijate, turustajate ja kasutajate koostöö tase uurimise algetapis väga madalaks. Meenutatakse, et algetapis tegid täielikult koostööd vaid üks Saksamaal asuv turustaja ja üks Itaalias asuv kasutaja. |
| --- | --- |

(49)

Meenutatakse, et vaatamata asjaolule, et ühendust võeti paljude isikutega, jäi importijate, turustajate ja kasutajate koostöö tase uurimise algetapis väga madalaks. Meenutatakse, et algetapis tegid täielikult koostööd vaid üks Saksamaal asuv turustaja ja üks Itaalias asuv kasutaja.

| (50) | Koostööd teinud kasutaja väitis, et liidu huvide analüüsimisel algetapis on alahinnatud dumpinguvastaste meetmete negatiivset mõju tema äritegevusele ning väitis, et tal on raskusi kulude suurenemise edasikandmisega oma klientidele. |
| --- | --- |

(50)

Koostööd teinud kasutaja väitis, et liidu huvide analüüsimisel algetapis on alahinnatud dumpinguvastaste meetmete negatiivset mõju tema äritegevusele ning väitis, et tal on raskusi kulude suurenemise edasikandmisega oma klientidele.

| (51) | Meenutatakse, et vaatlusaluse toote osakaal kõnealuse kasutaja kogu äritegevuses on 15 ja 25 % vahel. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist tehtud edasine analüüs kinnitas, et mõju äriühingu kogukasumile on väike. Kõnealusel kasutajal on seoses vaatlusaluse tootega ärisektoris tugev positsioon, eelkõige usaldusväärsuse ja tarnekindluse seisukohalt klientide suhtes. See asjaolu näitab, et kõnealune kasutaja suudab tõenäoliselt vähemalt osa suurenenud kuludest oma klientidele edasi kanda. Seetõttu tuli kõnealune taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(51)

Meenutatakse, et vaatlusaluse toote osakaal kõnealuse kasutaja kogu äritegevuses on 15 ja 25 % vahel. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist tehtud edasine analüüs kinnitas, et mõju äriühingu kogukasumile on väike. Kõnealusel kasutajal on seoses vaatlusaluse tootega ärisektoris tugev positsioon, eelkõige usaldusväärsuse ja tarnekindluse seisukohalt klientide suhtes. See asjaolu näitab, et kõnealune kasutaja suudab tõenäoliselt vähemalt osa suurenenud kuludest oma klientidele edasi kanda. Seetõttu tuli kõnealune taotlus tagasi lükata.

| (52) | Pärast ajutise määruse avaldamist esitasid kaks kasutajat ja üks importija väite, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab nende tegevusele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(52)

Pärast ajutise määruse avaldamist esitasid kaks kasutajat ja üks importija väite, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab nende tegevusele negatiivset mõju.

| (53) | Neist kahest kasutajast ühe kasutaja esitatud andmete kohaselt moodustab molübdeentraadiga seotud ärisektor tema kogutegevusest 10 kuni 20 %. Esitatud üksikasjade alusel on näha märke, et kuigi dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab tõenäoliselt negatiivset mõju molübdeentraadiga seotud äritegevusele, jääb see kasutaja siiski kasumisse. Teine kasutaja ei esitanud oma väite toetuseks andmeid. |
| --- | --- |

(53)

Neist kahest kasutajast ühe kasutaja esitatud andmete kohaselt moodustab molübdeentraadiga seotud ärisektor tema kogutegevusest 10 kuni 20 %. Esitatud üksikasjade alusel on näha märke, et kuigi dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab tõenäoliselt negatiivset mõju molübdeentraadiga seotud äritegevusele, jääb see kasutaja siiski kasumisse. Teine kasutaja ei esitanud oma väite toetuseks andmeid.

| (54) | Seoses importijaga märgitakse, et importija esitas vaid üldiseid andmeid, millest ilmnes, et Hiinast pärit molübdeentraadi import moodustas uurimisperioodil 10 kuni 20 % tema koguimpordist HRVst. Molübdeeniga seotud tegevuse osakaal võrreldes äriühingu kogu tegevusega jääb alla 7 %. Kättesaadava teabe alusel võis seetõttu järeldada, et kuigi dumpinguvastased meetmed avaldavad molübdeentraadiga seotud äritegevusele negatiivset mõju, jääb selle üldine mõju äriühingu kogutegevusele piiratuks. |
| --- | --- |

(54)

Seoses importijaga märgitakse, et importija esitas vaid üldiseid andmeid, millest ilmnes, et Hiinast pärit molübdeentraadi import moodustas uurimisperioodil 10 kuni 20 % tema koguimpordist HRVst. Molübdeeniga seotud tegevuse osakaal võrreldes äriühingu kogu tegevusega jääb alla 7 %. Kättesaadava teabe alusel võis seetõttu järeldada, et kuigi dumpinguvastased meetmed avaldavad molübdeentraadiga seotud äritegevusele negatiivset mõju, jääb selle üldine mõju äriühingu kogutegevusele piiratuks.

| (55) | Lähtudes eespool esitatust ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse järeldused ajutise määruse põhjendustes 93 kuni 96. |
| --- | --- |

(55)

Lähtudes eespool esitatust ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse järeldused ajutise määruse põhjendustes 93 kuni 96.

6.3.   Konkurentsi ja kauplemist moonutav mõju

| (56) | Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid mõned isikud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine piirab konkurentsi liidu turul. |
| --- | --- |

(56)

Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid mõned isikud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine piirab konkurentsi liidu turul.

| (57) | Seoses selle väitega tuleb korrata, et kuna dumpinguvastaste meetmetega taaskehtestatakse võrdsed võimalused, jätkub tõenäoliselt Hiina impordikaupade tulek liidu turule, kuid mittekahjustavate hindadega. Lisaks meenutatakse, et on olemas mõned alternatiivsed tarneallikad. Selle järelduse ümberlükkamiseks ei esitatud põhjendatud tõendeid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97 kuni 99 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(57)

Seoses selle väitega tuleb korrata, et kuna dumpinguvastaste meetmetega taaskehtestatakse võrdsed võimalused, jätkub tõenäoliselt Hiina impordikaupade tulek liidu turule, kuid mittekahjustavate hindadega. Lisaks meenutatakse, et on olemas mõned alternatiivsed tarneallikad. Selle järelduse ümberlükkamiseks ei esitatud põhjendatud tõendeid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97 kuni 99 esitatud järeldused.

6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (58) | Lähtuvalt eespool esitatust kinnitatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist HRVst pärit molübdeentraadi suhtes. |
| --- | --- |

(58)

Lähtuvalt eespool esitatust kinnitatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist HRVst pärit molübdeentraadi suhtes.

7.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (59) | Kuna ei ole esitatud muid olulisi märkusi, mis võiksid muuta kahju kõrvaldamist võimaldavat taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 101 kuni 104. |
| --- | --- |

(59)

Kuna ei ole esitatud muid olulisi märkusi, mis võiksid muuta kahju kõrvaldamist võimaldavat taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 101 kuni 104.

7.2.   Lõplikud meetmed

| (60) | Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr vastama kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemele, st 64,3 %. |
| --- | --- |

(60)

Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr vastama kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemele, st 64,3 %.

| (61) | Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

(61)

Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

7.3.   Kohustused

| (62) | Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja teatas oma soovist võtta hinnakohustus vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. |
| --- | --- |

(62)

Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja teatas oma soovist võtta hinnakohustus vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

| (63) | Kõnealusele äriühingule siiski ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ning üldiselt ei ole komisjonil sellisel puhul tavaks hinnakohustust heaks kiita, kuna dumpingumarginaali ei ole võimalik individuaalselt kindlaks määrata. Seetõttu hinnakohustust edasi ei kaalutud. |
| --- | --- |

(63)

Kõnealusele äriühingule siiski ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ning üldiselt ei ole komisjonil sellisel puhul tavaks hinnakohustust heaks kiita, kuna dumpingumarginaali ei ole võimalik individuaalselt kindlaks määrata. Seetõttu hinnakohustust edasi ei kaalutud.

7.4.   Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

| (64) | Pidades silmas kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurust ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda, |
| --- | --- |

(64)

Pidades silmas kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurust ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodi 8102960010) all, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 64,3 %.

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1247/2009 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad sellise CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodi 8102960010) alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärineva molübdeentraadi impordi puhul, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, nõutakse lõplikult sisse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 14. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 336, 18.12.2009, lk 16.

2

---

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/24

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 512/2010,

14. juuni 2010,

millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 22. jaanuaril 2001. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 132/2001 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „olemasolevad meetmed”) 33,25 eurot tonni kohta CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva, muu hulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust „esialgne uurimine”. |
| --- | --- |

(1)

22. jaanuaril 2001. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 132/2001 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „olemasolevad meetmed”) 33,25 eurot tonni kohta CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva, muu hulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust „esialgne uurimine”.

| (2) | 17. mail 2004. aastal pärast osalist vahepealset läbivaatamist vabastas nõukogu määrusega (EÜ) nr 993/2004 (4) dumpinguvastastest tollimaksudest, mis olid kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 132/2001, liitu imporditava ammooniumnitraadi, mille on tootnud äriühingud, kelle kohustuste võtmise komisjon on heaks kiitnud. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1001/2004, (5) mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1996/2004, (6) kiideti heaks kohustused ajavahemikuks kuni 20. maini 2005. Kõnealuste kohustuste eesmärgiks oli võtta arvesse teatavaid tagajärgi, mis tulenesid Euroopa Liidu laienemisest 25 liikmesriigini. |
| --- | --- |

(2)

17. mail 2004. aastal pärast osalist vahepealset läbivaatamist vabastas nõukogu määrusega (EÜ) nr 993/2004 (4) dumpinguvastastest tollimaksudest, mis olid kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 132/2001, liitu imporditava ammooniumnitraadi, mille on tootnud äriühingud, kelle kohustuste võtmise komisjon on heaks kiitnud. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1001/2004, (5) mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1996/2004, (6) kiideti heaks kohustused ajavahemikuks kuni 20. maini 2005. Kõnealuste kohustuste eesmärgiks oli võtta arvesse teatavaid tagajärgi, mis tulenesid Euroopa Liidu laienemisest 25 liikmesriigini.

| (3) | Pärast vaatlusaluse toote mõistega piiratud vahepealset läbivaatamist otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005, (7) et vaatlusaluse toote mõistet on vaja selgitada ning et kehtivaid meetmeid tuleks vaatlusaluse toote suhtes kohaldada juhul, kui see sisaldub muudes väetistes koos muude kõrval- ja toitainetega; meetmeid kohaldatakse proportsionaalselt ammooniumnitraadi sisaldusega. |
| --- | --- |

(3)

Pärast vaatlusaluse toote mõistega piiratud vahepealset läbivaatamist otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005, (7) et vaatlusaluse toote mõistet on vaja selgitada ning et kehtivaid meetmeid tuleks vaatlusaluse toote suhtes kohaldada juhul, kui see sisaldub muudes väetistes koos muude kõrval- ja toitainetega; meetmeid kohaldatakse proportsionaalselt ammooniumnitraadi sisaldusega.

| (4) | Pärast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 442/2007, (8) et kehtivaid meetmeid tuleb vastavalt määruses (EÜ) nr 945/2005 esitatud selgitustele kaheks aastaks pikendada. |
| --- | --- |

(4)

Pärast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 442/2007, (8) et kehtivaid meetmeid tuleb vastavalt määruses (EÜ) nr 945/2005 esitatud selgitustele kaheks aastaks pikendada.

| (5) | Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2008 (9) lõplikud dumpinguvastased meetmed Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2008 (9) lõplikud dumpinguvastased meetmed Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes.

| (6) | Määrusega (EÜ) nr 662/2008 (10) muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 442/2007, et kiita heaks ühe eksportiva tootja pakutud hinnakohustus. |
| --- | --- |

(6)

Määrusega (EÜ) nr 662/2008 (10) muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 442/2007, et kiita heaks ühe eksportiva tootja pakutud hinnakohustus.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (7) | Pärast 17. oktoobril 2008 avaldatud eelseisva aegumise teadet (11) esitati 22. jaanuaril 2009 taotlus aegumise läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate liit (European Fertilizer Manufacturers Association – EFMA, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu ammooniumnitraadi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(7)

Pärast 17. oktoobril 2008 avaldatud eelseisva aegumise teadet (11) esitati 22. jaanuaril 2009 taotlus aegumise läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate liit (European Fertilizer Manufacturers Association – EFMA, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu ammooniumnitraadi kogutoodangust.

| (8) | Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et kui Ukrainast (edaspidi „asjaomane riik”) imporditakse ammooniumnitraati, on dumpingu kordumine ja liidu tootmisharule kahju tekitamine tõenäoline. |
| --- | --- |

(8)

Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et kui Ukrainast (edaspidi „asjaomane riik”) imporditakse ammooniumnitraati, on dumpingu kordumine ja liidu tootmisharule kahju tekitamine tõenäoline.

| (9) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 23. aprillil 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (12) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(9)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 23. aprillil 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (12) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

3.   Uurimine

3.1.   Uurimisperiood

| (10) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

3.2.   Uurimisega seotud isikud

| (11) | Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (12) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(12)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (13) | Arvestades arvestades liidu tootjate ja liitu importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks läbi viia väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades arvestades liidu tootjate ja liitu importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks läbi viia väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (14) | Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades, et 12 liidu tootjat olid valmis tegema koostööd, otsustati, et liidu tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut. Ükski importija ei andnud endast märku ega esitanud algatamisteates nõutud teavet. |
| --- | --- |

(14)

Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades, et 12 liidu tootjat olid valmis tegema koostööd, otsustati, et liidu tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut. Ükski importija ei andnud endast märku ega esitanud algatamisteates nõutud teavet.

