# Uradni list L 294/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 294 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4925. oktober 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 294

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4925. oktober 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1582/2006 z dne 24. oktobra 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1907/90 glede odstopanja pri pranju jajc | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1583/2006 z dne 23. oktobra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike | 2 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1584/2006 z dne 24. oktobra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 17 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1585/2006 z dne 24. oktobra 2006 o spremembi Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 318/2006 | 19 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1586/2006 z dne 24. oktobra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1483/2006 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti | 21 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1587/2006 z dne 23. oktobra 2006 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih proti predsedniku Lukašenku in nekaterim uradnikom Belorusije | 25 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1588/2006 z dne 23. oktobra 2006 o prepovedi ribolova na severno kozico v norveških vodah južno od 62° S za plovila, ki plujejo pod švedsko zastavo | 27 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1589/2006 z dne 24. oktobra 2006 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v območju NAFO 3M za plovila, ki plujejo pod estonsko, nemško, latvijsko, litovsko in portugalsko zastavo | 29 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1590/2006 z dne 24. oktobra 2006 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj, vloženi med 16. in 18. oktobrom 2006 za maslo s poreklom iz Nove Zelandije v okviru uvozne tarifne kvote, ki se upravlja v skladu z Uredbo (ES) št. 1452/2006 | 31 |
| | * | Direktiva Komisije 2006/86/ES z dne 24. oktobra 2006 o izvajanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah po sledljivosti, obveščanju o hudih in neželenih reakcijah in pojavih ter nekaterih tehničnih zahtevah za kodiranje, predelavo, konzerviranje, shranjevanje in razdeljevanje človeških tkiv in celic (
  1
  ) | 32 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1582/2006 z dne 24. oktobra 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1907/90 glede odstopanja pri pranju jajc

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 1583/2006 z dne 23. oktobra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike

2

Uredba Komisije (ES) št. 1584/2006 z dne 24. oktobra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

17

*

Uredba Komisije (ES) št. 1585/2006 z dne 24. oktobra 2006 o spremembi Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 318/2006

19

*

Uredba Komisije (ES) št. 1586/2006 z dne 24. oktobra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1483/2006 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti

21

*

Uredba Komisije (ES) št. 1587/2006 z dne 23. oktobra 2006 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih proti predsedniku Lukašenku in nekaterim uradnikom Belorusije

25

*

Uredba Komisije (ES) št. 1588/2006 z dne 23. oktobra 2006 o prepovedi ribolova na severno kozico v norveških vodah južno od 62° S za plovila, ki plujejo pod švedsko zastavo

27

*

Uredba Komisije (ES) št. 1589/2006 z dne 24. oktobra 2006 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v območju NAFO 3M za plovila, ki plujejo pod estonsko, nemško, latvijsko, litovsko in portugalsko zastavo

29

Uredba Komisije (ES) št. 1590/2006 z dne 24. oktobra 2006 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj, vloženi med 16. in 18. oktobrom 2006 za maslo s poreklom iz Nove Zelandije v okviru uvozne tarifne kvote, ki se upravlja v skladu z Uredbo (ES) št. 1452/2006

31

*

Direktiva Komisije 2006/86/ES z dne 24. oktobra 2006 o izvajanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah po sledljivosti, obveščanju o hudih in neželenih reakcijah in pojavih ter nekaterih tehničnih zahtevah za kodiranje, predelavo, konzerviranje, shranjevanje in razdeljevanje človeških tkiv in celic (
  1
  )

1

32

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 27. marca 2006 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ministrskim svetom Republike Albanije o nekaterih vidikih zračnih prevozov | 51 |
| Sporazum med Ministrskim svetom Republike Albanije in Evropsko skupnostjo o nekaterih vidikih zračnih prevozov | 52 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. septembra 2006 o določitvi kode in standardnih pravil za prepis podatkov o temeljnih raziskovanjih površin vinogradov v strojno čitljivo obliko
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3881)
  (Kodificirana različica) | 59 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 27. marca 2006 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ministrskim svetom Republike Albanije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

51

Sporazum med Ministrskim svetom Republike Albanije in Evropsko skupnostjo o nekaterih vidikih zračnih prevozov

52

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 4. septembra 2006 o določitvi kode in standardnih pravil za prepis podatkov o temeljnih raziskovanjih površin vinogradov v strojno čitljivo obliko
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3881)
  (Kodificirana različica)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3881)

59

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Sklep Sveta 2006/718/SZVP z dne 23. oktobra 2006 o izvajanju Skupnega stališča 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije | 72 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Sklep Sveta 2006/718/SZVP z dne 23. oktobra 2006 o izvajanju Skupnega stališča 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1582/2006

z dne 24. oktobra 2006

o spremembi Uredbe (EGS) št. 1907/90 glede odstopanja pri pranju jajc

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2771/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za jajca (1) in zlasti člena 2(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 1907/90 z dne 26. junija 1990 o določenih tržnih standardih za jajca (2) določa merila za odstopanje, ki omogočajo pakirnim centrom, da nadaljujejo s pranjem jajc do 31. decembra 2006. Odstopanje je bilo odobreno devetim pakirnim centrom na Švedskem in enemu na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 1907/90 z dne 26. junija 1990 o določenih tržnih standardih za jajca (2) določa merila za odstopanje, ki omogočajo pakirnim centrom, da nadaljujejo s pranjem jajc do 31. decembra 2006. Odstopanje je bilo odobreno devetim pakirnim centrom na Švedskem in enemu na Nizozemskem.

| (2) | Uredba (EGS) št. 1907/90 je bila razveljavljena z Uredbo Sveta (ES) št. 1028/2006 z dne 19. junija 2006 o tržnih standardih za jajca (3) z učinkom od 1. julija 2007. Zaradi tega je treba prehodno obdobje za pranje jajc podaljšati do tega datuma. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 1907/90 je bila razveljavljena z Uredbo Sveta (ES) št. 1028/2006 z dne 19. junija 2006 o tržnih standardih za jajca (3) z učinkom od 1. julija 2007. Zaradi tega je treba prehodno obdobje za pranje jajc podaljšati do tega datuma.

| (3) | Uredbo (EGS) št. 1907/90 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EGS) št. 1907/90 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V prvem pododstavku člena 6(4) Uredbe (EGS) št. 1907/90 se datum „31. decembra 2006“ nadomesti z datumom „30. junija 2007“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2006

Za Svet

Predsednik

J. KORKEAOJA

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 49. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 679/2006 (UL L 119, 4.5.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 173, 6.7.1990, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1039/2005 (UL L 172, 5.7.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 186, 7.7.2006, str. 1.

3

---

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/2

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1583/2006

z dne 23. oktobra 2006

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljevanju „osnovna uredba“) in zlasti členov 9 in 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je februarja 1994 z Uredbo (ES) št. 229/94 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov („zadevni izdelek“) s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“). Dajatve so bile v obliki spremenljivih dajatev, ki temeljijo na najnižji ceni, za tri vrste etanolaminov, to so monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) in trietanolamin (TEA). |
| --- | --- |

(1)

Svet je februarja 1994 z Uredbo (ES) št. 229/94 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov („zadevni izdelek“) s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“). Dajatve so bile v obliki spremenljivih dajatev, ki temeljijo na najnižji ceni, za tri vrste etanolaminov, to so monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) in trietanolamin (TEA).

| (2) | Na podlagi zahtevka Sveta evropske kemične industrije (CEFIC) sta se februarja 1999 začela pregled zaradi izteka ukrepa in vmesni pregled v skladu s členom 11(2) in (3) osnovne uredbe. Z Uredbo (ES) št. 1603/2000 (3) je Svet zaključil pregleda in uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA. Oblika ukrepov je bila spremenjena, prevzeli so obliko posebnih fiksnih stopenj dajatev na tono vseh vrst etanolaminov. Dve od treh družb, ki sta imeli koristi od individualne protidampinške dajatve, sta družbi Dow Chemical Company in Union Carbide Corporation. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi zahtevka Sveta evropske kemične industrije (CEFIC) sta se februarja 1999 začela pregled zaradi izteka ukrepa in vmesni pregled v skladu s členom 11(2) in (3) osnovne uredbe. Z Uredbo (ES) št. 1603/2000 (3) je Svet zaključil pregleda in uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA. Oblika ukrepov je bila spremenjena, prevzeli so obliko posebnih fiksnih stopenj dajatev na tono vseh vrst etanolaminov. Dve od treh družb, ki sta imeli koristi od individualne protidampinške dajatve, sta družbi Dow Chemical Company in Union Carbide Corporation.

| (3) | Po prerazporeditvi posla etanolaminov družbe Dow Chemical Company v družbo INEOS LLC je bila individualna protidampinška dajatev v višini 69,40 EUR/tono, ki se uporablja za družbo Dow Chemical Company, dodeljena družbi INEOS LLC (4). Ker pa je družba Dow Chemical Company 6. februarja 2001 pridobila vse delnice družbe Union Carbide Corporation, ki ima koristi od individualne protidampinške dajatve v višini 59,25 EUR/tono, je družba Dow Chemical Company še vedno dejavna v poslovanju z etanolamini. Družba Union Carbide Corporation še vedno obstaja, vendar je postala del skupine Dow Chemical Company in nima več neodvisne proizvodnje. |
| --- | --- |

(3)

Po prerazporeditvi posla etanolaminov družbe Dow Chemical Company v družbo INEOS LLC je bila individualna protidampinška dajatev v višini 69,40 EUR/tono, ki se uporablja za družbo Dow Chemical Company, dodeljena družbi INEOS LLC (4). Ker pa je družba Dow Chemical Company 6. februarja 2001 pridobila vse delnice družbe Union Carbide Corporation, ki ima koristi od individualne protidampinške dajatve v višini 59,25 EUR/tono, je družba Dow Chemical Company še vedno dejavna v poslovanju z etanolamini. Družba Union Carbide Corporation še vedno obstaja, vendar je postala del skupine Dow Chemical Company in nima več neodvisne proizvodnje.

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (4) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku protidampinških ukrepov za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA (5) novembra 2004 je Komisija 25. aprila 2005 prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku protidampinških ukrepov za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA (5) novembra 2004 je Komisija 25. aprila 2005 prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (5) | Zahtevek je vložil CEFIC v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 75 % skupne proizvodnje etanolamina v Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je vložil CEFIC v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 75 % skupne proizvodnje etanolamina v Skupnosti.

| (6) | Zahtevek je temeljil na predvidevanju, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Skupnosti. Po posvetu s svetovalnim odborom je bilo ugotovljeno, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je Komisija z obvestilom o začetku začela preiskavo (6) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek je temeljil na predvidevanju, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Skupnosti. Po posvetu s svetovalnim odborom je bilo ugotovljeno, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je Komisija z obvestilom o začetku začela preiskavo (6) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

3.   Preiskava

| (7) | Službe Komisije so o začetku pregleda uradno obvestile proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v ZDA, uvoznike/trgovce, predelovalno industrijo, za katero je znano, da jo to zadeva, in organe ZDA. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Službe Komisije so o začetku pregleda uradno obvestile proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v ZDA, uvoznike/trgovce, predelovalno industrijo, za katero je znano, da jo to zadeva, in organe ZDA. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (8) | Službe Komisije so poslale vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so vprašalnik zahtevali v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Službe Komisije so poslale vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so vprašalnik zahtevali v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (9) | Komisija je neposredno vpletenim strankam dala tudi možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je neposredno vpletenim strankam dala tudi možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (10) | Izpolnjene vprašalnike so poslali dva proizvajalca izvoznika v ZDA in njunih devet povezanih uvoznikov v Skupnosti, en povezan uvoznik v Švici, trije proizvajalci Skupnosti („proizvajalci Skupnosti vložniki“) in en industrijski uporabnik v Skupnosti. En proizvajalec Skupnosti ni v celoti odgovoril na vprašalnik in je predložil le skope informacije, dva industrijska uporabnika v Skupnosti pa sta izrazila svoja stališča. |
| --- | --- |

(10)

Izpolnjene vprašalnike so poslali dva proizvajalca izvoznika v ZDA in njunih devet povezanih uvoznikov v Skupnosti, en povezan uvoznik v Švici, trije proizvajalci Skupnosti („proizvajalci Skupnosti vložniki“) in en industrijski uporabnik v Skupnosti. En proizvajalec Skupnosti ni v celoti odgovoril na vprašalnik in je predložil le skope informacije, dva industrijska uporabnika v Skupnosti pa sta izrazila svoja stališča.

| (11) | Službe Komisije so poiskale in preverile vse informacije, ki so se jim zdele potrebne za ugotovitev, ali je verjetno, da se bosta damping in škoda nadaljevala ali ponovila, in za ugotovitev interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Skupnosti vložniki | BASF AG, Ludwigshafen, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Službe Komisije so poiskale in preverile vse informacije, ki so se jim zdele potrebne za ugotovitev, ali je verjetno, da se bosta damping in škoda nadaljevala ali ponovila, in za ugotovitev interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Skupnosti vložniki

BASF AG, Ludwigshafen, Nemčija

| | Innovene Europe Ltd., Staines, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

Innovene Europe Ltd., Staines, Združeno kraljestvo

| | SASOL GmbH, Marl, Nemčija |
| --- | --- |

SASOL GmbH, Marl, Nemčija

| (b) | proizvajalci izvozniki v ZDA
  Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Houston, Teksas, ZDA |
| --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki v ZDA

Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Houston, Teksas, ZDA

| (c) | povezani uvozniki v Skupnosti | Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Španija |
| --- | --- | --- |

(c)

povezani uvozniki v Skupnosti

Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Španija

| | INEOS Oxide Ltd., Antwerp, Belgija |
| --- | --- |

INEOS Oxide Ltd., Antwerp, Belgija

| (d) | povezani uvoznik v Švici
  Dow Europe GmbH, Horgen, Švica |
| --- | --- |

(d)

povezani uvoznik v Švici

Dow Europe GmbH, Horgen, Švica

| (e) | industrijski uporabniki v Skupnosti
  Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Španija |
| --- | --- |

(e)

industrijski uporabniki v Skupnosti

Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Španija

4.   Obdobje preiskave

| (12) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („OPP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2002 do konca OPP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („OPP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2002 do konca OPP („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (13) | Zadevni izdelek je enak izdelku iz prejšnjih preiskav. Etanolamini se pridobivajo tako, da etilen oksid (EO), ki nastane z reakcijo med etilenom in kisikom, reagira z amoniakom. Ta sinteza povzroči tri hkratne reakcije in tri različne vrste etanolaminov: monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) in trietanolamin (TEA), odvisno od tega, kolikokrat se veže EO. Največje število kombinacij je omejeno s številom vodikovih elementov v amonijaku, to je tri. Delež treh vrst v skupni proizvodnji je določen s proizvodnim načrtovalnim obratom in se lahko do neke stopnje nadzira z izbiro razmerja amonijak/EO („molekulsko“ razmerje). Obrati Skupnosti običajno temeljijo na primarnem bencinu kot energetskemu nosilcu, medtem ko ameriški obrati temeljijo na zemeljskem plinu. |
| --- | --- |

(13)

Zadevni izdelek je enak izdelku iz prejšnjih preiskav. Etanolamini se pridobivajo tako, da etilen oksid (EO), ki nastane z reakcijo med etilenom in kisikom, reagira z amoniakom. Ta sinteza povzroči tri hkratne reakcije in tri različne vrste etanolaminov: monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) in trietanolamin (TEA), odvisno od tega, kolikokrat se veže EO. Največje število kombinacij je omejeno s številom vodikovih elementov v amonijaku, to je tri. Delež treh vrst v skupni proizvodnji je določen s proizvodnim načrtovalnim obratom in se lahko do neke stopnje nadzira z izbiro razmerja amonijak/EO („molekulsko“ razmerje). Obrati Skupnosti običajno temeljijo na primarnem bencinu kot energetskemu nosilcu, medtem ko ameriški obrati temeljijo na zemeljskem plinu.

| (14) | Zadevni izdelek se uporablja kot vmesni izdelek in/ali aditiv za površinsko aktivne snovi, ki se uporabljajo v čistilnih sredstvih in izdelkih za osebno nego, kozmetiki, gnojilih in sredstvih za zaščito pridelka (glifosat), antikorozijskih sredstvih, mazalnih oljih, tekstilnih dodatkih in mehčalcih za tkanine (esterquati), fotografskih kemikalijah, pri predelavi papirja in kovin, kot pomožno sredstvo za mletje in povezovanje v proizvodnji cementa ter kot absorpcijsko pomožno sredstvo za izpiranje plinov (odstranjevanje kislin). Od konca leta 2004, začetka leta 2005 se izdelek vedno bolj uporablja tudi za obdelavo lesa. Nazadnje, izdelek lahko uporabljajo tudi proizvajalci sami ali njihovi povezani proizvajalci pri proizvodnji etilenaminov. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek se uporablja kot vmesni izdelek in/ali aditiv za površinsko aktivne snovi, ki se uporabljajo v čistilnih sredstvih in izdelkih za osebno nego, kozmetiki, gnojilih in sredstvih za zaščito pridelka (glifosat), antikorozijskih sredstvih, mazalnih oljih, tekstilnih dodatkih in mehčalcih za tkanine (esterquati), fotografskih kemikalijah, pri predelavi papirja in kovin, kot pomožno sredstvo za mletje in povezovanje v proizvodnji cementa ter kot absorpcijsko pomožno sredstvo za izpiranje plinov (odstranjevanje kislin). Od konca leta 2004, začetka leta 2005 se izdelek vedno bolj uporablja tudi za obdelavo lesa. Nazadnje, izdelek lahko uporabljajo tudi proizvajalci sami ali njihovi povezani proizvajalci pri proizvodnji etilenaminov.

2.   Podobni izdelek

| (15) | Kot v prejšnjih preiskavah se je pokazalo, da ima zadevni izdelek, proizveden v ZDA in prodan Skupnosti, enake fizikalne in tehnične lastnosti kot izdelek, ki so ga v Skupnosti proizvedli in prodali proizvajalci Skupnosti, in da se ta dva izdelka glede uporabe ne razlikujeta. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je zadevni izdelek, proizveden v ZDA in prodan Skupnosti, enak izdelku, ki se prodaja na ameriškem domačemu trgu. Zato je treba vse te izdelke obravnavati kot podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Kot v prejšnjih preiskavah se je pokazalo, da ima zadevni izdelek, proizveden v ZDA in prodan Skupnosti, enake fizikalne in tehnične lastnosti kot izdelek, ki so ga v Skupnosti proizvedli in prodali proizvajalci Skupnosti, in da se ta dva izdelka glede uporabe ne razlikujeta. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je zadevni izdelek, proizveden v ZDA in prodan Skupnosti, enak izdelku, ki se prodaja na ameriškem domačemu trgu. Zato je treba vse te izdelke obravnavati kot podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA

| (16) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali damping trenutno obstaja, in, če obstaja, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali damping trenutno obstaja, in, če obstaja, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.

1.   Uvodne opombe

| (17) | Od štirih proizvajalcev izvoznikov iz ZDA, navedenih v pritožbi, dva nista sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(17)

Od štirih proizvajalcev izvoznikov iz ZDA, navedenih v pritožbi, dva nista sodelovala v preiskavi.

| (18) | Druga dva sodelujoča proizvajalca izvoznika sta v OPP predstavljala 100 % uvoza v Skupnost OPP, ki je znašal 41 000 ton. Uvoz v Skupnost zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA je predstavljal 16,7 % potrošnje Skupnosti v OPP, kar je nižje od 29 % med prejšnjim obdobjem preiskave (1998). |
| --- | --- |

(18)

Druga dva sodelujoča proizvajalca izvoznika sta v OPP predstavljala 100 % uvoza v Skupnost OPP, ki je znašal 41 000 ton. Uvoz v Skupnost zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA je predstavljal 16,7 % potrošnje Skupnosti v OPP, kar je nižje od 29 % med prejšnjim obdobjem preiskave (1998).

2.   Damping uvoza v OPP

| (19) | Pri dveh sodelujočih proizvajalcih izvoznikih iz ZDA je bila normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka določena na osnovi cen na ameriškem domačem trgu, ki so jih nepovezane stranke plačale ali jih plačujejo, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe, ker je bilo ugotovljeno, da je bila ta prodaja opravljena v zadostnih količinah in v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(19)

Pri dveh sodelujočih proizvajalcih izvoznikih iz ZDA je bila normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka določena na osnovi cen na ameriškem domačem trgu, ki so jih nepovezane stranke plačale ali jih plačujejo, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe, ker je bilo ugotovljeno, da je bila ta prodaja opravljena v zadostnih količinah in v običajnem poteku trgovine.

| (20) | Kot v prvotni in prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom je ta preiskava spet pokazala, da sta dva sodelujoča proizvajalca izvoznika iz ZDA izvažala zadevni izdelek v Skupnost prek povezanih družb. Zato in v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe so bile izvozne cene konstruirane na podlagi cen, po katerih so bili uvoženi izdelki prvič ponovno prodani neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvedene so bile prilagoditve vseh stroškov, nastalih med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom, ki so ga v OPP v Skupnosti ustvarile uvozne družbe. |
| --- | --- |

(20)

Kot v prvotni in prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom je ta preiskava spet pokazala, da sta dva sodelujoča proizvajalca izvoznika iz ZDA izvažala zadevni izdelek v Skupnost prek povezanih družb. Zato in v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe so bile izvozne cene konstruirane na podlagi cen, po katerih so bili uvoženi izdelki prvič ponovno prodani neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvedene so bile prilagoditve vseh stroškov, nastalih med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom, ki so ga v OPP v Skupnosti ustvarile uvozne družbe.

| (21) | Opravljena je bila primerjava normalne vrednosti s povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka na podlagi cene franko tovarna in na enaki trgovinski ravni. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere je bilo dokazano, da vplivajo na cene in primerljivost cen. Prilagoditve so bile izvedene za notranji in čezmorski prevoz, zbirne popuste, manipulativne stroške in stroške pakiranja, stroške posojil in uvozne dajatve, ki so bili vsi odšteti od cen pri nadaljnji prodaji, da se izračuna cena franko tovarna. |
| --- | --- |

(21)

Opravljena je bila primerjava normalne vrednosti s povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka na podlagi cene franko tovarna in na enaki trgovinski ravni. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere je bilo dokazano, da vplivajo na cene in primerljivost cen. Prilagoditve so bile izvedene za notranji in čezmorski prevoz, zbirne popuste, manipulativne stroške in stroške pakiranja, stroške posojil in uvozne dajatve, ki so bili vsi odšteti od cen pri nadaljnji prodaji, da se izračuna cena franko tovarna.

| (22) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena za vsako vrsto izdelka na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami na enaki trgovinski ravni. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga v OPP, čeprav na nižji ravni, kot je bila ugotovljena pri prejšnjem pregledu. Tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek vrednosti CIF meja Skupnosti, je znašala 4,8 % za INEOS in 20,3 % za družbo Dow Chemical Company. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena za vsako vrsto izdelka na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami na enaki trgovinski ravni. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga v OPP, čeprav na nižji ravni, kot je bila ugotovljena pri prejšnjem pregledu. Tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek vrednosti CIF meja Skupnosti, je znašala 4,8 % za INEOS in 20,3 % za družbo Dow Chemical Company.

3.   Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

| (23) | Po analizi obstoja dampinga v OPP je bila proučena verjetnost nadaljevanja dampinga. |
| --- | --- |

(23)

Po analizi obstoja dampinga v OPP je bila proučena verjetnost nadaljevanja dampinga.

| (24) | Ukinitev ukrepov bi izvoznikom omogočila znižanje izvoznih cen. S tem bi izdelek iz ZDA postal privlačnejši na trgu Skupnosti. Če bi se izvozne cene znižale sorazmerno z ravnjo dajatev, bi stopnje dampinga, ugotovljene v OPP, znašale 13,4 % za INEOS in 28,3 % za družbo Dow Chemical Company. |
| --- | --- |

(24)

Ukinitev ukrepov bi izvoznikom omogočila znižanje izvoznih cen. S tem bi izdelek iz ZDA postal privlačnejši na trgu Skupnosti. Če bi se izvozne cene znižale sorazmerno z ravnjo dajatev, bi stopnje dampinga, ugotovljene v OPP, znašale 13,4 % za INEOS in 28,3 % za družbo Dow Chemical Company.

| (25) | Neizkoriščena proizvodna zmogljivost v ZDA v OPP je ocenjena približno na 90 000 ton. To je bilo izračunano na podlagi informacij dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in informacij vodilnih strokovnih publikacij. Glede na ocenjeno skupno obstoječo zmogljivost v ZDA v višini 650 000 ton pomenita skupno ocenjeno zadovoljeno povpraševanje in lastna uporaba v višini 560 000 ton 86-odstotno stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, kar je precej nizko glede na ugodne tržne pogoje v OPP. Razmeroma nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila posledica operativnih težav nekaterih proizvodnih obratov. Prosto zmogljivost v višini 90 000 ton je treba primerjati z obsegom izvoza iz ZDA v Skupnost v OPP (41 088 ton) in skupno potrošnjo Skupnosti (246 670 ton). Povedano drugače, obstaja velika možnost za povečanje izvoza iz ZDA in prevzem velikega dela trga Skupnosti. Naklonjenost povečanju izvoza v Skupnost podpira tudi širitev zmogljivosti v višini 45 000 ton, zaznana v Mehiki in Braziliji leta 2006, ki sta pomembna izvozna trga za proizvajalce iz ZDA. |
| --- | --- |

(25)

Neizkoriščena proizvodna zmogljivost v ZDA v OPP je ocenjena približno na 90 000 ton. To je bilo izračunano na podlagi informacij dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in informacij vodilnih strokovnih publikacij. Glede na ocenjeno skupno obstoječo zmogljivost v ZDA v višini 650 000 ton pomenita skupno ocenjeno zadovoljeno povpraševanje in lastna uporaba v višini 560 000 ton 86-odstotno stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, kar je precej nizko glede na ugodne tržne pogoje v OPP. Razmeroma nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila posledica operativnih težav nekaterih proizvodnih obratov. Prosto zmogljivost v višini 90 000 ton je treba primerjati z obsegom izvoza iz ZDA v Skupnost v OPP (41 088 ton) in skupno potrošnjo Skupnosti (246 670 ton). Povedano drugače, obstaja velika možnost za povečanje izvoza iz ZDA in prevzem velikega dela trga Skupnosti. Naklonjenost povečanju izvoza v Skupnost podpira tudi širitev zmogljivosti v višini 45 000 ton, zaznana v Mehiki in Braziliji leta 2006, ki sta pomembna izvozna trga za proizvajalce iz ZDA.

| (26) | Na voljo je torej nekaj proste zmogljivosti, ki se lahko uporabi za večjo proizvodnjo etanolamina in za prodajo etanolamina na trgu Skupnosti, če se ukrepi ukinejo. |
| --- | --- |

(26)

Na voljo je torej nekaj proste zmogljivosti, ki se lahko uporabi za večjo proizvodnjo etanolamina in za prodajo etanolamina na trgu Skupnosti, če se ukrepi ukinejo.

| (27) | Za trg etanolamina je značilno veliko naraščanje povpraševanja po DEA v letih 2000–2001, ki ga je sprožila uporaba DEA v proizvodnji glifosat herbicidov, ki se uporabljajo v postopku, pri katerem se gensko spremenjenim pridelkom omogoči odpornost na take herbicide. Na povpraševanje po TEA vplivajo predvsem uporaba v sektorju cementa in proizvajalci mehčalcev za tkanine. Od leta 2004 se je trg MEA znatno povečal v skladu z Uredbo ZDA, ki je začela veljati 1. januarja 2005 in ki prepoveduje uporabo nadomestnih kovinskih izdelkov za obdelavo lesa, kar je povzročilo večje ocenjeno povpraševanje po MEA v višini 80 000 ton. Zaradi velikega povpraševanja je raven cen etanolaminov po vsem svetu visoka. |
| --- | --- |

(27)

Za trg etanolamina je značilno veliko naraščanje povpraševanja po DEA v letih 2000–2001, ki ga je sprožila uporaba DEA v proizvodnji glifosat herbicidov, ki se uporabljajo v postopku, pri katerem se gensko spremenjenim pridelkom omogoči odpornost na take herbicide. Na povpraševanje po TEA vplivajo predvsem uporaba v sektorju cementa in proizvajalci mehčalcev za tkanine. Od leta 2004 se je trg MEA znatno povečal v skladu z Uredbo ZDA, ki je začela veljati 1. januarja 2005 in ki prepoveduje uporabo nadomestnih kovinskih izdelkov za obdelavo lesa, kar je povzročilo večje ocenjeno povpraševanje po MEA v višini 80 000 ton. Zaradi velikega povpraševanja je raven cen etanolaminov po vsem svetu visoka.

| (28) | Preiskava je pokazala, da so domače cene ZDA v povprečju višje od povprečnih prodajnih cen na trgu Skupnosti. Zdi se, da imajo industrijski uporabniki podobne pogoje na obeh trgih, ker so pogosto večnacionalne družbe, ki se o določitvi virov pogajajo na svetovni ravni in izberejo dobavitelje, ki so zmožni dobavljati v podobnem obsegu. Vendar je bilo ugotovljeno, da so domače cene ZDA za vse vrste etanolaminov višje, ko se zaračunajo trgovcem in distributerjem. Ta vrsta prodaje na ameriškem domačem trgu se običajno izvede na kraju samem, medtem ko se prodaja na trgu Skupnosti opravi po pogodbi za določen čas. To pomeni, da so prodajne cene na trgu Skupnosti določene za daljše obdobje in so stabilnejše. |
| --- | --- |

(28)

Preiskava je pokazala, da so domače cene ZDA v povprečju višje od povprečnih prodajnih cen na trgu Skupnosti. Zdi se, da imajo industrijski uporabniki podobne pogoje na obeh trgih, ker so pogosto večnacionalne družbe, ki se o določitvi virov pogajajo na svetovni ravni in izberejo dobavitelje, ki so zmožni dobavljati v podobnem obsegu. Vendar je bilo ugotovljeno, da so domače cene ZDA za vse vrste etanolaminov višje, ko se zaračunajo trgovcem in distributerjem. Ta vrsta prodaje na ameriškem domačem trgu se običajno izvede na kraju samem, medtem ko se prodaja na trgu Skupnosti opravi po pogodbi za določen čas. To pomeni, da so prodajne cene na trgu Skupnosti določene za daljše obdobje in so stabilnejše.

| (29) | Prodaja trgovcem in distributerjem s strani dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja le 13 % količine, prodane na ameriškem domačem trgu, in 32 % prodaje na trgu Skupnosti, vendar so bile domače cene ZDA v povprečju 35 % višje od cen Skupnosti za to raven trgovine. To je podprlo ugotovitev, da se domače cene ZDA, ob upoštevanju narave prodaje na kraju samem trgovcem in distributerjem, hitreje prilagajajo nihanju cen. Zato bodo verjetno cene na domačem trgu ZDA sorazmerno višje od cen Skupnosti, kar bi se zgodilo zlasti, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Vendar predstavlja ta raven trgovine manjši delež prodaje na ameriškem domačem trgu in trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(29)

Prodaja trgovcem in distributerjem s strani dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja le 13 % količine, prodane na ameriškem domačem trgu, in 32 % prodaje na trgu Skupnosti, vendar so bile domače cene ZDA v povprečju 35 % višje od cen Skupnosti za to raven trgovine. To je podprlo ugotovitev, da se domače cene ZDA, ob upoštevanju narave prodaje na kraju samem trgovcem in distributerjem, hitreje prilagajajo nihanju cen. Zato bodo verjetno cene na domačem trgu ZDA sorazmerno višje od cen Skupnosti, kar bi se zgodilo zlasti, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Vendar predstavlja ta raven trgovine manjši delež prodaje na ameriškem domačem trgu in trgu Skupnosti.

| (30) | V primeru industrijskih uporabnikov, ki predstavljajo večino potrošnikov, iztek veljavnosti ukrepov verjetno ne bi vplival na raven cen, po katerih se etanolamin prodaja na trgu Skupnosti, ker je bilo ugotovljeno, da breme ukrepov nosijo ameriški proizvajalci izvozniki. Po tem scenariju lahko slednji dosežejo bolj dobičkonosno prodajo in to bi jih spodbudilo, da povečajo izvoz na trg Skupnosti. Vendar lahko ti industrijski uporabniki uporabijo iztek veljavnosti ukrepov kot orodje za pogajanje, da se dosežejo nižje cene od ameriških proizvajalcev izvoznikov in industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(30)

V primeru industrijskih uporabnikov, ki predstavljajo večino potrošnikov, iztek veljavnosti ukrepov verjetno ne bi vplival na raven cen, po katerih se etanolamin prodaja na trgu Skupnosti, ker je bilo ugotovljeno, da breme ukrepov nosijo ameriški proizvajalci izvozniki. Po tem scenariju lahko slednji dosežejo bolj dobičkonosno prodajo in to bi jih spodbudilo, da povečajo izvoz na trg Skupnosti. Vendar lahko ti industrijski uporabniki uporabijo iztek veljavnosti ukrepov kot orodje za pogajanje, da se dosežejo nižje cene od ameriških proizvajalcev izvoznikov in industrije Skupnosti.