| (15) | Need 12 liidu tootjat, kelle toodang moodustas uurimisperioodil umbes 80 % liidu kogutoodangust, täitsid tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andsid ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Sel alusel moodustas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 tüüpilise valimi, mis põhineb ammooniumnitraadi tootmise ja müügi suurimal tüüpilisel mahul liidus ning mida saab uurimiseks ettenähtud aja jooksul korralikult uurida. Valimisse valiti viis liidu tootjat, kelle toodang moodustas uurimisperioodil umbes 57 % liidu tootmisharu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(15)

Need 12 liidu tootjat, kelle toodang moodustas uurimisperioodil umbes 80 % liidu kogutoodangust, täitsid tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andsid ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Sel alusel moodustas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 tüüpilise valimi, mis põhineb ammooniumnitraadi tootmise ja müügi suurimal tüüpilisel mahul liidus ning mida saab uurimiseks ettenähtud aja jooksul korralikult uurida. Valimisse valiti viis liidu tootjat, kelle toodang moodustas uurimisperioodil umbes 57 % liidu tootmisharu kogutoodangust.

| (16) | Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti moodustatud valimi suhtes asjaomaste isikutega, kes ei esitanud selle suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti moodustatud valimi suhtes asjaomaste isikutega, kes ei esitanud selle suhtes vastuväiteid.

| (17) | Viiele valimisse kuulunud liidu tootjale ning kõikidele teadaolevatele asjaomase riigi eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud. |
| --- | --- |

(17)

Viiele valimisse kuulunud liidu tootjale ning kõikidele teadaolevatele asjaomase riigi eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud.

| (18) | Vastused küsimustikele saadi viielt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kolmelt asjaomase riigi eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(18)

Vastused küsimustikele saadi viielt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kolmelt asjaomase riigi eksportivalt tootjalt.

| (19) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ukraina eksportivad tootjad:






  — | CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk; |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ukraina eksportivad tootjad:

—

CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk;

| — | JSC Concern Stirol, Gorlovka; |
| --- | --- |

—

JSC Concern Stirol, Gorlovka;

| — | OJSC Rivneazot, Rivne; |
| --- | --- |

—

OJSC Rivneazot, Rivne;

| b) | liidu tootjad:






  — | GrowHow UK Limited, Ühendkuningriik; |
| --- | --- | --- |

b)

liidu tootjad:

—

GrowHow UK Limited, Ühendkuningriik;

| — | GPN, Pariis, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

GPN, Pariis, Prantsusmaa;

| — | Zakłady Azotowe Puławy SA, Poola; |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy SA, Poola;

| — | Yara SA, Brüssel, Belgia; |
| --- | --- |

—

Yara SA, Brüssel, Belgia;

| — | Achema, Jonavos, Leedu. |
| --- | --- |

—

Achema, Jonavos, Leedu.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (20) | Vaatlusaluseks tooteks on Ukrainast pärit tahked väetised ammooniumnitraadisisaldusega üle 80 massiprotsendi, mis praegu kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla. Ammooniumnitraat on põllumajanduses sageli kasutatav tahke lämmastikväetis. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ning selle lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi mikrogranuleeritud või granuleeritud vormis. |
| --- | --- |

(20)

Vaatlusaluseks tooteks on Ukrainast pärit tahked väetised ammooniumnitraadisisaldusega üle 80 massiprotsendi, mis praegu kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla. Ammooniumnitraat on põllumajanduses sageli kasutatav tahke lämmastikväetis. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ning selle lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi mikrogranuleeritud või granuleeritud vormis.

| (21) | Tuleks märkida, et vaatlusaluse toote määratlust on selgitatud määruses (EÜ) nr 945/2005. |
| --- | --- |

(21)

Tuleks märkida, et vaatlusaluse toote määratlust on selgitatud määruses (EÜ) nr 945/2005.

2.   Samasugune toode

| (22) | Läbivaatamise raames toimuv uurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, mille kohaselt on ammooniumnitraat puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on identsed ega olene päritoluriigist. Seega leiti, et asjaomasel tootel ning asjaomase eksportiva tootja toodetud ja oma siseturul müüdavatel ja kolmandatesse riikidesse imporditavatel toodetel ning liidu tootjate toodetud ja liidu turul müüdavatel toodetel on samad põhilised füüsilised ja keemilised omadused ja peamiselt samad kasutusviisid ning seega käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Läbivaatamise raames toimuv uurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, mille kohaselt on ammooniumnitraat puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on identsed ega olene päritoluriigist. Seega leiti, et asjaomasel tootel ning asjaomase eksportiva tootja toodetud ja oma siseturul müüdavatel ja kolmandatesse riikidesse imporditavatel toodetel ning liidu tootjate toodetud ja liidu turul müüdavatel toodetel on samad põhilised füüsilised ja keemilised omadused ja peamiselt samad kasutusviisid ning seega käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Üldosa

| (23) | Kolm Ukraina eksportivat tootjat otsustasid teha koostööd. Neljas teadaolev eksportiv tootja ei teinud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(23)

Kolm Ukraina eksportivat tootjat otsustasid teha koostööd. Neljas teadaolev eksportiv tootja ei teinud uurimise käigus koostööd.

| (24) | Kui kolme koostööd teinud eksportiva tootja ekspordimahtu võrreldi Ukrainast liitu eksporditud ammooniumnitraadi kogumahuga, ilmnes, et nende kolme eksportiva tootja poolt Ukrainast liitu imporditud ammooniumnitraat moodustas uurimisperioodil kokku 90 % kogu Ukrainast liitu lähetatud impordist. Koostöö tase hinnati seega olevat kõrge. |
| --- | --- |

(24)

Kui kolme koostööd teinud eksportiva tootja ekspordimahtu võrreldi Ukrainast liitu eksporditud ammooniumnitraadi kogumahuga, ilmnes, et nende kolme eksportiva tootja poolt Ukrainast liitu imporditud ammooniumnitraat moodustas uurimisperioodil kokku 90 % kogu Ukrainast liitu lähetatud impordist. Koostöö tase hinnati seega olevat kõrge.

| (25) | Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumaht oli väike, see moodustas uurimisperioodil kogu liidu turuosast vaid 1,1 %. |
| --- | --- |

(25)

Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumaht oli väike, see moodustas uurimisperioodil kogu liidu turuosast vaid 1,1 %.

2.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

2.1.   Normaalväärtus

| (26) | Tuletatakse meelde, et aegumise läbivaatamise eelmise uurimise käigus ei peetud Ukrainat veel turumajandusega riigiks ning seepärast võeti normaalväärtuse arvutamisel aluseks võrdlusriigi (USA) koostööd teinud tootjalt saadud andmed. |
| --- | --- |

(26)

Tuletatakse meelde, et aegumise läbivaatamise eelmise uurimise käigus ei peetud Ukrainat veel turumajandusega riigiks ning seepärast võeti normaalväärtuse arvutamisel aluseks võrdlusriigi (USA) koostööd teinud tootjalt saadud andmed.

| (27) | Käesoleva läbivaatamise normaalväärutse aluseks võeti Ukrainas koostööd teinud eksportivate tootjate juures uurimise käigus kogutud ja kontrollitud andmed. Komisjon uuris, kas siseturu müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks uuriti, milline on koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt siseturul toodetud ja müüdud toote tootmiskulu. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva läbivaatamise normaalväärutse aluseks võeti Ukrainas koostööd teinud eksportivate tootjate juures uurimise käigus kogutud ja kontrollitud andmed. Komisjon uuris, kas siseturu müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks uuriti, milline on koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt siseturul toodetud ja müüdud toote tootmiskulu.

| (28) | Gaasikulude asjus selgus, et Ukraina importis suurema osa ammooniumnitraadi tootmisel tarbitavast gaasist Venemaalt. Kõik uurimise käigus kogutud ja kontrollitud andmed näitasid, et Ukraina importis Venemaalt looduslikku gaasi hinnaga, mis oli uurimisperioodil umbes 40 % madalam kui Venemaalt liitu eksporditud loodusliku gaasi hind. Siiski tehti kindlaks, et uurimisperioodi viimases kvartalis olid hinnad ühtlustunud. |
| --- | --- |

(28)

Gaasikulude asjus selgus, et Ukraina importis suurema osa ammooniumnitraadi tootmisel tarbitavast gaasist Venemaalt. Kõik uurimise käigus kogutud ja kontrollitud andmed näitasid, et Ukraina importis Venemaalt looduslikku gaasi hinnaga, mis oli uurimisperioodil umbes 40 % madalam kui Venemaalt liitu eksporditud loodusliku gaasi hind. Siiski tehti kindlaks, et uurimisperioodi viimases kvartalis olid hinnad ühtlustunud.

| (29) | Leiti, et kui ühe tootja üks tootetüüp välja jätta, siis üldiselt toimus uurimisperioodil Ukraina siseturul müük tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seega määrati normaalväärtus kindlaks Ukraina siseturul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 või arvestusliku normaalväärtuse alusel toote tüübi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud toote tüübi tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Üld- ja halduskulude ja kasumi näitajate arvutamise aluseks võeti tavapärase kaubandustegevuse käigus asjaomase tootja samasuguse toote tootmise ja müügi kohta esitatud andmed. |
| --- | --- |

(29)

Leiti, et kui ühe tootja üks tootetüüp välja jätta, siis üldiselt toimus uurimisperioodil Ukraina siseturul müük tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seega määrati normaalväärtus kindlaks Ukraina siseturul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 või arvestusliku normaalväärtuse alusel toote tüübi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud toote tüübi tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Üld- ja halduskulude ja kasumi näitajate arvutamise aluseks võeti tavapärase kaubandustegevuse käigus asjaomase tootja samasuguse toote tootmise ja müügi kohta esitatud andmed.

| (30) | Tuleks märkida, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei tehtud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kohandusi seoses Ukraina eksportivate tootjate gaasikuludega. Gaasi hinda ei arvestatud seepärast, nagu ka põhjendustes 32 ja 34 selgitatud, et ilmselgelt moonutatud gaasihindadest hoolimata kasutasid Ukraina eksportivad tootjad siseturul kohandamata kulude näitajaid ja hindu, mis näitas juba selgelt, et uurimisperioodil esines dumping. Arvestades eelnevat ja võttes arvesse asjaolu, et aegumise läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks dumpingu jätkumine või kordumine tõenäoline, et omakorda teha kindlaks, kas praegu kohaldatavad meetmed tuleks säilitada või kehtetuks tunnistada, leiti, et ei ole vaja kontrollida, kas algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel tehtavad kohandused oleks käesoleva juhtumi puhul põhjendatud. |
| --- | --- |

(30)

Tuleks märkida, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei tehtud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kohandusi seoses Ukraina eksportivate tootjate gaasikuludega. Gaasi hinda ei arvestatud seepärast, nagu ka põhjendustes 32 ja 34 selgitatud, et ilmselgelt moonutatud gaasihindadest hoolimata kasutasid Ukraina eksportivad tootjad siseturul kohandamata kulude näitajaid ja hindu, mis näitas juba selgelt, et uurimisperioodil esines dumping. Arvestades eelnevat ja võttes arvesse asjaolu, et aegumise läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks dumpingu jätkumine või kordumine tõenäoline, et omakorda teha kindlaks, kas praegu kohaldatavad meetmed tuleks säilitada või kehtetuks tunnistada, leiti, et ei ole vaja kontrollida, kas algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel tehtavad kohandused oleks käesoleva juhtumi puhul põhjendatud.

2.2.   Ekspordihind

| (31) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. Kolme koostööd teinud eksportiva tootja kogu müük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. Kolme koostööd teinud eksportiva tootja kogu müük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus.

2.3.   Võrdlus

| (32) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna põhjal. Ausa võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste vormis nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellele vastavalt tehti kohandusi veo-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude, kindlustuse, vahendustasu ja pakendamiskulude erinevuste arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid. |
| --- | --- |

(32)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna põhjal. Ausa võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste vormis nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellele vastavalt tehti kohandusi veo-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude, kindlustuse, vahendustasu ja pakendamiskulude erinevuste arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid.

2.4.   Dumpingumarginaal

| (33) | Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt. |
| --- | --- |

(33)

Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.

| (34) | Kolme asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja jaoks kehtestati üleriigiliseks kaalutud keskmiseks dumpingumarginaaliks 6–7 %. |
| --- | --- |

(34)

Kolme asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja jaoks kehtestati üleriigiliseks kaalutud keskmiseks dumpingumarginaaliks 6–7 %.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Kasutamata tootmisvõimsus ja liidu turu atraktiivsus

| (35) | Kolme koostööd teinud eksportiva tootja omamaine müük moodustas uurimisperioodil keskmiselt 46 % nende tootjate tootmisvõimsusest. |
| --- | --- |

(35)

Kolme koostööd teinud eksportiva tootja omamaine müük moodustas uurimisperioodil keskmiselt 46 % nende tootjate tootmisvõimsusest.

| (36) | Kuigi kolm koostööd teinud tootjat müüs suure osa oma toodangust siseturul, sõltusid nad ka ekspordist kolmandatesse riikidesse. Uurimisperioodil vastas nende kasutamata tootmisvõimsus umbes 6 % liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(36)

Kuigi kolm koostööd teinud tootjat müüs suure osa oma toodangust siseturul, sõltusid nad ka ekspordist kolmandatesse riikidesse. Uurimisperioodil vastas nende kasutamata tootmisvõimsus umbes 6 % liidu tarbimisest.

| (37) | Läbivaatamise taotluses neljanda teadaoleva, uurimise ajal koostööst loobunud Ukraina tootja kohta esitatud teabe alusel ulatus Ukraina kasutamata tootmisvõimsus uurimisperioodil hinnanguliselt umbes 9 %ni liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(37)

Läbivaatamise taotluses neljanda teadaoleva, uurimise ajal koostööst loobunud Ukraina tootja kohta esitatud teabe alusel ulatus Ukraina kasutamata tootmisvõimsus uurimisperioodil hinnanguliselt umbes 9 %ni liidu tarbimisest.

| (38) | Teatavad koostööd teinud Ukraina eksportivad tootjad väitsid, et nad kaotavad omamaisel turul järjest enam turuosa Venemaa tootjatele, kes saavad tänu Venemaa turu madalamatele gaasihindadele pakkuda Ukraina turule väga madala hinnaga ammooniumnitraati. Seetõttu ei ole tõenäoline, et Ukraina omamaine turg suudaks vastu võtta kasutamata tootmisvõimsuse, ja seepärast on tõenäoline, et tootmisvõimsuse suurenemisel tekkiv toodang eksporditakse. |
| --- | --- |

(38)

Teatavad koostööd teinud Ukraina eksportivad tootjad väitsid, et nad kaotavad omamaisel turul järjest enam turuosa Venemaa tootjatele, kes saavad tänu Venemaa turu madalamatele gaasihindadele pakkuda Ukraina turule väga madala hinnaga ammooniumnitraati. Seetõttu ei ole tõenäoline, et Ukraina omamaine turg suudaks vastu võtta kasutamata tootmisvõimsuse, ja seepärast on tõenäoline, et tootmisvõimsuse suurenemisel tekkiv toodang eksporditakse.

| (39) | Kolm koostööd teinud äriühingut eksportis uurimisperioodil ammooniumnitraati mitmesse eri kontinendil asuvasse muusse kolmandasse riiki. Tuleks siiski märkida, et teatavad traditsioonilised kolmandate riikide turud on Ukraina ekspordi jaoks suletud kas siis neis kehtivate dumpinguvastaste meetmete (nt USAs kehtivad dumpinguvastased tollimaksud ületavad 100 %) ja/või ohutuspiirangute (Hiina Rahvavabariik, Austraalia) tõttu. Igal juhul on Euroopa Liit suurim, atraktiivseim ja samal ajal geograafiliselt kõige lähemal asuvam eksporditurg. Atraktiivsust suurendavad veelgi Ukraina madalatest raudteetariifidest tulenevad logistilised eelised. |
| --- | --- |

(39)

Kolm koostööd teinud äriühingut eksportis uurimisperioodil ammooniumnitraati mitmesse eri kontinendil asuvasse muusse kolmandasse riiki. Tuleks siiski märkida, et teatavad traditsioonilised kolmandate riikide turud on Ukraina ekspordi jaoks suletud kas siis neis kehtivate dumpinguvastaste meetmete (nt USAs kehtivad dumpinguvastased tollimaksud ületavad 100 %) ja/või ohutuspiirangute (Hiina Rahvavabariik, Austraalia) tõttu. Igal juhul on Euroopa Liit suurim, atraktiivseim ja samal ajal geograafiliselt kõige lähemal asuvam eksporditurg. Atraktiivsust suurendavad veelgi Ukraina madalatest raudteetariifidest tulenevad logistilised eelised.

| (40) | Eelnevat silmas pidades ei saa välistada, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel võidaks suurt osa Ukraina kasutamata toomisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Eelnevat silmas pidades ei saa välistada, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel võidaks suurt osa Ukraina kasutamata toomisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks.

3.2.   Erinevatel eksporditurgudel kehtivad hinnad

| (41) | Kolme koostööd teinud Ukraina eksportiva tootja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimüügi analüüs näitas, et uurimisperioodil olid kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad, mis määrati kindlaks CIF-tasandil ning läbivaatamistaotluses esitatud rahvusvaheliste prahihindade alusel, kuni 25 % madalamad liidu turu prevaleerivatest hindadest. |
| --- | --- |

(41)

Kolme koostööd teinud Ukraina eksportiva tootja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimüügi analüüs näitas, et uurimisperioodil olid kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad, mis määrati kindlaks CIF-tasandil ning läbivaatamistaotluses esitatud rahvusvaheliste prahihindade alusel, kuni 25 % madalamad liidu turu prevaleerivatest hindadest.

| (42) | Selle põhjal leiti seega, et kui meetmed kehtetuks tunnistataks, soodustaks see Ukraina kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ümbersuunamist liidu turule. Liidu turu kõrge hinnatase võimaldaks Ukraina eksportijatel saada paremaid kasumimarginaale. |
| --- | --- |

(42)

Selle põhjal leiti seega, et kui meetmed kehtetuks tunnistataks, soodustaks see Ukraina kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ümbersuunamist liidu turule. Liidu turu kõrge hinnatase võimaldaks Ukraina eksportijatel saada paremaid kasumimarginaale.

| (43) | Kolme koostööd teinud Ukraina eksportiva tootja esitatud andmete alusel võis kindlaks teha ka seda, et üleriigilisel tasandil eksporditi ammooniumnitraati uurimisperioodil Ukrainast muudesse kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(43)

Kolme koostööd teinud Ukraina eksportiva tootja esitatud andmete alusel võis kindlaks teha ka seda, et üleriigilisel tasandil eksporditi ammooniumnitraati uurimisperioodil Ukrainast muudesse kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega.

3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (44) | Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et Ukrainast pärit eksport toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamise korral on dumpingu jätkumine või kordumine liidu turul tõenäoline. Tõepoolest, Ukrainas olemasolevat kasutamata tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivust arvestades ilmneb, et Ukraina eksportivate tootjate jaoks oleks soodne i) suurendada liidu turule suunatavat eksporti ja ii) suunata ammooniumnitraadi eksport senistelt kolmandate riikide turgudelt ümber liidu turule ja teha seda dumpinguhindadega (see käib vähemalt kahe eksportiva tootja kohta). |
| --- | --- |

(44)

Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et Ukrainast pärit eksport toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamise korral on dumpingu jätkumine või kordumine liidu turul tõenäoline. Tõepoolest, Ukrainas olemasolevat kasutamata tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivust arvestades ilmneb, et Ukraina eksportivate tootjate jaoks oleks soodne i) suurendada liidu turule suunatavat eksporti ja ii) suunata ammooniumnitraadi eksport senistelt kolmandate riikide turgudelt ümber liidu turule ja teha seda dumpinguhindadega (see käib vähemalt kahe eksportiva tootja kohta).

| (45) | Peale selle on koostööd teinud eksportivate tootjate kaalutud keskmised ekspordihinnad kolmandate riikide turgudele eksportimisel ka oluliselt madalamad liidus valitsevast hinnatasemest. See suurendab veelgi Ukrainast pärit, liidu turule suunatava dumpinguhinnaga ekspordi osakaalu suurenemise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(45)

Peale selle on koostööd teinud eksportivate tootjate kaalutud keskmised ekspordihinnad kolmandate riikide turgudele eksportimisel ka oluliselt madalamad liidus valitsevast hinnatasemest. See suurendab veelgi Ukrainast pärit, liidu turule suunatava dumpinguhinnaga ekspordi osakaalu suurenemise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (46) | Liidus valmistab samasugust toodet 16 tootjat või kontserni, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu liidus algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(46)

Liidus valmistab samasugust toodet 16 tootjat või kontserni, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu liidus algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (47) | Uurimises tegi koostööd kaksteist liidu tootjat:






  — | Achema AB (Leedu); |
| --- | --- | --- |

(47)

Uurimises tegi koostööd kaksteist liidu tootjat:

—

Achema AB (Leedu);

| — | Agropolychim JSC (Bulgaaria); |
| --- | --- |

—

Agropolychim JSC (Bulgaaria);

| — | Azomures (Rumeenia); |
| --- | --- |

—

Azomures (Rumeenia);

| — | BASF AG (Saksamaa); |
| --- | --- |

—

BASF AG (Saksamaa);

| — | Fertiberia SA (Hispaania); |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Hispaania);

| — | GPN SA (Prantsusmaa); |
| --- | --- |

—

GPN SA (Prantsusmaa);

| — | GrowHow UK Ltd (Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

—

GrowHow UK Ltd (Ühendkuningriik);

| — | Neochim PLC (Bulgaaria); |
| --- | --- |

—

Neochim PLC (Bulgaaria);

| — | Nitrogénművek Rt (Ungari); |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Ungari);

| — | Yara (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Holland); |
| --- | --- |

—

Yara (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Holland);

| — | Zakłady Azotowe Puławy SA (Poola); |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy SA (Poola);

| — | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poola). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poola).

| (48) | Et nende kaheteistkümne tootja arvele langeb umbes 80 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil, siis leiti, et nad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neile tootjatele osutatakse kui „liidu tootmisharule”. |
| --- | --- |

(48)

Et nende kaheteistkümne tootja arvele langeb umbes 80 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil, siis leiti, et nad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neile tootjatele osutatakse kui „liidu tootmisharule”.

| (49) | Nagu põhjendustes 14 ja 15 on märgitud, moodustati nende 12 tootja põhjal viiest liidu tootjast koosnev valim. Kõik valimisse kaasatud liidu tootjad tegid koostööd ja saatsid õigeaegselt küsimustikule vastused. Lisaks esitasid seitse ülejäänud koostööd teinud tootjat nõuetekohaselt teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(49)

Nagu põhjendustes 14 ja 15 on märgitud, moodustati nende 12 tootja põhjal viiest liidu tootjast koosnev valim. Kõik valimisse kaasatud liidu tootjad tegid koostööd ja saatsid õigeaegselt küsimustikule vastused. Lisaks esitasid seitse ülejäänud koostööd teinud tootjat nõuetekohaselt teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Tarbimine liidu turul

| (50) | Liidu nähtava tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, teiste liidu tootjate müügimaht liidu turul, Eurostati andmed kogu Euroopa Liidu impordi kohta ning koostööd teinud äriühingutele saadetud küsimustiku vastustes esitatud teavet asjaomase Ukrainast pärit toote impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist 27 liikmesriigini 2007. aastal, määrati analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides kogu vaatlusaluse perioodi kohta kõik kahjunäitajad kindlaks EL 27 turu põhjal. |
| --- | --- |

(50)

Liidu nähtava tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, teiste liidu tootjate müügimaht liidu turul, Eurostati andmed kogu Euroopa Liidu impordi kohta ning koostööd teinud äriühingutele saadetud küsimustiku vastustes esitatud teavet asjaomase Ukrainast pärit toote impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist 27 liikmesriigini 2007. aastal, määrati analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides kogu vaatlusaluse perioodi kohta kõik kahjunäitajad kindlaks EL 27 turu põhjal.

| (51) | 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 10 % võrra. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi kogutarbimine tonnides | 7 861 796 | 6 983 467 | 8 023 633 | 7 638 439 | 7 054 327 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 89 | 102 | 97 | 90 |

(51)

2005. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 10 % võrra.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

ELi kogutarbimine tonnides

7 861 796

6 983 467

8 023 633

7 638 439

7 054 327

Indeks (2005 = 100)

100

89

102

97

90

2.   Ukrainast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (52) | Ukrainast pärit impordi maht, turuosa ja keskmised hinnad arenesid nii, nagu allpool esitatud tabelis on märgitud. Kogused ja hinnasuundumused on saadud koostööd teinud eksportivatele tootjatele saadetud küsimustiku vastustes esitatud teabe, Eurostati impordistatistika ja Ukraina ekspordistatistika põhjal. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (tonni) | 76 867 | 42 912 | 29 420 | 48 232 | 75 582 |
| Turuosa | 1 % | 0,6 % | 0,4 % | 0,6 % | 1,1 % |
| Turuosa impordihinnad (eurot tonni kohta) | 123 | 139 | 145 | 259 | 230 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 113 | 118 | 211 | 187 |

(52)

Ukrainast pärit impordi maht, turuosa ja keskmised hinnad arenesid nii, nagu allpool esitatud tabelis on märgitud. Kogused ja hinnasuundumused on saadud koostööd teinud eksportivatele tootjatele saadetud küsimustiku vastustes esitatud teabe, Eurostati impordistatistika ja Ukraina ekspordistatistika põhjal.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Impordi maht (tonni)

76 867

42 912

29 420

48 232

75 582

Turuosa

1 %

0,6 %

0,4 %

0,6 %

1,1 %

Turuosa impordihinnad (eurot tonni kohta)

123

139

145

259

230

Indeks (2005 = 100)

100

113

118

211

187

| (53) | Ukrainast pärit impordi maht vähenes pidevalt kuni 2007. aastani, kuid saavutas uurimisperioodi lõpuks peaaegu 2005. aasta taseme. Ukraina turuosa suurenes veidi, ühelt protsendilt 2005. aastal 1,1 protsendini uurimisperioodil. Ühiku hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 123 eurolt 230 eurole tonni eest. Uurimisperioodil toimunud hinnatõusu tuleb vaadelda maailmaturu hindade ja peamise tooraine hindade arengu taustal. |
| --- | --- |

(53)

Ukrainast pärit impordi maht vähenes pidevalt kuni 2007. aastani, kuid saavutas uurimisperioodi lõpuks peaaegu 2005. aasta taseme. Ukraina turuosa suurenes veidi, ühelt protsendilt 2005. aastal 1,1 protsendini uurimisperioodil. Ühiku hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 123 eurolt 230 eurole tonni eest. Uurimisperioodil toimunud hinnatõusu tuleb vaadelda maailmaturu hindade ja peamise tooraine hindade arengu taustal.

| (54) | Hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi liidu tootmisharu tehasehindu sõltumatutele tarbijatele müügi puhul asjaomase riigi koostööd teinud eksportivate tootjate impordi müügihindade CIF-väärtusega liidu tollipiiril; saadud hinnataset oli nõuetekohaselt kohandatud, et kajastada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdluse tulemused näitasid, et Ukrainast pärit import lööb liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil keskmiselt 22,5 % võrra alla. Ukraina eksportijate allalöömismarginaal jäi ka siis, kui nende liitu suunatud ekspordi hindadele lisati dumpinguvastane tollimaks, 11 % tasandile. |
| --- | --- |

(54)

Hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi liidu tootmisharu tehasehindu sõltumatutele tarbijatele müügi puhul asjaomase riigi koostööd teinud eksportivate tootjate impordi müügihindade CIF-väärtusega liidu tollipiiril; saadud hinnataset oli nõuetekohaselt kohandatud, et kajastada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdluse tulemused näitasid, et Ukrainast pärit import lööb liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil keskmiselt 22,5 % võrra alla. Ukraina eksportijate allalöömismarginaal jäi ka siis, kui nende liitu suunatud ekspordi hindadele lisati dumpinguvastane tollimaks, 11 % tasandile.