| (31) | Izvozne cene zadevnega izdelka na druge glavne izvozne trge, tj. v Kanado in Južno Ameriko, nimajo običajnega vzorca. Prodajne cene so včasih nižje, včasih pa višje od cen v ZDA in na trgu Skupnosti, odvisno od prodajnih pogojev. Za manjše izvožene količine je značilna višja prodajna cena. |
| --- | --- |

(31)

Izvozne cene zadevnega izdelka na druge glavne izvozne trge, tj. v Kanado in Južno Ameriko, nimajo običajnega vzorca. Prodajne cene so včasih nižje, včasih pa višje od cen v ZDA in na trgu Skupnosti, odvisno od prodajnih pogojev. Za manjše izvožene količine je značilna višja prodajna cena.

| (32) | Če povzamemo, za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika ameriški trg načeloma ostaja najpomembnejši prodajni trg. Ob upoštevanju, da je bilo v OPP 17 % proizvodnje izvožene, pa ima prodaja Skupnosti in ostalemu svetu še vedno pomembno vlogo pri splošni uporabi in dobičkonosnosti obstoječih proizvodnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(32)

Če povzamemo, za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika ameriški trg načeloma ostaja najpomembnejši prodajni trg. Ob upoštevanju, da je bilo v OPP 17 % proizvodnje izvožene, pa ima prodaja Skupnosti in ostalemu svetu še vedno pomembno vlogo pri splošni uporabi in dobičkonosnosti obstoječih proizvodnih zmogljivosti.

| (33) | Kratkoročno se v zvezi z dvema sodelujočima proizvajalcema iz ZDA lahko pričakuje, da bo njun obseg uvoza ostal vsaj stabilen. Pravzaprav sta kljub veljavnim ukrepom in ne glede na privlačnost ameriškega trga ostala zvesta strankam iz Skupnosti. Zmanjšanje obsega izvoza se mogoče lahko pričakuje od proizvajalca INEOS iz ZDA po prevzemu družbe Innovene, ki ima proizvodne zmogljivosti v Skupnosti, ko bo družba odpravila ozka grla pridobljenih proizvodnih obratov in se razširila z vzpostavitvijo nove zmogljivosti v Skupnosti, ki verjetno ne bo pripravljena za izvajanje pred letom 2008. Hkrati se od proizvajalcev izvoznikov iz ZDA pričakuje, da bodo odpravili škodo nastalo zaradi orkana v drugi polovici leta 2005, in spet začeli polno delovati v drugi polovici leta 2006, začetku leta 2007, s čimer bi proizvedli dodatne količine, ki se lahko prodajo na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(33)

Kratkoročno se v zvezi z dvema sodelujočima proizvajalcema iz ZDA lahko pričakuje, da bo njun obseg uvoza ostal vsaj stabilen. Pravzaprav sta kljub veljavnim ukrepom in ne glede na privlačnost ameriškega trga ostala zvesta strankam iz Skupnosti. Zmanjšanje obsega izvoza se mogoče lahko pričakuje od proizvajalca INEOS iz ZDA po prevzemu družbe Innovene, ki ima proizvodne zmogljivosti v Skupnosti, ko bo družba odpravila ozka grla pridobljenih proizvodnih obratov in se razširila z vzpostavitvijo nove zmogljivosti v Skupnosti, ki verjetno ne bo pripravljena za izvajanje pred letom 2008. Hkrati se od proizvajalcev izvoznikov iz ZDA pričakuje, da bodo odpravili škodo nastalo zaradi orkana v drugi polovici leta 2005, in spet začeli polno delovati v drugi polovici leta 2006, začetku leta 2007, s čimer bi proizvedli dodatne količine, ki se lahko prodajo na trg Skupnosti.

| (34) | V zvezi z nesodelujočimi proizvajalci iz ZDA, ki so v OPP predstavljali 27 % proizvodne zmogljivosti ZDA, ni mogoče izključiti možnosti, da bodo spet začeli izvažati v Skupnost, če se dopusti, da ukrepi zapadejo. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi z nesodelujočimi proizvajalci iz ZDA, ki so v OPP predstavljali 27 % proizvodne zmogljivosti ZDA, ni mogoče izključiti možnosti, da bodo spet začeli izvažati v Skupnost, če se dopusti, da ukrepi zapadejo.

| (35) | Opravljena je bila tudi analiza možnega srednjeročnega (do 5 let) razvoja povpraševanja in proizvodne zmogljivosti v Skupnosti, ZDA in preostalem svetu. Izvedena je bila tudi analiza, kako bi pričakovane razmere glede povpraševanja in dobave vplivale na raven cen v Skupnosti. Vse številke v spodnjih uvodnih izjavah temeljijo na informacijah družb BASF, Dow in INEOS ter iz vodilnih referenčnih publikacij kemične industrije, ki jih objavljata PCI in Tecnon. |
| --- | --- |

(35)

Opravljena je bila tudi analiza možnega srednjeročnega (do 5 let) razvoja povpraševanja in proizvodne zmogljivosti v Skupnosti, ZDA in preostalem svetu. Izvedena je bila tudi analiza, kako bi pričakovane razmere glede povpraševanja in dobave vplivale na raven cen v Skupnosti. Vse številke v spodnjih uvodnih izjavah temeljijo na informacijah družb BASF, Dow in INEOS ter iz vodilnih referenčnih publikacij kemične industrije, ki jih objavljata PCI in Tecnon.

| (36) | Ob upoštevanju napovedi proizvajalcev iz ZDA in Skupnosti o prihodnjem povpraševanju in proizvodni zmogljivosti se predvideva, da bo rast na trgu Skupnosti nižja kot v preostalem svetu. Predvidena povprečna letna rast v Skupnosti za srednjeročno obdobje je približno 3 % v primerjavi s 7 % v Aziji in 4,2 %, predvidenimi za ves svet. |
| --- | --- |

(36)

Ob upoštevanju napovedi proizvajalcev iz ZDA in Skupnosti o prihodnjem povpraševanju in proizvodni zmogljivosti se predvideva, da bo rast na trgu Skupnosti nižja kot v preostalem svetu. Predvidena povprečna letna rast v Skupnosti za srednjeročno obdobje je približno 3 % v primerjavi s 7 % v Aziji in 4,2 %, predvidenimi za ves svet.

| (37) | Leta 2004 je povpraševanje na evropskem trgu preseglo obstoječo proizvodno zmogljivost Skupnosti za približno 40 000 ton. V ZDA je bil položaj obraten, obstoječa zmogljivost je za 90 000 ton presegala učinkovito uporabo in prodajo izdelka, kar pa vseeno ni negativno vplivalo na visoke ravni cen, ker operativne težave v proizvodnji omejujejo dobavo strankam. Če primerjamo predvidene stopnje rasti z napovedanimi širitvami zmogljivosti, lahko na trgu Skupnosti od leta 2008 pričakujemo nekaj presežne zmogljivosti glede na povpraševanje, zlasti zaradi verjetnega izvajanja investicijskih načrtov družbe INEOS v Skupnosti, ki bi povečali obstoječo zmogljivost v Skupnosti za četrtino oziroma tretjino. Takšna širitev zmogljivosti po pričakovanjih do začetka leta 2008 ne bo uresničena. Čeprav se lahko takšno povečanje zmogljivosti hkrati deloma nadomesti z zmanjšanjem uvoza v Skupnost in povečanjem izvoza proizvajalcev Skupnosti, se pričakuje, da bo skupna obstoječa zmogljivost vseh proizvajalcev v Skupnosti leta 2008 presegla povpraševanje na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(37)

Leta 2004 je povpraševanje na evropskem trgu preseglo obstoječo proizvodno zmogljivost Skupnosti za približno 40 000 ton. V ZDA je bil položaj obraten, obstoječa zmogljivost je za 90 000 ton presegala učinkovito uporabo in prodajo izdelka, kar pa vseeno ni negativno vplivalo na visoke ravni cen, ker operativne težave v proizvodnji omejujejo dobavo strankam. Če primerjamo predvidene stopnje rasti z napovedanimi širitvami zmogljivosti, lahko na trgu Skupnosti od leta 2008 pričakujemo nekaj presežne zmogljivosti glede na povpraševanje, zlasti zaradi verjetnega izvajanja investicijskih načrtov družbe INEOS v Skupnosti, ki bi povečali obstoječo zmogljivost v Skupnosti za četrtino oziroma tretjino. Takšna širitev zmogljivosti po pričakovanjih do začetka leta 2008 ne bo uresničena. Čeprav se lahko takšno povečanje zmogljivosti hkrati deloma nadomesti z zmanjšanjem uvoza v Skupnost in povečanjem izvoza proizvajalcev Skupnosti, se pričakuje, da bo skupna obstoječa zmogljivost vseh proizvajalcev v Skupnosti leta 2008 presegla povpraševanje na trgu Skupnosti.

| (38) | Na podlagi dokazov, ki so na voljo Komisiji, se pričakuje, da se bo trenutno presežna zmogljivost v ZDA nadaljevala vsaj še v bližnji prihodnosti, ker domače povpraševanje kljub rasti ne bo absorbiralo proste zmogljivosti, ki bo ponovno začela delovati. V daljšem časovnem obdobju do leta 2010 se pričakuje, da bo presežna zmogljivost odpravljena, s čimer se bo zmanjšala izvozna spodbuda proizvajalcev iz ZDA. Hkrati se glede na napovedi pričakuje znatno pomanjkanje v Aziji. To ponazarja dejstvo, da je družba Dow Chemical ustanovila skupno podjetje z družbo Petronas, imenovano Optimal, ter je v Maleziji postavila obrat z zmogljivostjo 75 000 ton, ki je namenjena oskrbovanju azijskega trga etanolamina. |
| --- | --- |

(38)

Na podlagi dokazov, ki so na voljo Komisiji, se pričakuje, da se bo trenutno presežna zmogljivost v ZDA nadaljevala vsaj še v bližnji prihodnosti, ker domače povpraševanje kljub rasti ne bo absorbiralo proste zmogljivosti, ki bo ponovno začela delovati. V daljšem časovnem obdobju do leta 2010 se pričakuje, da bo presežna zmogljivost odpravljena, s čimer se bo zmanjšala izvozna spodbuda proizvajalcev iz ZDA. Hkrati se glede na napovedi pričakuje znatno pomanjkanje v Aziji. To ponazarja dejstvo, da je družba Dow Chemical ustanovila skupno podjetje z družbo Petronas, imenovano Optimal, ter je v Maleziji postavila obrat z zmogljivostjo 75 000 ton, ki je namenjena oskrbovanju azijskega trga etanolamina.

| (39) | Bolj na splošno se bo svetovna proizvodna zmogljivost do leta 2010 verjetno povečala s približno 1 300 000 ton na 1 785 000 ton. To vključuje nove zmogljivosti v Skupnosti (+ 205 000), v ZDA (+80 000), Saudski Arabiji (+ 100 000) in Aziji (+ 100 000). Svetovno povpraševanje bi se ob predvideni 4,2-odstotni stopnji rasti do leta 2010 povečalo na 1 550 000–1 700 000 ton. Ob upoštevanju, da se nekaj presežka zmogljivosti vedno absorbira zaradi zaustavitve proizvodnje za vzdrževalna dela, in je zato potreben neke vrste blažilec, kaže napoved za 2010 presežno zmogljivost v Skupnosti, ravnovesje v ZDA ter pomanjkanje v Aziji in preostalem svetu. Različne širitve zmogljivosti torej ne kažejo nagnjenosti proizvajalcev izvoznikov iz ZDA, da bi izdelke pod ceno prodajali na trgu Skupnosti, ker bosta dobava in povpraševanje na svetovni ravni verjetno izenačeni. Vseeno je treba omeniti, da je to ocena, ki se sklicuje na srednjeročni razvoj, tj. 2008–2010. |
| --- | --- |

(39)

Bolj na splošno se bo svetovna proizvodna zmogljivost do leta 2010 verjetno povečala s približno 1 300 000 ton na 1 785 000 ton. To vključuje nove zmogljivosti v Skupnosti (+ 205 000), v ZDA (+80 000), Saudski Arabiji (+ 100 000) in Aziji (+ 100 000). Svetovno povpraševanje bi se ob predvideni 4,2-odstotni stopnji rasti do leta 2010 povečalo na 1 550 000–1 700 000 ton. Ob upoštevanju, da se nekaj presežka zmogljivosti vedno absorbira zaradi zaustavitve proizvodnje za vzdrževalna dela, in je zato potreben neke vrste blažilec, kaže napoved za 2010 presežno zmogljivost v Skupnosti, ravnovesje v ZDA ter pomanjkanje v Aziji in preostalem svetu. Različne širitve zmogljivosti torej ne kažejo nagnjenosti proizvajalcev izvoznikov iz ZDA, da bi izdelke pod ceno prodajali na trgu Skupnosti, ker bosta dobava in povpraševanje na svetovni ravni verjetno izenačeni. Vseeno je treba omeniti, da je to ocena, ki se sklicuje na srednjeročni razvoj, tj. 2008–2010.

| (40) | Opozarja se, da je bil v OPP damping ugotovljen za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika, vendar na nižji ravni kot med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(40)

Opozarja se, da je bil v OPP damping ugotovljen za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika, vendar na nižji ravni kot med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom.

| (41) | V primerjavi s prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom se je tržni delež ameriškega uvoza zmanjšal z 29 % na 16,7 %. Vse kaže, da je v ZDA 90 000 ton proste zmogljivosti, nizka stopnja izkoriščenosti med OP pa je posledica začasnih dogodkov; zaradi pomanjkanja sodelovanja pa ni bilo mogoče preiskati uporabe približno 27 % obstoječih zmogljivosti v ZDA. Ni mogoče v celoti izključiti, da se ne bodo ti nesodelujoči proizvajalci vrnili na trg Skupnosti z dampinškimi cenami, če se dopusti iztek veljavnosti ukrepov. Čeprav se pričakuje, da bo povpraševanje na ameriškem trgu večje kot v Skupnosti, se pričakuje, da se bo presežna zmogljivost v ZDA absorbirala šele v srednjeročnem obdobju. Dejstvo, da želijo proizvajalci ohraniti dobičkonosnost obstoječih proizvodnih zmogljivosti, bo vse spodbudilo, da povečajo prodajo na trg Skupnosti, če se ukrepi razveljavijo. |
| --- | --- |

(41)

V primerjavi s prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom se je tržni delež ameriškega uvoza zmanjšal z 29 % na 16,7 %. Vse kaže, da je v ZDA 90 000 ton proste zmogljivosti, nizka stopnja izkoriščenosti med OP pa je posledica začasnih dogodkov; zaradi pomanjkanja sodelovanja pa ni bilo mogoče preiskati uporabe približno 27 % obstoječih zmogljivosti v ZDA. Ni mogoče v celoti izključiti, da se ne bodo ti nesodelujoči proizvajalci vrnili na trg Skupnosti z dampinškimi cenami, če se dopusti iztek veljavnosti ukrepov. Čeprav se pričakuje, da bo povpraševanje na ameriškem trgu večje kot v Skupnosti, se pričakuje, da se bo presežna zmogljivost v ZDA absorbirala šele v srednjeročnem obdobju. Dejstvo, da želijo proizvajalci ohraniti dobičkonosnost obstoječih proizvodnih zmogljivosti, bo vse spodbudilo, da povečajo prodajo na trg Skupnosti, če se ukrepi razveljavijo.

| (42) | Obstaja torej verjetnost nadaljevanja dampinga in tveganje, da bi povečanje obsega uvoza morebiti povzročilo pritisk, da se cene v Skupnosti znižajo, vsaj v kratkoročnem obdobju, če se ukrepi razveljavijo. |
| --- | --- |

(42)

Obstaja torej verjetnost nadaljevanja dampinga in tveganje, da bi povečanje obsega uvoza morebiti povzročilo pritisk, da se cene v Skupnosti znižajo, vsaj v kratkoročnem obdobju, če se ukrepi razveljavijo.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (43) | Trije proizvajalci Skupnosti vložniki so v celoti sodelovali v preiskavi. V OPP so predstavljali 80 % proizvodnje Skupnosti. Obstaja še en proizvajalec Skupnosti, ki podpira pritožbo in ki je predložil informacije, zlasti v zvezi s proizvodnjo, vendar ni v celoti izpolnil vprašalnika. Zato ga je bilo treba šteti kot nesodelujočega proizvajalca. |
| --- | --- |

(43)

Trije proizvajalci Skupnosti vložniki so v celoti sodelovali v preiskavi. V OPP so predstavljali 80 % proizvodnje Skupnosti. Obstaja še en proizvajalec Skupnosti, ki podpira pritožbo in ki je predložil informacije, zlasti v zvezi s proizvodnjo, vendar ni v celoti izpolnil vprašalnika. Zato ga je bilo treba šteti kot nesodelujočega proizvajalca.

| (44) | Treba je opozoriti, da po objavi Uredbe (ES) št. 1603/2000, ki je uvedla trenutno veljavne ukrepe, družba Union Carbide Ltd (Združeno kraljestvo), ki jo je prevzela družba Dow Chemical Company, etanolaminov v Skupnosti ne proizvaja več. Poleg tega se je družba BP Chemicals preimenovala v Innovene, Condea pa v Sasol. Nazadnje je družba INEOS Oxide Ltd., matična družba družbe INEOS Americas LLC s sedežem v Združenem kraljestvu, 16. decembra 2005 prevzela družbo Innovene. Obe družbi, INEOS Americas LLC in Innovene, še naprej v celoti sodelujeta v postopku. |
| --- | --- |

(44)

Treba je opozoriti, da po objavi Uredbe (ES) št. 1603/2000, ki je uvedla trenutno veljavne ukrepe, družba Union Carbide Ltd (Združeno kraljestvo), ki jo je prevzela družba Dow Chemical Company, etanolaminov v Skupnosti ne proizvaja več. Poleg tega se je družba BP Chemicals preimenovala v Innovene, Condea pa v Sasol. Nazadnje je družba INEOS Oxide Ltd., matična družba družbe INEOS Americas LLC s sedežem v Združenem kraljestvu, 16. decembra 2005 prevzela družbo Innovene. Obe družbi, INEOS Americas LLC in Innovene, še naprej v celoti sodelujeta v postopku.

| (45) | Na podlagi tega so proizvajalci Skupnosti trije, tj. BASF AG, Innovene in Sasol ter sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi tega so proizvajalci Skupnosti trije, tj. BASF AG, Innovene in Sasol ter sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

| (46) | Preiskava je pokazala, da je kot v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom del proizvodnje etanolamina v Skupnosti namenjen za notranjo ali lastno uporabo. Delež je ocenjen na približno eno tretjino celotne proizvodnje Skupnosti, enako kot med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom. Lastna proizvodnja je bila ugotovljena v prostorih enega od proizvajalcev, vključenega v industrijo Skupnosti. Ta proizvajalec upravlja obrat, ki je namenjen in se uporablja le za lastno uporabo. Preiskava je potrdila, da proizvajalci Skupnosti vložniki ne kupujejo zadevnega izdelka za nadaljnjo prodajo ali za lastno uporabo od neodvisnih strank v Skupnosti ali zunaj nje. Etanolamin za lastno uporabo se zato ne šteje kot konkurenca etanolamina, ki je na razpolago na trgu Skupnosti (v nadaljevanju „prosti trg“). |
| --- | --- |

(46)

Preiskava je pokazala, da je kot v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom del proizvodnje etanolamina v Skupnosti namenjen za notranjo ali lastno uporabo. Delež je ocenjen na približno eno tretjino celotne proizvodnje Skupnosti, enako kot med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom. Lastna proizvodnja je bila ugotovljena v prostorih enega od proizvajalcev, vključenega v industrijo Skupnosti. Ta proizvajalec upravlja obrat, ki je namenjen in se uporablja le za lastno uporabo. Preiskava je potrdila, da proizvajalci Skupnosti vložniki ne kupujejo zadevnega izdelka za nadaljnjo prodajo ali za lastno uporabo od neodvisnih strank v Skupnosti ali zunaj nje. Etanolamin za lastno uporabo se zato ne šteje kot konkurenca etanolamina, ki je na razpolago na trgu Skupnosti (v nadaljevanju „prosti trg“).

E.   POLOŽAJ NA TRGU SKUPNOSTI

1.   Potrošnja na trgu Skupnosti

| Potrošnja Skupnosti | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupaj ton | 283 992 | 331 194 | 358 830 | 366 645 |
| Indeks | 100 | 117 | 126 | 129 |
| Lastna uporaba (v tonah) | 97 768 | 107 539 | 118 584 | 119 975 |
| Indeks | 100 | 110 | 121 | 123 |
| Prosti trg (v tonah) | 186 224 | 223 655 | 240 246 | 246 670 |
| Indeks | 100 | 120 | 129 | 132 |
| Vir: Statistika Eurostata in izpolnjeni vprašalniki |

Potrošnja Skupnosti

2002

2003

2004

OPP

Skupaj ton

283 992

331 194

358 830

366 645

Indeks

100

117

126

129

Lastna uporaba (v tonah)

97 768

107 539

118 584

119 975

Indeks

100

110

121

123

Prosti trg (v tonah)

186 224

223 655

240 246

246 670

Indeks

100

120

129

132

Vir: Statistika Eurostata in izpolnjeni vprašalniki

| (47) | Določitev celotne potrošnje Skupnosti je temeljila na kombinaciji proizvodnje minus izvoz vseh proizvajalcev v Skupnosti in uvoz iz tretjih držav na trg Skupnosti. V primerjavi z letom 2002 se je potrošnja v OPP povečala za 29 % ali za 83 000 ton. Rast je bila zlasti izrazita med letoma 2002 in 2003 (+ 17 % ali +48 000 ton), vendar se je nadaljevala med letom 2004 in obdobjem OPP, čeprav počasneje. Potrošnja se je povečala zaradi povečanega povpraševanja po etanolaminih zaradi širokega in vedno bolj razširjenega področja uporabe. Povpraševanje je bilo od leta 2002 še posebej veliko po DEA za proizvodnjo glifosata, TEA za esterquate in MEA za obdelavo lesa. |
| --- | --- |

(47)

Določitev celotne potrošnje Skupnosti je temeljila na kombinaciji proizvodnje minus izvoz vseh proizvajalcev v Skupnosti in uvoz iz tretjih držav na trg Skupnosti. V primerjavi z letom 2002 se je potrošnja v OPP povečala za 29 % ali za 83 000 ton. Rast je bila zlasti izrazita med letoma 2002 in 2003 (+ 17 % ali +48 000 ton), vendar se je nadaljevala med letom 2004 in obdobjem OPP, čeprav počasneje. Potrošnja se je povečala zaradi povečanega povpraševanja po etanolaminih zaradi širokega in vedno bolj razširjenega področja uporabe. Povpraševanje je bilo od leta 2002 še posebej veliko po DEA za proizvodnjo glifosata, TEA za esterquate in MEA za obdelavo lesa.

| (48) | Potrošnja na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju povečala za 32 % (ali za 60 000 ton), pri čemer se je leta 2002 in 2003 povečala za 20 % (ali 37 000 ton). |
| --- | --- |

(48)

Potrošnja na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju povečala za 32 % (ali za 60 000 ton), pri čemer se je leta 2002 in 2003 povečala za 20 % (ali 37 000 ton).

| (49) | Lastna potrošnja se je povečala za 23 % ali za 22 000 ton zaradi povečane uporabe etanolaminov v proizvodnih procesih drugih kemikalij. |
| --- | --- |

(49)

Lastna potrošnja se je povečala za 23 % ali za 22 000 ton zaradi povečane uporabe etanolaminov v proizvodnih procesih drugih kemikalij.

2.   Uvoz iz ZDA, obseg, tržni delež in uvozne cene

| Uvoz iz ZDA | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 46 075 | 40 576 | 40 512 | 41 088 |
| Indeks | 100 | 88 | 88 | 89 |
| Tržni delež | 24,7 % | 18,1 % | 16,9 % | 16,7 % |
| Uvozna cena EUR/tono | 979,63 | 915,15 | 975,09 | 995,55 |
| Indeks | 100 | 93 | 100 | 102 |
| Vir: Statistika Eurostata in izpolnjeni vprašalnik |

Uvoz iz ZDA

2002

2003

2004

OPP

V tonah

46 075

40 576

40 512

41 088

Indeks

100

88

88

89

Tržni delež

24,7 %

18,1 %

16,9 %

16,7 %

Uvozna cena EUR/tono

979,63

915,15

975,09

995,55

Indeks

100

93

100

102

Vir: Statistika Eurostata in izpolnjeni vprašalnik

| (50) | Obseg uvoza iz ZDA v Skupnost se je zmanjšal za 12 % med letoma 2002 in 2003 ter je vse od takrat ostal na enaki ravni. Tržni delež je bil določen na podlagi potrošnje na prostem trgu v Skupnosti in se je v obravnavanem obdobju zmanjšal s 24,7 % na 16,7 %, kar pomeni izgubo 8 odstotnih točk. Zmanjšanje uvoza in tržnega deleža med letoma 2002 in 2003 se ujema s 7-odstotnim splošnim upadom povprečne uvozne cene. Proizvajalci izvozniki iz ZDA med letoma 2002 in 2003 niso sodelovali pri širitvi potrošnje na prostem trgu v Skupnosti. Tudi po letu 2003 proizvajalci izvozniki iz ZDA niso povečali svojega tržnega deleža, čeprav so se uvozne cene ponovno povišale. Na prodajnem trgu bi takšna povečana privlačnost običajno povzročila dodatno prodajo, vendar se proizvajalci izvozniki iz ZDA zaradi operativnih težav in celo privlačnejših pogojev na domačem ameriškem trgu niso vrnili na trg Skupnosti, kot je bilo pričakovano. |
| --- | --- |

(50)

Obseg uvoza iz ZDA v Skupnost se je zmanjšal za 12 % med letoma 2002 in 2003 ter je vse od takrat ostal na enaki ravni. Tržni delež je bil določen na podlagi potrošnje na prostem trgu v Skupnosti in se je v obravnavanem obdobju zmanjšal s 24,7 % na 16,7 %, kar pomeni izgubo 8 odstotnih točk. Zmanjšanje uvoza in tržnega deleža med letoma 2002 in 2003 se ujema s 7-odstotnim splošnim upadom povprečne uvozne cene. Proizvajalci izvozniki iz ZDA med letoma 2002 in 2003 niso sodelovali pri širitvi potrošnje na prostem trgu v Skupnosti. Tudi po letu 2003 proizvajalci izvozniki iz ZDA niso povečali svojega tržnega deleža, čeprav so se uvozne cene ponovno povišale. Na prodajnem trgu bi takšna povečana privlačnost običajno povzročila dodatno prodajo, vendar se proizvajalci izvozniki iz ZDA zaradi operativnih težav in celo privlačnejših pogojev na domačem ameriškem trgu niso vrnili na trg Skupnosti, kot je bilo pričakovano.

| (51) | Treba je opozoriti, da so bile zgornje cene zbrane na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu. Ne razlikujejo proizvodnega programa in vsebujejo številne prodajne pogoje, ki jih ni mogoče primerjati s pogoji, ki jih uporabljajo drugi subjekti na trgu Skupnosti. Opravljena je bila natančna primerjava cen dampinškega uvoza in cen proizvajalcev Skupnosti na enaki trgovinski ravni in je pojasnjena v uvodni izjavi 53 spodaj. Med obravnavanim obdobjem se je povprečna uvozna cena povišala za skromna 2 %. Ves uvoz v Skupnost iz ZDA je potekal prek povezanih uvoznikov, zato so uvozne cene tudi transferne cene znotraj skupine podjetij. V prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so takšne uvozne cene umetno določene, da vsaj delno absorbirajo takrat veljavne protidampinške ukrepe. Povezani uvozniki v Skupnosti so v prejšnjem OPP ustvarili precejšnje izgube, razlike med nabavnimi cenami (dejanska uvozna cena) in cenami pri nadaljnji prodaji na trgu Skupnosti, ki so jih realizirali, niso zadostovale za kritje stroškov, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo. To je bil razlog, da je prejšnja preiskava v zvezi s pregledom vodila k spremembi oblike protidampinških ukrepov, ter razlog za uvedbo fiksnih stopenj dajatev za tono. |
| --- | --- |

(51)

Treba je opozoriti, da so bile zgornje cene zbrane na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu. Ne razlikujejo proizvodnega programa in vsebujejo številne prodajne pogoje, ki jih ni mogoče primerjati s pogoji, ki jih uporabljajo drugi subjekti na trgu Skupnosti. Opravljena je bila natančna primerjava cen dampinškega uvoza in cen proizvajalcev Skupnosti na enaki trgovinski ravni in je pojasnjena v uvodni izjavi 53 spodaj. Med obravnavanim obdobjem se je povprečna uvozna cena povišala za skromna 2 %. Ves uvoz v Skupnost iz ZDA je potekal prek povezanih uvoznikov, zato so uvozne cene tudi transferne cene znotraj skupine podjetij. V prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so takšne uvozne cene umetno določene, da vsaj delno absorbirajo takrat veljavne protidampinške ukrepe. Povezani uvozniki v Skupnosti so v prejšnjem OPP ustvarili precejšnje izgube, razlike med nabavnimi cenami (dejanska uvozna cena) in cenami pri nadaljnji prodaji na trgu Skupnosti, ki so jih realizirali, niso zadostovale za kritje stroškov, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo. To je bil razlog, da je prejšnja preiskava v zvezi s pregledom vodila k spremembi oblike protidampinških ukrepov, ter razlog za uvedbo fiksnih stopenj dajatev za tono.

| (52) | V sedanji preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so v OPP proizvajalci izvozniki iz ZDA in njihovi povezani uvozniki v Skupnosti ustvarili dobiček ter da so bile zadevne razlike povezanih uvoznikov v skladu s tržnimi razmerami. Ravni prodajnih cen v primerjavi z normalno vrednostjo in/ali stroški proizvodnje so dopuščale ustrezen dobiček za vse družbe, sodelujoče na trgu, ki ga zaznamujejo visoke prodajne cene. |
| --- | --- |

(52)

V sedanji preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so v OPP proizvajalci izvozniki iz ZDA in njihovi povezani uvozniki v Skupnosti ustvarili dobiček ter da so bile zadevne razlike povezanih uvoznikov v skladu s tržnimi razmerami. Ravni prodajnih cen v primerjavi z normalno vrednostjo in/ali stroški proizvodnje so dopuščale ustrezen dobiček za vse družbe, sodelujoče na trgu, ki ga zaznamujejo visoke prodajne cene.

| (53) | Primerjava uvoznih cen CIF, ki se na mejah Skupnosti zaračunavajo neodvisnim strankam, vključno s protidampinškimi dajatvami, s cenami franko tovarna industrije Skupnosti za isto vrsto izdelka in na enaki ravni trgovanja je pokazala nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Skupnosti med 7,3 % in 17,5 %. |
| --- | --- |

(53)

Primerjava uvoznih cen CIF, ki se na mejah Skupnosti zaračunavajo neodvisnim strankam, vključno s protidampinškimi dajatvami, s cenami franko tovarna industrije Skupnosti za isto vrsto izdelka in na enaki ravni trgovanja je pokazala nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Skupnosti med 7,3 % in 17,5 %.

3.   Uvoz iz drugih tretjih držav, obseg, tržni delež in uvozne cene

| Uvoz iz drugih tretjih držav | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 17 596 | 18 688 | 12 276 | 8 773 |
| Indeks | 100 | 106 | 70 | 50 |
| Tržni delež | 9,4 % | 8,4 % | 3,4 % | 2,4 % |
| Uvozna cena EUR/tono | 1 034,23 | 970,75 | 982,67 | 955,24 |
| Indeks | 100 | 94 | 95 | 92 |
| Vir: Statistika Eurostata |

Uvoz iz drugih tretjih držav

2002

2003

2004

OPP

V tonah

17 596

18 688

12 276

8 773

Indeks

100

106

70

50

Tržni delež

9,4 %

8,4 %

3,4 %

2,4 %

Uvozna cena EUR/tono

1 034,23

970,75

982,67

955,24

Indeks

100

94

95

92

Vir: Statistika Eurostata

| (54) | Uvoz iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju prepolovil. Tržni delež glavnih drugih držav izvoznic, zlasti Rusije in Irana, je postal resnično obroben. Po mnenju predelovalne industrije je ta trend upadanja posledica dejstva, da je bilo v dveh zgoraj navedenih državah težko dobiti točno zahtevane količine v določenem dobavnem roku. |
| --- | --- |

(54)

Uvoz iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju prepolovil. Tržni delež glavnih drugih držav izvoznic, zlasti Rusije in Irana, je postal resnično obroben. Po mnenju predelovalne industrije je ta trend upadanja posledica dejstva, da je bilo v dveh zgoraj navedenih državah težko dobiti točno zahtevane količine v določenem dobavnem roku.