3.   Muudest riikidest pärit import

| (55) | Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt pärit impordi maht
  (tonnides) | 328 972 | 217 539 | 35 852 | 136 984 | 184 170 |
| Turuosa | 4,2 % | 3,1 % | 0,4 % | 1,8 % | 2,6 % |
| Venemaalt pärit impordi hinnad
  (eurot/tonn) | 122 | 124 | 144 | 275 | 235 |
| Gruusiast pärit impordi maht
  (tonnides) | 153 844 | 85 870 | 88 622 | 214 879 | 222 912 |
| Turuosa | 2,0 % | 1,2 % | 1,1 % | 2,8 % | 3,2 % |
| Gruusiast pärit impordi hind (eurot tonni kohta) | 164 | 177 | 174 | 325 | 304 |
| Kasahstanist pärit impordi maht
  (tonnides) | 0 | 4 845 | 112 239 | 81 410 | 100 761 |
| Turuosa | 0 % | 0,1 % | 1,4 % | 1,1 % | 1,4 % |
| Kasahstanist pärit impordi hinnad
  (eurot/tonn) | 0 | 147 | 151 | 255 | 242 |
| Kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 65 253 | 118 927 | 99 380 | 109 755 | 91 785 |
| Turuosa | 0,8 % | 1,7 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,3 % |
| Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonni) | 190 | 170 | 240 | 242 | 265 |

(55)

Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Venemaalt pärit impordi maht

(tonnides)

328 972

217 539

35 852

136 984

184 170

Turuosa

4,2 %

3,1 %

0,4 %

1,8 %

2,6 %

Venemaalt pärit impordi hinnad

(eurot/tonn)

122

124

144

275

235

Gruusiast pärit impordi maht

(tonnides)

153 844

85 870

88 622

214 879

222 912

Turuosa

2,0 %

1,2 %

1,1 %

2,8 %

3,2 %

Gruusiast pärit impordi hind (eurot tonni kohta)

164

177

174

325

304

Kasahstanist pärit impordi maht

(tonnides)

0

4 845

112 239

81 410

100 761

Turuosa

0 %

0,1 %

1,4 %

1,1 %

1,4 %

Kasahstanist pärit impordi hinnad

(eurot/tonn)

0

147

151

255

242

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

65 253

118 927

99 380

109 755

91 785

Turuosa

0,8 %

1,7 %

1,2 %

1,4 %

1,3 %

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonni)

190

170

240

242

265

| (56) | Kõigist kolmandatest riikidest liidu turule suunatud ekspordi hinnad tõusid oluliselt 2008. aastal ja uurimisperioodil. Selgus, et kõik tabelis esitatud riigid peale Venemaa suurendasid vaatlusalusel perioodil oma ekspordimahtu liitu. Venemaa impordi kohta märgitakse, et selle suhtes kehtib fikseeritud dumpinguvastane tollimaks 47,07 eurot tonni kohta, ning see import (nagu ka Ukrainast pärit import) toimus kõigi teiste eksportivate riikidega võrreldes madalaimate hindadega. |
| --- | --- |

(56)

Kõigist kolmandatest riikidest liidu turule suunatud ekspordi hinnad tõusid oluliselt 2008. aastal ja uurimisperioodil. Selgus, et kõik tabelis esitatud riigid peale Venemaa suurendasid vaatlusalusel perioodil oma ekspordimahtu liitu. Venemaa impordi kohta märgitakse, et selle suhtes kehtib fikseeritud dumpinguvastane tollimaks 47,07 eurot tonni kohta, ning see import (nagu ka Ukrainast pärit import) toimus kõigi teiste eksportivate riikidega võrreldes madalaimate hindadega.

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (57) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (58) | Kuigi kahju uurimisel toetuti väljavõttelisele uuringule, siis teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, müük, turuosa, tootlikkus ja tööhõive) analüüsiti liidu tootmisharu kui terviku seisukohast (tabelites „liidu tootmisharu”). Üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud ülejäänud kahjunäitajaid, st hindu, laovarusid, tootmiskulusid, kasumlikkust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet uuriti valimisse kuuluvate liidu tootjate (tabelites „liidu tootjad”) tasandil kogutud andmetele tuginedes. |
| --- | --- |

(58)

Kuigi kahju uurimisel toetuti väljavõttelisele uuringule, siis teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, müük, turuosa, tootlikkus ja tööhõive) analüüsiti liidu tootmisharu kui terviku seisukohast (tabelites „liidu tootmisharu”). Üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud ülejäänud kahjunäitajaid, st hindu, laovarusid, tootmiskulusid, kasumlikkust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet uuriti valimisse kuuluvate liidu tootjate (tabelites „liidu tootjad”) tasandil kogutud andmetele tuginedes.

4.2.   Andmed liidu tootmisharu kohta tervikuna

a)   Toodang

| (59) | 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmisharu toodang 18 %, st ligikaudu 7 miljonilt tonnilt 2005. aastal ligikaudu 5,8 miljoni tonnini uurimisperioodil. Liidu tootmisharu enda tarbeks tootmine oli vaatlusalusel perioodil tagasihoidlik ja ei mõjutanud uurimisperioodil märkimisväärselt liidu tootmisharu olukorda. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu toodang
  (tonnides) | 7 133 844 | 6 359 967 | 7 146 911 | 6 454 234 | 5 843 181 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 89 | 100 | 90 | 82 |
| Liidu tootmisharu enda tarbeks kasutatud toodang | 210 437 | 176 413 | 185 223 | 138 733 | 119 053 |
| % kogutoodangust | 2,9 % | 2,8 % | 2,6 % | 2,1 % | 2,0 % |

(59)

2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmisharu toodang 18 %, st ligikaudu 7 miljonilt tonnilt 2005. aastal ligikaudu 5,8 miljoni tonnini uurimisperioodil. Liidu tootmisharu enda tarbeks tootmine oli vaatlusalusel perioodil tagasihoidlik ja ei mõjutanud uurimisperioodil märkimisväärselt liidu tootmisharu olukorda.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu toodang

(tonnides)

7 133 844

6 359 967

7 146 911

6 454 234

5 843 181

Indeks (2005 = 100)

100

89

100

90

82

Liidu tootmisharu enda tarbeks kasutatud toodang

210 437

176 413

185 223

138 733

119 053

% kogutoodangust

2,9 %

2,8 %

2,6 %

2,1 %

2,0 %

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (60) | Vaatlusaluse perioodi jooksul püsis tootmisvõimsus üsna stabiilsena. Tootmise langust arvestades vähenes sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendamine 55 %-lt 2005. aastal 45 %-ni uurimisperioodil. Nagu esialgsel uurimisel juba märgiti, võib ammooniumnitraadi tootmise puhul tootmisvõimsuse rakendamist mõjutada muude toodete valmistamine, mida toodetakse samade seadmetega. Seega ei ole suundumused seoses tootmisvõimsuse rakendamisega liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamise seisukohast kuigi asjakohased. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu tootmisvõimsus
  (tonnides) | 13 059 281 | 12 824 281 | 12 820 594 | 13 069 317 | 13 077 281 |
| Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine | 55 % | 50 % | 56 % | 49 % | 45 % |

(60)

Vaatlusaluse perioodi jooksul püsis tootmisvõimsus üsna stabiilsena. Tootmise langust arvestades vähenes sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendamine 55 %-lt 2005. aastal 45 %-ni uurimisperioodil. Nagu esialgsel uurimisel juba märgiti, võib ammooniumnitraadi tootmise puhul tootmisvõimsuse rakendamist mõjutada muude toodete valmistamine, mida toodetakse samade seadmetega. Seega ei ole suundumused seoses tootmisvõimsuse rakendamisega liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamise seisukohast kuigi asjakohased.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus

(tonnides)

13 059 281

12 824 281

12 820 594

13 069 317

13 077 281

Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine

55 %

50 %

56 %

49 %

45 %

c)   Müügimaht

| (61) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 % võrra. Seda arengut tuleb vaadelda liidu turu kahaneva tarbimise taustal samal perioodil. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele isikutele (tonnides) | 5 365 834 | 4 756 093 | 5 495 037 | 5 157 788 | 4 605 629 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 89 | 102 | 96 | 86 |
| Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele isikutele kolmandates riikides (tonnides) | 887 056 | 727 176 | 637 408 | 559 393 | 548 090 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 82 | 72 | 63 | 62 |

(61)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 % võrra. Seda arengut tuleb vaadelda liidu turu kahaneva tarbimise taustal samal perioodil.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele isikutele (tonnides)

5 365 834

4 756 093

5 495 037

5 157 788

4 605 629

Indeks (2005 = 100)

100

89

102

96

86

Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele isikutele kolmandates riikides (tonnides)

887 056

727 176

637 408

559 393

548 090

Indeks (2005 = 100)

100

82

72

63

62

d)   Turuosa

| (62) | Liidu tootmisharu turuosa püsis aastatel 2005–2008 stabiilsena, kuid vähenes 2008. aastast alates uurimisperioodi lõpuks kolm protsendipunkti. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu turuosa | 68 % | 68 % | 68 % | 68 % | 65 % |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 96 |

(62)

Liidu tootmisharu turuosa püsis aastatel 2005–2008 stabiilsena, kuid vähenes 2008. aastast alates uurimisperioodi lõpuks kolm protsendipunkti.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu turuosa

68 %

68 %

68 %

68 %

65 %

Indeks (2005 = 100)

100

100

100

100

96

e)   Tööhõive

| (63) | Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 8 % võrra. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu tööhõive vaatlusaluse toote tootmises | 3 627 | 3 578 | 3 458 | 3 494 | 3 354 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 99 | 95 | 96 | 92 |

(63)

Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 8 % võrra.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu tööhõive vaatlusaluse toote tootmises

3 627

3 578

3 458

3 494

3 354

Indeks (2005 = 100)

100

99

95

96

92

f)   Tootlikkus

| (64) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharus keskmine toodang ühe töötaja kohta 11 %. Seda selgitatakse asjaoluga, et toodangu suhteline vähenemine oli seotud tööhõive suhtelise vähenemisega. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu tootlikkus
  (tonnides töötaja kohta) | 1 967 | 1 778 | 2 067 | 1 847 | 1 742 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 90 | 105 | 94 | 89 |

(64)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharus keskmine toodang ühe töötaja kohta 11 %. Seda selgitatakse asjaoluga, et toodangu suhteline vähenemine oli seotud tööhõive suhtelise vähenemisega.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu tootlikkus

(tonnides töötaja kohta)

1 967

1 778

2 067

1 847

1 742

Indeks (2005 = 100)

100

90

105

94

89

g)   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (65) | Arvestades Ukrainast pärit impordi praegust väikest mahtu, ei peeta tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju oluliseks ega seda näitajat kahju analüüsi seisukohast asjakohaseks. |
| --- | --- |

(65)

Arvestades Ukrainast pärit impordi praegust väikest mahtu, ei peeta tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju oluliseks ega seda näitajat kahju analüüsi seisukohast asjakohaseks.

4.3.   Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta

a)   Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (66) | Valimisse kuulunud liidu tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind suurenes 2008. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, kajastades samaaegseid valdavalt soodsaid tingimusi ammooniumnitraadi rahvusvahelisel turul. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootja toodangu ühikuhind
  (eurot/tonn) | 165 | 182 | 189 | 309 | 315 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 110 | 115 | 187 | 191 |

(66)

Valimisse kuulunud liidu tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind suurenes 2008. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, kajastades samaaegseid valdavalt soodsaid tingimusi ammooniumnitraadi rahvusvahelisel turul.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootja toodangu ühikuhind

(eurot/tonn)

165

182

189

309

315

Indeks (2005 = 100)

100

110

115

187

191

b)   Varud

| (67) | Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2005. aastast kuni uurimisperioodini 26 %. 2006. aasta järsk tõus oli tingitud 2005. ja 2006. aasta müügimahtude järsust vähenemisest. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate lõppvarud (tonnides) | 276 569 | 489 535 | 345 137 | 252 072 | 203 579 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 177 | 125 | 91 | 74 |

(67)

Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2005. aastast kuni uurimisperioodini 26 %. 2006. aasta järsk tõus oli tingitud 2005. ja 2006. aasta müügimahtude järsust vähenemisest.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootjate lõppvarud (tonnides)

276 569

489 535

345 137

252 072

203 579

Indeks (2005 = 100)

100

177

125

91

74

c)   Palgad

| (68) | Aasta 2005 ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 6 %, nagu järgmises tabelis märgitud. Arvestades inflatsioonimäära ja üldist vähenenud tööhõivet, peetakse seda palgatõusu mõõdukaks. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhat eurot) | 40,4 | 41,2 | 43,3 | 45,0 | 43,0 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 102 | 107 | 111 | 106 |

(68)

Aasta 2005 ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 6 %, nagu järgmises tabelis märgitud. Arvestades inflatsioonimäära ja üldist vähenenud tööhõivet, peetakse seda palgatõusu mõõdukaks.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhat eurot)

40,4

41,2

43,3

45,0

43,0

Indeks (2005 = 100)

100

102

107

111

106

d)   Investeeringud

| (69) | Viie valimisse kuulunud tootja aasta jooksul tehtud investeeringud samasuguse toote tootmiseks arenesid vaatlusperioodil positiivselt ning suurenesid 70 %. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt teatavate seadmete ajakohastamisega. See näitab, te liidu tootmisharu soovib jätkuvalt oma konkurentsivõimet tõsta. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate netoinvesteeringud
  (tuhandetes eurodes) | 46 668 | 52 191 | 64 319 | 73 948 | 79 379 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 112 | 138 | 158 | 170 |

(69)

Viie valimisse kuulunud tootja aasta jooksul tehtud investeeringud samasuguse toote tootmiseks arenesid vaatlusperioodil positiivselt ning suurenesid 70 %. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt teatavate seadmete ajakohastamisega. See näitab, te liidu tootmisharu soovib jätkuvalt oma konkurentsivõimet tõsta.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootjate netoinvesteeringud

(tuhandetes eurodes)

46 668

52 191

64 319

73 948

79 379

Indeks (2005 = 100)

100

112

138

158

170

e)   Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

| (70) | Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus paranes märgatavalt alates 2006. aastast ning kasumikäive jõudis uurimisperioodil 28,1 % tasemele. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes kasumlikkusega sama positiivset suundumust. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate kasumlikkus müügi puhul sõltumatutele klientidele liidus (protsent netomüügist) | 9,2 % | 7,9 % | 14,9 % | 25,3 % | 28,1 % |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 85 | 162 | 274 | 304 |
| Liidu tootjate investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 35,2 % | 25,8 % | 41,1 % | 109,1 % | 114,1 % |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 73 | 117 | 310 | 324 |

(70)

Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus paranes märgatavalt alates 2006. aastast ning kasumikäive jõudis uurimisperioodil 28,1 % tasemele. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes kasumlikkusega sama positiivset suundumust.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootjate kasumlikkus müügi puhul sõltumatutele klientidele liidus (protsent netomüügist)

9,2 %

7,9 %

14,9 %

25,3 %

28,1 %

Indeks (2005 = 100)

100

85

162

274

304

Liidu tootjate investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

35,2 %

25,8 %

41,1 %

109,1 %

114,1 %

Indeks (2005 = 100)

100

73

117

310

324

f)   Rahavood ja kapitali kaasamise võime

| (71) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid rahavood oluliselt ja see on kooskõlas selle perioodi üldise kasumlikkuse arenguga. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate rahavood (tuhandetes eurodest) | 84 567 | 52 182 | 188 535 | 373 843 | 386 721 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 63 | 223 | 442 | 457 |

(71)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid rahavood oluliselt ja see on kooskõlas selle perioodi üldise kasumlikkuse arenguga.

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootjate rahavood (tuhandetes eurodest)

84 567

52 182

188 535

373 843

386 721

Indeks (2005 = 100)

100

63

223

442

457

| (72) | Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud liidu tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. Sellega seoses tuleb märkida, et kuivõrd mitmed nendest äriühingutest kuuluvad suurtesse kontsernidesse, rahastatakse nende tegevust vastava kontserni piires kas rahaliste vahendite koondamise süsteemide või emaühingute antavate kontsernisiseste laenude kaudu. |
| --- | --- |

(72)

Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud liidu tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. Sellega seoses tuleb märkida, et kuivõrd mitmed nendest äriühingutest kuuluvad suurtesse kontsernidesse, rahastatakse nende tegevust vastava kontserni piires kas rahaliste vahendite koondamise süsteemide või emaühingute antavate kontsernisiseste laenude kaudu.

5.   Järeldus

| (73) | 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal arenes enamik kahjunäitajaid positiivses suunas: ühiku müügihinnad ja kasumlikkus paranesid oluliselt, viimane saavutas uurimisperioodil 28,1 % taseme. Investeerimine, investeeringutasuvus ja rahavood arenesid samuti positiivselt. |
| --- | --- |

(73)

2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal arenes enamik kahjunäitajaid positiivses suunas: ühiku müügihinnad ja kasumlikkus paranesid oluliselt, viimane saavutas uurimisperioodil 28,1 % taseme. Investeerimine, investeeringutasuvus ja rahavood arenesid samuti positiivselt.

| (74) | Kuigi vaatlusalusel perioodil vähenesid tootmine ja müügimaht märgatavalt, tuleb seda tendentsi vaadelda liidu turuosa 10 % kahenemise taustal. |
| --- | --- |

(74)

Kuigi vaatlusalusel perioodil vähenesid tootmine ja müügimaht märgatavalt, tuleb seda tendentsi vaadelda liidu turuosa 10 % kahenemise taustal.

| (75) | Üldiselt on liidu tootmisharu olukord märkimisväärselt paranenud, võrreldes olukorraga, mis valitses enne asjaomasest riigist pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal. |
| --- | --- |

(75)

Üldiselt on liidu tootmisharu olukord märkimisväärselt paranenud, võrreldes olukorraga, mis valitses enne asjaomasest riigist pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Üldosa

| (76) | Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks analüüsiti kahte peamist näitajat: i) asjaomase riigi tõenäolised ekspordimahud ja -hinnad ning ii) nende arvutatud koguste ja hindade tõenäoline mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(76)

Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks analüüsiti kahte peamist näitajat: i) asjaomase riigi tõenäolised ekspordimahud ja -hinnad ning ii) nende arvutatud koguste ja hindade tõenäoline mõju liidu tootmisharule.

2.   Asjaomase riigi tõenäolised ekspordimahud ja -hinnad

| (77) | Nagu põhjenduses 37 mainitud, on koostööd teinud Ukraina tootjate teadaolev kasutamata tootmisvõimsus umbes 650 tuhat tonni ja see kogus moodustab 9 % liidu turuosast. See ülemäärane tootmisvõimsus näitab, et Ukraina tootjatel on võimalus kiiresti oma praegust tootmist ja seega ka oma ammooniumnitraadi eksporti suurendada. |
| --- | --- |

(77)

Nagu põhjenduses 37 mainitud, on koostööd teinud Ukraina tootjate teadaolev kasutamata tootmisvõimsus umbes 650 tuhat tonni ja see kogus moodustab 9 % liidu turuosast. See ülemäärane tootmisvõimsus näitab, et Ukraina tootjatel on võimalus kiiresti oma praegust tootmist ja seega ka oma ammooniumnitraadi eksporti suurendada.

| (78) | Arvestades lisaks suhteliselt väikest omamaist turgu, sõltuvad Ukraina tootjad vägagi ekspordist kolmandatesse riikidesse. Nagu põhjenduses 41 selgitatud, eksporditi kolmandatesse riikidesse oluliselt madalamate hindadega, kui on valitsev turuhind liidus. |
| --- | --- |

(78)

Arvestades lisaks suhteliselt väikest omamaist turgu, sõltuvad Ukraina tootjad vägagi ekspordist kolmandatesse riikidesse. Nagu põhjenduses 41 selgitatud, eksporditi kolmandatesse riikidesse oluliselt madalamate hindadega, kui on valitsev turuhind liidus.

| (79) | Eespool kirjeldatud faktidele ja kaalutlustele tuginedes tundub, et võrreldes kõigi muude eksporditurgudega oleks liidu turg hindade poolest Ukraina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne. Seetõttu on alust arvata, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks märkimisväärne osa kolmandatesse riikidesse eksporditavatest kogustest liidu turule. Ka paiknemine suhteliselt liidu turu lähedal, võrreldes muude eksporditurgudega, muudaks liidu turu atraktiivsemaks ja suurendaks tõenäosust, et Ukraina tootjad suunaksid praegu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ümber liitu. |
| --- | --- |

(79)

Eespool kirjeldatud faktidele ja kaalutlustele tuginedes tundub, et võrreldes kõigi muude eksporditurgudega oleks liidu turg hindade poolest Ukraina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne. Seetõttu on alust arvata, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks märkimisväärne osa kolmandatesse riikidesse eksporditavatest kogustest liidu turule. Ka paiknemine suhteliselt liidu turu lähedal, võrreldes muude eksporditurgudega, muudaks liidu turu atraktiivsemaks ja suurendaks tõenäosust, et Ukraina tootjad suunaksid praegu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ümber liitu.

| (80) | Võttes arvesse Urkaina toodete praegust nõrka turuseisundit liidus, peaksid Ukraina eksportijad turuosa võitma või laiendama oma klientuuri ning tõenäoliselt müüksid nad sel eesmärgil ammooniumnitraati uurimisperioodil kindlakstehtud dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(80)

Võttes arvesse Urkaina toodete praegust nõrka turuseisundit liidus, peaksid Ukraina eksportijad turuosa võitma või laiendama oma klientuuri ning tõenäoliselt müüksid nad sel eesmärgil ammooniumnitraati uurimisperioodil kindlakstehtud dumpinguhindadega.

| (81) | Eespool kirjeldatu alusel oleks seetõttu tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks Ukrainas toodetud ammooniumnitraadi kogused ümber liidu turule dumpinguhindadega, mis löövad liidu tootmisharu hinnad oluliselt alla. |
| --- | --- |

(81)

Eespool kirjeldatu alusel oleks seetõttu tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks Ukrainas toodetud ammooniumnitraadi kogused ümber liidu turule dumpinguhindadega, mis löövad liidu tootmisharu hinnad oluliselt alla.

3.   Eeldatava ekspordimahu mõju liidu tootmisharule ja mõju hindadele meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (82) | Uurimine näitas, et ammooniumnitraat on tarbekaup, mille hindu võib madalama hinnatasemega impordi olemasolu oluliselt mõjutada, lüües ühtlasi alla ka liidu tootmisharu hinnad. Teisisõnu on liidu ammooniumnitraadi turg suhteliselt kõikuv. Vaatlusalusel perioodil ammooniumnitraadi ülemaailmsel turul valitsenud soodne olukord mängis olulist rolli hindade kõrge taseme püsimisel ning kehtivad dumpinguvastased meetmed vähendasid võimalust, et liidu turu hindu moonutataks. Sel perioodil valitses nõudluse ja pakkumise vahel täielik tasakaal ning selle tulemusena olid lämmastikväetiste kui tarbekauba hinnad kõrged. Ammooniumnitraat on ka sedalaadi tarbekaup, mille hind sõltub paljudest asjaoludest: alates gaasihindadest, millel on märgatav mõju tarnekuludele, sest see on kõige olulisem kuluelement, kuni ilmastikutingimuste, põllukultuuri- ja teraviljavarude suuruseni, mis toob kaasa kas vähenenud või suurenenud nõudluse väetiste järele. |
| --- | --- |

(82)

Uurimine näitas, et ammooniumnitraat on tarbekaup, mille hindu võib madalama hinnatasemega impordi olemasolu oluliselt mõjutada, lüües ühtlasi alla ka liidu tootmisharu hinnad. Teisisõnu on liidu ammooniumnitraadi turg suhteliselt kõikuv. Vaatlusalusel perioodil ammooniumnitraadi ülemaailmsel turul valitsenud soodne olukord mängis olulist rolli hindade kõrge taseme püsimisel ning kehtivad dumpinguvastased meetmed vähendasid võimalust, et liidu turu hindu moonutataks. Sel perioodil valitses nõudluse ja pakkumise vahel täielik tasakaal ning selle tulemusena olid lämmastikväetiste kui tarbekauba hinnad kõrged. Ammooniumnitraat on ka sedalaadi tarbekaup, mille hind sõltub paljudest asjaoludest: alates gaasihindadest, millel on märgatav mõju tarnekuludele, sest see on kõige olulisem kuluelement, kuni ilmastikutingimuste, põllukultuuri- ja teraviljavarude suuruseni, mis toob kaasa kas vähenenud või suurenenud nõudluse väetiste järele.

| (83) | Eelkõige liidu turgu silmas pidades võib eeldada, et nõudlus ammooniumnitraadi järele suureneb veidi võrrelduna uurimisperioodi nõudluse tasemega. Arvestades et Ukraina eksportiva tootja hinnakäitumine lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla, sunnib Ukrainast pärit impordikoguste tõenäoline suurenemine liidu tootmisharu kas oma hindu oluliselt langetama (ja seeläbi kasumit vähendama) või kaotama olulise turuosa (ja seeläbi ka tulu) või saavad teoks mõlemad variandid. Liidu tootmisharu edukas ümberkorraldamine võiks sellist tõenäolist hinnalangust ilmselt ainult osaliselt tasakaalustada ja ohtu satuks kogu taastumisprotsess. Seepärast on meetmete kehtivuse lõppemise tõenäoliseks tagajärjeks liidu tootmisharu üldise majandusliku olukorra halvenemine. |
| --- | --- |

(83)

Eelkõige liidu turgu silmas pidades võib eeldada, et nõudlus ammooniumnitraadi järele suureneb veidi võrrelduna uurimisperioodi nõudluse tasemega. Arvestades et Ukraina eksportiva tootja hinnakäitumine lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla, sunnib Ukrainast pärit impordikoguste tõenäoline suurenemine liidu tootmisharu kas oma hindu oluliselt langetama (ja seeläbi kasumit vähendama) või kaotama olulise turuosa (ja seeläbi ka tulu) või saavad teoks mõlemad variandid. Liidu tootmisharu edukas ümberkorraldamine võiks sellist tõenäolist hinnalangust ilmselt ainult osaliselt tasakaalustada ja ohtu satuks kogu taastumisprotsess. Seepärast on meetmete kehtivuse lõppemise tõenäoliseks tagajärjeks liidu tootmisharu üldise majandusliku olukorra halvenemine.