4.   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

| | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja v tonah | 206 481 | 242 350 | 279 307 | 290 625 |
| Indeks | 100 | 117 | 135 | 141 |
| Zmogljivost v tonah | 263 320 | 273 820 | 302 070 | 311 820 |
| Indeks | 100 | 104 | 115 | 118 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 78,4 % | 88,5 % | 92,5 % | 93,2 % |

2002

2003

2004

OPP

Proizvodnja v tonah

206 481

242 350

279 307

290 625

Indeks

100

117

135

141

Zmogljivost v tonah

263 320

273 820

302 070

311 820

Indeks

100

104

115

118

Izkoriščenost zmogljivosti

78,4 %

88,5 %

92,5 %

93,2 %

| (55) | V obravnavanem obdobju se je proizvodnja povečala za 41 %. V istem času se je zmogljivost razširila za 18 %, zaradi česar se je izboljšala izkoriščenost zmogljivosti z 78,4 % na 93,2 %. |
| --- | --- |

(55)

V obravnavanem obdobju se je proizvodnja povečala za 41 %. V istem času se je zmogljivost razširila za 18 %, zaradi česar se je izboljšala izkoriščenost zmogljivosti z 78,4 % na 93,2 %.

| (56) | Povečanje proizvodne zmogljivosti med letoma 2002 in 2003 je obrobno in kaže nekatere izboljšave glede učinkovitosti. Od leta 2004 je mogoče opaziti intenzivnejše odpravljanje ozkih grl in nove širitve zmogljivosti. |
| --- | --- |

(56)

Povečanje proizvodne zmogljivosti med letoma 2002 in 2003 je obrobno in kaže nekatere izboljšave glede učinkovitosti. Od leta 2004 je mogoče opaziti intenzivnejše odpravljanje ozkih grl in nove širitve zmogljivosti.

| Zaloge | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 9 543 | 10 883 | 10 228 | 7 596 |
| Indeks | 100 | 114 | 107 | 80 |

Zaloge

2002

2003

2004

OPP

V tonah

9 543

10 883

10 228

7 596

Indeks

100

114

107

80

| (57) | Raven zalog se primerja ob koncu vsakega leta med letoma 2002 in 2004 ter se do določene stopnje razlikuje, odvisno od naročil. Raven ob koncu OPP je nižja, vendar kaže položaj 30. junija 2005 in je zato ni mogoče ustrezno primerjati z zalogami ob koncu leta. To je zaradi dejstva, da zaradi nekoliko nižjega povpraševanja industrijskih uporabnikov v poletnih mesecih družbe načrtujejo manjšo proizvodnjo in vzdrževanje proizvodnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(57)

Raven zalog se primerja ob koncu vsakega leta med letoma 2002 in 2004 ter se do določene stopnje razlikuje, odvisno od naročil. Raven ob koncu OPP je nižja, vendar kaže položaj 30. junija 2005 in je zato ni mogoče ustrezno primerjati z zalogami ob koncu leta. To je zaradi dejstva, da zaradi nekoliko nižjega povpraševanja industrijskih uporabnikov v poletnih mesecih družbe načrtujejo manjšo proizvodnjo in vzdrževanje proizvodnih zmogljivosti.

| | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje | 130 214 | 144 103 | 167 054 | 175 953 |
| Indeks | 100 | 111 | 128 | 135 |
| Tržni delež skupne potrošnje (vključno z lastno uporabo) | 45,9 % | 43,5 % | 46,6 % | 48,0 % |
| Tržni delež potrošnje na prostem trgu | 69,9 % | 64,4 % | 69,5 % | 71,3 % |
| Prodajna cena EUR/tono (prodaja na prostem trgu) | 801,77 | 758,49 | 835,68 | 936,08 |
| Indeks | 100 | 95 | 104 | 117 |

2002

2003

2004

OPP

Obseg prodaje

130 214

144 103

167 054

175 953

Indeks

100

111

128

135

Tržni delež skupne potrošnje (vključno z lastno uporabo)

45,9 %

43,5 %

46,6 %

48,0 %

Tržni delež potrošnje na prostem trgu

69,9 %

64,4 %

69,5 %

71,3 %

Prodajna cena EUR/tono (prodaja na prostem trgu)

801,77

758,49

835,68

936,08

Indeks

100

95

104

117

| (58) | Obseg prodaje industrije Skupnosti nepovezanim strankam se je v obravnavanem obdobju povečal za 35 %. Oba deleža, tržni delež skupne potrošnje v Skupnosti in tržni delež potrošnje na prostem trgu, kažeta, da se je po izgubi tržnega deleža med letoma 2002 in 2003, ta ustalil in obstal na 48 %, kar zadeva skupno potrošnjo, in na 71,3 %, kar zadeva potrošnjo na prostem trgu v OPP. Povprečna raven prodajnih cen nepovezanim strankam se je gibala podobno; po padcu za 5 % med letoma 2002 in 2003 je bila v OPP raven cen na prostem trgu za 17 % višja kot leta 2002. |
| --- | --- |

(58)

Obseg prodaje industrije Skupnosti nepovezanim strankam se je v obravnavanem obdobju povečal za 35 %. Oba deleža, tržni delež skupne potrošnje v Skupnosti in tržni delež potrošnje na prostem trgu, kažeta, da se je po izgubi tržnega deleža med letoma 2002 in 2003, ta ustalil in obstal na 48 %, kar zadeva skupno potrošnjo, in na 71,3 %, kar zadeva potrošnjo na prostem trgu v OPP. Povprečna raven prodajnih cen nepovezanim strankam se je gibala podobno; po padcu za 5 % med letoma 2002 in 2003 je bila v OPP raven cen na prostem trgu za 17 % višja kot leta 2002.

| (59) | V primerjavi z ravnjo cene v OPP prejšnje preiskave v zvezi s pregledom, ki je bila opravljena leta 1998, so bile prodajne cene leta 2004 za 22,7 % višje kot leta 1998, med sedanjim OPP pa so bile višje za 37,5 %. Za proizvodnjo, ki je namenjena lastni potrošnji v povezanih proizvodnih obratih, se računi ne izdajo. |
| --- | --- |

(59)

V primerjavi z ravnjo cene v OPP prejšnje preiskave v zvezi s pregledom, ki je bila opravljena leta 1998, so bile prodajne cene leta 2004 za 22,7 % višje kot leta 1998, med sedanjim OPP pa so bile višje za 37,5 %. Za proizvodnjo, ki je namenjena lastni potrošnji v povezanih proizvodnih obratih, se računi ne izdajo.

| (60) | Potrošnja je v zadnjem desetletju nenehno rasla, s 152 000 ton leta 1995 na 367 000 ton v OPP, kar pomeni letno rast za 9,7 %. Nedavna rast potrošnje v obravnavanem obdobju, to je od leta 2002 do OPP, je bila 10,7 % na leto v primerjavi s 7 % letno rastjo zmogljivosti. Ta razvoj je podpiral visoko raven cen v Skupnosti, hkrati pa je prisilil industrijo Skupnosti, da pomembno izboljša stopnje izkoriščenosti zmogljivosti z 78,4 % na 93,2 %, kar je povzročilo 14,5 % letno rast proizvodnje. S splošnega vidika se je proizvodnja povečala za 84 000 ton v primerjavi s povečanjem potrošnje v višini 83 000 ton, zmogljivost pa se je razširila le za 48 500 ton. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni strošek proizvodnje EUR/tono | 779,53 | 749,85 | 746,84 | 790,60 |
| Indeks | 100 | 96 | 96 | 101 |

(60)

Potrošnja je v zadnjem desetletju nenehno rasla, s 152 000 ton leta 1995 na 367 000 ton v OPP, kar pomeni letno rast za 9,7 %. Nedavna rast potrošnje v obravnavanem obdobju, to je od leta 2002 do OPP, je bila 10,7 % na leto v primerjavi s 7 % letno rastjo zmogljivosti. Ta razvoj je podpiral visoko raven cen v Skupnosti, hkrati pa je prisilil industrijo Skupnosti, da pomembno izboljša stopnje izkoriščenosti zmogljivosti z 78,4 % na 93,2 %, kar je povzročilo 14,5 % letno rast proizvodnje. S splošnega vidika se je proizvodnja povečala za 84 000 ton v primerjavi s povečanjem potrošnje v višini 83 000 ton, zmogljivost pa se je razširila le za 48 500 ton.

2002

2003

2004

OPP

Povprečni strošek proizvodnje EUR/tono

779,53

749,85

746,84

790,60

Indeks

100

96

96

101

| (61) | Veliko in rastoče povpraševanje v primerjavi s počasnejšim širjenjem zmogljivosti in splošnim zmanjšanjem uvoza je ohranilo raven cene etanolamina v Skupnosti. Poleg tega celotni stroški proizvodnje na tono na raven prodaje v obravnavanem obdobju skoraj niso vplivali. Povečanje stroškov proizvodnje za 5,9 % med letom 2004 in OPP je bilo posledica rasti cene primarnega bencina, to je energetski gonilnik, ki temelji na nafti, in se uporablja v proizvodnji etilen oksida, glavnega surovega materiala, ki se uporablja pri proizvodnji etanolamina v Skupnosti. |
| --- | --- |

(61)

Veliko in rastoče povpraševanje v primerjavi s počasnejšim širjenjem zmogljivosti in splošnim zmanjšanjem uvoza je ohranilo raven cene etanolamina v Skupnosti. Poleg tega celotni stroški proizvodnje na tono na raven prodaje v obravnavanem obdobju skoraj niso vplivali. Povečanje stroškov proizvodnje za 5,9 % med letom 2004 in OPP je bilo posledica rasti cene primarnega bencina, to je energetski gonilnik, ki temelji na nafti, in se uporablja v proizvodnji etilen oksida, glavnega surovega materiala, ki se uporablja pri proizvodnji etanolamina v Skupnosti.

| | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | 102 | 103 | 101 | 102 |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 99 |
| Produktivnost v tonah na zaposlenega | 2 016 | 2 354 | 2 755 | 2 861 |
| Indeks | 100 | 117 | 137 | 142 |
| Plače v tisoč EUR | 6 860 | 7 526 | 8 018 | 7 598 |
| Indeks | 100 | 110 | 117 | 111 |
| Povprečna plača na zaposlenega (v EUR) | 66 976 | 73 105 | 79 097 | 74 797 |
| Indeks | 100 | 109 | 118 | 112 |

2002

2003

2004

OPP

Zaposlenost

102

103

101

102

Indeks

100

101

99

99

Produktivnost v tonah na zaposlenega

2 016

2 354

2 755

2 861

Indeks

100

117

137

142

Plače v tisoč EUR

6 860

7 526

8 018

7 598

Indeks

100

110

117

111

Povprečna plača na zaposlenega (v EUR)

66 976

73 105

79 097

74 797

Indeks

100

109

118

112

| (62) | Zaposlenost na ravni industrije Skupnosti za podobni izdelek je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. Proizvodni proces je v veliki meri avtomatiziran, zato ni delovno intenziven. Hkrati pa se je zaradi stalnih izboljšav in odpravljanja ozkih grl proizvodnih obratov v obravnavanem obdobju produktivnost povečala za 42 %. |
| --- | --- |

(62)

Zaposlenost na ravni industrije Skupnosti za podobni izdelek je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. Proizvodni proces je v veliki meri avtomatiziran, zato ni delovno intenziven. Hkrati pa se je zaradi stalnih izboljšav in odpravljanja ozkih grl proizvodnih obratov v obravnavanem obdobju produktivnost povečala za 42 %.

| (63) | V obravnavanem obdobju so plače narasle za 11 % in višek dosegle leta 2004, kar je mogoče pripisati prizadevanjem za prestrukturiranje in odpuščanju delavcev s strani enega od proizvajalcev Skupnosti pritožnika. Povprečna plača na zaposlenega se je gibala po podobnem vzorcu. |
| --- | --- |

(63)

V obravnavanem obdobju so plače narasle za 11 % in višek dosegle leta 2004, kar je mogoče pripisati prizadevanjem za prestrukturiranje in odpuščanju delavcev s strani enega od proizvajalcev Skupnosti pritožnika. Povprečna plača na zaposlenega se je gibala po podobnem vzorcu.

| Prodaja nepovezanim strankam v Skupnosti | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna vrednost v tisoč EUR | 104 402 | 109 301 | 139 603 | 164 705 |
| Indeks | 100 | 105 | 134 | 158 |
| Proizvodni stroški v tisoč EUR | 101 506 | 108 056 | 124 763 | 139 100 |
| Indeks | 100 | 106 | 123 | 137 |
| Dobičkonosnost | 2,8 % | 1,1 % | 10,6 % | 15,5 % |

Prodaja nepovezanim strankam v Skupnosti

2002

2003

2004

OPP

Prodajna vrednost v tisoč EUR

104 402

109 301

139 603

164 705

Indeks

100

105

134

158

Proizvodni stroški v tisoč EUR

101 506

108 056

124 763

139 100

Indeks

100

106

123

137

Dobičkonosnost

2,8 %

1,1 %

10,6 %

15,5 %

| (64) | V obravnavanem obdobju se je dobiček od prodaje zadevnega izdelka na prostem trgu nepovezanim strankam v Skupnosti povečal z 2,8 % leta 2002 na 15,5 % v OPP, po padcu na 1,1 % leta 2003. To izboljšanje dobičkonosnosti od leta 2003 je treba obravnavati v smislu stabilnega uvoza iz ZDA in povečanega povpraševanja, posledica obojega je povečan obseg prodaje in povišanje ravni prodajnih cen, ki sta bila v letu 2004 in v OPP bolj izrazita kot povišanje stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(64)

V obravnavanem obdobju se je dobiček od prodaje zadevnega izdelka na prostem trgu nepovezanim strankam v Skupnosti povečal z 2,8 % leta 2002 na 15,5 % v OPP, po padcu na 1,1 % leta 2003. To izboljšanje dobičkonosnosti od leta 2003 je treba obravnavati v smislu stabilnega uvoza iz ZDA in povečanega povpraševanja, posledica obojega je povečan obseg prodaje in povišanje ravni prodajnih cen, ki sta bila v letu 2004 in v OPP bolj izrazita kot povišanje stroškov proizvodnje.

| | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe v tisoč EUR | 1 170 | 9 975 | 687 478 | 388 476 |
| Indeks | 100 | 852 | 58 750 | 33 198 |
| Donosnost naložb | 2,2 % | 0,9 % | 10,2 % | 17,6 % |

2002

2003

2004

OPP

Naložbe v tisoč EUR

1 170

9 975

687 478

388 476

Indeks

100

852

58 750

33 198

Donosnost naložb

2,2 %

0,9 %

10,2 %

17,6 %

| (65) | Ravni cen, dosežene v Skupnosti, so odločilne za to, ali se družbe nagibajo k ustvarjanju dodatnih zmogljivosti. V obdobju med letoma 2002 in 2003 donosnost naložb ni bila dovolj visoka, da bi jamčila za postavitev dodatnih proizvodnih obratov. Kot posledica so se družbe omejile na odpravljanje ozkih grl in izboljšanje učinkovitosti. Stalno rastoče povpraševanje, skupaj z omejenim povečanjem zmogljivosti, je vodilo k povišanju ravni cen v takšni meri, da so od leta 2004 družbe ponovno lahko začele izvajati prej umaknjene naložbene projekte. |
| --- | --- |

(65)

Ravni cen, dosežene v Skupnosti, so odločilne za to, ali se družbe nagibajo k ustvarjanju dodatnih zmogljivosti. V obdobju med letoma 2002 in 2003 donosnost naložb ni bila dovolj visoka, da bi jamčila za postavitev dodatnih proizvodnih obratov. Kot posledica so se družbe omejile na odpravljanje ozkih grl in izboljšanje učinkovitosti. Stalno rastoče povpraševanje, skupaj z omejenim povečanjem zmogljivosti, je vodilo k povišanju ravni cen v takšni meri, da so od leta 2004 družbe ponovno lahko začele izvajati prej umaknjene naložbene projekte.

| (66) | V zvezi z zmožnostjo zbiranja kapitala je treba omeniti, da je proizvodnja etanolamina le manjši delež celotne proizvodnje kemičnih izdelkov v industriji Skupnosti, ki jo večinoma predstavljajo večje mednarodne kemične družbe, ki uživajo splošne visoke ravni denarnega toka ter se samofinancirajo in so kreditno sposobne. Zato industrija Skupnosti navadno nima večjih težav z zbiranjem kapitala. |
| --- | --- |

(66)

V zvezi z zmožnostjo zbiranja kapitala je treba omeniti, da je proizvodnja etanolamina le manjši delež celotne proizvodnje kemičnih izdelkov v industriji Skupnosti, ki jo večinoma predstavljajo večje mednarodne kemične družbe, ki uživajo splošne visoke ravni denarnega toka ter se samofinancirajo in so kreditno sposobne. Zato industrija Skupnosti navadno nima večjih težav z zbiranjem kapitala.

| | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok v tisoč EUR | 4 842 | 3 301 | 16 863 | 27 596 |
| Indeks | 100 | 68 | 348 | 570 |
| Denarni tok glede na promet | 4,6 % | 3,0 % | 12,1 % | 16,6 % |

2002

2003

2004

OPP

Denarni tok v tisoč EUR

4 842

3 301

16 863

27 596

Indeks

100

68

348

570

Denarni tok glede na promet

4,6 %

3,0 %

12,1 %

16,6 %

| (67) | Razvoj denarnega toka je nadaljnji pokazatelj povezave med ravnmi cen, dobičkonosnostjo in donosnostjo naložb. Po nizkih ravneh denarnega toka leta 2002 in 2003 se je industrija Skupnosti od leta 2004 vrnila k dvomestnim številkam za denarni tok v zvezi s prometom, njena raven je za večino družb dovolj visoka, da financiranje usmerijo k novim naložbam v dejavnost etanolaminov. |
| --- | --- |

(67)

Razvoj denarnega toka je nadaljnji pokazatelj povezave med ravnmi cen, dobičkonosnostjo in donosnostjo naložb. Po nizkih ravneh denarnega toka leta 2002 in 2003 se je industrija Skupnosti od leta 2004 vrnila k dvomestnim številkam za denarni tok v zvezi s prometom, njena raven je za večino družb dovolj visoka, da financiranje usmerijo k novim naložbam v dejavnost etanolaminov.

| (68) | Industrija Skupnosti je imela koristi od rasti trga v obravnavanem obdobju, kar se kaže v povečanju njenega tržnega deleža celotne potrošnje s 45,9 % na 48 % in njenega tržnega deleža potrošnje na prostem trgu z 69,9 % na 71,3 %. |
| --- | --- |

(68)

Industrija Skupnosti je imela koristi od rasti trga v obravnavanem obdobju, kar se kaže v povečanju njenega tržnega deleža celotne potrošnje s 45,9 % na 48 % in njenega tržnega deleža potrošnje na prostem trgu z 69,9 % na 71,3 %.

| (69) | Damping se je v OPP nadaljeval, čeprav na nižji ravni, kot je bila ugotovljena pri prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(69)

Damping se je v OPP nadaljeval, čeprav na nižji ravni, kot je bila ugotovljena pri prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom.

| (70) | Kot je prikazano zgoraj, je imela industrija Skupnosti resnično možnost okrevati od preteklega dampinga, zlasti z vidika prodajnih cen in dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(70)

Kot je prikazano zgoraj, je imela industrija Skupnosti resnično možnost okrevati od preteklega dampinga, zlasti z vidika prodajnih cen in dobičkonosnosti.

| | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza v tonah | 15 631 | 15 278 | 16 709 | 17 428 |
| Indeks | 100 | 98 | 107 | 111 |

2002

2003

2004

OPP

Obseg izvoza v tonah

15 631

15 278

16 709

17 428

Indeks

100

98

107

111

| (71) | Obseg izvoza industrije Skupnosti v tretje države se je v obravnavanem obdobju povečal za 11 %, kar ustreza v povprečju 4 % na leto, ki je večinoma v skladu z širitvijo svetovne potrošnje. To kaže, da je industrija Skupnosti konkurenčna na svetovnih trgih. |
| --- | --- |

(71)

Obseg izvoza industrije Skupnosti v tretje države se je v obravnavanem obdobju povečal za 11 %, kar ustreza v povprečju 4 % na leto, ki je večinoma v skladu z širitvijo svetovne potrošnje. To kaže, da je industrija Skupnosti konkurenčna na svetovnih trgih.

5.   Sklepna ugotovitev o razmerah na trgu Skupnosti

| (72) | Količina etanolamina, porabljenega na trgu Skupnosti, se je povečala za 29 %, medtem ko se je v obravnavnem obdobju uvoz iz ZDA zmanjšal za 11 %. Hkrati je industrija Skupnosti lahko povečala svoj obseg prodaje ter s tem stabilizirala in celo rahlo povečala svoj tržni delež. |
| --- | --- |

(72)

Količina etanolamina, porabljenega na trgu Skupnosti, se je povečala za 29 %, medtem ko se je v obravnavnem obdobju uvoz iz ZDA zmanjšal za 11 %. Hkrati je industrija Skupnosti lahko povečala svoj obseg prodaje ter s tem stabilizirala in celo rahlo povečala svoj tržni delež.

| (73) | Gospodarski položaj industrije Skupnosti se je izboljšal pri večini gospodarskih kazalcev: proizvodnja (+41 %), proizvodna zmogljivost (+18 %) in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje (+35 % ali +45 000 ton) in vrednost (+58 %), produktivnost, tržni delež (+2 odstotni točki), denarni tok in dobičkonosnost, naložbe in donosnost naložb. Razvoj proizvodnih stroškov na tono je ostal nižji od gibanja prodajnih cen. Industrija Skupnosti je prav tako imela koristi od rasti trga Skupnosti ter je ostala v koraku z razvojem svetovnega povpraševanja, ker so se njene izvozne dejavnosti po obsegu povečale za 11 %. |
| --- | --- |

(73)

Gospodarski položaj industrije Skupnosti se je izboljšal pri večini gospodarskih kazalcev: proizvodnja (+41 %), proizvodna zmogljivost (+18 %) in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje (+35 % ali +45 000 ton) in vrednost (+58 %), produktivnost, tržni delež (+2 odstotni točki), denarni tok in dobičkonosnost, naložbe in donosnost naložb. Razvoj proizvodnih stroškov na tono je ostal nižji od gibanja prodajnih cen. Industrija Skupnosti je prav tako imela koristi od rasti trga Skupnosti ter je ostala v koraku z razvojem svetovnega povpraševanja, ker so se njene izvozne dejavnosti po obsegu povečale za 11 %.

| (74) | Z vidika pozitivnega razvoja kazalcev, ki veljajo za industrijo Skupnosti, se torej šteje, da je ta v dobrem položaju. Ni bilo mogoče ugotoviti, da bi se znatna škoda nadaljevala. Zato se je preverilo, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov. |
| --- | --- |

(74)

Z vidika pozitivnega razvoja kazalcev, ki veljajo za industrijo Skupnosti, se torej šteje, da je ta v dobrem položaju. Ni bilo mogoče ugotoviti, da bi se znatna škoda nadaljevala. Zato se je preverilo, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov.

F.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (75) | Opozarja se, da so v OPP proizvajalci izvozniki v ZDA še vedno izvajali damping, čeprav v manjšem obsegu kot med prejšnjo preiskavo. Odprava ukrepov lahko, če se izvozne cene sorazmerno s tem znižajo, privede do stopenj dampinga med 13,4 % in 28,3 % za sodelujoče proizvajalce izvoznike, medtem ko ravnanje nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki so predstavljali 42 % uvoza v prvotni preiskavi, ostaja neznano. Vseeno bi imeli slednji, za katere veljajo najstrožji protidampinški ukrepi, največjo spodbudo za vrnitev na trg Skupnosti, če se ukrepi odpravijo. |
| --- | --- |

(75)

Opozarja se, da so v OPP proizvajalci izvozniki v ZDA še vedno izvajali damping, čeprav v manjšem obsegu kot med prejšnjo preiskavo. Odprava ukrepov lahko, če se izvozne cene sorazmerno s tem znižajo, privede do stopenj dampinga med 13,4 % in 28,3 % za sodelujoče proizvajalce izvoznike, medtem ko ravnanje nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki so predstavljali 42 % uvoza v prvotni preiskavi, ostaja neznano. Vseeno bi imeli slednji, za katere veljajo najstrožji protidampinški ukrepi, največjo spodbudo za vrnitev na trg Skupnosti, če se ukrepi odpravijo.

| (76) | Hkrati se ocenjuje, da obstaja trenutno na ameriškem trgu 90 000 ton proste zmogljivosti, ko se odpravijo operativne težave in posledice orkana. |
| --- | --- |

(76)

Hkrati se ocenjuje, da obstaja trenutno na ameriškem trgu 90 000 ton proste zmogljivosti, ko se odpravijo operativne težave in posledice orkana.

| (77) | Zato je bilo sklenjeno, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga in tveganje, da bi povečanje obsega uvoza, če se ukrepi razveljavijo, povzročilo pritisk, da se cene v Skupnosti znižajo, vsaj v kratkoročnem obdobju. |
| --- | --- |

(77)

Zato je bilo sklenjeno, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga in tveganje, da bi povečanje obsega uvoza, če se ukrepi razveljavijo, povzročilo pritisk, da se cene v Skupnosti znižajo, vsaj v kratkoročnem obdobju.

| (78) | Običajno bi povečanje dampinškega uvoza povzročilo pritisk, da se ravni cen znižajo, in bi negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Skupnosti ter na njeno sanacijo, ki je bila ugotovljena med zadevnim obdobjem. V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi se raven nelojalnega nižanja znatno povečala, če se ukrepi razveljavijo. |
| --- | --- |

(78)

Običajno bi povečanje dampinškega uvoza povzročilo pritisk, da se ravni cen znižajo, in bi negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Skupnosti ter na njeno sanacijo, ki je bila ugotovljena med zadevnim obdobjem. V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi se raven nelojalnega nižanja znatno povečala, če se ukrepi razveljavijo.

| (79) | Pričakuje se, da bodo proizvajalci iz ZDA do določene mere preusmerili uporabo glavne surovine etilen oksida (EO) s proizvodnje monoetilenglikola (MEG) na proizvodnjo etanolamina. |
| --- | --- |

(79)

Pričakuje se, da bodo proizvajalci iz ZDA do določene mere preusmerili uporabo glavne surovine etilen oksida (EO) s proizvodnje monoetilenglikola (MEG) na proizvodnjo etanolamina.

| (80) | Surovina EO se uporablja pri proizvodnji drugih kemičnih izdelkov ali derivatov, večinoma etilen glikolov in predvsem monoetilenglikola (MEG). Zmogljivost EO je omejena le na nekatere lokacije po svetu zaradi zelo eksplozivne in strupene narave ter zanjo veljajo posebni okoljski, zdravstveni, varnostni in obrambni predpisi. Zaradi tega je razporeditev EO odvisna od tržnih cen njegovih derivatov. |
| --- | --- |

(80)

Surovina EO se uporablja pri proizvodnji drugih kemičnih izdelkov ali derivatov, večinoma etilen glikolov in predvsem monoetilenglikola (MEG). Zmogljivost EO je omejena le na nekatere lokacije po svetu zaradi zelo eksplozivne in strupene narave ter zanjo veljajo posebni okoljski, zdravstveni, varnostni in obrambni predpisi. Zaradi tega je razporeditev EO odvisna od tržnih cen njegovih derivatov.

| (81) | V preteklosti je obstajala določena hierarhija glede ravni cen: cena etilena je bila višja od cene MEG, cena za etanolamin pa je bila višja od cen obeh, etilena in MEG. Kljub temu so se od konca leta 2003 cene MEG v Skupnosti znatno povišale in so bile višje od cen etilena ter v določenih obdobjih tudi višje od cen etanolamina. Posledično se je proizvodnja EO vedno bolj preusmerjala v proizvodnjo MEG, kar je povzročilo relativno pomanjkanje EO na trgu in hkrati prispevalo k ohranjanju cen etanolamina na relativno visoki ravni. |
| --- | --- |

(81)

V preteklosti je obstajala določena hierarhija glede ravni cen: cena etilena je bila višja od cene MEG, cena za etanolamin pa je bila višja od cen obeh, etilena in MEG. Kljub temu so se od konca leta 2003 cene MEG v Skupnosti znatno povišale in so bile višje od cen etilena ter v določenih obdobjih tudi višje od cen etanolamina. Posledično se je proizvodnja EO vedno bolj preusmerjala v proizvodnjo MEG, kar je povzročilo relativno pomanjkanje EO na trgu in hkrati prispevalo k ohranjanju cen etanolamina na relativno visoki ravni.

| (82) | Vendar pa države Bližnjega vzhoda zdaj preiskujejo zmogljivost etilen glikola, ki temelji na primarnem bencinu. Po pričakovanjih bo nov obrat za proizvodnjo MEG začel v kratkem delovati v Kuvajtu (s sodelovanjem družbe Dow Chemical), Saudski Arabiji in Iranu. Ker je primarni bencin snov, ki temelji na nafti, bodo imele te države nedvomno primerjalno prednost glede stroškov. Zato je razumno pričakovati, da se bodo v kratkem cene MEG znižale ter da bodo imeli proizvajalci iz ZDA manjše možnosti za prodajo MEG, zlasti v Aziji, kjer kitajska tekstilna industrija in industrija poliestra že predstavljata več kot 30 % svetovne potrošnje MEG. To velja zlasti za enega od nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki je zdaj pomemben izvoznik MEG v Azijo. Zaradi tega je mogoče pričakovati, da se bodo proizvajalci iz ZDA usmerili k večji proizvodnji etanolamina, s čimer bodo izvajali pritisk, da se cene znižajo, in ustvarili potrebo po iskanju novih dodatnih strank zunaj ameriškega domačega trga ter se tako zatekli na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(82)

Vendar pa države Bližnjega vzhoda zdaj preiskujejo zmogljivost etilen glikola, ki temelji na primarnem bencinu. Po pričakovanjih bo nov obrat za proizvodnjo MEG začel v kratkem delovati v Kuvajtu (s sodelovanjem družbe Dow Chemical), Saudski Arabiji in Iranu. Ker je primarni bencin snov, ki temelji na nafti, bodo imele te države nedvomno primerjalno prednost glede stroškov. Zato je razumno pričakovati, da se bodo v kratkem cene MEG znižale ter da bodo imeli proizvajalci iz ZDA manjše možnosti za prodajo MEG, zlasti v Aziji, kjer kitajska tekstilna industrija in industrija poliestra že predstavljata več kot 30 % svetovne potrošnje MEG. To velja zlasti za enega od nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki je zdaj pomemben izvoznik MEG v Azijo. Zaradi tega je mogoče pričakovati, da se bodo proizvajalci iz ZDA usmerili k večji proizvodnji etanolamina, s čimer bodo izvajali pritisk, da se cene znižajo, in ustvarili potrebo po iskanju novih dodatnih strank zunaj ameriškega domačega trga ter se tako zatekli na trg Skupnosti.

| (83) | Od upoštevanju sedanjega stabilnega položaja industrije Skupnosti je verjetnost ponovitve škode zaradi pritiska, da se cene znižajo, odvisna tudi od višine padca cen in razvoja drugih dejavnikov, kot so stroški proizvodnje in možnost, da se povišanje stroškov prenese na stranke. V zvezi s tem se je preiskalo, kakšen je bil položaj po obdobju OPP. |
| --- | --- |

(83)

Od upoštevanju sedanjega stabilnega položaja industrije Skupnosti je verjetnost ponovitve škode zaradi pritiska, da se cene znižajo, odvisna tudi od višine padca cen in razvoja drugih dejavnikov, kot so stroški proizvodnje in možnost, da se povišanje stroškov prenese na stranke. V zvezi s tem se je preiskalo, kakšen je bil položaj po obdobju OPP.

| (84) | Zbrani so bili dodatni podatki, da se preveri, ali sklepi, sprejeti na podlagi analize obravnavanega obdobja in posebej OPP, veljajo tudi v drugi polovici leta 2005 in v prvih petih mesecih leta 2006. |
| --- | --- |

(84)

Zbrani so bili dodatni podatki, da se preveri, ali sklepi, sprejeti na podlagi analize obravnavanega obdobja in posebej OPP, veljajo tudi v drugi polovici leta 2005 in v prvih petih mesecih leta 2006.

| (85) | V drugem semestru leta 2005 so cene za vse vrste etanolaminov na trgu Skupnosti še naprej rasle za med 11,4 % in 14,7 %. Povprečno povišanje cen na ameriškem trgu za 22 % je bilo še bolj izrazito. Škoda, ki jo je v Luisiani povzročil orkan, je bila glavni vzrok za občasna pomanjkanja na ameriškem domačem trgu. |
| --- | --- |

(85)

V drugem semestru leta 2005 so cene za vse vrste etanolaminov na trgu Skupnosti še naprej rasle za med 11,4 % in 14,7 %. Povprečno povišanje cen na ameriškem trgu za 22 % je bilo še bolj izrazito. Škoda, ki jo je v Luisiani povzročil orkan, je bila glavni vzrok za občasna pomanjkanja na ameriškem domačem trgu.

| (86) | Ta razvoj se je nadaljeval v prvih petih mesecih leta 2006, vendar izrazito počasneje: cene na trgu Skupnosti so se dvignile med 2,8 % in 4 %, na ameriškem domačem trgu pa za 9,9 %, kar kaže postopno odpravljanje operativnih težav in težav zaradi škode. |
| --- | --- |