4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (84) | Eespool kirjeldatud faktid ja kaalutlused viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastaks aeguda, tooks see endaga tõenäoliselt kaasa märkimisväärsetes kogustes dumpinguhindadega ekspordi asjaomasest riigist ning see omakorda lööks alla liidu toomisharu hinnad. Sellega kaasneks ülima tõenäosusega turul hindu allasuruv arengutendents, mis eeldatavasti avaldaks kahjulikku mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale. Eriti pärsiks see vaatlusalusel perioodil saavutatud finantsolukorra taastumist ning viiks kahju kordumiseni. |
| --- | --- |

(84)

Eespool kirjeldatud faktid ja kaalutlused viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastaks aeguda, tooks see endaga tõenäoliselt kaasa märkimisväärsetes kogustes dumpinguhindadega ekspordi asjaomasest riigist ning see omakorda lööks alla liidu toomisharu hinnad. Sellega kaasneks ülima tõenäosusega turul hindu allasuruv arengutendents, mis eeldatavasti avaldaks kahjulikku mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale. Eriti pärsiks see vaatlusalusel perioodil saavutatud finantsolukorra taastumist ning viiks kahju kordumiseni.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (85) | Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamine ei ole liidu huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikliga 21 ja kõikide esitatud tõendite põhjal meetmete pikendamise mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele ning meetmete aegumise tagajärgi. |
| --- | --- |

(85)

Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamine ei ole liidu huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikliga 21 ja kõikide esitatud tõendite põhjal meetmete pikendamise mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele ning meetmete aegumise tagajärgi.

| (86) | Meetmete võimaliku säilitamise mõju hindamiseks anti kõigile huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. |
| --- | --- |

(86)

Meetmete võimaliku säilitamise mõju hindamiseks anti kõigile huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2.

| (87) | Tuleks meenutada, et esialgsel uurimisel oldi seisukohal, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Tõsiasi, et käesolev uurimine on läbivaatamine, ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(87)

Tuleks meenutada, et esialgsel uurimisel oldi seisukohal, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Tõsiasi, et käesolev uurimine on läbivaatamine, ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (88) | Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal täheldatud kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng. Liidu tootmisharu parandas 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal märgatavalt oma kasumiolukorda ning tegi edukaid ümberkorraldusi. |
| --- | --- |

(88)

Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal täheldatud kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng. Liidu tootmisharu parandas 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal märgatavalt oma kasumiolukorda ning tegi edukaid ümberkorraldusi.

| (89) | Seega võib õigustatult eeldada, et liidu tootmisharu saab praegu kehtivatest meetmetest jätkuvalt kasu ja toibub veelgi, säilitades ja stabiliseerides oma kasumlikkuse taset. Kui meetmeid ei säilitata, suureneb tõenäoliselt dumpinguhindadega import asjaomasest riigist, millega tekitatakse kahju liidu tootmisharule, sest tekib müügihindasid langetav surve, mis mõjutab negatiivselt liidu tootmisharu praegust soodsat finantsolukorda. |
| --- | --- |

(89)

Seega võib õigustatult eeldada, et liidu tootmisharu saab praegu kehtivatest meetmetest jätkuvalt kasu ja toibub veelgi, säilitades ja stabiliseerides oma kasumlikkuse taset. Kui meetmeid ei säilitata, suureneb tõenäoliselt dumpinguhindadega import asjaomasest riigist, millega tekitatakse kahju liidu tootmisharule, sest tekib müügihindasid langetav surve, mis mõjutab negatiivselt liidu tootmisharu praegust soodsat finantsolukorda.

3.   Importijate huvid

| (90) | Nagu põhjenduses 14 märgitud, ei väljendanud ükski importija valmisolekut enda kaasamiseks valimisse ega andnud väljavõttelise uurimise küsimustikus nõutud põhiteavet. Tuletatakse meelde, et eelnevate uurimiste tulemuste kohaselt ei ole meetmete kehtestamisel olulist mõju niivõrd, kuivõrd harilikult ei tegele importijad mitte üksnes ammooniumnitraadi, vaid olulisel määral ka muude väetistega. Muudelt väetistelt dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamine ainult tugevdaks eelmainitud mõjusid. Sellest lähtuvalt tunnistati Venemaalt ning Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed vastavalt 2007. aasta augustis ja 2008. aasta märtsis kehtetuks (13). Kuna aga importijad ei teinud koostööd ja seega puudusid vaieldamatud tõendid, mille põhjal saaks hinnata märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(90)

Nagu põhjenduses 14 märgitud, ei väljendanud ükski importija valmisolekut enda kaasamiseks valimisse ega andnud väljavõttelise uurimise küsimustikus nõutud põhiteavet. Tuletatakse meelde, et eelnevate uurimiste tulemuste kohaselt ei ole meetmete kehtestamisel olulist mõju niivõrd, kuivõrd harilikult ei tegele importijad mitte üksnes ammooniumnitraadi, vaid olulisel määral ka muude väetistega. Muudelt väetistelt dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamine ainult tugevdaks eelmainitud mõjusid. Sellest lähtuvalt tunnistati Venemaalt ning Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed vastavalt 2007. aasta augustis ja 2008. aasta märtsis kehtetuks (13). Kuna aga importijad ei teinud koostööd ja seega puudusid vaieldamatud tõendid, mille põhjal saaks hinnata märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

| (91) | Puudub usaldusväärne teave selle kohta, et meetmete säilitamisel võiks olla oluline negatiivne mõju importijatele või ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(91)

Puudub usaldusväärne teave selle kohta, et meetmete säilitamisel võiks olla oluline negatiivne mõju importijatele või ettevõtjatele.

4.   Kasutajate huvid

| (92) | Liidus kasutavad ammooniumnitraati põllumehed. Esialgse uurimise käigus järeldati, et arvestades ammooniumnitraadi vähest osatähtsust põllumajandusettevõtjate tegevuses, ei tulene ammooniumnitraadi maksumuse suurenemisest neile olulist kahju. |
| --- | --- |

(92)

Liidus kasutavad ammooniumnitraati põllumehed. Esialgse uurimise käigus järeldati, et arvestades ammooniumnitraadi vähest osatähtsust põllumajandusettevõtjate tegevuses, ei tulene ammooniumnitraadi maksumuse suurenemisest neile olulist kahju.

| (93) | Käesoleva uurimise raames esitasid kaks põllumeeste ühendust märkused, milles toetati meetmete lõpetamist. Nende peamine väide oli, et 2003. aasta ühine põllumajanduspoliitika reform vähendas turusekkumismehhanismide kasutamist ning seos liidu toetuste ja tootmise vahel katkes. Seega sundis selline liberaliseerimistegevus liidu põllumajandusettevõtjaid tegutsema maailmaturu tingimuste kohaselt. Üksnes ammooniumnitraadi tarnijate vaba valik võiks hoida ära põllumajandustoodete olulise hinnatõusu. |
| --- | --- |

(93)

Käesoleva uurimise raames esitasid kaks põllumeeste ühendust märkused, milles toetati meetmete lõpetamist. Nende peamine väide oli, et 2003. aasta ühine põllumajanduspoliitika reform vähendas turusekkumismehhanismide kasutamist ning seos liidu toetuste ja tootmise vahel katkes. Seega sundis selline liberaliseerimistegevus liidu põllumajandusettevõtjaid tegutsema maailmaturu tingimuste kohaselt. Üksnes ammooniumnitraadi tarnijate vaba valik võiks hoida ära põllumajandustoodete olulise hinnatõusu.

| (94) | Samas ei takista praeguste dumpinguvastaste meetmete võimalik jätkumine kasutajatel vabalt valimast, kes neile ammooniumnitraati tarnib, vaid nende meetmete jätkumine säilitab liidu turu õiglase toimimise, sest tõhustatakse konkurentsi. Seepärast ja eelnevat arvesse võttes võib teha järelduse, et Ukraina suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete jätkumine ei kahjusta oluliselt vaatlusaluse toote kasutajaid. |
| --- | --- |

(94)

Samas ei takista praeguste dumpinguvastaste meetmete võimalik jätkumine kasutajatel vabalt valimast, kes neile ammooniumnitraati tarnib, vaid nende meetmete jätkumine säilitab liidu turu õiglase toimimise, sest tõhustatakse konkurentsi. Seepärast ja eelnevat arvesse võttes võib teha järelduse, et Ukraina suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete jätkumine ei kahjusta oluliselt vaatlusaluse toote kasutajaid.

5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (95) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(95)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (96) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Nende jaoks oli pärast otsuse avalikustamist ette nähtud ka periood protesti avaldamiseks. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(96)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Nende jaoks oli pärast otsuse avalikustamist ette nähtud ka periood protesti avaldamiseks. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (97) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad eritollimaksudes. |
| --- | --- |

(97)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad eritollimaksudes.

| (98) | Nagu põhjenduses 28 märgitud, on loodusliku gaasi impordihinnad Ukrainas näidanud uurimisperioodi viimases kvartalis lähenemistendentsi liidu turul valitsevate gaasihindade suhtes. Seega võib dumpingu võimalikke kahjulikke tagajärgi mõjutada ekspordihindadele avalduv mõju, mis tuleneb tootmiskulude suurenemisest, mille põhjuseks omakorda on omamaiste gaasihindade arengud, juhul kui see areng osutub püsivaks. Seetõttu leiti, et on targem piirduda meetmete säilitamisel kahe aastaga. |
| --- | --- |

(98)

Nagu põhjenduses 28 märgitud, on loodusliku gaasi impordihinnad Ukrainas näidanud uurimisperioodi viimases kvartalis lähenemistendentsi liidu turul valitsevate gaasihindade suhtes. Seega võib dumpingu võimalikke kahjulikke tagajärgi mõjutada ekspordihindadele avalduv mõju, mis tuleneb tootmiskulude suurenemisest, mille põhjuseks omakorda on omamaiste gaasihindade arengud, juhul kui see areng osutub püsivaks. Seetõttu leiti, et on targem piirduda meetmete säilitamisel kahe aastaga.

| (99) | Komisjoni otsusega 2008/577/EÜ (14) tehtud otsus ettevõtjate heakskiitmise kohta jääb kehtima, |
| --- | --- |

(99)

Komisjoni otsusega 2008/577/EÜ (14) tehtud otsus ettevõtjate heakskiitmise kohta jääb kehtima,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse selliste Ukrainast pärit tahkete väetiste impordi suhtes, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla.

2.   Käesolev dumpinguvastase tollimaksu määr kujutab endast kindlaksmääratud summat eurodes ühe tonni kohta vastavalt järgmisele tabelile.

| Toote kirjeldus | CN-kood | TARICi kood | Tollimaksu summa
  (eurot tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes | 3102 30 90 | — | 33,25 |
| Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi | 3102 40 90 | — | 33,25 |
| Ammooniumsulfaadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud - tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 massiprotsendi | 3102 29 00 | 10 | 33,25 |
| Kaltsiumnitraadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud - tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 massiprotsendi | 3102 60 00 | 10 | 33,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi | 3102 90 00 | 10 | 33,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi | 3105 10 00 | 20 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi | 3105 10 00 | 30 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsendi, kuid alla 9 massiprotsendi | 3105 10 00 | 40 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, on vähemalt 9 massiprotsendi, kuid alla 12 massiprotsendi. | 3105 10 00 | 50 | 29,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi | 3105 20 10 | 30 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi | 3105 20 10 | 40 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi | 3105 20 10 | 50 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti | 3105 20 10 | 60 | 29,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi | 3105 51 00 | 10 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi | 3105 51 00 | 20 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi | 3105 51 00 | 30 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 massiprotsenti | 3105 51 00 | 40 | 29,79 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi | 3105 59 00 | 10 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi | 3105 59 00 | 20 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi | 3105 59 00 | 30 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 massiprotsenti | 3105 59 00 | 40 | 29,79 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi | 3105 90 91 | 30 | 32,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi | 3105 90 91 | 40 | 31,25 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi | 3105 90 91 | 50 | 30,26 |
| Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti | 3105 90 91 | 60 | 29,26 |

Toote kirjeldus

CN-kood

TARICi kood

Tollimaksu summa

(eurot tonni kohta)

Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

3102 30 90

—

33,25

Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

3102 40 90

—

33,25

Ammooniumsulfaadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud - tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 massiprotsendi

3102 29 00

10

33,25

Kaltsiumnitraadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud - tahked väetised ammooniumnitraadi sisaldusega üle 80 massiprotsendi

3102 60 00

10

33,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

3102 90 00

10

33,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta

3105 10 00

10

33,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

3105 10 00

20

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 10 00

30

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsendi, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 10 00

40

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, on vähemalt 9 massiprotsendi, kuid alla 12 massiprotsendi.

3105 10 00

50

29,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

3105 20 10

30

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 20 10

40

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 20 10

50

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti

3105 20 10

60

29,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

3105 51 00

10

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 51 00

20

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 51 00

30

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 massiprotsenti

3105 51 00

40

29,79

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

3105 59 00

10

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 59 00

20

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 59 00

30

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 massiprotsenti

3105 59 00

40

29,79

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

3105 90 91

30

32,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 90 91

40

31,25

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 90 91

50

30,26

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti

3105 90 91

60

29,26

3.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (15) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Vaatamata artiklis 1 sätestatule, ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis on lubatud vabasse ringlusesse käesoleva artikli järgnevate lõigete kohaselt.

2.   Artikliga 1 kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust vabastatakse selliste Ukrainast pärit tahkete väetiste import, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla, mis on vabasse ringlusesse deklareeritud ning mille kohta on arved esitanud äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud komisjoni otsuses 2008/577/EÜ, mida muudetakse aeg-ajalt, tingimusel et:

| — | eksportivad tootjad on nad valmistanud, transportinud liitu ja esitanud nende kohta arve otse esimesele sõltumatule tarbijale liidus; |
| --- | --- |

—

eksportivad tootjad on nad valmistanud, transportinud liitu ja esitanud nende kohta arve otse esimesele sõltumatule tarbijale liidus;

| — | imporditava kaubaga koos esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas nimetatud andmeid ja deklaratsiooni ning |
| --- | --- |

—

imporditava kaubaga koos esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas nimetatud andmeid ja deklaratsiooni ning

| — | tolliasutusele esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele. |
| --- | --- |

—

tolliasutusele esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele.

3.   Vabasse ringlusesse lubamise avalduse heakskiitmisel tekib tollivõlg, kui

| — | lõikes 2 kirjeldatud impordi puhul tehakse kindlaks, et üks või mitu selles lõikes sätestatud tingimust on täitmata või |
| --- | --- |

—

lõikes 2 kirjeldatud impordi puhul tehakse kindlaks, et üks või mitu selles lõikes sätestatud tingimust on täitmata või

| — | kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt määruse või otsusega, milles osutatakse teatavatele tehingutele ja teatatakse, et asjaomased kinnitusarved on kehtetud. |
| --- | --- |

—

kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt määruse või otsusega, milles osutatakse teatavatele tehingutele ja teatatakse, et asjaomased kinnitusarved on kehtetud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrus kehtib kaks aastat.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 14. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 23, 25.1.2001, lk 1.

3

(4)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 28.

4

(5)  ELT L 183, 20.5.2004, lk 13.

5

(6)  ELT L 344, 20.11.2004, lk 24.

6

(7)  ELT L 160, 23.6.2005, lk 1.

7

(8)  ELT L 106, 24.4.2007, lk 1.

8

(9)  ELT L 185, 12.7.2008, lk 1.

9

(10)  ELT L 185, 12.7.2008, lk 35.

10

(11)  ELT C 264, 17.10.2008, lk 16.

11

(12)  ELT C 94, 23.4.2009, lk 15.

12

(13)  ELT L 198, 31.7.2007, lk 4 ja ELT L 75, 18.3.2008, lk 33.

13

(14)  ELT L 185, 12.7.2008, lk 43.

14

(15)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 40.

15

---

LISA

Koos liitu saadetava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitatakse faktuurarve, millel peab olema järgmine teave.

| 1. | Pealkiri „HINNAKOHUSTISEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”. |
| --- | --- |

1.

Pealkiri „HINNAKOHUSTISEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.

| 2. | Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi. |
| --- | --- |

2.

Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.

| 3. | Faktuurarve number. |
| --- | --- |

3.

Faktuurarve number.

| 4. | Faktuurarve väljaandmise kuupäev. |
| --- | --- |

4.

Faktuurarve väljaandmise kuupäev.

| 5. | TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus toimub liidu piiril. |
| --- | --- |

5.

TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus toimub liidu piiril.

| 6. | Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas järgmine:






  — | äriühingu poolt kasutatud CN kood; |
| --- | --- | --- |

6.

Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas järgmine:

—

äriühingu poolt kasutatud CN kood;

| — | nitrogeeni sisaldus tootes (protsentides); |
| --- | --- |

—

nitrogeeni sisaldus tootes (protsentides);

| — | Tarici kood; |
| --- | --- |

—

Tarici kood;

| — | kogus (tonnides). |
| --- | --- |

—

kogus (tonnides).

| 7. | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas järgmine:






  — | tonni hind; |
| --- | --- | --- |

7.

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas järgmine:

—

tonni hind;

| — | kohaldatavad maksetingimused; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused;

| — | kohaldatavad tarnetingimused; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused;

| — | kõik allahindlused ja hinnavähendid. |
| --- | --- |

—

kõik allahindlused ja hinnavähendid.

| 8. | Selle liidus importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing kohustusega seotud kauba faktuurarve otse väljastab. |
| --- | --- |

8.

Selle liidus importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing kohustusega seotud kauba faktuurarve otse väljastab.

| 9. | Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:
  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Liitu toimub [äriühingu ärinimi] võetud ja Euroopa Komisjoni otsusega 2008/577/EÜ (1) heaks kiidetud kohustuse kohaldamisalas ja selles sätestatud tingimustel. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige. |
| --- | --- |

9.

Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

„Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Liitu toimub [äriühingu ärinimi] võetud ja Euroopa Komisjoni otsusega 2008/577/EÜ (1) heaks kiidetud kohustuse kohaldamisalas ja selles sätestatud tingimustel. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.

---

(1)  ELT L 185, 12.7.2008, lk 43.”

---

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 513/2010,

15. juuni 2010,

millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisa seoses suhkrusektori kvootide kohandamisega alates 2010/2011. turustusaastast

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 59 lõiget 1 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisaga on kehtestatud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi riiklikud ja piirkondlikud tootmiskvoodid. Kõnealuseid kvoote tuleks 2009/2011. turustusaastaks kohandada, võttes arvesse Prantsuse ametiasutuste otsust määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 60 kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisaga on kehtestatud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi riiklikud ja piirkondlikud tootmiskvoodid. Kõnealuseid kvoote tuleks 2009/2011. turustusaastaks kohandada, võttes arvesse Prantsuse ametiasutuste otsust määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 60 kohaldamise kohta.

| (2) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisa vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

---

LISA

„VI LISA

RIIKLIKUD JA PIIRKONDLIKUD KVOODID

alates 2010/2011. turustusaastast

| (tonnides) |
| --- |
| Liikmesriik või piirkond
  (1) | Suhkur
  (2) | Isoglükoos
  (3) | Inuliinisiirup
  (4) |
| Belgia | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bulgaaria | 0 | 89 198,0 | |
| Tšehhi Vabariik | 372 459,3 | | |
| Taani | 372 383,0 | | |
| Saksamaa | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Iirimaa | 0 | | |
| Kreeka | 158 702,0 | 0 | |
| Hispaania | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Prantsusmaa (emamaa) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Prantsusmaa ülemeredepartemangud | 432 220,05 | | |
| Itaalia | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Läti | 0 | | |
| Leedu | 90 252,0 | | |
| Ungari | 105 420,0 | 220 265,8 | |
| Madalmaad | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Austria | 351 027,4 | | |
| Poola | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugal (mandriosa) | 0 | 12 500,0 | |
| Assooride autonoomne piirkond | 9 953,0 | | |
| Rumeenia | 104 688,8 | 0 | |
| Sloveenia | 0 | | |
| Slovakkia | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Soome | 80 999,0 | 0 | |
| Rootsi | 293 186,0 | | |
| Ühendkuningriik | 1 056 474,0 | 0 | |
| KOKKU | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0” |

(tonnides)

Liikmesriik või piirkond

(1)

Suhkur

(2)

Isoglükoos

(3)

Inuliinisiirup

(4)

Belgia

676 235,0

114 580,2

0

Bulgaaria

0

89 198,0

Tšehhi Vabariik

372 459,3

Taani

372 383,0

Saksamaa

2 898 255,7

56 638,2

Iirimaa

0

Kreeka

158 702,0

0

Hispaania

498 480,2

53 810,2

Prantsusmaa (emamaa)

3 004 811,15

0

Prantsusmaa ülemeredepartemangud

432 220,05

Itaalia

508 379,0

32 492,5

Läti

0

Leedu

90 252,0

Ungari

105 420,0

220 265,8

Madalmaad

804 888,0

0

0

Austria

351 027,4

Poola

1 405 608,1

42 861,4

Portugal (mandriosa)

0

12 500,0

Assooride autonoomne piirkond

9 953,0

Rumeenia

104 688,8

0

Sloveenia

0

Slovakkia

112 319,5

68 094,5

Soome

80 999,0

0

Rootsi

293 186,0

Ühendkuningriik

1 056 474,0

0

KOKKU

13 336 741,2

690 440,8

0”

---

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 514/2010,

15. juuni 2010,

milles käsitletakse Pediococcus pentosaceuse (DSM 16244) kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud preparaadile loa andmiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud preparaadile loa andmiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Pediococcus pentosaceuse (DSM 16244) lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina, mis tuleb klassifitseerida söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Pediococcus pentosaceuse (DSM 16244) lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina, mis tuleb klassifitseerida söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 3. veebruari 2010. aasta arvamuses (2) on öeldud, et Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle preparaadi abil on võimalik silo tootmist parandada. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 3. veebruari 2010. aasta arvamuses (2) on öeldud, et Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle preparaadi abil on võimalik silo tootmist parandada. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Pediococcus pentosaceuse (DSM 16244) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Pediococcus pentosaceuse (DSM 16244) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  The EFSA Journal (2010); 8(2):1502.

2

The EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolooniaid moodustavaid ühikuid (CFU) orgaanilise aine kg kohta |
| Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: silokonservandid |
| 1k2101 | — | Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) | | Lisandi koostis:

  Pediococcus pentosaceuse (DSM 16244) preparaat, mis sisaldab lisandit vähemalt 4 × 1011 CFU/g |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Kolooniaid moodustavaid ühikuid (CFU) orgaanilise aine kg kohta

Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: silokonservandid

1k2101

—

Pediococcus pentosaceus (DSM 16244)

Lisandi koostis:

Pediococcus pentosaceuse (DSM 16244) preparaat, mis sisaldab lisandit vähemalt 4 × 1011 CFU/g

| | Toimeaine kirjeldus:

  Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus:

Pediococcus pentosaceus (DSM 16244)

| | Analüüsimeetod (1): | Kvantifitseerimine: pindkülvimeetod MRS agariga temperatuuril 37 °C (EN15786:2009) |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetod (1):

Kvantifitseerimine: pindkülvimeetod MRS agariga temperatuuril 37 °C (EN15786:2009)

| | Määramine: impulssvälja-geelelektroforeesi (PFGE) meetod. |
| --- | --- |

Määramine: impulssvälja-geelelektroforeesi (PFGE) meetod.

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur ja säilivusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur ja säilivusaeg.

| 2. | Lisandi eraldi kasutamise minimaalne kogus on 1 × 108 CFU/kg orgaanilises aines. |
| --- | --- |

2.

Lisandi eraldi kasutamise minimaalne kogus on 1 × 108 CFU/kg orgaanilises aines.

| 3. | Kasutajate ohutus: Käitamisel soovitatakse kasutada hingamiselundite kaitseid ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: Käitamisel soovitatakse kasutada hingamiselundite kaitseid ja kindaid.

6. juuli 2020

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad ühenduse tugilabori veebilehel: www.irmm.jrc.ec.europa.eu/crl-feed-additives

---

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 515/2010,

15. juuni 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1137/2007 seoses söödalisandi Bacillus subtilis’e (O35) kasutamisega naatriumlasalotsiidi, maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini, salinomütsiinnaatriumi ja semduramütsiinnaatriumi sisaldavas söödas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 on ette nähtud võimalus muuta söödalisandi luba loa omaniku taotlusel ja vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusameti”) arvamusele. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 on ette nähtud võimalus muuta söödalisandi luba loa omaniku taotlusel ja vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusameti”) arvamusele.

| (3) | Komisjoni 1. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1137/2007 Bacillus subtilis’e (O35) lubamise kohta söödalisandina, (2) anti kümneks aastaks luba kasutada broilerkanade söödas mikroorganismipreparaati Bacillus subtilis DSM 17299 (O35). |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 1. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1137/2007 Bacillus subtilis’e (O35) lubamise kohta söödalisandina, (2) anti kümneks aastaks luba kasutada broilerkanade söödas mikroorganismipreparaati Bacillus subtilis DSM 17299 (O35).

| (4) | Loa omanik esitas loa muutmise taotluse, et söödalisandit saaks kasutada broilerkanade söödas, mis sisaldab järgmisi koktsidiostaatikume: naatriumlasalotsiid, maduramütsiinammoonium, monensiinnaatrium, narasiin, salinomütsiinnaatrium ja semduramütsiinnaatrium. Loa omanik esitas asjakohased andmed oma taotluse põhjendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Loa omanik esitas loa muutmise taotluse, et söödalisandit saaks kasutada broilerkanade söödas, mis sisaldab järgmisi koktsidiostaatikume: naatriumlasalotsiid, maduramütsiinammoonium, monensiinnaatrium, narasiin, salinomütsiinnaatrium ja semduramütsiinnaatrium. Loa omanik esitas asjakohased andmed oma taotluse põhjendamiseks.

| (5) | Toiduohutusamet jõudis oma 10. märtsi 2010. aasta arvamuses järeldusele, et söödalisandit Bacillus subtilis DSM 17299 võib kasutada koos naatriumlasalotsiidi, maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini, salinomütsiinnaatriumi ja semduramütsiinnaatriumiga (3). |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet jõudis oma 10. märtsi 2010. aasta arvamuses järeldusele, et söödalisandit Bacillus subtilis DSM 17299 võib kasutada koos naatriumlasalotsiidi, maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini, salinomütsiinnaatriumi ja semduramütsiinnaatriumiga (3).

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1137/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1137/2007 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1137/2007 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 256, 2.10.2007, lk 5.

2

(3)  The EFSA Journal 2010; 8(3):1552 (lk 7).

3

The EFSA Journal

---

LISA

„LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| 4b1821 | Chr. Hansen A/S | Bacillus subtilis DSM 17299 | | Söödalisandi koostis
  Preparaat Bacillus subtilis DSM 17299, mis sisaldab söödalisandit vähemalt 1,6 × 109 CFU/g |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

4b1821

Chr. Hansen A/S

Bacillus subtilis DSM 17299

Söödalisandi koostis

Preparaat Bacillus subtilis DSM 17299, mis sisaldab söödalisandit vähemalt 1,6 × 109 CFU/g

| | Toimeaine iseloomustus

  Bacillus subtilis DSM 17299 spoorikontsentraat |
| --- | --- |

Toimeaine iseloomustus

Bacillus subtilis DSM 17299 spoorikontsentraat

| | Analüüsimeetod (1)

  Analüüsimine pinnalaotusmeetodil, kasutades söödaproovide eelkuumutustöötlusel trüptoon-soja-agarit |
| --- | --- |

Analüüsimeetod (1)

Analüüsimine pinnalaotusmeetodil, kasutades söödaproovide eelkuumutustöötlusel trüptoon-soja-agarit

Broilerkanad

—

8 × 108

1,6 × 109

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Lubatud kasutada söödas, mis sisaldab lubatud koktsidiostaatikume: diklasuriil, halofuginoon, robenidiin, dekokvinaat, narasiin/nikarbasiin, naatriumlasalotsiid, maduramütsiinammoonium, monensiinnaatrium, narasiin, salinomütsiinnaatrium või semduramütsiinnaatrium. |
| --- | --- |

2.

Lubatud kasutada söödas, mis sisaldab lubatud koktsidiostaatikume: diklasuriil, halofuginoon, robenidiin, dekokvinaat, narasiin/nikarbasiin, naatriumlasalotsiid, maduramütsiinammoonium, monensiinnaatrium, narasiin, salinomütsiinnaatrium või semduramütsiinnaatrium.