(86)

Ta razvoj se je nadaljeval v prvih petih mesecih leta 2006, vendar izrazito počasneje: cene na trgu Skupnosti so se dvignile med 2,8 % in 4 %, na ameriškem domačem trgu pa za 9,9 %, kar kaže postopno odpravljanje operativnih težav in težav zaradi škode.

| (87) | V primerjavi z OPP so cene nafte v drugi polovici leta 2005 znatno narasle in so bile v povprečju za 30 % višje, kar je nadalje vplivalo na stroške primarnega bencina, ki so začeli naraščati v drugi polovici OPP (prvi semester 2005). Zdi se, da se ameriške uvozne cene pri uvozu v Skupnost počasneje prilagajajo povišanju cen surovin, deloma zaradi počasnejšega prilagajanja pogodbenih cen in prizadevanja za zaščito tržnega deleža ter deloma, ker proizvodni obrati proizvajalcev iz ZDA temeljijo na plinu, namesto na primarnem bencinu, pri čemer rast cen plina zaostaja za rastjo cen nafte. |
| --- | --- |

(87)

V primerjavi z OPP so cene nafte v drugi polovici leta 2005 znatno narasle in so bile v povprečju za 30 % višje, kar je nadalje vplivalo na stroške primarnega bencina, ki so začeli naraščati v drugi polovici OPP (prvi semester 2005). Zdi se, da se ameriške uvozne cene pri uvozu v Skupnost počasneje prilagajajo povišanju cen surovin, deloma zaradi počasnejšega prilagajanja pogodbenih cen in prizadevanja za zaščito tržnega deleža ter deloma, ker proizvodni obrati proizvajalcev iz ZDA temeljijo na plinu, namesto na primarnem bencinu, pri čemer rast cen plina zaostaja za rastjo cen nafte.

| (88) | Cene nafte so se v prvih petih mesecih leta 2006 še naprej višale s povprečno rastjo za 10 %, kar je negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Skupnosti zaradi opaženega usmerjanja razvoja prodajnih cen navzgor. |
| --- | --- |

(88)

Cene nafte so se v prvih petih mesecih leta 2006 še naprej višale s povprečno rastjo za 10 %, kar je negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Skupnosti zaradi opaženega usmerjanja razvoja prodajnih cen navzgor.

| (89) | Zdi se, da preiskava dogodkov po OP kaže na prelomno točko v razvoju trga etanolamina v Skupnosti. Prodajne cene so kot kaže dosegle zgornjo mejo, za določene vrste etanolamina so v zadnjem času celo začele rahlo padati. Obstajajo pokazatelji, da višjih stroškov proizvodnje ne bo enostavno preoblikovati v višje prodajne cene za stranke. Kljub temu je v tem trenutku nejasno, v kakšnem obsegu bo povišanje stroškov proizvodnje in pritisk, da se dobičkonosnost zniža, škodovalo industriji Skupnosti v srednjeročnem obdobju. |
| --- | --- |

(89)

Zdi se, da preiskava dogodkov po OP kaže na prelomno točko v razvoju trga etanolamina v Skupnosti. Prodajne cene so kot kaže dosegle zgornjo mejo, za določene vrste etanolamina so v zadnjem času celo začele rahlo padati. Obstajajo pokazatelji, da višjih stroškov proizvodnje ne bo enostavno preoblikovati v višje prodajne cene za stranke. Kljub temu je v tem trenutku nejasno, v kakšnem obsegu bo povišanje stroškov proizvodnje in pritisk, da se dobičkonosnost zniža, škodovalo industriji Skupnosti v srednjeročnem obdobju.

| (90) | V primeru odprave ukrepov obstaja kratkoročno verjetnost znatnega povečanja dampinškega uvoza iz ZDA v Skupnost, kar bo povzročilo pritisk, da se cene znižajo. |
| --- | --- |

(90)

V primeru odprave ukrepov obstaja kratkoročno verjetnost znatnega povečanja dampinškega uvoza iz ZDA v Skupnost, kar bo povzročilo pritisk, da se cene znižajo.

| (91) | V srednjeročnem obdobju se lahko razmere poslabšajo s povečanjem proizvodnje etanolamina v ZDA kot odziva na zmanjšanje prodajnih možnosti za MEG, kar bo proizvajalce iz ZDA prisililo, da poiščejo dodatne prodajne trge in s tem preusmerijo večje količine izdelkov na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(91)

V srednjeročnem obdobju se lahko razmere poslabšajo s povečanjem proizvodnje etanolamina v ZDA kot odziva na zmanjšanje prodajnih možnosti za MEG, kar bo proizvajalce iz ZDA prisililo, da poiščejo dodatne prodajne trge in s tem preusmerijo večje količine izdelkov na trg Skupnosti.

| (92) | Očiten konec rasti prodajnih cen v začetku leta 2006 in neugoden razvoj stroškov proizvodnje zaradi razvoja cen nafte negativno vpliva tudi na dobičkonosnost industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(92)

Očiten konec rasti prodajnih cen v začetku leta 2006 in neugoden razvoj stroškov proizvodnje zaradi razvoja cen nafte negativno vpliva tudi na dobičkonosnost industrije Skupnosti.

| (93) | Vsi ti dejavniki kažejo na verjetnost ponovitve škode. Kljub temu temeljijo nekateri od zgornjih sklepov na dogodkih, ki so verjetni za srednjeročno obdobje. |
| --- | --- |

(93)

Vsi ti dejavniki kažejo na verjetnost ponovitve škode. Kljub temu temeljijo nekateri od zgornjih sklepov na dogodkih, ki so verjetni za srednjeročno obdobje.

G.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvodna opomba

| (94) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev trenutno veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na presoji vseh različnih interesov vpletenih, tj. industrije Skupnosti, uvoznikov, trgovcev, veletrgovcev in industrijskih uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(94)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev trenutno veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na presoji vseh različnih interesov vpletenih, tj. industrije Skupnosti, uvoznikov, trgovcev, veletrgovcev in industrijskih uporabnikov zadevnega izdelka.

| (95) | Opozoriti je treba, da se v prejšnjih preiskavah uvedba ukrepov ni štela kot nasprotujoča interesom Skupnosti. Sedanja preiskava pa je pregled zaradi izteka ukrepa, zato se analizira položaj, v katerem veljajo protidampinški ukrepi. |
| --- | --- |

(95)

Opozoriti je treba, da se v prejšnjih preiskavah uvedba ukrepov ni štela kot nasprotujoča interesom Skupnosti. Sedanja preiskava pa je pregled zaradi izteka ukrepa, zato se analizira položaj, v katerem veljajo protidampinški ukrepi.

| (96) | Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in verjetnosti ponovitve škode, obstajajo nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in verjetnosti ponovitve škode, obstajajo nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (97) | Opozarja se, da se je damping v OPP še vedno pojavljal in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA ter ponovitve škode za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(97)

Opozarja se, da se je damping v OPP še vedno pojavljal in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA ter ponovitve škode za industrijo Skupnosti.

| (98) | Industrija Skupnosti je dokazala, da je industrija, ki je sposobna obstoja in je konkurenčna, kar potrjuje pozitiven razvoj večine gospodarskih kazalnikov, zlasti dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Prej uvedeni protidampinški ukrepi so prispevali k sedanji ravni cen na trgu Skupnosti, kar je industriji Skupnosti omogočilo obnovitev dobičkonosnosti, ki omogoča zadostno donosnost naložb do stopnje, ko naložbe v nove zmogljivosti postanejo ekonomsko izvedljive. Zlasti ameriški proizvajalec izvoznik INEOS, ki je po prevzemu družbe Innovene dejansko postal proizvajalec Skupnosti, je napovedal pomembne naložbe v Skupnosti. Nadaljevanje ukrepov bi tudi prispevalo k ohranjanju dobičkonosnosti naložbenega projekta. Zato je v interesu industrije Skupnosti, da se ukrepe proti dampinškemu uvozu iz ZDA ohrani. |
| --- | --- |

(98)

Industrija Skupnosti je dokazala, da je industrija, ki je sposobna obstoja in je konkurenčna, kar potrjuje pozitiven razvoj večine gospodarskih kazalnikov, zlasti dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Prej uvedeni protidampinški ukrepi so prispevali k sedanji ravni cen na trgu Skupnosti, kar je industriji Skupnosti omogočilo obnovitev dobičkonosnosti, ki omogoča zadostno donosnost naložb do stopnje, ko naložbe v nove zmogljivosti postanejo ekonomsko izvedljive. Zlasti ameriški proizvajalec izvoznik INEOS, ki je po prevzemu družbe Innovene dejansko postal proizvajalec Skupnosti, je napovedal pomembne naložbe v Skupnosti. Nadaljevanje ukrepov bi tudi prispevalo k ohranjanju dobičkonosnosti naložbenega projekta. Zato je v interesu industrije Skupnosti, da se ukrepe proti dampinškemu uvozu iz ZDA ohrani.

3.   Interesi uvoznikov in trgovcev/trgovcev na debelo

| (99) | Glede na pomanjkanje sodelovanja katerega koli trgovca in trgovca na debelo, je bilo sklenjeno, da odsotnost ali nadaljevanje ukrepov ne vpliva v veliki meri na te stranke. Razen tega preiskava ni pokazala obstoja nepovezanih uvoznikov; celoten uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA v Skupnost je potekal prek uvoznikov, povezanih z ameriškimi proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(99)

Glede na pomanjkanje sodelovanja katerega koli trgovca in trgovca na debelo, je bilo sklenjeno, da odsotnost ali nadaljevanje ukrepov ne vpliva v veliki meri na te stranke. Razen tega preiskava ni pokazala obstoja nepovezanih uvoznikov; celoten uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA v Skupnost je potekal prek uvoznikov, povezanih z ameriškimi proizvajalci izvozniki.

| (100) | Nadaljevanje ukrepov ne bo spremenilo sedanjega položaja povezanih uvoznikov, ki so v OPP ustvarili dobičke v stopnjah, ki so v skladu s tržnimi razmerami. Seveda bi prenehanje veljavnosti ukrepov lahko bilo v interesu povezanih uvoznikov, če to ne bi vplivalo na raven prodajnih cen za stranke in če proizvajalci izvozniki iz ZDA ne bi zahtevali dela ali celotne nastale dodatne stopnje dobička in sami določili cen, po katerih lahko povezani uvozniki kupujejo etanolamin. |
| --- | --- |

(100)

Nadaljevanje ukrepov ne bo spremenilo sedanjega položaja povezanih uvoznikov, ki so v OPP ustvarili dobičke v stopnjah, ki so v skladu s tržnimi razmerami. Seveda bi prenehanje veljavnosti ukrepov lahko bilo v interesu povezanih uvoznikov, če to ne bi vplivalo na raven prodajnih cen za stranke in če proizvajalci izvozniki iz ZDA ne bi zahtevali dela ali celotne nastale dodatne stopnje dobička in sami določili cen, po katerih lahko povezani uvozniki kupujejo etanolamin.

4.   Interes industrijskih uporabnikov

| (101) | Ker bi nadaljevanje ukrepov pomenilo drugo podaljšanje veljavnosti protidampinških ukrepov, je bila posebna pozornost namenjena industrijskim uporabnikom. |
| --- | --- |

(101)

Ker bi nadaljevanje ukrepov pomenilo drugo podaljšanje veljavnosti protidampinških ukrepov, je bila posebna pozornost namenjena industrijskim uporabnikom.

| (102) | V tej preiskavi so se javili le uporabniki iz dejavnosti esterquata za mehčalce tkanin. En industrijski uporabnik, ki je v OPP predstavlja približno 14 % celotnega ameriškega uvoza, je izpolnil vprašalnik, druga dva sta predložila svoji stališči in posredovala informacije o stroškovni strukturi proizvodnje končnih izdelkov. Esterquati se proizvajajo na podlagi TEA in se uporabljajo kot mehčalci tkanin, ki jih tržijo tako imenovani „proizvajalci pralnih sredstev“, kot so Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser in Colgate. Industrijski uporabniki trdijo, da povišanje cene TEA ogroža njihovo poslovanje ter da je dobava na trgu Skupnosti pomanjkljiva. Oba dejavnika bi se ublažila, če bi se dovolila odprava protidampinških ukrepov. Poleg tega je nadaljevanje proizvodnje v Skupnosti domnevno ogroženo, če se dobičkonosnost dejavnosti esterquata ne izboljša. |
| --- | --- |

(102)

V tej preiskavi so se javili le uporabniki iz dejavnosti esterquata za mehčalce tkanin. En industrijski uporabnik, ki je v OPP predstavlja približno 14 % celotnega ameriškega uvoza, je izpolnil vprašalnik, druga dva sta predložila svoji stališči in posredovala informacije o stroškovni strukturi proizvodnje končnih izdelkov. Esterquati se proizvajajo na podlagi TEA in se uporabljajo kot mehčalci tkanin, ki jih tržijo tako imenovani „proizvajalci pralnih sredstev“, kot so Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser in Colgate. Industrijski uporabniki trdijo, da povišanje cene TEA ogroža njihovo poslovanje ter da je dobava na trgu Skupnosti pomanjkljiva. Oba dejavnika bi se ublažila, če bi se dovolila odprava protidampinških ukrepov. Poleg tega je nadaljevanje proizvodnje v Skupnosti domnevno ogroženo, če se dobičkonosnost dejavnosti esterquata ne izboljša.

| (103) | Ugotovljeno je, da je v OPP TEA predstavljal približno 23 % celotnih stroškov proizvodnje esterquatov, kar je več od 22 % leta 2003, vendar na splošno primerljivo s položajem leta 2002, prvim letom obravnavanega obdobja. Po OPP se glede na razvoj cen TEA pričakuje, da bo razvoj cen v zvezi s TEA močno vplival na celotne stroške končnega izdelka. Jasno je, da bi odprava protidampinških ukrepov vsaj kratkoročno ublažila breme stroškov TEA kot surovine. To znižanje stroškov bi pod domnevo, da bi se odprava ukrepov v celoti preoblikovala v nižje nabavne cene, znižalo stroške TEA za približno 7 %. Celotni stroški proizvodnje končnih izdelkov bi se znižali za približno 1 %, kar bi izboljšalo dobičkonosnost za približno enako stopnjo. |
| --- | --- |

(103)

Ugotovljeno je, da je v OPP TEA predstavljal približno 23 % celotnih stroškov proizvodnje esterquatov, kar je več od 22 % leta 2003, vendar na splošno primerljivo s položajem leta 2002, prvim letom obravnavanega obdobja. Po OPP se glede na razvoj cen TEA pričakuje, da bo razvoj cen v zvezi s TEA močno vplival na celotne stroške končnega izdelka. Jasno je, da bi odprava protidampinških ukrepov vsaj kratkoročno ublažila breme stroškov TEA kot surovine. To znižanje stroškov bi pod domnevo, da bi se odprava ukrepov v celoti preoblikovala v nižje nabavne cene, znižalo stroške TEA za približno 7 %. Celotni stroški proizvodnje končnih izdelkov bi se znižali za približno 1 %, kar bi izboljšalo dobičkonosnost za približno enako stopnjo.

| (104) | Ugotovljeno je bilo, da se je dobičkonosnost dejavnosti esterquatov v obravnavnem obdobju dejansko znižala s približno 18 % na 8 %. Kljub temu se zdi, da je bil 6-odstotni padec prodajnih cen esterquatov v obravnavnem obdobju glavni dejavnik, ki je prispeval k temu, da je delež proizvodnih stroškov v prodajni ceni narasel za skoraj 10 %. Zdi se, da je ta sektor v fazi selitve na vzhod, zlasti v Rusijo, kjer je na splošno mogoče najti nižje cenovne rešitve, posebej za nakup druge pomembne surovine „maščobne kisline loja“. Ta izdelek govejega izvora je mogoče nadomestiti z rastlinskim „stiren palmovega olja“, ki ga je na vzhodu na voljo več. Poleg tega proizvajalci pralnih sredstev zaradi učinkovitosti zahtevajo lokalno prisotnost svojih dobaviteljev, ki so lahko glavni razlog za možno preselitev proizvodnje iz Skupnosti. |
| --- | --- |

(104)

Ugotovljeno je bilo, da se je dobičkonosnost dejavnosti esterquatov v obravnavnem obdobju dejansko znižala s približno 18 % na 8 %. Kljub temu se zdi, da je bil 6-odstotni padec prodajnih cen esterquatov v obravnavnem obdobju glavni dejavnik, ki je prispeval k temu, da je delež proizvodnih stroškov v prodajni ceni narasel za skoraj 10 %. Zdi se, da je ta sektor v fazi selitve na vzhod, zlasti v Rusijo, kjer je na splošno mogoče najti nižje cenovne rešitve, posebej za nakup druge pomembne surovine „maščobne kisline loja“. Ta izdelek govejega izvora je mogoče nadomestiti z rastlinskim „stiren palmovega olja“, ki ga je na vzhodu na voljo več. Poleg tega proizvajalci pralnih sredstev zaradi učinkovitosti zahtevajo lokalno prisotnost svojih dobaviteljev, ki so lahko glavni razlog za možno preselitev proizvodnje iz Skupnosti.

| (105) | Nazadnje se je preverila trditev o pomanjkanju ponudbe TEA na trgu Skupnosti, vendar je bilo ugotovljeno, da ta ni utemeljena zaradi ponudb nekaterih proizvajalcev, ki pa jih zadevni uporabniki niso sprejeli. |
| --- | --- |

(105)

Nazadnje se je preverila trditev o pomanjkanju ponudbe TEA na trgu Skupnosti, vendar je bilo ugotovljeno, da ta ni utemeljena zaradi ponudb nekaterih proizvajalcev, ki pa jih zadevni uporabniki niso sprejeli.

| (106) | Na kratko, čeprav se je priznalo, da je rastoča cena TEA povzročila negativen pritisk na stroške proizvodnje končnih izdelkov industrijskih uporabnikov, ki so se javili, je ta pritisk precej omejen, odprava protidampinških ukrepov pa bi težavo le obrobno omilila. Ugotovljeno je bilo, da imajo drugi dejavniki, kot so stroški drugih surovin in zahteve strank, ki kupujejo izdelek, precej pomembnejši vpliv. Zato je bilo ugotovljeno, da nadaljnja veljavnost ukrepov ne bi pomembno vplivala na industrijske uporabnike. |
| --- | --- |

(106)

Na kratko, čeprav se je priznalo, da je rastoča cena TEA povzročila negativen pritisk na stroške proizvodnje končnih izdelkov industrijskih uporabnikov, ki so se javili, je ta pritisk precej omejen, odprava protidampinških ukrepov pa bi težavo le obrobno omilila. Ugotovljeno je bilo, da imajo drugi dejavniki, kot so stroški drugih surovin in zahteve strank, ki kupujejo izdelek, precej pomembnejši vpliv. Zato je bilo ugotovljeno, da nadaljnja veljavnost ukrepov ne bi pomembno vplivala na industrijske uporabnike.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (107) | Preiskava je pokazala, da so obstoječi protidampinški ukrepi prispevali k okrevanju industrije Skupnosti. Industrija Skupnosti bi imela koristi od nadaljevanja ukrepov z ohranjanjem sedanjih dobičkonosnih ravni cen, ki omogočajo dodatne naložbe. Če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov, bi bil ta proces okrevanja ogrožen. Nadaljnja veljavnost ukrepov je zato v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(107)

Preiskava je pokazala, da so obstoječi protidampinški ukrepi prispevali k okrevanju industrije Skupnosti. Industrija Skupnosti bi imela koristi od nadaljevanja ukrepov z ohranjanjem sedanjih dobičkonosnih ravni cen, ki omogočajo dodatne naložbe. Če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov, bi bil ta proces okrevanja ogrožen. Nadaljnja veljavnost ukrepov je zato v interesu industrije Skupnosti.

| (108) | Zdi se, da nepovezanih uvoznikov ni, prav tako se niso javili nepovezani trgovci/trgovci na debelo. Ves uvoz iz ZDA poteka prek povezanih trgovcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so med veljavnostjo ukrepov v OPP dosegli stopnjo dobička, ki je v skladu s trgom. |
| --- | --- |

(108)

Zdi se, da nepovezanih uvoznikov ni, prav tako se niso javili nepovezani trgovci/trgovci na debelo. Ves uvoz iz ZDA poteka prek povezanih trgovcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so med veljavnostjo ukrepov v OPP dosegli stopnjo dobička, ki je v skladu s trgom.

| (109) | Poleg tega ni videti, da bi obstoječi ukrepi v preteklosti imeli kakršen koli pomemben negativen vpliv na gospodarski položaj uporabnikov. Na podlagi informacij, zbranih med sedanjo preiskavo, ni videti, da bi bilo kakršno koli povišanje cen, če sploh, ki izvira iz uvedbe protidampinških ukrepov, nesorazmerno v primerjavi s koristmi industrije Skupnosti, doseženimi z odpravo izkrivljanja trgovine, ki ga povzroči dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(109)

Poleg tega ni videti, da bi obstoječi ukrepi v preteklosti imeli kakršen koli pomemben negativen vpliv na gospodarski položaj uporabnikov. Na podlagi informacij, zbranih med sedanjo preiskavo, ni videti, da bi bilo kakršno koli povišanje cen, če sploh, ki izvira iz uvedbe protidampinških ukrepov, nesorazmerno v primerjavi s koristmi industrije Skupnosti, doseženimi z odpravo izkrivljanja trgovine, ki ga povzroči dampinški uvoz.

| (110) | V zvezi z interesom Skupnosti se zato sklene, da ni utemeljenih razlogov, da se obstoječi protidampinški ukrepi za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA ne bi ohranili. |
| --- | --- |

(110)

V zvezi z interesom Skupnosti se zato sklene, da ni utemeljenih razlogov, da se obstoječi protidampinški ukrepi za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA ne bi ohranili.

| (111) | Zato se zdi ustrezno, da se obstoječi protidampinški ukrepi za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA ohranijo. |
| --- | --- |

(111)

Zato se zdi ustrezno, da se obstoječi protidampinški ukrepi za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA ohranijo.

H.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (112) | Vse stranke so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb in zahtevkov. |
| --- | --- |

(112)

Vse stranke so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb in zahtevkov.

| (113) | Preiskava je pokazala, da v zadevni državi obstajajo proste zmogljivosti ter da se je damping v OPP nadaljeval. Položaj industrije Skupnosti se je v obravnavnem obdobju izboljšal pri večini dejavnikov škode, predvsem zaradi ugodnih tržnih razmer po vsem svetu. Na podlagi pozitivnega razvoja gospodarskega položaja industrije Skupnosti ni bilo mogoče ugotoviti, da se je znatna škoda nadaljevala. Kljub temu je preiskava verjetnosti ponovitve škode pokazala, da številni dejavniki, kot so proste zmogljivosti v ZDA, zmanjšujejo prodajne možnosti za MEG, poleg tega pa položaj glede etanolamina po svetu in v Skupnosti kaže, da obstaja verjetnost ponovitve škode v srednjeročnem obdobju. |
| --- | --- |

(113)

Preiskava je pokazala, da v zadevni državi obstajajo proste zmogljivosti ter da se je damping v OPP nadaljeval. Položaj industrije Skupnosti se je v obravnavnem obdobju izboljšal pri večini dejavnikov škode, predvsem zaradi ugodnih tržnih razmer po vsem svetu. Na podlagi pozitivnega razvoja gospodarskega položaja industrije Skupnosti ni bilo mogoče ugotoviti, da se je znatna škoda nadaljevala. Kljub temu je preiskava verjetnosti ponovitve škode pokazala, da številni dejavniki, kot so proste zmogljivosti v ZDA, zmanjšujejo prodajne možnosti za MEG, poleg tega pa položaj glede etanolamina po svetu in v Skupnosti kaže, da obstaja verjetnost ponovitve škode v srednjeročnem obdobju.

| (114) | Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike, uvedene z Uredbo (ES) št. 1603/2000, kakor je bila nazadnje spremenjena z obvestilom v zvezi s fiksno stopnjo protidampinške dajatve, ki velja za družbo INEOS (7), ohraniti. Šteje se tudi, da je treba ukrepe ohraniti le za nadaljnji dve leti. |
| --- | --- |

(114)

Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike, uvedene z Uredbo (ES) št. 1603/2000, kakor je bila nazadnje spremenjena z obvestilom v zvezi s fiksno stopnjo protidampinške dajatve, ki velja za družbo INEOS (7), ohraniti. Šteje se tudi, da je treba ukrepe ohraniti le za nadaljnji dve leti.

| (115) | Po eni strani obstaja verjetnost ponovitve škodljivega dampinga, kar temelji na dejstvu, da (i) se je damping ameriških proizvajalcev izvoznikov nadaljeval kljub obstoječim ukrepom, (ii) in ker se pričakuje, da se bo uvoz v Skupnost povečal zaradi presežka proizvodne zmogljivosti v višini 90 000 ton v ZDA, ki bo spet na razpolago do konca leta 2006, in za katero ni ustreznega povpraševanja na njihovem domačem trgu. Poleg tega ima najpomembnejši nesodelujoči ameriški proizvajalec, za katerega velja trenutno najvišja protidampinška dajatev in kateremu je v največjem interesu, da se ob razveljavitvi veljavnosti ukrepov vrne na trg Skupnosti, na voljo potrebne distribucijske mreže, saj prodaja na tem trgu druge kemične izdelke. |
| --- | --- |

(115)

Po eni strani obstaja verjetnost ponovitve škodljivega dampinga, kar temelji na dejstvu, da (i) se je damping ameriških proizvajalcev izvoznikov nadaljeval kljub obstoječim ukrepom, (ii) in ker se pričakuje, da se bo uvoz v Skupnost povečal zaradi presežka proizvodne zmogljivosti v višini 90 000 ton v ZDA, ki bo spet na razpolago do konca leta 2006, in za katero ni ustreznega povpraševanja na njihovem domačem trgu. Poleg tega ima najpomembnejši nesodelujoči ameriški proizvajalec, za katerega velja trenutno najvišja protidampinška dajatev in kateremu je v največjem interesu, da se ob razveljavitvi veljavnosti ukrepov vrne na trg Skupnosti, na voljo potrebne distribucijske mreže, saj prodaja na tem trgu druge kemične izdelke.

| (116) | Po drugi strani pa se pričakuje, da se bo presežna zmogljivost ZDA do leta 2010 postopoma zmanjšala, načrtovano povečanje zmogljivosti enega od sodelujočih ameriških proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti pa bo na voljo konec leta 2008, torej čez dve leti. Glede na to in ker je še vedno prisotna negotovost glede vpliva razvoja cen nafte na stroške proizvodnje in dobičkonosnost industrije Skupnosti, je omejitev ukrepov še za dve leti upravičena. |
| --- | --- |

(116)

Po drugi strani pa se pričakuje, da se bo presežna zmogljivost ZDA do leta 2010 postopoma zmanjšala, načrtovano povečanje zmogljivosti enega od sodelujočih ameriških proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti pa bo na voljo konec leta 2008, torej čez dve leti. Glede na to in ker je še vedno prisotna negotovost glede vpliva razvoja cen nafte na stroške proizvodnje in dobičkonosnost industrije Skupnosti, je omejitev ukrepov še za dve leti upravičena.

| (117) | Po tem dvoletnem obdobju bo Komisija, če bo primerno, po uradni dolžnosti začela novo preiskavo v zvezi s pregledom, za katero se bo uporabil člen 11 osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(117)

Po tem dvoletnem obdobju bo Komisija, če bo primerno, po uradni dolžnosti začela novo preiskavo v zvezi s pregledom, za katero se bo uporabil člen 11 osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna protidampinška dajatev se uvede na uvoz etanolaminov, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 2922 11 00 (monoetanolamin) (oznaka TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamin) (oznaka TARIC 2922120010) in 2922 13 10 (trietanolamin) s poreklom iz ZDA.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, za zgoraj opisane izdelke, izdelane v spodaj navedenih družbah, je naslednja:

| Država | Družba | Posebna fiksna dajatev |
| --- | --- | --- |
| Združene države Amerike | The Dow Chemical Corporation |
| 2030 Dow Center |
| Midland, Michigan 48674, ZDA |

Država

Družba

Posebna fiksna dajatev

Združene države Amerike

The Dow Chemical Corporation

2030 Dow Center

Midland, Michigan 48674, ZDA

(dodatna oznaka TARIC A115)

59,25 EUR/tono

| INEOS Americas LLC |
| --- |
| 7770 Rangeline Road |
| Theodore, Alabama 36582, ZDA |

INEOS Americas LLC

7770 Rangeline Road

Theodore, Alabama 36582, ZDA

(dodatna oznaka TARIC A145)

69,40 EUR/tono

| Huntsman Chemical Corporation |
| --- |
| 3040 Post Oak Boulevard |
| PO Box 27707 |
| Houston, Teksas 77056 |

Huntsman Chemical Corporation

3040 Post Oak Boulevard

PO Box 27707

Houston, Teksas 77056

(dodatna oznaka TARIC A116)

111,25 EUR/tono

Vse druge družbe

(dodatna oznaka TARIC A999)

111,25 EUR/tono

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

4.   Če se blago uniči še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki so jo kupci dejansko plačali ali jo plačujejo, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (8), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenih zneskov, zniža za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki so jo kupci dejansko plačali ali jo plačujejo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in velja dve leti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 23. oktobra 2006

Za Svet

Predsednik

J.-E. ENESTAM

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 28, 2.2.1994, str. 40.

2

(3)  UL L 185, 25.7.2000, str. 1.

3

(4)  UL C 306, 10.12.2002, str. 2.

4

(5)  UL C 276, 11.11.2004, str. 2.

5

(6)  UL C 183, 26.7.2005, str. 13.

6

(7)  UL C 306, 10.12.2002, str. 2.

7

(8)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

8

---

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1584/2006

z dne 24. oktobra 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 24. oktobra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 63,3 |
| 096 | 23,2 |
| 204 | 40,7 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 142,9 |
| 096 | 30,8 |
| 204 | 42,1 |
| 999 | 71,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 204 | 43,6 |
| 999 | 71,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,7 |
| 388 | 70,8 |
| 524 | 57,8 |
| 528 | 55,3 |
| 999 | 60,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 90,2 |
| 400 | 192,3 |
| 508 | 289,2 |
| 999 | 190,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,2 |
| 400 | 129,9 |
| 404 | 100,0 |
| 800 | 140,0 |
| 804 | 140,2 |
| 999 | 118,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 107,3 |
| 400 | 199,1 |
| 720 | 51,9 |
| 999 | 119,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

63,3

096

23,2

204

40,7

999

42,4

0707 00 05

052

142,9

096

30,8

204

42,1

999

71,9

0709 90 70

052

98,7

204

43,6

999

71,2

0805 50 10

052

57,7

388

70,8

524

57,8

528

55,3

999

60,4

0806 10 10

052

90,2

400

192,3

508

289,2

999

190,6

0808 10 80

388

80,2

400

129,9

404

100,0

800

140,0

804

140,2

999

118,1

0808 20 50

052

107,3

400

199,1

720

51,9

999

119,4

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1585/2006

z dne 24. oktobra 2006

o spremembi Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 318/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti člena 10(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga III Uredbe (ES) št. 318/2006 določa nacionalne in regionalne kvote za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa. Za tržno leto 2006/2007 je treba navedene kvote prilagoditi najpozneje do 30. septembra 2006. |
| --- | --- |

(1)

Priloga III Uredbe (ES) št. 318/2006 določa nacionalne in regionalne kvote za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa. Za tržno leto 2006/2007 je treba navedene kvote prilagoditi najpozneje do 30. septembra 2006.

| (2) | Prilagoditve izhajajo zlasti iz uporabe členov 8 in 9 Uredbe (ES) št. 318/2006, ki določata dodelitve dodatnih kvot za sladkor ter dodatnih in nadomestnih kvot za izoglukozo. Prilagoditve morajo upoštevati sporočila držav članic, določena v členu 12 Uredbe Komisije (ES) št. 952/2006 z dne 29. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 kar zadeva upravljanje notranjega trga za sladkor in sistem kvot (2), ki se nanašajo zlasti na dodatne in nadomestne kvote, ki so na datum sestave sporočila že dodeljene. |
| --- | --- |

(2)

Prilagoditve izhajajo zlasti iz uporabe členov 8 in 9 Uredbe (ES) št. 318/2006, ki določata dodelitve dodatnih kvot za sladkor ter dodatnih in nadomestnih kvot za izoglukozo. Prilagoditve morajo upoštevati sporočila držav članic, določena v členu 12 Uredbe Komisije (ES) št. 952/2006 z dne 29. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 kar zadeva upravljanje notranjega trga za sladkor in sistem kvot (2), ki se nanašajo zlasti na dodatne in nadomestne kvote, ki so na datum sestave sporočila že dodeljene.

| (3) | Prilagoditve kvot iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 318/2006 izhajajo tudi iz uporabe člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 z dne 20. februarja 2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti in spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike (3), ki določa pomoč za prestrukturiranje za podjetja, ki kvote opustijo. Zato je treba upoštevati opustitve kvot, ki so nastopile v skladu s Sporočilom Komisije (2006/C 234/04) z dne 29. septembra 2006 o ocenjeni razpoložljivosti finančnih sredstev za dodelitev pomoči za prestrukturiranje za tržno leto 2006/2007 (4). |
| --- | --- |

(3)

Prilagoditve kvot iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 318/2006 izhajajo tudi iz uporabe člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 z dne 20. februarja 2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti in spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike (3), ki določa pomoč za prestrukturiranje za podjetja, ki kvote opustijo. Zato je treba upoštevati opustitve kvot, ki so nastopile v skladu s Sporočilom Komisije (2006/C 234/04) z dne 29. septembra 2006 o ocenjeni razpoložljivosti finančnih sredstev za dodelitev pomoči za prestrukturiranje za tržno leto 2006/2007 (4).

| (4) | Prilagoditev kvot, določenih v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 318/2006, ne posega v pogoje, ki urejajo dodelitve pomoči, določene v poglavju 10f Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete in o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (5) ter v členu 7 Uredbe (ES) št. 320/2006. |
| --- | --- |

(4)

Prilagoditev kvot, določenih v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 318/2006, ne posega v pogoje, ki urejajo dodelitve pomoči, določene v poglavju 10f Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete in o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (5) ter v členu 7 Uredbe (ES) št. 320/2006.

| (5) | Prilogo III k Uredbi (ES) št. 318/2006 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo III k Uredbi (ES) št. 318/2006 je zato treba spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 318/2006 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 39.

2

(3)  UL L 58, 28.2.2006, str. 42.

3

(4)  UL C 234, 29.9.2006, str. 9.

4

(5)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1406/2006 (UL L 265, 26.9.2006, str. 1).

5

---

PRILOGA

„PRILOGA III

NACIONALNE IN REGIONALNE KVOTE

| Države članice ali regije
  (1) | Sladkor
  (2) | Izoglukoza
  (3) | Inulinski sirup
  (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 819 812 | 85 694 | 0 |
| Češka | 454 862 | — | — |
| Danska | 420 746 | — | — |
| Nemčija | 3 655 456 | 42 360 | — |
| Grčija | 317 502 | 15 433 | — |
| Španija | 903 843 | 98 845 | — |
| Francija (matična Francija) | 3 552 221 | 23 755 | 0 |
| Francoski čezmorski departmaji | 480 245 | — | — |
| Irska | 0 | — | — |
| Italija | 778 706 | 24 301 | — |
| Latvija | 66 505 | — | — |
| Litva | 103 010 | — | |
| Madžarska | 401 684 | 164 736 | — |
| Nizozemska | 864 560 | 10 891 | 0 |
| Avstrija | 387 326 | — | — |
| Poljska | 1 671 926 | 32 056 | — |
| Portugalska (celinska) | 34 500 | 11 870 | — |
| Avtonomna regija Azori | 9 953 | — | — |
| Slovaška | 207 432 | 50 928 | — |
| Slovenija | 52 973 | — | — |
| Finska | 146 087 | 14 210 | — |
| Švedska | 325 700 | — | — |
| Združeno kraljestvo | 1 138 627 | 32 602 | — |
| Skupaj | 16 793 675 | 607 681 | 0“ |

Države članice ali regije

(1)

Sladkor

(2)

Izoglukoza

(3)

Inulinski sirup

(4)

Belgija

819 812

85 694

0

Češka

454 862

—

—

Danska

420 746

—

—

Nemčija

3 655 456

42 360

—

Grčija

317 502

15 433

—

Španija

903 843

98 845

—

Francija (matična Francija)

3 552 221

23 755

0

Francoski čezmorski departmaji

480 245

—

—

Irska

0

—

—

Italija

778 706

24 301

—

Latvija

66 505

—

—

Litva

103 010

—

Madžarska

401 684

164 736

—

Nizozemska

864 560

10 891

0

Avstrija

387 326

—

—

Poljska

1 671 926

32 056

—

Portugalska (celinska)

34 500

11 870

—

Avtonomna regija Azori

9 953

—

—

Slovaška

207 432

50 928

—

Slovenija

52 973

—

—

Finska

146 087

14 210

—

Švedska

325 700

—

—

Združeno kraljestvo

1 138 627

32 602

—

Skupaj

16 793 675

607 681

0“

---

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1586/2006

z dne 24. oktobra 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 1483/2006 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1483/2006 (2) je odprla stalne javne razpise za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1483/2006 (2) je odprla stalne javne razpise za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti.

| (2) | Zaradi položaja na trgih navadne pšenice, koruze in rži v Skupnosti ter sprememb v povpraševanju po žitih, ki so bile v zadnjih tednih ugotovljene v različnih regijah, je treba v nekaterih državah članicah dati na razpolago nove količine žit iz intervencijskih zalog. Zato je treba intervencijskim agencijam zadevnih držav članic dovoliti povečanje količin v javnem razpisu za navadno pšenico do 350 000 ton v Nemčiji in na Madžarskem, 172 272 ton na Švedskem, 174 021 ton na Danskem in 30 000 ton na Finskem; za koruzo do 100 000 ton na Madžarskem in na Slovaškem; ter za rž do 236 565 ton v Nemčiji. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi položaja na trgih navadne pšenice, koruze in rži v Skupnosti ter sprememb v povpraševanju po žitih, ki so bile v zadnjih tednih ugotovljene v različnih regijah, je treba v nekaterih državah članicah dati na razpolago nove količine žit iz intervencijskih zalog. Zato je treba intervencijskim agencijam zadevnih držav članic dovoliti povečanje količin v javnem razpisu za navadno pšenico do 350 000 ton v Nemčiji in na Madžarskem, 172 272 ton na Švedskem, 174 021 ton na Danskem in 30 000 ton na Finskem; za koruzo do 100 000 ton na Madžarskem in na Slovaškem; ter za rž do 236 565 ton v Nemčiji.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1483/2006 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1483/2006 je zato treba spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1483/2006 se nadomesti z besedilom v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 276, 7.10.2006, str. 58.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

SEZNAM JAVNIH RAZPISOV

| Država članica | Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu
  (v tonah) | Intervencijska agencija
  Ime, naslov in drugi podatki |
| --- | --- | --- |
| Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Rž |
| Belgique/België | 0 | 0 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Tél. (32-2) 287 24 78 |
| Fax (32-2) 287 25 24 |
| E-mail: webmaster@birb.be |

Država članica

Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu

(v tonah)

Intervencijska agencija

Ime, naslov in drugi podatki

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Rž

Belgique/België

0

0

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Tél. (32-2) 287 24 78

Fax (32-2) 287 25 24

E-mail: webmaster@birb.be

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03 |
| Télécopieur: (420) 296 80 64 04 |
| e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03

Télécopieur: (420) 296 80 64 04

e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Danmark

174 021

0

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Téléphone: (45) 33 95 88 07 |
| Télécopieur: (45) 33 95 80 34 |
| e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Téléphone: (45) 33 95 88 07

Télécopieur: (45) 33 95 80 34

e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Deutschland

350 000

0

—

336 565

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Téléphone: (49-228) 68 45-37 04 |
| télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85 |
| télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76 |
| e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Téléphone: (49-228) 68 45-37 04

télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85

télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76

e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3, 51009 Tartu |
| Téléphone: (372) 7371 200 |
| Télécopieur: (372) 7371 201 |
| e-mail: pria@pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3, 51009 Tartu

Téléphone: (372) 7371 200

Télécopieur: (372) 7371 201

e-mail: pria@pria.ee

Elláda

—

—

—

—

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ) |
| --- |
| Αχαρνών 241 |
| GR-104 46 Αθήνα |
| >





  Τηλ. | (30-210) 21 24 787
  (30-210) 21 24 754 |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ)

Αχαρνών 241

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ.

(30-210) 21 24 787

(30-210) 21 24 754

Φαξ (30-210) 21 24 791

e-mail: ax17u073@minagric.gr

España

—

—

—

—

| Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| Almagro, 33 E-28010 Madrid |
| Téléphone: (34) 913 47 47 65 |
| Télécopieur: (34) 913 47 48 38 |
| e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |

Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA)

Almagro, 33 E-28010 Madrid

Téléphone: (34) 913 47 47 65

Télécopieur: (34) 913 47 48 38

e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

France

0

0

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80 |
| e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80

e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr

Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Téléphone: (353-53) 916 34 00 |
| Télécopieur: (353-53) 914 28 43 |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Téléphone: (353-53) 916 34 00

Télécopieur: (353-53) 914 28 43

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Téléphone: (39) 06 49 49 97 55 |
| Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-mail: d.spampinato@agea.gov.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Téléphone: (39) 06 49 49 97 55

Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61

E-mail: d.spampinato@agea.gov.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

0

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Téléphone: (371) 702 7893 |
| Télécopieur: (371) 702 7892 |
| e-mail: lad@lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Téléphone: (371) 702 7893

Télécopieur: (371) 702 7892

e-mail: lad@lad.gov.lv

Lietuva

0

0

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Téléphone: (370-5) 268 5049 |
| Télécopieur: (370-5) 268 5061 |
| e-mail: info@litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Téléphone: (370-5) 268 5049

Télécopieur: (370-5) 268 5061

e-mail: info@litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II, |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tél. (352) 478 23 70 |
| Fax (352) 46 61 38 |
| Télex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II,

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Tél. (352) 478 23 70

Fax (352) 46 61 38

Télex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

350 000

0

100 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Téléphone (36-1) 219 45 76 |
| Télécopieur: (36-1) 219 89 05 |
| E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Téléphone (36-1) 219 45 76

Télécopieur: (36-1) 219 89 05

E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Tel. (31) 475 35 54 86 |
| Fax (31) 475 31 89 39 |
| E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Tel. (31) 475 35 54 86

Fax (31) 475 31 89 39

E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Österreich

0

0

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Téléphone: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Télécopieur: | (43-1) 331 51-46 24
  (43-1) 331 51-44 69 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Téléphone:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Télécopieur:

(43-1) 331 51-46 24

(43-1) 331 51-44 69

e-mail: referat10@ama.gv.at

Polska

0

0

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel.: (48-22) 661 78 10 |
| Faks: (48-22) 661 78 26 |
| E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel.: (48-22) 661 78 10

Faks: (48-22) 661 78 26

E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Téléphone: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Télécopieur: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Téléphone:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Télécopieur:

(351) 21 384 61 70

| e-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Téléphone: (386) 1 580 76 52 |
| Télécopieur: (386) 1 478 92 00 |
| e-mail: aktrp@gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Téléphone: (386) 1 580 76 52

Télécopieur: (386) 1 478 92 00

e-mail: aktrp@gov.si

Slovensko

0

0

100 000

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Tel.: (421-2) 58 24 32 71 |
| Fax: (421-2) 53 41 26 65 |
| e-mail: jvargova@apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Tel.: (421-2) 58 24 32 71

Fax: (421-2) 53 41 26 65

e-mail: jvargova@apa.sk

Suomi/Finland

30 000

0

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors |
| PL/PB 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet |
| Puhelin/Telefon (358-9) 160 01 |
| Faksi/Fax | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors

PL/PB 30

FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet

Puhelin/Telefon (358-9) 160 01

Faksi/Fax

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

Sähköposti/E-post: intervention.unit@mmm.fi

Sverige

172 272

0

—

—

| Jordbruksverket |
| --- |
| S-55182 Jönköping |
| Tfn: (46-36) 15 50 00 |
| Fax: (46-36) 19 05 46 |
| e-mail: jordbruksverket@sjv.se |

Jordbruksverket

S-55182 Jönköping

Tfn: (46-36) 15 50 00

Fax: (46-36) 19 05 46

e-mail: jordbruksverket@sjv.se

United Kingdom

—

0

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Téléphone: (44-191) 226 58 82 |
| Télécopieur: (44-191) 226 58 24 |
| e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Téléphone: (44-191) 226 58 82

Télécopieur: (44-191) 226 58 24

e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk

Znak ‚—‘ pomeni, da v tej državi članici za navedeno žito ni intervencijske zaloge.“

---

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1587/2006

z dne 23. oktobra 2006

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih proti predsedniku Lukašenku in nekaterim uradnikom Belorusije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 z dne 18. maja 2006 o nekaterih omejevalnih ukrepih proti predsedniku Lukašenku in nekaterim uradnikom Belorusije (1) ter zlasti člena 8(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 765/2006 so zamrznjena vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo predsednik Lukašenko in nekateri uradniki Belorusije, ki so odgovorni za kršenje mednarodnih volilnih načel med predsedniškimi volitvami v Belorusiji 19. marca 2006 ter za zatrtje civilne družbe in demokratične opozicije, pa tudi z njimi povezane fizične ali pravne osebe, subjekti in organi, kot so navedeni v Prilogi I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 765/2006 so zamrznjena vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo predsednik Lukašenko in nekateri uradniki Belorusije, ki so odgovorni za kršenje mednarodnih volilnih načel med predsedniškimi volitvami v Belorusiji 19. marca 2006 ter za zatrtje civilne družbe in demokratične opozicije, pa tudi z njimi povezane fizične ali pravne osebe, subjekti in organi, kot so navedeni v Prilogi I k tej uredbi.

| (2) | Sklep Sveta 2006/718/SZVP (2) spreminja Prilogo IV k Skupnemu stališču 2006/276/SZVP (3), ki določa seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, kakor je predvidena v Skupnem stališču. Prilogo I je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Sklep Sveta 2006/718/SZVP (2) spreminja Prilogo IV k Skupnemu stališču 2006/276/SZVP (3), ki določa seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, kakor je predvidena v Skupnem stališču. Prilogo I je zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov, predvidenih s to uredbo, mora ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov, predvidenih s to uredbo, mora ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 765/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. oktobra 2006

Za Komisijo

Eneko LANDÁBURU

Generalni direktor za zunanje odnose

---

(1)  UL L 134, 20.5.2006, str. 1.

1

(2)  Glej stran 72 tega Uradnega lista.

2

(3)  UL L 101, 11.4.2006, str. 5. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Skupnim stališčem 2006/362/SZVP (UL L 134, 20.5.2006, str. 45).

3

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 765/2006 se spremeni:

| 1. | V Prilogi I se vstavijo trije stolpci, naslovljeni z „Naslov“, „Št. potnega lista“ in „Državljanstvo“. |
| --- | --- |

1.

V Prilogi I se vstavijo trije stolpci, naslovljeni z „Naslov“, „Št. potnega lista“ in „Državljanstvo“.

| 2. | Dodajo se naslednje fizične osebe:






  (a) | „Naziv: Bortnik, Sergei. Naziv v beloruskem črkopisu: БОРТНІК Сяргей. Naziv v ruskem črkopisu: БОРТНИК Сяргей. Položaj: Javni tožilec. Naslov: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Belorusija. Datum rojstva: 28.5.1953. Kraj rojstva: Minsk. Št. potnega lista: MP 0469554.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Dodajo se naslednje fizične osebe:

(a)

„Naziv: Bortnik, Sergei. Naziv v beloruskem črkopisu: БОРТНІК Сяргей. Naziv v ruskem črkopisu: БОРТНИК Сяргей. Položaj: Javni tožilec. Naslov: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Belorusija. Datum rojstva: 28.5.1953. Kraj rojstva: Minsk. Št. potnega lista: MP 0469554.“

| (b) | „Naziv: Migun, Andrei. Naziv v beloruskem črkopisu: МІГУН Андрэй. Naziv v ruskem črkopisu: МИГУН Андрэй. Položaj: Javni tožilec. Naslov: Ul. Goretskovo 53-16, Minsk, Belorusija. Datum rojstva: 5.2.1978. Kraj rojstva: Minsk. Št. potnega lista: MP 1313262.“ |
| --- | --- |

(b)

„Naziv: Migun, Andrei. Naziv v beloruskem črkopisu: МІГУН Андрэй. Naziv v ruskem črkopisu: МИГУН Андрэй. Položaj: Javni tožilec. Naslov: Ul. Goretskovo 53-16, Minsk, Belorusija. Datum rojstva: 5.2.1978. Kraj rojstva: Minsk. Št. potnega lista: MP 1313262.“

| (c) | „Naziv: Rybakov, Alexei. Naziv v beloruskem črkopisu: РЫБАКОЎ Аляксей. Naziv v ruskem črkopisu: РЫБАКОВ Аляксей. Položaj: Sodnik na okrožnem sodišču Minsk Moskovsky. Naslov: Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk, Belorusija.“ |
| --- | --- |

(c)

„Naziv: Rybakov, Alexei. Naziv v beloruskem črkopisu: РЫБАКОЎ Аляксей. Naziv v ruskem črkopisu: РЫБАКОВ Аляксей. Položaj: Sodnik na okrožnem sodišču Minsk Moskovsky. Naslov: Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk, Belorusija.“

| (d) | „Naziv: Yasinovich, Leonid Stanislavovich. Naziv v beloruskem črkopisu: ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Naziv v ruskem črkopisu: ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Položaj: Sodnik na okrožnem sodišču Minsk Tsentralny. Naslov: Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk, Belorusija. Datum rojstva: 26.11.1961. Kraj rojstva: Buchany, okrožje Vitebsk, Belarus. Št. potnega lista: MP 0515811.“ |
| --- | --- |

(d)

„Naziv: Yasinovich, Leonid Stanislavovich. Naziv v beloruskem črkopisu: ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Naziv v ruskem črkopisu: ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Položaj: Sodnik na okrožnem sodišču Minsk Tsentralny. Naslov: Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk, Belorusija. Datum rojstva: 26.11.1961. Kraj rojstva: Buchany, okrožje Vitebsk, Belarus. Št. potnega lista: MP 0515811.“

| 3. | Vnos „Naziv: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Datum rojstva: 1956. Položaj: minister za notranje zadeve“ se nadomesti z:
  „Naziv: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Datum rojstva: 7.2.1956. Položaj: Minister za notranje zadeve“. |
| --- | --- |

3.

Vnos „Naziv: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Datum rojstva: 1956. Položaj: minister za notranje zadeve“ se nadomesti z:

„Naziv: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Datum rojstva: 7.2.1956. Položaj: Minister za notranje zadeve“.

---

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1588/2006

z dne 23. oktobra 2006

o prepovedi ribolova na severno kozico v norveških vodah južno od 62° S za plovila, ki plujejo pod švedsko zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (3) določa kvote za leto 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (3) določa kvote za leto 2006.

| (2) | V skladu s podatki, ki so bili sporočeni Komisiji, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice ali so registrirana v državi članici iz Priloge, izčrpala kvoto za leto 2006 za ulov staležev iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s podatki, ki so bili sporočeni Komisiji, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice ali so registrirana v državi članici iz Priloge, izčrpala kvoto za leto 2006 za ulov staležev iz Priloge k tej uredbi.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2006 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi, ki ga opravljajo plovila, ki plujejo pod zastavo države članice ali so registrirana v državi članici iz Priloge, se prepove z datumom, določenim v navedeni prilogi. Od tega datuma naprej je tudi prepovedano shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje navedenega staleža, ki ga ulovijo zadevna plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. oktobra 2006

Za Komisijo

Jörgen HOLMQUIST

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 16, 20.1.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2006 (UL L 230, 24.8.2006, str. 4).

3

---

PRILOGA

| Št. | 42 |
| --- | --- |
| Država članica | Švedska |
| Stalež | PRA/04-N |
| Vrsta | severna kozica (Pandalus borealis) |
| Območje | norveške vode, južno od 62° S (vode ES) |
| Datum | 6. oktober 2006 |

Št.

42

Država članica

Švedska

Stalež

PRA/04-N

Vrsta

severna kozica (Pandalus borealis)

Območje

norveške vode, južno od 62° S (vode ES)

Datum

6. oktober 2006

---

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/29

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1589/2006

z dne 24. oktobra 2006

o prepovedi ribolova na rdečega okuna v območju NAFO 3M za plovila, ki plujejo pod estonsko, nemško, latvijsko, litovsko in portugalsko zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (3) določa kvote za leto 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (3) določa kvote za leto 2006.

| (2) | V skladu s podatki, ki so bili sporočeni Komisiji, so plovila, ki plujejo pod zastavo držav članic ali so registrirana v državah članicah iz Priloge, izčrpala kvoto za leto 2006 za ulov staležev iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s podatki, ki so bili sporočeni Komisiji, so plovila, ki plujejo pod zastavo držav članic ali so registrirana v državah članicah iz Priloge, izčrpala kvoto za leto 2006 za ulov staležev iz Priloge k tej uredbi.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2006 dodeljena državam članicam iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi, ki ga opravljajo plovila, ki plujejo pod zastavo držav članic ali so registrirana v državah članicah iz Priloge, se prepove z datumom, določenim v navedeni prilogi. Od tega datuma naprej je tudi prepovedano shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje navedenega staleža, ki ga ulovijo zadevna plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2006

Za Komisijo

Jörgen HOLMQUIST

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 16, 20.1.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2006 (UL L 230, 24.8.2006, str. 4).

3

---

PRILOGA

| Št. | 39 |
| --- | --- |
| Države članice | Estonija, Nemčija, Latvija, Litva in Portugalska |
| Stalež | RED/N3M. |
| Vrsta | rdeči okun (Sebastes spp.) |
| Območje | NAFO 3M |
| Datum | 4. oktober 2006 |

Št.

39

Države članice

Estonija, Nemčija, Latvija, Litva in Portugalska

Stalež

RED/N3M.

Vrsta

rdeči okun (Sebastes spp.)

Območje

NAFO 3M

Datum

4. oktober 2006

---

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1590/2006

z dne 24. oktobra 2006

o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj, vloženi med 16. in 18. oktobrom 2006 za maslo s poreklom iz Nove Zelandije v okviru uvozne tarifne kvote, ki se upravlja v skladu z Uredbo (ES) št. 1452/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1) ter zlasti člena 29 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1452/2006 z dne 29. septembra 2006 o začasnih ukrepih za upravljanje tarifne kvote za maslo iz Nove Zelandije od oktobra do decembra 2006 in o odstopanju od Uredbe (ES) št. 2535/2001 (2) ter zlasti člena 3(2) te Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Od 16. do 18. oktobra 2006 je bilo v skladu z Uredbo (ES) št. 1452/2006 pri pristojnih organih (v okviru kvote št. 09.4589) vloženih 7 zahtevkov za uvozna dovoljenja za maslo s poreklom iz Nove Zelandije. Ti zahtevki zadevajo skupno količino 14 294,6 ton. |
| --- | --- |

(1)

Od 16. do 18. oktobra 2006 je bilo v skladu z Uredbo (ES) št. 1452/2006 pri pristojnih organih (v okviru kvote št. 09.4589) vloženih 7 zahtevkov za uvozna dovoljenja za maslo s poreklom iz Nove Zelandije. Ti zahtevki zadevajo skupno količino 14 294,6 ton.

| (2) | Če je ta količina enaka kot razpoložljiva količina 14 294,6 ton, se lahko sprejmejo vsi zahtevki – |
| --- | --- |

(2)

Če je ta količina enaka kot razpoložljiva količina 14 294,6 ton, se lahko sprejmejo vsi zahtevki –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevki za uvozna dovoljenja za maslo s poreklom iz Nove Zelandije, vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1452/2006 med 16. in 18. oktobrom 2006 in sporočeni Komisiji do 20. oktobra 2006, se sprejmejo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 271, 30.9.2006, str. 40.

2

---

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/32

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2006/86/ES

z dne 24. oktobra 2006

o izvajanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah po sledljivosti, obveščanju o hudih in neželenih reakcijah in pojavih ter nekaterih tehničnih zahtevah za kodiranje, predelavo, konzerviranje, shranjevanje in razdeljevanje človeških tkiv in celic

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic (1) ter zlasti členov 8, 11(4) in 28(a), (c), (g) in (h) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2004/23/ES določa standarde kakovosti in varnosti za darovanje, pridobivanje, testiranje, predelavo, konzerviranje, shranjevanje in razdeljevanje človeških tkiv in celic, namenjenih zdravljenju ljudi, ter industrijskih izdelkov, izdelanih na podlagi človeških tkiv in celic, namenjenih zdravljenju ljudi, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2004/23/ES določa standarde kakovosti in varnosti za darovanje, pridobivanje, testiranje, predelavo, konzerviranje, shranjevanje in razdeljevanje človeških tkiv in celic, namenjenih zdravljenju ljudi, ter industrijskih izdelkov, izdelanih na podlagi človeških tkiv in celic, namenjenih zdravljenju ljudi, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi.

| (2) | Da se prepreči prenos bolezni s človeškimi tkivi in celicami, namenjenimi zdravljenju ljudi, in zagotovi enaka raven kakovosti in varnosti, Direktiva 2004/23/ES predvideva uvedbo posebnih tehničnih zahtev za vsako stopnjo postopka uporabe človeških tkiv in celic, vključno s standardi in specifikacijami, ki zadevajo sistem kakovosti bank tkiv. |
| --- | --- |

(2)

Da se prepreči prenos bolezni s človeškimi tkivi in celicami, namenjenimi zdravljenju ljudi, in zagotovi enaka raven kakovosti in varnosti, Direktiva 2004/23/ES predvideva uvedbo posebnih tehničnih zahtev za vsako stopnjo postopka uporabe človeških tkiv in celic, vključno s standardi in specifikacijami, ki zadevajo sistem kakovosti bank tkiv.

| (3) | Da bi se zagotovila visoka raven varovanja zdravja ljudi, morajo države članice v skladu z Direktivo 2004/23/ES za banke tkiv in za postopke priprave tkiv v bankah tkiv oblikovati sistem za akreditacijo, imenovanje, odobritev ali dodelitev dovoljenj. Določiti je treba tehnične zahteve za ta sistem. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se zagotovila visoka raven varovanja zdravja ljudi, morajo države članice v skladu z Direktivo 2004/23/ES za banke tkiv in za postopke priprave tkiv v bankah tkiv oblikovati sistem za akreditacijo, imenovanje, odobritev ali dodelitev dovoljenj. Določiti je treba tehnične zahteve za ta sistem.

| (4) | Zahteve za akreditacijo, imenovanje, odobritev ali dodelitev dovoljenja bank tkiv morajo zajeti organizacijo in upravljanje, osebje, opremo in material, obrate/poslovne prostore, dokumentacijo in evidenco ter pregled kakovosti. Akreditirane, imenovane, odobrene banke tkiv ali banke tkiv z dodeljenim dovoljenjem morajo izpolnjevati dodatne zahteve za posebne dejavnosti, ki jih izvajajo. |
| --- | --- |

(4)

Zahteve za akreditacijo, imenovanje, odobritev ali dodelitev dovoljenja bank tkiv morajo zajeti organizacijo in upravljanje, osebje, opremo in material, obrate/poslovne prostore, dokumentacijo in evidenco ter pregled kakovosti. Akreditirane, imenovane, odobrene banke tkiv ali banke tkiv z dodeljenim dovoljenjem morajo izpolnjevati dodatne zahteve za posebne dejavnosti, ki jih izvajajo.

| (5) | Standard kakovosti zraka v času predelave tkiv in celic je ključni dejavnik, ki lahko vpliva na tveganje kontaminacije tkiv ali celic. Običajno se zahteva takšna kakovost zraka, kjer število delcev in število mikrobnih kolonij ustreza razredu A, kakor je opredeljen v Prilogi 1, Evropskih smernic dobre proizvodne prakse (European Guide to Good Manufacturing Practice) in Direktivi Komisije 2003/94/ES (2). Vendar pa v nekaterih primerih kakovost zraka s številom delcev in številom mikrobnih kolonij, ki ustreza standardu razredu A, ni navedena. V teh okoliščinah je treba dokazati in dokumentirati, da izbrano okolje dosega kakovost in varnost, ki sta potrebni za to vrsto tkiva in celic ter zadevni postopek in zdravljenje ljudi. |
| --- | --- |

(5)

Standard kakovosti zraka v času predelave tkiv in celic je ključni dejavnik, ki lahko vpliva na tveganje kontaminacije tkiv ali celic. Običajno se zahteva takšna kakovost zraka, kjer število delcev in število mikrobnih kolonij ustreza razredu A, kakor je opredeljen v Prilogi 1, Evropskih smernic dobre proizvodne prakse (European Guide to Good Manufacturing Practice) in Direktivi Komisije 2003/94/ES (2). Vendar pa v nekaterih primerih kakovost zraka s številom delcev in številom mikrobnih kolonij, ki ustreza standardu razredu A, ni navedena. V teh okoliščinah je treba dokazati in dokumentirati, da izbrano okolje dosega kakovost in varnost, ki sta potrebni za to vrsto tkiva in celic ter zadevni postopek in zdravljenje ljudi.

| (6) | Področje uporabe mora vključevati kakovost in varnost človeških tkiv in celic med kodiranjem, predelavo, konzerviranjem, shranjevanjem in razdeljevanjem zdravstvenim ustanovam, v katerih jih bodo uporabili za zdravljenje ljudi. Vendar pa ne sme zajemati zdravljenja ljudi s pomočjo teh tkiv in celic (npr. kirurške implantacije, perfuzije, osemenitve ali prenosa zarodka). Določbe te direktive glede sledljivosti in poročanja o hudih neželenih reakcijah in pojavih se uporabljajo tudi pri darovanju, pridobivanju in testiranju človeških tkiv in celic, kot to ureja Direktiva Komisije 2006/17/ES (3). |
| --- | --- |

(6)

Področje uporabe mora vključevati kakovost in varnost človeških tkiv in celic med kodiranjem, predelavo, konzerviranjem, shranjevanjem in razdeljevanjem zdravstvenim ustanovam, v katerih jih bodo uporabili za zdravljenje ljudi. Vendar pa ne sme zajemati zdravljenja ljudi s pomočjo teh tkiv in celic (npr. kirurške implantacije, perfuzije, osemenitve ali prenosa zarodka). Določbe te direktive glede sledljivosti in poročanja o hudih neželenih reakcijah in pojavih se uporabljajo tudi pri darovanju, pridobivanju in testiranju človeških tkiv in celic, kot to ureja Direktiva Komisije 2006/17/ES (3).

| (7) | Pri uporabi tkiv in celic za zdravljenje ljudi obstaja tveganje za prenos bolezni in drugih potencialnih neželenih učinkov pri prejemnikih. Za spremljanje in zmanjšanje teh učinkov je treba določiti posebne zahteve za sledljivost in postopek Skupnosti za obveščanje o hudih neželenih reakcijah in pojavih. |
| --- | --- |

(7)

Pri uporabi tkiv in celic za zdravljenje ljudi obstaja tveganje za prenos bolezni in drugih potencialnih neželenih učinkov pri prejemnikih. Za spremljanje in zmanjšanje teh učinkov je treba določiti posebne zahteve za sledljivost in postopek Skupnosti za obveščanje o hudih neželenih reakcijah in pojavih.

| (8) | Pristojni organ je treba nemudoma obvestiti o sumu resnih neželenih reakcij pri darovalcu ali prejemniku ter sumu resnih neželenih pojavov, do katerih bi prišlo na kateri koli stopnji od darovanja do razdeljevanja tkiv in celic in ki lahko vplivajo na kakovost in varnost tkiv in celic ter se lahko pripišejo pridobivanju (vključno z oceno in izborom darovalca), testiranju, predelavi, konzerviranju, shranjevanju in razdeljevanju človeških tkiv in celic. |
| --- | --- |

(8)

Pristojni organ je treba nemudoma obvestiti o sumu resnih neželenih reakcij pri darovalcu ali prejemniku ter sumu resnih neželenih pojavov, do katerih bi prišlo na kateri koli stopnji od darovanja do razdeljevanja tkiv in celic in ki lahko vplivajo na kakovost in varnost tkiv in celic ter se lahko pripišejo pridobivanju (vključno z oceno in izborom darovalca), testiranju, predelavi, konzerviranju, shranjevanju in razdeljevanju človeških tkiv in celic.

| (9) | Resne neželene reakcije se lahko odkrijejo med pridobivanjem ali po pridobivanju pri živih darovalcih ali med zdravljenjem ali po zdravljenju ljudi. O tem je treba obvestiti ustrezno banko tkiv zaradi poznejše preiskave in obvestila pristojnemu organu. To ne sme onemogočiti organizaciji za pridobivanje ali organizaciji, pristojni za zdravljenje ljudi, da neposredno obvesti tudi pristojni organ, če to želi. Ta direktiva mora opredeliti, kakšen je najmanjši obseg podatkov, potrebnih za obvestilo pristojnemu organu, brez poseganja v zmožnost držav članic, da na svojem ozemlju ohranijo ali uvedejo strožje zaščitne ukrepe, ki so v skladu z zahtevami Pogodbe. |
| --- | --- |

(9)

Resne neželene reakcije se lahko odkrijejo med pridobivanjem ali po pridobivanju pri živih darovalcih ali med zdravljenjem ali po zdravljenju ljudi. O tem je treba obvestiti ustrezno banko tkiv zaradi poznejše preiskave in obvestila pristojnemu organu. To ne sme onemogočiti organizaciji za pridobivanje ali organizaciji, pristojni za zdravljenje ljudi, da neposredno obvesti tudi pristojni organ, če to želi. Ta direktiva mora opredeliti, kakšen je najmanjši obseg podatkov, potrebnih za obvestilo pristojnemu organu, brez poseganja v zmožnost držav članic, da na svojem ozemlju ohranijo ali uvedejo strožje zaščitne ukrepe, ki so v skladu z zahtevami Pogodbe.

| (10) | Da bi čim bolj zmanjšali stroške prenosa, se izognili podvajanju in izboljšali upravno učinkovitost, je treba za izvajanje nalog, povezanih s prenosom in obdelavo informacij, uporabljati sodobne tehnologije in e-upravo. Te tehnologije morajo temeljiti na standardni obliki za izmenjavo, ki uporablja sistem, primeren za upravljanje z referenčnimi podatki. |
| --- | --- |

(10)

Da bi čim bolj zmanjšali stroške prenosa, se izognili podvajanju in izboljšali upravno učinkovitost, je treba za izvajanje nalog, povezanih s prenosom in obdelavo informacij, uporabljati sodobne tehnologije in e-upravo. Te tehnologije morajo temeljiti na standardni obliki za izmenjavo, ki uporablja sistem, primeren za upravljanje z referenčnimi podatki.

| (11) | Za lažjo sledljivost in informiranost v zvezi z glavnimi značilnostmi in lastnostmi tkiv in celic je treba določiti osnovne podatke, ki morajo biti vključeni v enoten evropski kodni sistem. |
| --- | --- |

(11)

Za lažjo sledljivost in informiranost v zvezi z glavnimi značilnostmi in lastnostmi tkiv in celic je treba določiti osnovne podatke, ki morajo biti vključeni v enoten evropski kodni sistem.

| (12) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva sprejeta načela, zlasti načela Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva sprejeta načela, zlasti načela Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 29 Direktive 2004/23/ES – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 29 Direktive 2004/23/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za kodiranje, predelavo, konzerviranje, shranjevanje in razdeljevanje:

| (a) | človeških tkiv in celic, namenjenih zdravljenju ljudi; in |
| --- | --- |

(a)

človeških tkiv in celic, namenjenih zdravljenju ljudi; in

| (b) | industrijskih izdelkov, izdelanih na podlagi človeških tkiv in celic, namenjenih zdravljenju ljudi, kadar teh izdelkov ne urejajo že druge direktive. |
| --- | --- |

(b)

industrijskih izdelkov, izdelanih na podlagi človeških tkiv in celic, namenjenih zdravljenju ljudi, kadar teh izdelkov ne urejajo že druge direktive.