22.10.2017

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad ühenduse referentlabori veebilehel: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”.

1

---

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 516/2010,

15. juuni 2010,

teatava söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, (1) eelkõige selle artiklit 3 ja artikli 9d lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (2) eriti selle artiklit 25,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 25 on sätestatud üleminekumeetmed söödalisandite loataotluste jaoks, mis on esitatud vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 25 on sätestatud üleminekumeetmed söödalisandite loataotluste jaoks, mis on esitatud vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.

| (3) | Käesoleva määruse lisas sätestatud söödalisandi loataotlus on esitatud enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse lisas sätestatud söödalisandi loataotlus on esitatud enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.

| (4) | Esialgsed märkused, mis esitati kõnealuse taotluse kohta direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 lõike 4 kohaselt, edastati komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. Seepärast käsitletakse nimetatud taotlust jätkuvalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Esialgsed märkused, mis esitati kõnealuse taotluse kohta direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 lõike 4 kohaselt, edastati komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. Seepärast käsitletakse nimetatud taotlust jätkuvalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 kohaselt.

| (5) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1458/2005 (3) on munakanade puhul ajutiselt lubatud kasutada ensüümpreparaati, mis sisaldab Aspergillus aculeatus’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma longibrachiatum’i (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens’i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP 4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi. Selle preparaadi kasutamiseks anti tähtajatu luba broilerkanade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 358/2005 (4) ning nuumkalkunite puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 1284/2006 (5). |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1458/2005 (3) on munakanade puhul ajutiselt lubatud kasutada ensüümpreparaati, mis sisaldab Aspergillus aculeatus’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma longibrachiatum’i (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens’i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP 4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi. Selle preparaadi kasutamiseks anti tähtajatu luba broilerkanade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 358/2005 (4) ning nuumkalkunite puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 1284/2006 (5).

| (6) | Kõnealuse ensüümpreparaadi kasutamise tähtajatu loa andmise toetuseks munakanade puhul on esitatud uusi andmeid. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse ensüümpreparaadi kasutamise tähtajatu loa andmise toetuseks munakanade puhul on esitatud uusi andmeid.

| (7) | Hindamine näitab, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a kehtestatud tingimused nimetatud loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kõnealuse ensüümpreparaadi käesoleva määruse lisa kohaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Hindamine näitab, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a kehtestatud tingimused nimetatud loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kõnealuse ensüümpreparaadi käesoleva määruse lisa kohaseks kasutamiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ensüümide rühma kuuluvat, lisas nimetatud preparaati lubatakse kasutada söödalisandina kõnealuses lisas ette nähtud tingimustel ja ilma ajaliste piiranguteta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

1

(2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

2

(3)  ELT L 233, 9.9.2005, lk 3.

3

(4)  ELT L 57, 3.3.2005, lk 3.

4

(5)  ELT L 235, 30.8.2006, lk 3.

5

---

LISA

| EÜ nr | Söödalisand | Keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühikuid täissööda kilogrammi kohta |
| Ensüümid |
| E 1621 | Endo-1,3(4)-β-glükanaas
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-β-glükanaas
  EC 3.2.1.4
  α-amülaas
  EC 3.2.1.1
  Endo-1,4-β-ksülanaas
  EC 3.2.1.8 | Preparaadi koostis: | Aspergillus aculeatus’e abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas
  (CBS 589.94), |

EÜ nr

Söödalisand

Keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühikuid täissööda kilogrammi kohta

Ensüümid

E 1621

Endo-1,3(4)-β-glükanaas

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-β-glükanaas

EC 3.2.1.4

α-amülaas

EC 3.2.1.1

Endo-1,4-β-ksülanaas

EC 3.2.1.8

Preparaadi koostis:

Aspergillus aculeatus’e abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas

(CBS 589.94),

| | Trichoderma longibrachiatum’i abil toodetud endo-1,4-β-glükanaas
  (CBS 592.94), |
| --- | --- |

Trichoderma longibrachiatum’i abil toodetud endo-1,4-β-glükanaas

(CBS 592.94),

| | Bacillus amyloliquefaciensi abil toodetud α-amülaas
  (DSM 9553) ja |
| --- | --- |

Bacillus amyloliquefaciensi abil toodetud α-amülaas

(DSM 9553) ja

| | Trichoderma viride abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas
  (NIBH FERM BP4842),
  kus minimaalne aktiivsus on järgmine: | endo-1,3(4)-β-glükanaasi puhul 10 000 U (1)/g, |
| --- | --- | --- |

Trichoderma viride abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas

(NIBH FERM BP4842),

kus minimaalne aktiivsus on järgmine:

endo-1,3(4)-β-glükanaasi puhul 10 000 U (1)/g,

| | endo-1,4-β-glükanaasi puhul 120 000 U (2)/g, |
| --- | --- |

endo-1,4-β-glükanaasi puhul 120 000 U (2)/g,

| | α-amülaasi puhul 400 U (3)/g, |
| --- | --- |

α-amülaasi puhul 400 U (3)/g,

| | endo-1,4-β-ksülanaasi puhul 210 000 U (4)/g. |
| --- | --- |

endo-1,4-β-ksülanaasi puhul 210 000 U (4)/g.

Munakanad

—

Endo-1,3(4)-β-glükanaas

500 U

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: | endo-1,3(4)-β-glükanaas: 500 – 1 500 U; |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta:

endo-1,3(4)-β-glükanaas: 500 – 1 500 U;

| | endo-1,4-β-glükanaas: 6 000 – 18 000 U; |
| --- | --- |

endo-1,4-β-glükanaas: 6 000 – 18 000 U;

| | α-amülaas: 20–60 U; |
| --- | --- |

α-amülaas: 20–60 U;

| | endo-1,4-β-ksülanaas: 10 500 – 31 500 U. |
| --- | --- |

endo-1,4-β-ksülanaas: 10 500 – 31 500 U.

| 3. | Kasutamiseks segasöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt β-glükanaase ja arabinoksülaane), nt sööt, mis sisaldab 30–50 % nisu. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks segasöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt β-glükanaase ja arabinoksülaane), nt sööt, mis sisaldab 30–50 % nisu.

Tähtajatu

Endo-1,4-β-glükanaas

6 000 U

α-amülaas

20 U

Endo-1,4-β-ksülanaas

10 500 U

---

(1)  Üks U on ensüümi hulk, mis pH-taseme 7,5 ja temperatuuri 30 °C juures vabastab odra β-glükaanist 0,0056 mikromooli redutseerivaid suhkruid (glükoosi ekvivalendid) minutis.

(2)  Üks U on ensüümi hulk, mis pH-taseme 4,8 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab karboksümetüültselluloosist 0,0056 mikromooli redutseerivaid suhkruid (glükoosi ekvivalendid) minutis.

(3)  Üks U on ensüümi kogus, mis pH-taseme 7,5 ja temperatuuri 37 °C juures hüdrolüüsib 1 mikromooli glükosiidsidemeid vees lahustumatust võrkstruktuuriga tärklise polümeerist minutis.

(4)  Üks U on ensüümi hulk, mis pH-taseme 5,3 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab kasepuidu ksülaanist 0,0067 mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalendid) minutis.

---

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/48

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 517/2010,

15. juuni 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 40,5 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 69,8 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 45,6 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 64,1 |
| 0709 90 70 | MA | 68,1 |
| TR | 102,6 |
| ZZ | 85,4 |
| 0805 50 10 | AR | 95,1 |
| BR | 112,1 |
| TR | 100,7 |
| US | 83,2 |
| ZA | 104,7 |
| ZZ | 99,2 |
| 0808 10 80 | AR | 95,7 |
| BR | 81,6 |
| CA | 72,1 |
| CL | 90,6 |
| CN | 86,3 |
| NZ | 119,2 |
| US | 124,1 |
| UY | 123,8 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 98,9 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 201,6 |
| ZZ | 290,8 |
| 0809 20 95 | SY | 245,9 |
| TR | 355,9 |
| US | 576,0 |
| ZZ | 392,6 |
| 0809 30 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

40,5

TR

62,0

ZZ

69,8

0707 00 05

MA

37,3

MK

45,6

TR

109,4

ZZ

64,1

0709 90 70

MA

68,1

TR

102,6

ZZ

85,4

0805 50 10

AR

95,1

BR

112,1

TR

100,7

US

83,2

ZA

104,7

ZZ

99,2

0808 10 80

AR

95,7

BR

81,6

CA

72,1

CL

90,6

CN

86,3

NZ

119,2

US

124,1

UY

123,8

ZA

96,4

ZZ

98,9

0809 10 00

TN

380,0

TR

201,6

ZZ

290,8

0809 20 95

SY

245,9

TR

355,9

US

576,0

ZZ

392,6

0809 30

TR

158,2

ZZ

158,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/50

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 518/2010,

15. juuni 2010,

millega määratakse kindlaks alates 16. juunist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. juunist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. juunist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. juunist 2010 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. juunist 2010

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 13,25 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 4,54 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 4,54 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 13,25 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

13,25

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

4,54

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

4,54

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

13,25

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

1.6.2010-14.6.2010

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 164,76 | 112,20 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 140,18 | 130,18 | 110,18 | 86,45 |
| Lahe lisatasu | — | 14,77 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 40,56 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

164,76

112,20

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

140,18

130,18

110,18

86,45

Lahe lisatasu

—

14,77

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

40,56

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam: | 30,51 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu – Rotterdam: | 62,32 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam:

30,51 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu – Rotterdam:

62,32 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

OTSUSED

| 16.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/53

---

KOMISJONI OTSUS,

14. juuni 2010,

millega muudetakse otsust 2004/211/EÜ seoses Bahreini ja Brasiilia kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3665 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/333/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 19 sissejuhatavat lauset ja artikli 19 punkte i ja ii,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (2) eriti selle artikli 17 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 90/426/EÜ on kehtestatud hobuslaste liitu importimist reguleerivad loomatervishoiu nõuded. Direktiivis on sätestatud, et hobuslaste import liitu on lubatud ainult sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kus ei ole vähemalt kuue kuu jooksul esinenud malleust. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 90/426/EÜ on kehtestatud hobuslaste liitu importimist reguleerivad loomatervishoiu nõuded. Direktiivis on sätestatud, et hobuslaste import liitu on lubatud ainult sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kus ei ole vähemalt kuue kuu jooksul esinenud malleust.

| (2) | Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid) (3) kehtestatakse kolmandate riikide või, juhul kui kohaldatakse piirkondadeks jaotamist, nende osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote importi, samuti esitatakse muud sellise impordi suhtes kohaldatavad tingimused. Nimetatud loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid) (3) kehtestatakse kolmandate riikide või, juhul kui kohaldatakse piirkondadeks jaotamist, nende osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote importi, samuti esitatakse muud sellise impordi suhtes kohaldatavad tingimused. Nimetatud loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas.

| (3) | Brasiilia territooriumi osades esineb malleust ning seetõttu on hobuslaste ja sellest tulenevalt ka nende sperma, munarakkude ja embrüote import lubatud ainult kõnealuse riigi territooriumi tõvevabadest osadest, mis on loetletud otsuse 2004/211/EÜ I lisa 4. veerus. Kõnealuses veerus on nimetatud Goiás' osariiki. Liiduringkond on eraldi paiknev haldusüksus, mis asub Goiás' osariigis. Epidemioloogilisest vaatevinklist lähtudes loetakse see Goiás' osariigi osaks ja seda ei ole veerus eraldi välja toodud. |
| --- | --- |

(3)

Brasiilia territooriumi osades esineb malleust ning seetõttu on hobuslaste ja sellest tulenevalt ka nende sperma, munarakkude ja embrüote import lubatud ainult kõnealuse riigi territooriumi tõvevabadest osadest, mis on loetletud otsuse 2004/211/EÜ I lisa 4. veerus. Kõnealuses veerus on nimetatud Goiás' osariiki. Liiduringkond on eraldi paiknev haldusüksus, mis asub Goiás' osariigis. Epidemioloogilisest vaatevinklist lähtudes loetakse see Goiás' osariigi osaks ja seda ei ole veerus eraldi välja toodud.

| (4) | Brasiilia teavitas 2010. aasta aprillis Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni, et liiduringkonnas leidis kinnitust asjaolu, et üks hobune on nakatanud malleusse. Kuna liiduringkonnas esineb malleust, tuleks muuta otsuse 2004/211/EÜ I lisa märkimaks, et nimetatud piirkonnast ei ole enam lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid. |
| --- | --- |

(4)

Brasiilia teavitas 2010. aasta aprillis Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni, et liiduringkonnas leidis kinnitust asjaolu, et üks hobune on nakatanud malleusse. Kuna liiduringkonnas esineb malleust, tuleks muuta otsuse 2004/211/EÜ I lisa märkimaks, et nimetatud piirkonnast ei ole enam lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid.

| (5) | Peale selle on komisjonini jõudnud aruanne kinnitatud malleusejuhtumite kohta Bahreinis. Seetõttu ei tohiks enam lubada Bahreinist liitu tuua registreeritud hobuseid ja nende spermat. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle on komisjonini jõudnud aruanne kinnitatud malleusejuhtumite kohta Bahreinis. Seetõttu ei tohiks enam lubada Bahreinist liitu tuua registreeritud hobuseid ja nende spermat.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2004/211/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2004/211/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/211/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Bahreini käsitlev kanne asendatakse järgmisega:



















  „BH | Bahrain | BH-0 | Kogu riik | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Bahreini käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„BH

Bahrain

BH-0

Kogu riik

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

| 2. | Brasiiliat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:



















  „BR | Brasiilia | BR-0 | Kogu riik | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Osariigid:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| BR-2 | Liiduringkond | D | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |

2.

Brasiiliat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„BR

Brasiilia

BR-0

Kogu riik

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Osariigid:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BR-2

Liiduringkond

D

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. juuni 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

1

(2)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

2

(3)  ELT L 73, 11.3.2004, lk 1.

3

---