2.   Določbe členov 5 do 9 Direktive glede sledljivosti in poročanja o hudih neželenih reakcijah in pojavih se uporabljajo tudi za darovanje, pridobivanje in testiranje človeških tkiv in celic.

Člen 2

Opredelitve

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „reproduktivne celice“ pomenijo vsa tkiva in celice, namenjene za uporabo v asistirani reprodukciji; |
| --- | --- |

(a)

„reproduktivne celice“ pomenijo vsa tkiva in celice, namenjene za uporabo v asistirani reprodukciji;

| (b) | „darovanje med partnerjema“ pomeni darovanje reproduktivnih celic med moškim in žensko, ki izjavita, da imata intimen fizični odnos; |
| --- | --- |

(b)

„darovanje med partnerjema“ pomeni darovanje reproduktivnih celic med moškim in žensko, ki izjavita, da imata intimen fizični odnos;

| (c) | „sistem kakovosti“ pomeni organizacijsko strukturo, določene pristojnosti, postopke, procese in sredstva za upravljanje kakovosti ter vključuje vse dejavnosti, ki neposredno ali posredno prispevajo h kakovosti; |
| --- | --- |

(c)

„sistem kakovosti“ pomeni organizacijsko strukturo, določene pristojnosti, postopke, procese in sredstva za upravljanje kakovosti ter vključuje vse dejavnosti, ki neposredno ali posredno prispevajo h kakovosti;

| (d) | „upravljanje kakovosti“ pomeni usklajene dejavnosti z namenom usmerjanja in nadzorovanja organizacije glede kakovosti; |
| --- | --- |

(d)

„upravljanje kakovosti“ pomeni usklajene dejavnosti z namenom usmerjanja in nadzorovanja organizacije glede kakovosti;

| (e) | „standardni operativni postopki“ (SOP) pomenijo pisna navodila, ki opisujejo stopnje posebnega postopka, vključno z materiali in metodami, ki se uporabljajo, ter pričakovanim končnim izdelkom; |
| --- | --- |

(e)

„standardni operativni postopki“ (SOP) pomenijo pisna navodila, ki opisujejo stopnje posebnega postopka, vključno z materiali in metodami, ki se uporabljajo, ter pričakovanim končnim izdelkom;

| (f) | „validacija“ (ali „kvalifikacija“ v primeru opreme ali okolja) pomeni pripravo dokumentiranih dokazov, ki z visoko stopnjo zanesljivosti zagotavljajo, da bo določen postopek, kos opreme ali okolje dosledno omogočal(-o) izdelavo izdelka, ki bo ustrezal vnaprej določenim specifikacijam in kakovosti; postopek se validira z namenom ovrednotenja delovanja sistema glede njegove učinkovitosti za predvideno uporabo; |
| --- | --- |

(f)

„validacija“ (ali „kvalifikacija“ v primeru opreme ali okolja) pomeni pripravo dokumentiranih dokazov, ki z visoko stopnjo zanesljivosti zagotavljajo, da bo določen postopek, kos opreme ali okolje dosledno omogočal(-o) izdelavo izdelka, ki bo ustrezal vnaprej določenim specifikacijam in kakovosti; postopek se validira z namenom ovrednotenja delovanja sistema glede njegove učinkovitosti za predvideno uporabo;

| (g) | „sledljivost“ pomeni zmožnost izsleditve in identifikacije tkiva/celice na kateri koli stopnji od pridobivanja, preko predelave, testiranja in shranjevanja do dodelitve prejemniku ali odstranitve, kar vključuje tudi zmožnost identifikacije darovalca ali banke tkiv ali proizvodnega obrata, ki prejme, predela ali shrani tkivo/celice, ter zmožnost identifikacije prejemnika(-ov) v zdravstveni(h) ustanovi(-ah), ki tkivo/celice presadijo na prejemnika(-e); sledljivost zajema tudi zmožnost izsleditve in identifikacije vseh ustreznih podatkov v zvezi z izdelki in materiali, ki pridejo v stik s temi tkivi/celicami; |
| --- | --- |

(g)

„sledljivost“ pomeni zmožnost izsleditve in identifikacije tkiva/celice na kateri koli stopnji od pridobivanja, preko predelave, testiranja in shranjevanja do dodelitve prejemniku ali odstranitve, kar vključuje tudi zmožnost identifikacije darovalca ali banke tkiv ali proizvodnega obrata, ki prejme, predela ali shrani tkivo/celice, ter zmožnost identifikacije prejemnika(-ov) v zdravstveni(h) ustanovi(-ah), ki tkivo/celice presadijo na prejemnika(-e); sledljivost zajema tudi zmožnost izsleditve in identifikacije vseh ustreznih podatkov v zvezi z izdelki in materiali, ki pridejo v stik s temi tkivi/celicami;

| (h) | „kritičen“ pomeni tak, ki lahko vpliva na kakovost in/ali varnost ali ki je v stiku s celicami ali tkivi; |
| --- | --- |

(h)

„kritičen“ pomeni tak, ki lahko vpliva na kakovost in/ali varnost ali ki je v stiku s celicami ali tkivi;

| (i) | „organizacija za pridobivanje“ pomeni zdravstveno ustanovo ali enoto bolnišnice ali drugo telo, ki izvaja dejavnosti pridobivanja človeških tkiv in celic in za katero ni potrebno, da ima akreditacijo, imenovanje, odobritev ali dovoljenje za banko tkiv; |
| --- | --- |

(i)

„organizacija za pridobivanje“ pomeni zdravstveno ustanovo ali enoto bolnišnice ali drugo telo, ki izvaja dejavnosti pridobivanja človeških tkiv in celic in za katero ni potrebno, da ima akreditacijo, imenovanje, odobritev ali dovoljenje za banko tkiv;

| (j) | „organizacija, pristojna za zdravljenje ljudi“ pomeni zdravstveno ustanovo ali enoto bolnišnice ali drugo telo, ki uporablja človeška tkiva in celice za zdravljenje ljudi. |
| --- | --- |

(j)

„organizacija, pristojna za zdravljenje ljudi“ pomeni zdravstveno ustanovo ali enoto bolnišnice ali drugo telo, ki uporablja človeška tkiva in celice za zdravljenje ljudi.

Člen 3

Zahteve za akreditacijo, imenovanje, odobritev ali dodelitev dovoljenja bankam tkiv

Banka tkiv mora izpolnjevati zahteve iz Priloge I.

Člen 4

Zahteve za akreditacijo, imenovanje, odobritev ali dodelitev dovoljenja za postopke priprave tkiv in celic

Postopki priprave v bankah tkiv morajo izpolnjevati zahteve iz Priloge II.

Člen 5

Obveščanje o hudih neželenih reakcijah

1.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | so v organizacijah za pridobivanje vzpostavljeni postopki za hranjenje evidenc o pridobljenih tkivih in celicah ter za takojšnje obveščanje bank tkiv o vseh resnih neželenih reakcijah pri živem darovalcu, ki lahko vplivajo na kakovost in varnost tkiv in celic; |
| --- | --- |

(a)

so v organizacijah za pridobivanje vzpostavljeni postopki za hranjenje evidenc o pridobljenih tkivih in celicah ter za takojšnje obveščanje bank tkiv o vseh resnih neželenih reakcijah pri živem darovalcu, ki lahko vplivajo na kakovost in varnost tkiv in celic;

| (b) | imajo organizacije, pristojne za zdravljenje ljudi s pomočjo tkiv in celic, vzpostavljene postopke za hranjenje evidenc o uporabljenih tkivih in celicah ter za obveščanje bank tkiv o vseh resnih neželenih reakcijah, opaženih med klinično uporabo ali po njej, ki so lahko povezane s kakovostjo in varnostjo tkiv in celic; |
| --- | --- |

(b)

imajo organizacije, pristojne za zdravljenje ljudi s pomočjo tkiv in celic, vzpostavljene postopke za hranjenje evidenc o uporabljenih tkivih in celicah ter za obveščanje bank tkiv o vseh resnih neželenih reakcijah, opaženih med klinično uporabo ali po njej, ki so lahko povezane s kakovostjo in varnostjo tkiv in celic;

| (c) | banke tkiv, ki razdeljujejo tkivo in celice za zdravljenje ljudi, organizacijam, pristojnim za zdravljenje ljudi s pomočjo tkiv in celic, zagotovijo informacije o tem, kako naj ta organizacija obvešča o resnih neželenih reakcijah, kakor je navedeno v točki (b). |
| --- | --- |

(c)

banke tkiv, ki razdeljujejo tkivo in celice za zdravljenje ljudi, organizacijam, pristojnim za zdravljenje ljudi s pomočjo tkiv in celic, zagotovijo informacije o tem, kako naj ta organizacija obvešča o resnih neželenih reakcijah, kakor je navedeno v točki (b).

2.   Države članice zagotovijo, da imajo banke tkiv:

| (a) | vzpostavljene postopke, po katerih pristojni organ takoj obvestijo o vseh ustreznih razpoložljivih informacijah glede suma resnih neželenih reakcij, kakor je navedeno v odstavku 1(a) in 1(b); |
| --- | --- |

(a)

vzpostavljene postopke, po katerih pristojni organ takoj obvestijo o vseh ustreznih razpoložljivih informacijah glede suma resnih neželenih reakcij, kakor je navedeno v odstavku 1(a) in 1(b);

| (b) | vzpostavljene postopke, po katerih pristojni organ takoj obvestijo o sklepni ugotovitvi preiskave, ki analizira vzrok in posledice. |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljene postopke, po katerih pristojni organ takoj obvestijo o sklepni ugotovitvi preiskave, ki analizira vzrok in posledice.

3.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | pristojna oseba iz člena 17 Direktive 2004/23/ES pristojnemu organu sporoči informacije, vsebovane v obvestilu, določenem v delu A Priloge III; |
| --- | --- |

(a)

pristojna oseba iz člena 17 Direktive 2004/23/ES pristojnemu organu sporoči informacije, vsebovane v obvestilu, določenem v delu A Priloge III;

| (b) | banke tkiv obvestijo pristojni organ o ukrepih, ki so jih sprejele v zvezi z drugimi zadevnimi tkivi in celicami, ki so bili razdeljeni za zdravljenje ljudi; |
| --- | --- |

(b)

banke tkiv obvestijo pristojni organ o ukrepih, ki so jih sprejele v zvezi z drugimi zadevnimi tkivi in celicami, ki so bili razdeljeni za zdravljenje ljudi;

| (c) | banke tkiv obvestijo pristojni organ o sklepni ugotovitvi preiskave in predložijo vsaj tiste informacije, ki so določene v delu B Priloge III. |
| --- | --- |

(c)

banke tkiv obvestijo pristojni organ o sklepni ugotovitvi preiskave in predložijo vsaj tiste informacije, ki so določene v delu B Priloge III.

Člen 6

Obveščanje o hudih neželenih pojavih

1.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | imajo organizacije za pridobivanje in banke tkiv vzpostavljene postopke za hranjenje evidenc in za takojšnje obveščanje bank tkiv o vseh resnih neželenih reakcijah, ki se pojavijo med pridobivanjem in ki lahko vplivajo na kakovost in/ali varnost človeških tkiv in celic; |
| --- | --- |

(a)

imajo organizacije za pridobivanje in banke tkiv vzpostavljene postopke za hranjenje evidenc in za takojšnje obveščanje bank tkiv o vseh resnih neželenih reakcijah, ki se pojavijo med pridobivanjem in ki lahko vplivajo na kakovost in/ali varnost človeških tkiv in celic;

| (b) | imajo organizacije, pristojne za zdravljenje ljudi s pomočjo tkiv in celic, vzpostavljene postopke za takojšnje obveščanje bank tkiv o vseh resnih neželenih pojavih, ki lahko vplivajo na kakovost in varnost tkiv in celic; |
| --- | --- |

(b)

imajo organizacije, pristojne za zdravljenje ljudi s pomočjo tkiv in celic, vzpostavljene postopke za takojšnje obveščanje bank tkiv o vseh resnih neželenih pojavih, ki lahko vplivajo na kakovost in varnost tkiv in celic;

| (c) | banke tkiv zagotovijo organizaciji, pristojni za zdravljenje ljudi, informacije o tem, kako naj jih ta organizacija obvešča o resnih neželenih pojavih, ki lahko vplivajo na kakovost in varnost tkiv in celic. |
| --- | --- |

(c)

banke tkiv zagotovijo organizaciji, pristojni za zdravljenje ljudi, informacije o tem, kako naj jih ta organizacija obvešča o resnih neželenih pojavih, ki lahko vplivajo na kakovost in varnost tkiv in celic.

2.   V primeru asistirane reprodukcije se bo vsaka napačna identifikacija ali zamenjava gamete ali zarodka štela za resen neželen pojav. Vse osebe, organizacije za pridobivanje ali organizacije, pristojne za zdravljenje z ljudmi, ki izvajajo asistirano reprodukcijo, obvestijo oskrbovalno banko tkiv o takšnih pojavih za potrebe preiskave in obveščanja pristojnega organa.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo banke tkiv:

| (a) | vzpostavljene postopke, po katerih pristojnemu organu takoj sporočijo vse ustrezne razpoložljive informacije glede suma resnih neželenih pojavov, kakor je navedeno v odstavku 1(a) in 1(b); |
| --- | --- |

(a)

vzpostavljene postopke, po katerih pristojnemu organu takoj sporočijo vse ustrezne razpoložljive informacije glede suma resnih neželenih pojavov, kakor je navedeno v odstavku 1(a) in 1(b);

| (b) | vzpostavljene postopke, po katerih pristojni organ takoj obvestijo o sklepni ugotovitvi preiskave, ki analizira vzrok in posledice. |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljene postopke, po katerih pristojni organ takoj obvestijo o sklepni ugotovitvi preiskave, ki analizira vzrok in posledice.

4.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | pristojna oseba iz člena 17 Direktive 2004/23/ES pristojnemu organu sporoči informacije, vsebovane v obvestilu, določenem v delu A Priloge IV; |
| --- | --- |

(a)

pristojna oseba iz člena 17 Direktive 2004/23/ES pristojnemu organu sporoči informacije, vsebovane v obvestilu, določenem v delu A Priloge IV;

| (b) | banke tkiv ovrednotijo resne neželene pojave, da identificirajo vzroke, ki se dajo preprečiti v okviru postopka; |
| --- | --- |

(b)

banke tkiv ovrednotijo resne neželene pojave, da identificirajo vzroke, ki se dajo preprečiti v okviru postopka;

| (c) | banke tkiv obvestijo pristojni organ o sklepni ugotovitvi preiskave in predložijo vsaj tiste informacije, ki so določene v delu B Priloge IV. |
| --- | --- |

(c)

banke tkiv obvestijo pristojni organ o sklepni ugotovitvi preiskave in predložijo vsaj tiste informacije, ki so določene v delu B Priloge IV.

Člen 7

Letna poročila

1.   Države članice do 30. junija naslednjega leta Komisiji predložijo letno poročilo o obvestilih o resnih neželenih reakcijah in pojavih, ki so jih prejele od pristojnega organa. Komisija pristojnim organom držav članic predloži povzetek prejetih obvestil. Pristojni organ bankam tkiv omogoči vpogled v to poročilo.

2.   Prenos podatkov je v skladu s specifikacijami oblike za izmenjavo podatkov, kakor so določene v delih A in B Priloge V, in zagotavlja vse informacije, potrebne za identifikacijo pošiljatelja in hranjenje referenčnih podatkov o njem.

Člen 8

Posredovanje informacij med pristojnimi organi in Komisijo

Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi eden drugemu in Komisiji posredujejo potrebne informacije glede resnih neželenih reakcij in pojavov, da omogočijo sprejetje ustreznih ukrepov.

Člen 9

Sledljivost

1.   Banke tkiv imajo učinkovite in natančne sisteme za enotno identifikacijo in označevanje prejetih in razdeljenih celic/tkiv.

2.   Banke tkiv in organizacije, pristojne za zdravljenje ljudi, hranijo podatke iz Priloge VI vsaj 30 let, in sicer na ustreznem in berljivem pomnilniškem mediju.

Člen 10

Enoten evropski kodni sistem

1.   Enoten evropski kodni sistem se uporabi za celoten darovan material v banki tkiv, da se zagotovijo pravilna identifikacija darovalca in sledljivost celotnega darovanega materiala ter informacije o glavnih značilnostih in lastnostih tkiv in celic. Kodni sistem vključuje vsaj tiste informacije, ki so določene v Prilogi VII.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za reproduktivne celice pri darovanju med partnerjema.

Člen 11

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. septembra 2007. Komisiji takoj posredujejo besedila teh predpisov in primerjalno preglednico med navedenimi predpisi in direktivo.

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 10 te direktive, do 1. septembra 2008.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 13

Naslovljenci

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 24. oktobra 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 102, 7.4.2004, str. 48.

1

(2)  http://pharmacos.eudra.org/F2/eudralex/vol-4/home.htm in UL L 262, 14.10.2003, str. 22.

2

(3)  UL L 38, 9.2.2006, str. 40.

3

---

PRILOGA I

Zahteve za akreditacijo, imenovanje, odobritev ali dodelitev dovoljenja bankam tkiv, kakor je navedeno v členu 3

A.   ORGANIZACIJA IN UPRAVLJANJE

| 1. | Imenovati je treba pristojno osebo z izobrazbo in pristojnostmi, določenimi v členu 17 Direktive 2004/23/ES. |
| --- | --- |

1.

Imenovati je treba pristojno osebo z izobrazbo in pristojnostmi, določenimi v členu 17 Direktive 2004/23/ES.

| 2. | Banke tkiv morajo imeti organizacijsko strukturo in operativne postopke, ki ustrezajo dejavnostim, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja; obstajati mora organigram, ki jasno opredeljuje razmerje med odgovornostjo in obveščanjem. |
| --- | --- |

2.

Banke tkiv morajo imeti organizacijsko strukturo in operativne postopke, ki ustrezajo dejavnostim, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja; obstajati mora organigram, ki jasno opredeljuje razmerje med odgovornostjo in obveščanjem.

| 3. | Vsaka banka tkiv mora imeti dostop do imenovanega registriranega zdravnika, ki svetuje pri zdravstvenih dejavnostih banke, npr. pri izboru darovalca, pregledu kliničnih izidov uporabljenih tkiv in celic ali, če je potrebno, pri interakciji s kliničnimi uporabniki, in jih nadzira. |
| --- | --- |

3.

Vsaka banka tkiv mora imeti dostop do imenovanega registriranega zdravnika, ki svetuje pri zdravstvenih dejavnostih banke, npr. pri izboru darovalca, pregledu kliničnih izidov uporabljenih tkiv in celic ali, če je potrebno, pri interakciji s kliničnimi uporabniki, in jih nadzira.

| 4. | Obstajati mora dokumentirani sistem upravljanja kakovosti, ki se uporablja pri dejavnostih, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev ali dodelitev dovoljenja, v skladu s standardi te direktive. |
| --- | --- |

4.

Obstajati mora dokumentirani sistem upravljanja kakovosti, ki se uporablja pri dejavnostih, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev ali dodelitev dovoljenja, v skladu s standardi te direktive.

| 5. | Zagotoviti je treba, da se tveganja, lastna uporabi biološkega materiala in ravnanja z njim, identificirajo in čim bolj zmanjšajo, ter da se obenem ohrani ustrezna kakovost in varnost za uporabo, za katero so namenjeni tkiva in celice. Tveganja vključujejo tista tveganja, ki so zlasti povezana s postopki, okoljem, zdravstvenim stanjem osebja, značilnimi za banko tkiv. |
| --- | --- |

5.

Zagotoviti je treba, da se tveganja, lastna uporabi biološkega materiala in ravnanja z njim, identificirajo in čim bolj zmanjšajo, ter da se obenem ohrani ustrezna kakovost in varnost za uporabo, za katero so namenjeni tkiva in celice. Tveganja vključujejo tista tveganja, ki so zlasti povezana s postopki, okoljem, zdravstvenim stanjem osebja, značilnimi za banko tkiv.

| 6. | Sporazumi med bankami tkiv in tretjimi strankami morajo biti v skladu s členom 24 Direktive 2004/23/ES. Sporazumi s tretjimi strankami morajo določiti pogoje razmerja in pristojnosti ter protokole, ki jim je treba slediti za doseganje zahtev učinkovitosti. |
| --- | --- |

6.

Sporazumi med bankami tkiv in tretjimi strankami morajo biti v skladu s členom 24 Direktive 2004/23/ES. Sporazumi s tretjimi strankami morajo določiti pogoje razmerja in pristojnosti ter protokole, ki jim je treba slediti za doseganje zahtev učinkovitosti.

| 7. | Vzpostavljen mora biti dokumentirani sistem, ki ga nadzira pristojna oseba, da se zagotovi, da so tkiva in/ali celice v skladu z ustreznimi specifikacijami za varnost in kakovost, potrebnimi za njihovo sprostitev in razdeljevanje. |
| --- | --- |

7.

Vzpostavljen mora biti dokumentirani sistem, ki ga nadzira pristojna oseba, da se zagotovi, da so tkiva in/ali celice v skladu z ustreznimi specifikacijami za varnost in kakovost, potrebnimi za njihovo sprostitev in razdeljevanje.

| 8. | V primeru prenehanja dejavnosti sporazumi in postopki, sklenjeni in sprejeti v skladu s členom 21(5) Direktive 2004/23/ES vključujejo podatke o sledljivosti in informacije v zvezi s kakovostjo in varnostjo celic in tkiv. |
| --- | --- |

8.

V primeru prenehanja dejavnosti sporazumi in postopki, sklenjeni in sprejeti v skladu s členom 21(5) Direktive 2004/23/ES vključujejo podatke o sledljivosti in informacije v zvezi s kakovostjo in varnostjo celic in tkiv.

| 9. | Vzpostavljen mora biti dokumentiran sistem, ki zagotavlja identifikacijo vsake enote tkiva ali celic na vseh stopnjah dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja. |
| --- | --- |

9.

Vzpostavljen mora biti dokumentiran sistem, ki zagotavlja identifikacijo vsake enote tkiva ali celic na vseh stopnjah dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja.

B.   OSEBJE

| 1. | Osebje v bankah tkiv mora biti številčno zadostno in kvalificirano za naloge, ki jih izvaja. Usposobljenost osebja je treba vrednotiti v ustreznih časovnih intervalih, določenih v sistemu kakovosti. |
| --- | --- |

1.

Osebje v bankah tkiv mora biti številčno zadostno in kvalificirano za naloge, ki jih izvaja. Usposobljenost osebja je treba vrednotiti v ustreznih časovnih intervalih, določenih v sistemu kakovosti.

| 2. | Celotno osebje mora imeti jasne, dokumentirane in posodobljene opise nalog. Njihove naloge, pristojnosti in odgovornost morajo biti jasno dokumentirane in razumljene. |
| --- | --- |

2.

Celotno osebje mora imeti jasne, dokumentirane in posodobljene opise nalog. Njihove naloge, pristojnosti in odgovornost morajo biti jasno dokumentirane in razumljene.

| 3. | Osebju mora biti zagotovljeno začetno/osnovno usposabljanje in usposabljanje, ki vključuje zadnje novosti, kakor se to zahteva ob spremembi postopkov ali razvoju znanstvenih spoznanj, ter primerne možnosti za ustrezno poklicno izpopolnjevanje. Program usposabljanja mora zagotavljati in imeti pisna dokazila, da za vsakega posameznika velja, da:






  (a) | je dokazal, da je usposobljen za izvajanje dodeljenih nalog; |
| --- | --- | --- |

3.

Osebju mora biti zagotovljeno začetno/osnovno usposabljanje in usposabljanje, ki vključuje zadnje novosti, kakor se to zahteva ob spremembi postopkov ali razvoju znanstvenih spoznanj, ter primerne možnosti za ustrezno poklicno izpopolnjevanje. Program usposabljanja mora zagotavljati in imeti pisna dokazila, da za vsakega posameznika velja, da:

(a)

je dokazal, da je usposobljen za izvajanje dodeljenih nalog;

| (b) | ustrezno pozna in pojmuje znanstvene/tehnične postopke in načela, ki ustrezajo dodeljenim nalogam; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno pozna in pojmuje znanstvene/tehnične postopke in načela, ki ustrezajo dodeljenim nalogam;

| (c) | razume okvir organizacije, sistem kakovosti in predpise o zdravju in varnosti ustanove, v kateri dela; ter |
| --- | --- |

(c)

razume okvir organizacije, sistem kakovosti in predpise o zdravju in varnosti ustanove, v kateri dela; ter

| (d) | je ustrezno obveščen o širšem etničnem, pravnem in uredbenem ozadju svojega dela. |
| --- | --- |

(d)

je ustrezno obveščen o širšem etničnem, pravnem in uredbenem ozadju svojega dela.

C.   OPREMA IN MATERIAL

| 1. | Vsa oprema in material morata biti zasnovana in vzdrževana v skladu s svojim namenom in morata čim bolj zmanjšati vsa tveganja za prejemnike in/ali osebje. |
| --- | --- |

1.

Vsa oprema in material morata biti zasnovana in vzdrževana v skladu s svojim namenom in morata čim bolj zmanjšati vsa tveganja za prejemnike in/ali osebje.

| 2. | Vsa kritična oprema in tehnične naprave morajo biti identificirane in validirane, redno pregledane in preventivno vzdrževane v skladu z navodili proizvajalca. Kadar oprema in material vplivata na kritične parametre predelave in shranjevanja (kot so npr. temperatura, tlak, število delcev, ravni kontaminacije z mikrobi), morata biti identificirana in ju je treba po potrebi ustrezno spremljati ter izvajati opozorilne in popravne ukrepe, da se odkrijejo nepravilnosti in napake ter da se zagotovi, da kritični parametri ves čas ostajajo znotraj sprejemljivih meja. Vso opremo s kritično merilno funkcijo je treba umeriti glede na razpoznaven standard, če je na voljo. |
| --- | --- |

2.

Vsa kritična oprema in tehnične naprave morajo biti identificirane in validirane, redno pregledane in preventivno vzdrževane v skladu z navodili proizvajalca. Kadar oprema in material vplivata na kritične parametre predelave in shranjevanja (kot so npr. temperatura, tlak, število delcev, ravni kontaminacije z mikrobi), morata biti identificirana in ju je treba po potrebi ustrezno spremljati ter izvajati opozorilne in popravne ukrepe, da se odkrijejo nepravilnosti in napake ter da se zagotovi, da kritični parametri ves čas ostajajo znotraj sprejemljivih meja. Vso opremo s kritično merilno funkcijo je treba umeriti glede na razpoznaven standard, če je na voljo.

| 3. | Novo in popravljeno opremo je treba testirati, ko se jo namesti, in jo validirati pred uporabo. Rezultati testiranja morajo biti dokumentirani. |
| --- | --- |

3.

Novo in popravljeno opremo je treba testirati, ko se jo namesti, in jo validirati pred uporabo. Rezultati testiranja morajo biti dokumentirani.

| 4. | Redno je treba izvajati in ustrezno beležiti vzdrževanje, servisiranje, čiščenje, dezinfekcijo in sanitacijo vse kritične opreme. |
| --- | --- |

4.

Redno je treba izvajati in ustrezno beležiti vzdrževanje, servisiranje, čiščenje, dezinfekcijo in sanitacijo vse kritične opreme.

| 5. | Na voljo morajo biti postopki za delovanje vseh kosov kritične opreme s podrobnimi navodili za ravnanje v primeru nepravilnosti ali napake. |
| --- | --- |

5.

Na voljo morajo biti postopki za delovanje vseh kosov kritične opreme s podrobnimi navodili za ravnanje v primeru nepravilnosti ali napake.

| 6. | Postopki za dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja, morajo podrobno opisati specifikacije za ves kritični material in reagente. Zlasti morajo biti opredeljene specifikacije za aditive (npr. raztopine) in embalažni material. Kritični reagenti in material morajo izpolnjevati dokumentirane zahteve in specifikacije in po potrebi zahteve Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (1) in Direktive 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (2). |
| --- | --- |

6.

Postopki za dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja, morajo podrobno opisati specifikacije za ves kritični material in reagente. Zlasti morajo biti opredeljene specifikacije za aditive (npr. raztopine) in embalažni material. Kritični reagenti in material morajo izpolnjevati dokumentirane zahteve in specifikacije in po potrebi zahteve Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (1) in Direktive 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (2).

D.   OBRATI/POSLOVNI PROSTORI

| 1. | Banka tkiv mora imeti primerne obrate za izvajanje dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev ali dodelitev dovoljenja, v skladu s standardi te direktive. |
| --- | --- |

1.

Banka tkiv mora imeti primerne obrate za izvajanje dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev ali dodelitev dovoljenja, v skladu s standardi te direktive.

| 2. | Kadar te dejavnosti vključujejo predelavo tkiv in celic, ki so izpostavljeni okolju, se morajo odvijati v okolju z določeno kakovostjo zraka in čistosti, da se čim bolj zmanjša tveganje kontaminacije, tudi navzkrižne kontaminacije med darovalci. Učinkovitost teh ukrepov je treba validirati in spremljati. |
| --- | --- |

2.

Kadar te dejavnosti vključujejo predelavo tkiv in celic, ki so izpostavljeni okolju, se morajo odvijati v okolju z določeno kakovostjo zraka in čistosti, da se čim bolj zmanjša tveganje kontaminacije, tudi navzkrižne kontaminacije med darovalci. Učinkovitost teh ukrepov je treba validirati in spremljati.

| 3. | Če ni drugače določeno v točki 4, velja, da se, kadar so tkiva ali celice med predelavo izpostavljene okolju, brez poznejšega postopka inaktivacije mikroorganizmov, zahteva kakovost zraka s številom delcev in številom mikrobnih kolonij, ki ustrezata številu iz razreda A, kakor je opredeljen v Prilogi 1, veljavnih Evropskih smernicah dobre proizvodne prakse (GMP) in Direktivi 2003/94/ES, in sicer z okoljem, primernim za predelavo zadevnih tkiv/celic, ali vsaj skladnim z razredom D GMP-ja v smislu števila delcev in števila mikrobnih kolonij. |
| --- | --- |

3.

Če ni drugače določeno v točki 4, velja, da se, kadar so tkiva ali celice med predelavo izpostavljene okolju, brez poznejšega postopka inaktivacije mikroorganizmov, zahteva kakovost zraka s številom delcev in številom mikrobnih kolonij, ki ustrezata številu iz razreda A, kakor je opredeljen v Prilogi 1, veljavnih Evropskih smernicah dobre proizvodne prakse (GMP) in Direktivi 2003/94/ES, in sicer z okoljem, primernim za predelavo zadevnih tkiv/celic, ali vsaj skladnim z razredom D GMP-ja v smislu števila delcev in števila mikrobnih kolonij.

| 4. | Okolje, ki ni tako strogo opredeljeno kot v točki 3, se lahko dovoli, kadar:






  (a) | se uporablja inaktivacija mikroorganizmov ali validiran postopek sterilizacije; |
| --- | --- | --- |

4.

Okolje, ki ni tako strogo opredeljeno kot v točki 3, se lahko dovoli, kadar:

(a)

se uporablja inaktivacija mikroorganizmov ali validiran postopek sterilizacije;

| (b) | se izkaže, da izpostavljenost okolju iz razreda A škodljivo vpliva na zahtevane lastnosti zadevnega tkiva ali celic; |
| --- | --- |

(b)

se izkaže, da izpostavljenost okolju iz razreda A škodljivo vpliva na zahtevane lastnosti zadevnega tkiva ali celic;

| (c) | se izkaže, da način uporabe tkiva ali celice pri prejemniku vključuje precej nižje tveganje prenosa bakterijske ali glivične okužbe pri prejemniku kot pri presaditvi celice ali tkiva; |
| --- | --- |

(c)

se izkaže, da način uporabe tkiva ali celice pri prejemniku vključuje precej nižje tveganje prenosa bakterijske ali glivične okužbe pri prejemniku kot pri presaditvi celice ali tkiva;

| (d) | je tehnično nemogoče izvajati zahtevani postopek v okolju razreda A (npr. zaradi zahtev po posebni opremi v predelovalnem območju, ki ni popolnoma v skladu z razredom A). |
| --- | --- |

(d)

je tehnično nemogoče izvajati zahtevani postopek v okolju razreda A (npr. zaradi zahtev po posebni opremi v predelovalnem območju, ki ni popolnoma v skladu z razredom A).

| 5. | V točki 4(a), (b), (c) in (d) je treba okolje določiti. Treba je dokazati in pisno dokazati, da izbrano okolje dosega zahtevano kakovost in varnost, pri čemer se upošteva vsaj namen uporabe, način uporabe in imunsko stanje prejemnika. V vseh ustreznih oddelkih banke tkiv morajo biti zagotovljeni ustrezna oblačila in oprema za osebno zaščito in higieno ter pisna navodila glede higiene in obleke. |
| --- | --- |

5.

V točki 4(a), (b), (c) in (d) je treba okolje določiti. Treba je dokazati in pisno dokazati, da izbrano okolje dosega zahtevano kakovost in varnost, pri čemer se upošteva vsaj namen uporabe, način uporabe in imunsko stanje prejemnika. V vseh ustreznih oddelkih banke tkiv morajo biti zagotovljeni ustrezna oblačila in oprema za osebno zaščito in higieno ter pisna navodila glede higiene in obleke.

| 6. | Kadar dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev ali dodelitev dovoljenja, vključujejo shranjevanje tkiv in celic, je treba opredeliti pogoje shranjevanja, potrebne za ohranjanje zahtevanih lastnosti tkiva in celic, vključno z ustreznimi parametri, kot so temperatura, vlažnost ali kakovost zraka. |
| --- | --- |

6.

Kadar dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev ali dodelitev dovoljenja, vključujejo shranjevanje tkiv in celic, je treba opredeliti pogoje shranjevanja, potrebne za ohranjanje zahtevanih lastnosti tkiva in celic, vključno z ustreznimi parametri, kot so temperatura, vlažnost ali kakovost zraka.

| 7. | Kritične parametre (npr. temperaturo, vlažnost, kakovost zraka) je treba nadzorovati, spremljati in beležiti, da se potrdi skladnost z zahtevanimi pogoji shranjevanja. |
| --- | --- |

7.

Kritične parametre (npr. temperaturo, vlažnost, kakovost zraka) je treba nadzorovati, spremljati in beležiti, da se potrdi skladnost z zahtevanimi pogoji shranjevanja.

| 8. | Zagotoviti je treba skladiščne prostore, v katerih so pred sprostitvijo/v karanteni tkiva in celice jasno ločeni od tistih, ki so bili sprejeti in od tistih, ki so bili zavrnjeni, da se prepreči zamenjava in navzkrižna kontaminacija med njimi. Za ločevanje določenih tkiv in celic v skladu s posebnimi merili je treba v skladiščnih prostorih za tkiva in celice, ki so v karanteni ali pripravljena za sprostitev, določiti fizično ločena območja ali naprave za shranjevanje ali zaščiteno ločevanje znotraj naprave. |
| --- | --- |

8.

Zagotoviti je treba skladiščne prostore, v katerih so pred sprostitvijo/v karanteni tkiva in celice jasno ločeni od tistih, ki so bili sprejeti in od tistih, ki so bili zavrnjeni, da se prepreči zamenjava in navzkrižna kontaminacija med njimi. Za ločevanje določenih tkiv in celic v skladu s posebnimi merili je treba v skladiščnih prostorih za tkiva in celice, ki so v karanteni ali pripravljena za sprostitev, določiti fizično ločena območja ali naprave za shranjevanje ali zaščiteno ločevanje znotraj naprave.

| 9. | Banka tkiv mora imeti zapisana pravila in postopke za kontroliran dostop, čiščenje in vzdrževanje, odstranjevanje odpadkov ter za reorganizacijo storitev v nujnih primerih. |
| --- | --- |

9.

Banka tkiv mora imeti zapisana pravila in postopke za kontroliran dostop, čiščenje in vzdrževanje, odstranjevanje odpadkov ter za reorganizacijo storitev v nujnih primerih.

E.   DOKUMENTACIJA IN EVIDENCE

| 1. | Za dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja, mora obstajati sistem, ki ima jasno opredeljeno in učinkovito dokumentacijo, pravilne evidence in registre ter standardne operativne postopke (SOP). Dokumente je treba redno pregledovati in morajo biti v skladu s standardi te direktive. Sistem mora zagotavljati, da je opravljeno delo standardizirano in da je mogoče slediti vsem stopnjam, tj. kodiranju, primernosti darovalcev, pridobivanju, predelavi, konzerviranju, shranjevanju, prevozu, razdeljevanju ali odstranitvi, vključno z vidiki v zvezi z nadzorovanjem kakovosti in zagotavljanjem kakovosti. |
| --- | --- |

1.

Za dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja, mora obstajati sistem, ki ima jasno opredeljeno in učinkovito dokumentacijo, pravilne evidence in registre ter standardne operativne postopke (SOP). Dokumente je treba redno pregledovati in morajo biti v skladu s standardi te direktive. Sistem mora zagotavljati, da je opravljeno delo standardizirano in da je mogoče slediti vsem stopnjam, tj. kodiranju, primernosti darovalcev, pridobivanju, predelavi, konzerviranju, shranjevanju, prevozu, razdeljevanju ali odstranitvi, vključno z vidiki v zvezi z nadzorovanjem kakovosti in zagotavljanjem kakovosti.

| 2. | Za vsako kritično dejavnost morajo biti zadevni material, oprema in osebje identificirani in dokumentirani. |
| --- | --- |

2.

Za vsako kritično dejavnost morajo biti zadevni material, oprema in osebje identificirani in dokumentirani.

| 3. | V bankah tkiv mora vse spremembe v dokumentih pregledati, datirati, odobriti, dokumentirati in takoj izvršiti pristojno osebje. |
| --- | --- |

3.

V bankah tkiv mora vse spremembe v dokumentih pregledati, datirati, odobriti, dokumentirati in takoj izvršiti pristojno osebje.

| 4. | Za nadzor dokumentov mora biti vzpostavljen postopek, s pomočjo katerega se vodi evidenca pregledov in sprememb dokumentov in ki zagotavlja uporabo samo veljavnih različic dokumentov. |
| --- | --- |

4.

Za nadzor dokumentov mora biti vzpostavljen postopek, s pomočjo katerega se vodi evidenca pregledov in sprememb dokumentov in ki zagotavlja uporabo samo veljavnih različic dokumentov.

| 5. | Biti mora razvidno, da so evidence zanesljive in da zajemajo resnične rezultate. |
| --- | --- |

5.

Biti mora razvidno, da so evidence zanesljive in da zajemajo resnične rezultate.

| 6. | Evidence morajo biti berljive in neizbrisne ter so lahko ročno zapisane ali prenesene v drug validiran sistem, npr. v računalnik ali mikrofilm. |
| --- | --- |

6.

Evidence morajo biti berljive in neizbrisne ter so lahko ročno zapisane ali prenesene v drug validiran sistem, npr. v računalnik ali mikrofilm.

| 7. | Brez poseganja v člen 9(2) je treba vse evidence, vključno z neobdelanimi podatki, ki so kritične za varnost in kakovost tkiv in celic, hraniti tako, da se zagotovi dostop do teh podatkov še vsaj 10 let po datumu poteka veljavnosti, klinične uporabe ali odstranitve. |
| --- | --- |

7.

Brez poseganja v člen 9(2) je treba vse evidence, vključno z neobdelanimi podatki, ki so kritične za varnost in kakovost tkiv in celic, hraniti tako, da se zagotovi dostop do teh podatkov še vsaj 10 let po datumu poteka veljavnosti, klinične uporabe ali odstranitve.

| 8. | Evidence morajo izpolnjevati zahteve glede zaupnosti iz člena 14 Direktive 2004/23/ES. Dostop do registrov in podatkov mora biti dovoljen samo osebam, ki jih je pooblastila pristojna oseba, ter pristojnemu organu, in sicer za namen preiskovalnih in nadzornih ukrepov. |
| --- | --- |

8.

Evidence morajo izpolnjevati zahteve glede zaupnosti iz člena 14 Direktive 2004/23/ES. Dostop do registrov in podatkov mora biti dovoljen samo osebam, ki jih je pooblastila pristojna oseba, ter pristojnemu organu, in sicer za namen preiskovalnih in nadzornih ukrepov.

F.   PREGLED KAKOVOSTI

| 1. | Za dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja, je treba vzpostaviti sistem poslovanja. Preglede morajo nepristransko izvajati usposobljene in za to pristojne osebe, in sicer vsaj na dve leti, da se preveri skladnost z odobrenimi protokoli in uredbenimi zahtevami. Ugotovitve in popravne ukrepe je treba dokumentirati. |
| --- | --- |

1.

Za dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja, je treba vzpostaviti sistem poslovanja. Preglede morajo nepristransko izvajati usposobljene in za to pristojne osebe, in sicer vsaj na dve leti, da se preveri skladnost z odobrenimi protokoli in uredbenimi zahtevami. Ugotovitve in popravne ukrepe je treba dokumentirati.

| 2. | Odstopanja od zahtevanih standardov kakovosti in varnosti je treba preiskati in dokumentirati, to pa vključuje odločitev o možnih popravnih in preventivnih ukrepih. Odločitev o tem, kako ravnati z neustreznimi tkivi in celicami, je treba sprejeti v skladu s pisnimi postopki, ki jih nadzoruje pristojna oseba, in jih je treba evidentirati. Vse prizadete tkiva in celice je treba identificirati in prikazati. |
| --- | --- |

2.

Odstopanja od zahtevanih standardov kakovosti in varnosti je treba preiskati in dokumentirati, to pa vključuje odločitev o možnih popravnih in preventivnih ukrepih. Odločitev o tem, kako ravnati z neustreznimi tkivi in celicami, je treba sprejeti v skladu s pisnimi postopki, ki jih nadzoruje pristojna oseba, in jih je treba evidentirati. Vse prizadete tkiva in celice je treba identificirati in prikazati.

| 3. | Popravne ukrepe je treba dokumentirati, uvesti in zaključiti pravočasno in učinkovito. Oceniti je treba učinkovitost in izvajanje preventivnih in popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

3.

Popravne ukrepe je treba dokumentirati, uvesti in zaključiti pravočasno in učinkovito. Oceniti je treba učinkovitost in izvajanje preventivnih in popravnih ukrepov.

| 4. | Banka tkiv mora vzpostaviti postopke za pregled delovanja sistema upravljanja kakovosti, da zagotovi nepretrgano in sistematično izboljšanje. |
| --- | --- |

4.

Banka tkiv mora vzpostaviti postopke za pregled delovanja sistema upravljanja kakovosti, da zagotovi nepretrgano in sistematično izboljšanje.

---

(1)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(2)  UL L 331, 7.12.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

---

PRILOGA II

Zahteve za odobritev postopkov priprave tkiv in celic v bankah tkiv, kakor je navedeno v členu 4

Pristojni organ odobri vse postopke priprave tkiv in celic po oceni meril za izbor darovalcev in postopkov naročil, protokolov za vsako stopnjo postopka, meril za upravljanje kakovosti ter končnih meril za količino in kakovost celic in tkiv. Ocena mora izpolnjevati vsaj zahteve iz te priloge.

A.   PREVZEM V BANKI TKIV

Ob prevzemu pridobljenih tkiv in celic v banki tkiv morajo tkiva in celice izpolnjevati zahteve, določene v Direktivi 2006/17/ES.

B.   PREDELAVA

Kadar dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja, vključujejo predelavo tkiv in celic, morajo postopki, ki jih uvedejo banke tkiv, izpolnjevati naslednja merila:

| 1. | Kritični postopki predelave morajo biti validirani in ne smejo spremeniti tkiv in celic v klinično neučinkovite ali škodljive za prejemnika. Validacija lahko temelji na študijah, ki jih izvede banka tkiv sama, ali na podatkih iz objavljenih študij ali, v primeru dobro utečenih postopkov predelave, na retroaktivni oceni kliničnih izidov glede tkiv, ki jih je priskrbela banka tkiv. |
| --- | --- |

1.

Kritični postopki predelave morajo biti validirani in ne smejo spremeniti tkiv in celic v klinično neučinkovite ali škodljive za prejemnika. Validacija lahko temelji na študijah, ki jih izvede banka tkiv sama, ali na podatkih iz objavljenih študij ali, v primeru dobro utečenih postopkov predelave, na retroaktivni oceni kliničnih izidov glede tkiv, ki jih je priskrbela banka tkiv.

| 2. | Dokazano mora biti, da lahko osebje v banki tkiv dosledno in učinkovito izvaja validirani postopek. |
| --- | --- |

2.

Dokazano mora biti, da lahko osebje v banki tkiv dosledno in učinkovito izvaja validirani postopek.

| 3. | Postopki morajo biti dokumentirani v SOP, ki mora biti v skladu z validirano metodo in standardi iz te direktive, skladno s točko E (1 do 4) Priloge I. |
| --- | --- |

3.

Postopki morajo biti dokumentirani v SOP, ki mora biti v skladu z validirano metodo in standardi iz te direktive, skladno s točko E (1 do 4) Priloge I.

| 4. | Zagotoviti je treba, da se vsi postopki izvajajo v skladu z odobrenim SOP. |
| --- | --- |

4.

Zagotoviti je treba, da se vsi postopki izvajajo v skladu z odobrenim SOP.

| 5. | Kadar se za tkiva in celice uporablja postopek inaktivacije mikroorganizmov, ga je treba posebej navesti, dokumentirati in validirati. |
| --- | --- |

5.

Kadar se za tkiva in celice uporablja postopek inaktivacije mikroorganizmov, ga je treba posebej navesti, dokumentirati in validirati.

| 6. | Preden se v predelavi uvede kakršna koli pomembna sprememba, je treba spremenjeni postopek validirati in dokumentirati. |
| --- | --- |

6.

Preden se v predelavi uvede kakršna koli pomembna sprememba, je treba spremenjeni postopek validirati in dokumentirati.

| 7. | Postopke predelave je treba redno kritično ocenjevati, da se zagotovi, da še naprej dosegajo predvidene rezultate. |
| --- | --- |

7.

Postopke predelave je treba redno kritično ocenjevati, da se zagotovi, da še naprej dosegajo predvidene rezultate.

| 8. | Postopki zavržbe tkiv in celic morajo preprečiti kontaminacijo drugih darovanih tkiv in celic ter izdelkov, predelovalnega okolja in osebja. Ti postopki morajo biti v skladu s predpisi posameznih držav. |
| --- | --- |

8.

Postopki zavržbe tkiv in celic morajo preprečiti kontaminacijo drugih darovanih tkiv in celic ter izdelkov, predelovalnega okolja in osebja. Ti postopki morajo biti v skladu s predpisi posameznih držav.

C.   SHRANJEVANJE IN SPROSTITEV IZDELKA

Kadar dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja, vključujejo shranjevanje in sprostitev tkiv in celic, morajo odobreni postopki, ki jih uvedejo banke tkiv, izpolnjevati naslednja merila:

| 1. | Za vsako vrsto pogojev shranjevanja mora biti opredeljen čas shranjevanja. Določeno obdobje mora med drugim upoštevati možnost poslabšanja lastnosti zahtevanih tkiv in celic. |
| --- | --- |

1.

Za vsako vrsto pogojev shranjevanja mora biti opredeljen čas shranjevanja. Določeno obdobje mora med drugim upoštevati možnost poslabšanja lastnosti zahtevanih tkiv in celic.

| 2. | Obstajati mora sistem za zadrževanje tkiv in/ali celic pred sprostitvijo, ki zagotavlja, da tkiva in/ali celice ne morejo biti sproščeni, dokler niso izpolnjene vse zahteve iz te direktive. Obstajati mora standardni operativni postopek, ki podrobno opisuje okoliščine, pristojnosti in postopke v zvezi s sprostitvijo tkiv in celic za razdeljevanje. |
| --- | --- |

2.

Obstajati mora sistem za zadrževanje tkiv in/ali celic pred sprostitvijo, ki zagotavlja, da tkiva in/ali celice ne morejo biti sproščeni, dokler niso izpolnjene vse zahteve iz te direktive. Obstajati mora standardni operativni postopek, ki podrobno opisuje okoliščine, pristojnosti in postopke v zvezi s sprostitvijo tkiv in celic za razdeljevanje.

| 3. | Sistem identifikacije tkiv in celic na kateri koli stopnji predelave v banki tkiv mora jasno ločevati sproščene izdelke od tistih, ki niso bili sproščeni (v karanteni) in ki so bili zavrženi. |
| --- | --- |

3.

Sistem identifikacije tkiv in celic na kateri koli stopnji predelave v banki tkiv mora jasno ločevati sproščene izdelke od tistih, ki niso bili sproščeni (v karanteni) in ki so bili zavrženi.

| 4. | Iz evidenc mora biti razvidno, da so bile pred sprostitvijo tkiv in celic izpolnjene vse ustrezne specifikacije in da so bili v skladu s pisnim postopkom zlasti preverjeni vsi veljavni obrazci deklaracije, ustrezne zdravstvene evidence, evidence o predelavi in rezultati testiranj, in sicer s strani osebe, ki jo je za to nalogo pooblastila pristojna oseba, kakor je opredeljena v členu 17 Direktive 2004/23/ES. Če je za objavo rezultatov iz laboratorija uporabljen računalnik, mora revizijska sled navesti, kdo je bil pristojen za njihovo objavo. |
| --- | --- |

4.

Iz evidenc mora biti razvidno, da so bile pred sprostitvijo tkiv in celic izpolnjene vse ustrezne specifikacije in da so bili v skladu s pisnim postopkom zlasti preverjeni vsi veljavni obrazci deklaracije, ustrezne zdravstvene evidence, evidence o predelavi in rezultati testiranj, in sicer s strani osebe, ki jo je za to nalogo pooblastila pristojna oseba, kakor je opredeljena v členu 17 Direktive 2004/23/ES. Če je za objavo rezultatov iz laboratorija uporabljen računalnik, mora revizijska sled navesti, kdo je bil pristojen za njihovo objavo.

| 5. | Izvesti je treba dokumentirano oceno tveganja, ki jo odobri pristojna oseba, kakor je opredeljena v členu 17 Direktive 2004/23/ES, da se določi, kako se bo ravnalo z vsemi shranjenimi tkivi in celicami po uvedbi kakršnega koli novega izbora darovalca ali merila testiranja ali katerega koli vidno spremenjenega postopka predelave, ki vpliva na varnost ali kakovost. |
| --- | --- |

5.

Izvesti je treba dokumentirano oceno tveganja, ki jo odobri pristojna oseba, kakor je opredeljena v členu 17 Direktive 2004/23/ES, da se določi, kako se bo ravnalo z vsemi shranjenimi tkivi in celicami po uvedbi kakršnega koli novega izbora darovalca ali merila testiranja ali katerega koli vidno spremenjenega postopka predelave, ki vpliva na varnost ali kakovost.

D.   RAZDELJEVANJE IN ODPOKLIC

Kadar dejavnosti, za katere se zahteva akreditacija/imenovanje/odobritev/dodelitev dovoljenja, vključujejo razdeljevanje tkiv in celic, morajo postopki, ki jih uvedejo banke tkiv, izpolnjevati naslednja merila:

| 1. | Določiti je treba kritične pogoje prevoza, kot so temperaturne in časovne omejitve, da se vzdržujejo zahtevane lastnosti vlaken in celic. |
| --- | --- |

1.

Določiti je treba kritične pogoje prevoza, kot so temperaturne in časovne omejitve, da se vzdržujejo zahtevane lastnosti vlaken in celic.

| 2. | Embalaža/paket mora biti zaščiten(a) in mora zagotavljati, da se tkiva in celice hranijo v določenih pogojih. Vsi paketi in embalaža morajo biti validirani z vidika ustreznosti svojemu namenu. |
| --- | --- |

2.

Embalaža/paket mora biti zaščiten(a) in mora zagotavljati, da se tkiva in celice hranijo v določenih pogojih. Vsi paketi in embalaža morajo biti validirani z vidika ustreznosti svojemu namenu.

| 3. | Kadar razdeljevanje izvaja pogodbena tretja stranka, mora obstajati dokumentirani sporazum, s katerim se zagotovi vzdrževanje zahtevanih pogojev. |
| --- | --- |

3.

Kadar razdeljevanje izvaja pogodbena tretja stranka, mora obstajati dokumentirani sporazum, s katerim se zagotovi vzdrževanje zahtevanih pogojev.

| 4. | V banki tkiv mora biti tudi osebje, ki je pooblaščeno za to, da oceni potrebo po odpoklicu, in ki lahko sproži ter koordinira potrebne ukrepe. |
| --- | --- |

4.

V banki tkiv mora biti tudi osebje, ki je pooblaščeno za to, da oceni potrebo po odpoklicu, in ki lahko sproži ter koordinira potrebne ukrepe.

| 5. | Vzpostavljen mora biti učinkovit postopek odpoklica, vključno z opisom odgovornosti in ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Ta mora vključevati tudi obveščanje pristojnih organov. |
| --- | --- |

5.

Vzpostavljen mora biti učinkovit postopek odpoklica, vključno z opisom odgovornosti in ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Ta mora vključevati tudi obveščanje pristojnih organov.

| 6. | Ukrepi morajo biti izpeljani v predhodno določenih časovnih rokih in vključevati sledenje vseh zadevnih tkiv in celic ter po potrebi tudi sledenje do darovalca. Namen preiskovanja je identifikacija darovalcev, ki so morda sopovzročili reakcijo pri prejemniku, pridobitev vseh tkiv in celic tega darovalca ter obveščanje prejemnikov tkiv in celic tega dajalca o njihovi morebitni izpostavljenosti tveganju. |
| --- | --- |

6.

Ukrepi morajo biti izpeljani v predhodno določenih časovnih rokih in vključevati sledenje vseh zadevnih tkiv in celic ter po potrebi tudi sledenje do darovalca. Namen preiskovanja je identifikacija darovalcev, ki so morda sopovzročili reakcijo pri prejemniku, pridobitev vseh tkiv in celic tega darovalca ter obveščanje prejemnikov tkiv in celic tega dajalca o njihovi morebitni izpostavljenosti tveganju.

| 7. | Vzpostavljeni morajo biti postopki za obravnavanje prošenj za tkiva in celice. Pravila za dodelitev tkiv in celic nekaterim pacientom ali zdravstvenim ustanovam morajo biti dokumentirana in na voljo tem osebam, če izrazijo željo. |
| --- | --- |

7.

Vzpostavljeni morajo biti postopki za obravnavanje prošenj za tkiva in celice. Pravila za dodelitev tkiv in celic nekaterim pacientom ali zdravstvenim ustanovam morajo biti dokumentirana in na voljo tem osebam, če izrazijo željo.

| 8. | Vzpostavljen mora biti dokumentirani sistem za ravnanje z vrnjenimi izdelki, vključno z merili za njihovo umestitev med inventar, če je to potrebno. |
| --- | --- |

8.

Vzpostavljen mora biti dokumentirani sistem za ravnanje z vrnjenimi izdelki, vključno z merili za njihovo umestitev med inventar, če je to potrebno.

E.   KONČNO OZNAČEVANJE ZA RAZDELJEVANJE

| 1. | Prvotna embalaža za vlakna/celice mora vsebovati:






  (a) | vrsto tkiv in celic, identifikacijsko številko ali kodo tkiva/celice in po potrebi lot ali serijsko številko; |
| --- | --- | --- |

1.

Prvotna embalaža za vlakna/celice mora vsebovati:

(a)

vrsto tkiv in celic, identifikacijsko številko ali kodo tkiva/celice in po potrebi lot ali serijsko številko;

| (b) | identifikacijo banke tkiv; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijo banke tkiv;

| (c) | datum izteka; |
| --- | --- |

(c)

datum izteka;

| (d) | pri avtolognem darovanju je treba to posebej navesti (samo za avtologno uporabo) in darovalec/prejemnik mora biti identificiran; |
| --- | --- |

(d)

pri avtolognem darovanju je treba to posebej navesti (samo za avtologno uporabo) in darovalec/prejemnik mora biti identificiran;

| (e) | pri namenskem darovanju mora označba identificirati predvidenega prejemnika; |
| --- | --- |

(e)

pri namenskem darovanju mora označba identificirati predvidenega prejemnika;

| (f) | kadar se tkiva in celice izkažejo za pozitivne za ustrezni označevalec nalezljive bolezni, morajo biti označene z opombo „BIOLOŠKO TVEGANJE“. |
| --- | --- |

(f)

kadar se tkiva in celice izkažejo za pozitivne za ustrezni označevalec nalezljive bolezni, morajo biti označene z opombo „BIOLOŠKO TVEGANJE“.

Če kateri koli podatek iz točk (d) in (e) ne more biti vsebovan na prvotni označbi embalaže, jih je treba priložiti na posebnem listu papirja, priloženem prvotni embalaži. Ta list papirja mora biti zapakiran s prvotno embalažo na način, ki zagotavlja, da ostaneta skupaj.

| 2. | Označba ali spremna dokumentacija mora vsebovati naslednje podatke:






  (a) | opis (opredelitev) in po potrebi dimenzije izdelka iz tkiv ali celic; |
| --- | --- | --- |

2.

Označba ali spremna dokumentacija mora vsebovati naslednje podatke:

(a)

opis (opredelitev) in po potrebi dimenzije izdelka iz tkiv ali celic;

| (b) | zgradbo in podatke o delovanju, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

(b)

zgradbo in podatke o delovanju, kjer je to potrebno;

| (c) | datum razdeljevanja tkiv/celic; |
| --- | --- |

(c)

datum razdeljevanja tkiv/celic;

| (d) | biološke odmerke, uporabljene pri darovalcu in rezultate; |
| --- | --- |

(d)

biološke odmerke, uporabljene pri darovalcu in rezultate;

| (e) | priporočila za shranjevanje; |
| --- | --- |

(e)

priporočila za shranjevanje;

| (f) | navodila za odprtje embalaže, paketa in za vse zahtevane spremembe/obnavljanje; |
| --- | --- |

(f)

navodila za odprtje embalaže, paketa in za vse zahtevane spremembe/obnavljanje;

| (g) | datum poteka veljavnosti po odprtju/spremembi; |
| --- | --- |

(g)

datum poteka veljavnosti po odprtju/spremembi;

| (h) | navodila za prijavo/poročanje o resnih neželenih reakcijah in/ali pojavih, kakor so določeni v členih 5 in 6; |
| --- | --- |

(h)

navodila za prijavo/poročanje o resnih neželenih reakcijah in/ali pojavih, kakor so določeni v členih 5 in 6;

| (i) | prisotnost morebitnih škodljivih ostankov (npr. antibiotiki, etilen oksid itd.). |
| --- | --- |

(i)

prisotnost morebitnih škodljivih ostankov (npr. antibiotiki, etilen oksid itd.).

F.   ZUNANJE OZNAČEVANJE EMBALAŽE ZA POŠILJANJE

Za prevoz mora biti prvotna embalaža nameščena v embalažo za pošiljanje, ki mora biti označena vsaj z naslednjimi podatki:

| (a) | identifikacijo izvorne banke tkiv, vključno z naslovom in telefonsko številko; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo izvorne banke tkiv, vključno z naslovom in telefonsko številko;

| (b) | identifikacijo namembne organizacije, pristojne za zdravljenje ljudi, vključno z naslovom in telefonsko številko; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijo namembne organizacije, pristojne za zdravljenje ljudi, vključno z naslovom in telefonsko številko;

| (c) | izjavo, da paket vsebuje človeško tkivo/celice, ter opombo „RAVNAJ PREVIDNO“; |
| --- | --- |

(c)

izjavo, da paket vsebuje človeško tkivo/celice, ter opombo „RAVNAJ PREVIDNO“;

| (d) | kadar so za delovanje presadka potrebne žive celice, kot so zarodne celice, gamete in zarodki, je treba dodati opombo „NE OBSEVAJ“; |
| --- | --- |

(d)

kadar so za delovanje presadka potrebne žive celice, kot so zarodne celice, gamete in zarodki, je treba dodati opombo „NE OBSEVAJ“;

| (e) | priporočene razmere za prevoz (npr. hraniti na hladnem, pokonci itd.); |
| --- | --- |

(e)

priporočene razmere za prevoz (npr. hraniti na hladnem, pokonci itd.);

| (f) | navodila za varnost/metodo hlajenja (po potrebi). |
| --- | --- |

(f)

navodila za varnost/metodo hlajenja (po potrebi).

---

PRILOGA III

OBVEŠČANJE O HUDIH NEŽELENIH REAKCIJAH

Image

Image

---

PRILOGA IV

OBVEŠČANJE O HUDIH NEŽELENIH POJAVIH

Image

---

PRILOGA V

OBRAZEC ZA LETNO OBVEŠČANJE

Image

Image

---

PRILOGA VI

Informacije o najnujnejših podatkih o darovalcu/prejemniku, ki jih je treba hraniti, kot to določa člen 9

A.   PODATKI, KI JIH HRANI BANKA TKIV

Identifikacija darovalca

Identifikacija darovanja, ki zajema najmanj naslednje podatke:

| — | identifikacija organizacije za pridobivanje ali banke tkiv |
| --- | --- |

—

identifikacija organizacije za pridobivanje ali banke tkiv

| — | enotna identifikacijska številka darovanja |
| --- | --- |

—

enotna identifikacijska številka darovanja

| — | datum pridobitve |
| --- | --- |

—

datum pridobitve

| — | kraj pridobitve |
| --- | --- |

—

kraj pridobitve

| — | vrsta darovanja (npr. eno- proti večplastnemu tkivu; avtologno proti alogensko; živo proti mrtvemu) |
| --- | --- |

—

vrsta darovanja (npr. eno- proti večplastnemu tkivu; avtologno proti alogensko; živo proti mrtvemu)

Identifikacija izdelka, ki zajema najmanj naslednje podatke:

| — | identifikacija banke tkiv |
| --- | --- |

—

identifikacija banke tkiv

| — | vrsta tkiva in celice/izdelka (osnovna nomenklatura) |
| --- | --- |

—

vrsta tkiva in celice/izdelka (osnovna nomenklatura)

| — | številka zbira lotov (če je primerno) |
| --- | --- |

—

številka zbira lotov (če je primerno)

| — | številka podskupine lotov (če je primerno) |
| --- | --- |

—

številka podskupine lotov (če je primerno)

| — | datum izteka |
| --- | --- |

—

datum izteka

| — | status tkiva/celice (tj. v karanteni, primerno za uporabo itd.) |
| --- | --- |

—

status tkiva/celice (tj. v karanteni, primerno za uporabo itd.)

| — | opis in poreklo izdelkov, uporabljene stopnje predelave, material in dodatki, ki so bili v stiku s tkivi in celicami ter so vplivali na njihovo kakovost in/ali varnost |
| --- | --- |

—

opis in poreklo izdelkov, uporabljene stopnje predelave, material in dodatki, ki so bili v stiku s tkivi in celicami ter so vplivali na njihovo kakovost in/ali varnost

| — | identifikacija ustanove, ki je izdala končno označbo |
| --- | --- |

—

identifikacija ustanove, ki je izdala končno označbo

Identifikacija za zdravljenje ljudi, ki zajema najmanj naslednje podatke:

| — | datum razdeljevanja/odstranitve |
| --- | --- |

—

datum razdeljevanja/odstranitve

| — | Identifikacija kliničnega zdravnika ali končnega uporabnika/ustanova |
| --- | --- |

—

Identifikacija kliničnega zdravnika ali končnega uporabnika/ustanova

B.   PODATKI, KI JIH HRANIJO ORGANIZACIJE, PRISTOJNE ZA ZDRAVLJENJE LJUDI

| (a) | Identifikacija oskrbovalne banke tkiv |
| --- | --- |

(a)

Identifikacija oskrbovalne banke tkiv

| (b) | Identifikacija kliničnega zdravnika ali končnega uporabnika/ustanove |
| --- | --- |

(b)

Identifikacija kliničnega zdravnika ali končnega uporabnika/ustanove

| (c) | Vrsta tkiv in celic |
| --- | --- |

(c)

Vrsta tkiv in celic

| (d) | Identifikacija izdelka |
| --- | --- |

(d)

Identifikacija izdelka

| (e) | Podatki o prejemniku |
| --- | --- |

(e)

Podatki o prejemniku

| (f) | Datum uporabe |
| --- | --- |

(f)

Datum uporabe

---

PRILOGA VII

Informacije, ki jih vsebuje evropski kodni sistem

| (a) | Identifikacija darovanja:






  — | enotna identifikacijska številka |
| --- | --- | --- |

(a)

Identifikacija darovanja:

—

enotna identifikacijska številka

| — | identifikacija banke tkiv |
| --- | --- |

—

identifikacija banke tkiv

| (b) | Identifikacija izdelka:






  — | oznaka izdelka (osnovna nomenklatura) |
| --- | --- | --- |

(b)

Identifikacija izdelka:

—

oznaka izdelka (osnovna nomenklatura)

| — | številka podskupine lotov (če je primerno) |
| --- | --- |

—

številka podskupine lotov (če je primerno)

| — | datum izteka |
| --- | --- |

—

datum izteka

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/51

---

SKLEP SVETA

z dne 27. marca 2006

o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ministrskim svetom Republike Albanije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

(2006/716/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

| (2) | Komisija je v imenu Skupnosti v skladu z mehanizmi in direktivami v Prilogi k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti, s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v imenu Skupnosti v skladu z mehanizmi in direktivami v Prilogi k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti, s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“).

| (3) | Sporazum bi bilo treba s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisati in začasno uporabljati – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisati in začasno uporabljati –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ministrskim svetom Republike Albanije o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom sklepa Sveta o njegovi sklenitvi.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Sporazum s pridržkom njegove sklenitve.

Člen 3

Do začetka veljavnosti Sporazuma se le-ta začasno uporablja od prvega dne prvega meseca po dnevu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.

Člen 4

Predsednik Sveta je pooblaščen, da pošlje uradno obvestilo iz člena 8(2) Sporazuma.

V Bruslju, 27. marca 2006

Za Svet

Predsednik

H. GORBACH

---

SPORAZUM

med Ministrskim svetom Republike Albanije in Evropsko skupnostjo o nekaterih vidikih zračnih prevozov

MINISTRSKI SVET REPUBLIKE ALBANIJE

na eni strani in

EVROPSKA SKUPNOST

na drugi strani

(v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“)

STA SE –

OB UGOTOVITVI, da so bili sklenjeni dvostranski sporazumi o zračnih prevozih med več državami članicami Evropske skupnosti in Republiko Albanijo, ki vsebujejo določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti;

OB UGOTOVITVI, da ima Evropska skupnost izključno pristojnost v zvezi z nekaterimi vidiki, ki so lahko vključeni v dvostranske sporazume o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami;

OB UGOTOVITVI, da imajo po zakonodaji Evropske skupnosti letalski prevozniki Skupnosti s sedežem v državi članici pravico do nediskriminatornega dostopa do zračnih poti med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami;

OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih prevoznikih, ki so licencirani v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

OB PRIZNAVANJU, da bi se morale določbe dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Republiko Albanijo, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti, popolnoma uskladiti s to zakonodajo, z namenom vzpostaviti trdno pravno podlago za zračne prevoze med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo in ohraniti stalnost takih zračnih prevozov;

OB UGOTOVITVI, da Evropska skupnost v okviru teh pogajanj nima namena vplivati na skupni obseg zračnega prometa med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo ter na ravnovesje med letalskimi prevozniki Skupnosti in letalskimi prevozniki Republike Albanije ali se pogajati za spremembe določb obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu v zvezi s prometnimi pravicami –

DOGOVORILA O NASLEDNJEM:

Člen 1

Splošne določbe

1.   V tem sporazumu „države članice“ pomenijo države članice Evropske skupnosti.

2.   Sklicevanja v posameznem sporazumu, navedenem v Prilogi I, na državljane države članice, ki je pogodbenica slednjega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na državljane držav članic Evropske skupnosti.

3.   Sklicevanja v posameznem sporazumu, navedenem v Prilogi I, na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je pogodbenica slednjega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na letalske prevoznike ali letalske družbe, ki jih določi navedena država članica.

Člen 2

Določitev s strani države članice

1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena nadomestijo ustrezne določbe v členih, ki so navedeni v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih prizna Republika Albanija, in zavrnitvi, preklicu, začasnem odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.

2.   Ob prejemu določitve s strani države članice Republika Albanija prizna ustrezna pooblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

| (i) | ima letalski prevoznik sedež v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

(i)

ima letalski prevoznik sedež v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

| (ii) | država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen, in |
| --- | --- |

(ii)

država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen, in

| (iii) | je letalski prevoznik v lasti in bo tudi še nadalje neposredno v lasti države članice ali bo njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljani teh drugih držav, in da imajo te države in/ali ti državljani ves čas učinkovit nadzor. |
| --- | --- |

(iii)

je letalski prevoznik v lasti in bo tudi še nadalje neposredno v lasti države članice ali bo njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljani teh drugih držav, in da imajo te države in/ali ti državljani ves čas učinkovit nadzor.

3.   Republika Albanija lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določi država članica, če:

| (i) | letalski prevoznik nima sedeža v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

(i)

letalski prevoznik nima sedeža v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

| (ii) | država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja in ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika, ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; ali |
| --- | --- |

(ii)

država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja in ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika, ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; ali

| (iii) | letalski prevoznik ni v lasti in ni učinkovito nadzorovan neposredno ali prek večinskega deleža s strani držav članic in/ali državljanov držav članic in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljanov teh drugih držav. |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevoznik ni v lasti in ni učinkovito nadzorovan neposredno ali prek večinskega deleža s strani držav članic in/ali državljanov držav članic in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljanov teh drugih držav.

Pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka Republika Albanija ne diskriminira letalskih prevoznikov Skupnosti na podlagi državne pripadnosti.

Člen 3

Pravice v zvezi s predpisanim nadzorom

1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(c).

2.   Kjer država članica določi letalskega prevoznika, katerega predpisani nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, se pravice Republike Albanije v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Republiko Albanijo uporabljajo na enak način za to drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali ohranitvi varnostnih standardov in za operativno dovoljenje navedenega letalskega prevoznika.

Člen 4

Obdavčitev letalskega goriva

1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe iz členov, navedenih v Prilogi II(d).

2.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba sporazumov iz Priloge II(d) ne preprečuje državam članicam, da uvedejo davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo v zrakoplovu določenega letalskega prevoznika Republike Albanije, ki opravlja promet med enim krajem na ozemlju te države članice in drugim krajem na ozemlju te države članice ali na ozemlju druge države članice.

Člen 5

Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti

1.   Določbe v odstavku 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(e).

2.   Za tarife, ki jih zaračuna(-jo) letalski prevoznik(-i), določeni s strani Republike Albanije v skladu s sporazumom iz Priloge I, ki vsebuje določbo iz Priloge II(e), za prevoz, ki se v celoti opravlja znotraj Evropske skupnosti, se uporablja zakonodaja Evropske skupnosti.

Člen 6

Priloge k Sporazumu

Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.

Člen 7

Revizija ali sprememba

Pogodbenici lahko ta sporazum kadarkoli sporazumno revidirata ali spremenita.

Člen 8

Začetek veljavnosti in začasna uporaba

1.   Ta sporazum začne veljati, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da so bili zaključeni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti.

2.   Ne glede na odstavek 1 se pogodbenici strinjata, da se ta sporazum začasno uporablja od prvega dne meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.

3.   Sporazumi in drugi dogovori med državami članicami in Republiko Albanijo, ki na dan podpisa tega sporazuma še ne veljajo in se ne uporabljajo začasno, so navedeni v Prilogi I(b). Ta sporazum se uporablja za vse takšne sporazume in dogovore od začetka njihove veljavnosti ali začasne uporabe.

Člen 9

Prenehanje veljavnosti

1.   V primeru prenehanja veljavnosti sporazuma iz Priloge I istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom iz Priloge I.

2.   V primeru prenehanja veljavnosti vseh sporazumov iz Priloge I istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

V Salzburgu, petega maja leta dva tisoč šest, sestavljeno v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in albanskem jeziku.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per Ia Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Per Komunitetin Europian

Image

Image

Por el Consejo de Ministros de la República de Albania

Za Radu ministrû Albánské republiky

For Republikken Albaniens ministerråd

Für den Ministerrat der Republik Albanien

Albaania Vabariigi ministrite nõukogu nimel

Για το Υπουργικό Συμβούλιο της Δημοκρατίας της Αλβανίας

For the Council of Ministers of the Republic of Albania

Pour le Conseil des ministres de la République d’Albanie

Per il Consiglio dei Ministri della Repubblica d’Albania

Albānijas Republikas Ministru padomes vārdā

Albanijos Republikos Ministrų Tarybos vardu

Az Albán Köztársaság Minisztertanácsa részéről

Għall-Kunsill tal-Ministri għar-Repubblika ta’ l-Albanija

Voor de Ministerraad van de Republiek Albanië

W imieniu Rady Ministrów Republiki Albanii

Pelo Conselho de Ministros da República da Albânia

Za Radu ministrov Albánskej republiky

Za Ministrski Svet Republike Albanije

Albanian tasavallan ministerineuvoston puolesta

För Republiken Albaniens ministerråd

Per Keshillin e Ministrave te Republikes se Shqiperise

Image

PRILOGA I

Seznam sporazumov iz člena 1 tega sporazuma

| (a) | Sporazumi o zračnem prevozu med Republiko Albanijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki so bili na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali so se začasno uporabljali:






  — | Sporazum med Avstrijsko zvezno vlado in Vlado Republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan na Dunaju dne 18. marca 1993 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Avstrijo“); |
| --- | --- | --- |

(a)

Sporazumi o zračnem prevozu med Republiko Albanijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki so bili na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali so se začasno uporabljali:

—

Sporazum med Avstrijsko zvezno vlado in Vlado Republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan na Dunaju dne 18. marca 1993 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Avstrijo“);

| — | Sporazum med Vlado Kraljevine Belgije in Vlado Republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Bruslju dne 14. novembra 2002 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Belgijo“); v zvezi s tem sporazumom je treba upoštevati tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Bruslju dne 18. junija 2002; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Kraljevine Belgije in Vlado Republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Bruslju dne 14. novembra 2002 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Belgijo“); v zvezi s tem sporazumom je treba upoštevati tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Bruslju dne 18. junija 2002;

| — | Sporazum med Vlado Češkoslovaške republike in Vlado Ljudske republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 20. maja 1958 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Češko“); |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Češkoslovaške republike in Vlado Ljudske republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 20. maja 1958 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Češko“);

| — | Sporazum med Vlado Francoske republike in Vlado Ljudske socialistične republike Albanije o civilnem zračnem prevozu, parafiran v Tirani dne 12. januarja 1989 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Francijo“); |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Francoske republike in Vlado Ljudske socialistične republike Albanije o civilnem zračnem prevozu, parafiran v Tirani dne 12. januarja 1989 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Francijo“);

| — | Sporazum med Vlado Zvezne republike Nemčije in Vlado Republike Albanije o civilnem zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 22. aprila 1992 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Nemčijo“); |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Zvezne republike Nemčije in Vlado Republike Albanije o civilnem zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 22. aprila 1992 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Nemčijo“);

| — | Sporazum med Vlado Helenske republike in Vlado Ljudske socialistične republike Albanije o civilnem zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 16. julija 1977 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Grčijo“) ter Memorandum o soglasju, podpisan v Atenah dne 25. junija 1998; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Helenske republike in Vlado Ljudske socialistične republike Albanije o civilnem zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 16. julija 1977 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Grčijo“) ter Memorandum o soglasju, podpisan v Atenah dne 25. junija 1998;

| — | Sporazum med Vlado Ljudske republike Madžarske in Vlado Ljudske republike Albanije o ureditvi civilnega zračnega prevoza med Madžarsko in Albanijo, podpisan v Budimpešti dne 16. januarja 1958 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Madžarsko“); |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Ljudske republike Madžarske in Vlado Ljudske republike Albanije o ureditvi civilnega zračnega prevoza med Madžarsko in Albanijo, podpisan v Budimpešti dne 16. januarja 1958 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Madžarsko“);

| — | Sporazum med Vlado Italijanske republike in Vlado Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 18. decembra 1992 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Italijo“); |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Italijanske republike in Vlado Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 18. decembra 1992 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Italijo“);

| — | Sporazum med Kraljevino Nizozemsko in Republiko Albanijo o zračnem prevozu med njunima ozemljema in preko njunih ozemelj, podpisan v Haagu dne 25. septembra 1996 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Nizozemsko“); |
| --- | --- |

—

Sporazum med Kraljevino Nizozemsko in Republiko Albanijo o zračnem prevozu med njunima ozemljema in preko njunih ozemelj, podpisan v Haagu dne 25. septembra 1996 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Nizozemsko“);

| — | Sporazum med Vlado Ljudske republike Poljske in Vlado Ljudske republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 8. julija 1957 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Poljsko“); |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Ljudske republike Poljske in Vlado Ljudske republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Tirani dne 8. julija 1957 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Poljsko“);

| — | Sporazum med Vlado Republike Slovenije in Vlado Republike Albanije o rednem zračnem prometu, podpisan v Ljubljani dne 10. novembra 1992 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Slovenijo“); |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Republike Slovenije in Vlado Republike Albanije o rednem zračnem prometu, podpisan v Ljubljani dne 10. novembra 1992 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Slovenijo“);

| — | Sporazum med Vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter vlado Republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Londonu dne 30. marca 1994 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Združenim kraljestvom“); v zvezi s tem sporazumom je treba upoštevati tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Londonu dne 14. novembra 2002. |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter vlado Republike Albanije o zračnem prevozu, podpisan v Londonu dne 30. marca 1994 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Albanijo in Združenim kraljestvom“); v zvezi s tem sporazumom je treba upoštevati tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Londonu dne 14. novembra 2002.

| (b) | Parafirani ali podpisani sporazumi o zračnem prevozu in drugi dogovori med Republiko Albanijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki na dan podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in se niso začasno uporabljali |
| --- | --- |

(b)

Parafirani ali podpisani sporazumi o zračnem prevozu in drugi dogovori med Republiko Albanijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki na dan podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in se niso začasno uporabljali

PRILOGA II

Seznam členov sporazumov iz členov 2 do 5 tega sporazuma, navedenih v Prilogi I tega sporazuma

| (a) | Določitev s strani države članice:






  — | člen 3(5) Sporazuma med Albanijo in Avstrijo; |
| --- | --- | --- |

(a)

Določitev s strani države članice:

—

člen 3(5) Sporazuma med Albanijo in Avstrijo;

| — | člen 3 Sporazuma med Albanijo in Nemčijo; |
| --- | --- |

—

člen 3 Sporazuma med Albanijo in Nemčijo;

| — | člen 3(1) in (2) Sporazuma med Albanijo in Grčijo; |
| --- | --- |

—

člen 3(1) in (2) Sporazuma med Albanijo in Grčijo;

| — | člen 6 Sporazuma med Albanijo in Francijo; |
| --- | --- |

—

člen 6 Sporazuma med Albanijo in Francijo;

| — | člen 2 Sporazuma med Albanijo in Madžarsko; |
| --- | --- |

—

člen 2 Sporazuma med Albanijo in Madžarsko;

| — | člen 4 Sporazuma med Albanijo in Italijo; |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Albanijo in Italijo;

| — | člen 4 Sporazuma med Albanijo in Nizozemsko; |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Albanijo in Nizozemsko;

| — | člena 2 in 3 ter točka 1 Priloge II Sporazuma med Albanijo in Poljsko; |
| --- | --- |

—

člena 2 in 3 ter točka 1 Priloge II Sporazuma med Albanijo in Poljsko;

| — | člen 7 Sporazuma med Albanijo in Slovenijo; |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Albanijo in Slovenijo;

| — | člen 4 Sporazuma med Albanijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Albanijo in Združenim kraljestvom.

| (b) | Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:






  — | člen 4(1a) Sporazuma med Albanijo in Avstrijo; |
| --- | --- | --- |

(b)

Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

—

člen 4(1a) Sporazuma med Albanijo in Avstrijo;

| — | člen 5 Sporazuma med Albanijo in Belgijo; |
| --- | --- |

—

člen 5 Sporazuma med Albanijo in Belgijo;

| — | člen 4 Sporazuma med Albanijo in Nemčijo; |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Albanijo in Nemčijo;

| — | člen 3(3) Sporazuma med Albanijo in Grčijo; |
| --- | --- |

—

člen 3(3) Sporazuma med Albanijo in Grčijo;

| — | člen 7 Sporazuma med Albanijo in Francijo; |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Albanijo in Francijo;

| — | člen 5 Sporazuma med Albanijo in Italijo; |
| --- | --- |

—

člen 5 Sporazuma med Albanijo in Italijo;

| — | člen 5 Sporazuma med Albanijo in Nizozemsko; |
| --- | --- |

—

člen 5 Sporazuma med Albanijo in Nizozemsko;

| — | člen 8 Sporazuma med Albanijo in Slovenijo; |
| --- | --- |

—

člen 8 Sporazuma med Albanijo in Slovenijo;

| — | člen 5 Sporazuma med Albanijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 5 Sporazuma med Albanijo in Združenim kraljestvom.

| (c) | Predpisani nadzor: |
| --- | --- |

(c)

Predpisani nadzor:

| (d) | Obdavčitev letalskega goriva:






  — | člen 7 Sporazuma med Albanijo in Avstrijo; |
| --- | --- | --- |

(d)

Obdavčitev letalskega goriva:

—

člen 7 Sporazuma med Albanijo in Avstrijo;

| — | člen 10 Sporazuma med Albanijo in Belgijo; |
| --- | --- |

—

člen 10 Sporazuma med Albanijo in Belgijo;

| — | člen 4 Sporazuma med Albanijo in Češko; |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Albanijo in Češko;

| — | člen 10 Sporazuma med Albanijo in Nemčijo; |
| --- | --- |

—

člen 10 Sporazuma med Albanijo in Nemčijo;

| — | člen 7 Sporazuma med Albanijo in Grčijo; |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Albanijo in Grčijo;

| — | člen 13 Sporazuma med Albanijo in Francijo; |
| --- | --- |

—

člen 13 Sporazuma med Albanijo in Francijo;

| — | člen 6 Sporazuma med Albanijo in Italijo; |
| --- | --- |

—

člen 6 Sporazuma med Albanijo in Italijo;

| — | člen 10 Sporazuma med Albanijo in Nizozemsko; |
| --- | --- |

—

člen 10 Sporazuma med Albanijo in Nizozemsko;

| — | člen 6 Sporazuma med Albanijo in Poljsko; |
| --- | --- |

—

člen 6 Sporazuma med Albanijo in Poljsko;

| — | člen 10 Sporazuma med Albanijo in Slovenijo; |
| --- | --- |

—

člen 10 Sporazuma med Albanijo in Slovenijo;

| — | člen 8 Sporazuma med Albanijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 8 Sporazuma med Albanijo in Združenim kraljestvom.

| (e) | Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti:






  — | člen 11 Sporazuma med Albanijo in Avstrijo; |
| --- | --- | --- |

(e)

Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti:

—

člen 11 Sporazuma med Albanijo in Avstrijo;

| — | člen 13 Sporazuma med Albanijo in Belgijo; |
| --- | --- |

—

člen 13 Sporazuma med Albanijo in Belgijo;

| — | člen 2 Sporazuma med Albanijo in Češko; |
| --- | --- |

—

člen 2 Sporazuma med Albanijo in Češko;

| — | člen 14 Sporazuma med Albanijo in Nemčijo; |
| --- | --- |

—

člen 14 Sporazuma med Albanijo in Nemčijo;

| — | člen 6 Sporazuma med Albanijo in Grčijo; |
| --- | --- |

—

člen 6 Sporazuma med Albanijo in Grčijo;

| — | člen 17 Sporazuma med Albanijo in Francijo; |
| --- | --- |

—

člen 17 Sporazuma med Albanijo in Francijo;

| — | člen 8 Sporazuma med Albanijo in Italijo; |
| --- | --- |

—

člen 8 Sporazuma med Albanijo in Italijo;

| — | člen 6 Sporazuma med Albanijo in Nizozemsko; |
| --- | --- |

—

člen 6 Sporazuma med Albanijo in Nizozemsko;

| — | člen 7 Sporazuma med Albanijo in Poljsko; |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Albanijo in Poljsko;

| — | člen 14 Sporazuma med Albanijo in Slovenijo; |
| --- | --- |

—

člen 14 Sporazuma med Albanijo in Slovenijo;

| — | člen 7 Sporazuma med Albanijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Albanijo in Združenim kraljestvom.

PRILOGA III

Seznam drugih držav iz člena 2 tega sporazuma

| (a) | Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

(a)

Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| (b) | Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

(b)

Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| (c) | Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

(c)

Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| (d) | Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu). |
| --- | --- |

(d)

Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu).

---

Komisija

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/59 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/59

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. septembra 2006

o določitvi kode in standardnih pravil za prepis podatkov o temeljnih raziskovanjih površin vinogradov v strojno čitljivo obliko

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3881)

(Kodificirana različica)

(2006/717/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 357/79 z dne 5. februarja 1979 o statističnih raziskovanjih vinogradov (1) in zlasti členov 4(2) in (4) ter 6(7) Uredbe,

Ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 79/491/EGS z dne 17. maja 1979 o določitvi kode in standardnih pravil za prepis podatkov o temeljnih raziskovanjih površin vinogradov v strojno čitljivo obliko (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno odločbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 79/491/EGS z dne 17. maja 1979 o določitvi kode in standardnih pravil za prepis podatkov o temeljnih raziskovanjih površin vinogradov v strojno čitljivo obliko (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno odločbo kodificirati.

| (2) | Uredba (EGS) št. 357/79 obvezuje države članice, da predložijo Komisiji podatke, ki so jih zbrale v okviru temeljnjih raziskovanj območij po vinih, v obliki urnika tabel, razdeljenih po geografskih enotah, ki se določijo v skladu s postopkom iz člena 8 omenjene uredbe, tj. z odločbo Komisije po mnenju Stalnega odbora za kmetijsko statistiko. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 357/79 obvezuje države članice, da predložijo Komisiji podatke, ki so jih zbrale v okviru temeljnjih raziskovanj območij po vinih, v obliki urnika tabel, razdeljenih po geografskih enotah, ki se določijo v skladu s postopkom iz člena 8 omenjene uredbe, tj. z odločbo Komisije po mnenju Stalnega odbora za kmetijsko statistiko.

| (3) | Države članice, ki elektronsko obdelujejo rezultate raziskave, morajo predložiti rezultate v mehansko berljivi obliki. Te kode za prenos rezultatov raziskave se prav tako določi v skladu s postopkom iz člena 8 Uredbe (EGS) št. 357/79. |
| --- | --- |

(3)

Države članice, ki elektronsko obdelujejo rezultate raziskave, morajo predložiti rezultate v mehansko berljivi obliki. Te kode za prenos rezultatov raziskave se prav tako določi v skladu s postopkom iz člena 8 Uredbe (EGS) št. 357/79.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za statistiko kmetijstva – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za statistiko kmetijstva –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Strojno čitljiva oblika, v kateri države članice, ki svoje rezultate raziskovanj obdelujejo elektronsko, predložijo podatke iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 357/79, je magnetni trak.

Člen 2

Kode in pravila, ki urejajo prepis podatkov iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 357/79 na magnetni trak, so določeni v prilogah I do III k tej odločbi.

Člen 3

Odločba 79/491/EGS se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno odločbo se upoštevajo kot sklici na to odločbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi V.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 4. septembra 2006

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 54, 5.3.1979, str. 124. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 129, 28.5.1979, str. 9. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 1999/661/ES (UL L 261, 7.10.1999, str. 42).

2

(3)  Glej Prilogo IV.

3

---

PRILOGA I

SPECIFIKACIJA MAGNETNEGA TRAKU ZA POŠILJANJE PODATKOV O TEMELJNIH RAZISKOVANJIH POVRŠIN VINOGRADOV EUROSTATU

(Uredba (EGS) št. 357/79)

SPLOŠNE DOLOČBE

| I. | Podatke, zapisane v skladu s parametri iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 357/79, morajo države članice, ki obdelujejo svoje podatke o raziskavah elektronsko, poslati Eurostatu v naslednji obliki:






  1. | Če so bili podatki dobljeni s popisom, se morajo nanašati na skupno vsoto vseh kmetijskih gospodarstev (če so bili podatki dobljeni z naključnim vzorčenjem, se morajo nanašati na skupno uteženo vsoto vseh kmetijskih gospodarstev) in ne na posamična kmetijska gospodarstva. |
| --- | --- | --- |

I.

Podatke, zapisane v skladu s parametri iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 357/79, morajo države članice, ki obdelujejo svoje podatke o raziskavah elektronsko, poslati Eurostatu v naslednji obliki:

1.

Če so bili podatki dobljeni s popisom, se morajo nanašati na skupno vsoto vseh kmetijskih gospodarstev (če so bili podatki dobljeni z naključnim vzorčenjem, se morajo nanašati na skupno uteženo vsoto vseh kmetijskih gospodarstev) in ne na posamična kmetijska gospodarstva.

| 2. | Podatki se pošiljajo na devetsteznem magnetnem traku/1 600 BPI (630 bajtov/cm) s standardno oznako. |
| --- | --- |

2.

Podatki se pošiljajo na devetsteznem magnetnem traku/1 600 BPI (630 bajtov/cm) s standardno oznako.

| 3. | Podatki imajo fiksno dolžino zapisa, ki je sestavljena iz 308 mest in se zapiše v obliki EBCDIC. |
| --- | --- |

3.

Podatki imajo fiksno dolžino zapisa, ki je sestavljena iz 308 mest in se zapiše v obliki EBCDIC.

| 4. | Prvi dve polji vsakega zapisa vsebujeta podatke, ki omogočajo identifikacijo. Prvo polje (tri mesta) opredeljuje geografsko območje, njegova kodifikacija pa je navedena v podrobnih določbah in v Prilogi II. |
| --- | --- |

4.

Prvi dve polji vsakega zapisa vsebujeta podatke, ki omogočajo identifikacijo. Prvo polje (tri mesta) opredeljuje geografsko območje, njegova kodifikacija pa je navedena v podrobnih določbah in v Prilogi II.

| 5. | Drugo polje (dve mesti) opredeljuje tabelo v seznamu tabel iz Uredbe (EGS) št. 357/79. Kodifikacija teh tabel je navedena v podrobnih določbah. |
| --- | --- |

5.

Drugo polje (dve mesti) opredeljuje tabelo v seznamu tabel iz Uredbe (EGS) št. 357/79. Kodifikacija teh tabel je navedena v podrobnih določbah.

| 6. | Število in velikost polj vsakega zapisa se razlikujeta po tabelah. Če v nekaterih tabelah vseh 308 mest ni zapolnjenih, se zapis zapolni z ničlami. |
| --- | --- |

6.

Število in velikost polj vsakega zapisa se razlikujeta po tabelah. Če v nekaterih tabelah vseh 308 mest ni zapolnjenih, se zapis zapolni z ničlami.

| 7. | Podatki se v vsako polje vpisujejo z desno poravnavo. |
| --- | --- |

7.

Podatki se v vsako polje vpisujejo z desno poravnavo.

| 8. | Podatki o velikosti površin se navedejo v hektarih z do dvema decimalnima mestoma in vejico. |
| --- | --- |

8.

Podatki o velikosti površin se navedejo v hektarih z do dvema decimalnima mestoma in vejico.

| 9. | Države članice lahko izberejo blokirni faktor, Eurostat pa morajo obvestiti, kakšen blokirni faktor je uporabljen. |
| --- | --- |

9.

Države članice lahko izberejo blokirni faktor, Eurostat pa morajo obvestiti, kakšen blokirni faktor je uporabljen.

| 10. | Zapisi se razvrščajo po geografskem območju, tabelah, velikostnih razredih ali sortah, in to v tem vrstnem redu. |
| --- | --- |

10.

Zapisi se razvrščajo po geografskem območju, tabelah, velikostnih razredih ali sortah, in to v tem vrstnem redu.

| 11. | Standardne upravne postopke, ki urejajo prenos zapisov na magnetnih trakovih Eurostatu, skupaj določijo Eurostat in države članice. |
| --- | --- |

11.

Standardne upravne postopke, ki urejajo prenos zapisov na magnetnih trakovih Eurostatu, skupaj določijo Eurostat in države članice.

| II. | Na naslednjih straneh so za vsako tabelo in različne postavke zapisa navedeni:






  (a) | kode, ki jih je treba uporabiti; |
| --- | --- | --- |

II.

Na naslednjih straneh so za vsako tabelo in različne postavke zapisa navedeni:

(a)

kode, ki jih je treba uporabiti;

| (b) | največje število znakov, ki se zahtevajo za zadevno postavko; |
| --- | --- |

(b)

največje število znakov, ki se zahtevajo za zadevno postavko;

| (c) | zaporedno številčenje pozicij za različne postavke. |
| --- | --- |

(c)

zaporedno številčenje pozicij za različne postavke.

PODROBNE DOLOČBE

Prvi dve polji vsakega zapisa vsebujeta naslednje podatke:

| | Koda | Število znakov | Število bajtov na traku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Geografsko območje |

Koda

Število znakov

Število bajtov na traku

1.

Geografsko območje

Glej Prilogo II

3

1-3

| 2. | Tabele |
| --- | --- |

2.

Tabele

2

4-5

1

10

2.1

21

2.2

22

2.3

23

2.4

24

2.5

25

2.6

26

3

30

4

40

5 (1)

50

Naslednji seznam vsebuje specifikacije zapisa po tabelah:

| | Koda | Število znakov | Število bajtov na traku |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabela I |
| 1.1 | Velikostni razredi površin vinogradov (ha) |

Koda

Število znakov

Število bajtov na traku

Tabela I

1.1

2

6-7

≤ 0·10

01

0·10 ≤ 0·20

02

0·20 ≤ 0·30

03

0·30 ≤ 0·50

04

0·50 ≤ 1

05

1 ≤ 2

06

2 ≤ 3

07

3 ≤ 5

08

5 ≤ 10 (b)

11

10 ≤ 20 (a)(b)

12

20 ≤ 30 (a)(b)

13

≥ 30 (a)(b)

14

≥ 10

21

≥ 5

31

Vsi razredi

41

| (a) | Francija in Italija lahko za geografska območja uporabita samo en razred, „≥ 10 ha“. |
| --- | --- |

(a)

Francija in Italija lahko za geografska območja uporabita samo en razred, „≥ 10 ha“.

| (b) | Nemčija, Grčija in Luksemburg lahko za geografska območja uporabijo samo en razred, „≥ 5 ha“. |
| --- | --- |

(b)

Nemčija, Grčija in Luksemburg lahko za geografska območja uporabijo samo en razred, „≥ 5 ha“.

| | Koda | Število znakov | Število bajtov na traku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2   Skupaj |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 8-14 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 15-24 |
| Površina (ha) | | 9 | 25-33 |
| 1.3.   Različne vinske sorte grozdja |
| Skupaj |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 34-40 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 41-50 |
| Površina (ha) | | 9 | 51-59 |
| Kakovostna vina zgp |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 60-66 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 67-76 |
| Površina (ha) | | 9 | 77-85 |
| Druga vina |
| Skupaj | | | |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 86-92 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 93-102 |
| Površina (ha) | | 9 | 103-111 |
| Od tega za žganje |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 112-118 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 119-128 |
| Površina (ha) | | 9 | 129-137 |
| 1.4   Namizno grozdje |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 138-144 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 145-154 |
| Površina (ha) | | 9 | 155-163 |
| 1.5   Posajene podlage za cepljenje |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 164-170 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 171-180 |
| Površina (ha) | | 9 | 181-189 |
| 1.6   Površine za razmnoževanje |
| Trsnice |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 190-196 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 197-206 |
| Površina (ha) | | 9 | 207-215 |
| Matični vinogradi |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 216-222 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 223-232 |
| Površina (ha) | | 9 | 233-241 |
| 1.7   Grozdje za sušenje |
| Kmetijska gospodarstva | | 7 | 242-248 |
| Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) | | 10 | 249-258 |
| Površina (ha) | | 9 | 259-267 |
| Tabela 2 (tabele 2.1 do 2.6) |
| 2.1 | Velikostni razredi površin vinogradov (ha) (Glej tabelo 1) |

Koda

Število znakov

Število bajtov na traku

Skupaj

Kmetijska gospodarstva

7

8-14

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

15-24

Površina (ha)

9

25-33

Različne vinske sorte grozdja

Skupaj

Kmetijska gospodarstva

7

34-40

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

41-50

Površina (ha)

9

51-59

Kakovostna vina zgp

Kmetijska gospodarstva

7

60-66

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

67-76

Površina (ha)

9

77-85

Druga vina

Skupaj

Kmetijska gospodarstva

7

86-92

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

93-102

Površina (ha)

9

103-111

Od tega za žganje

Kmetijska gospodarstva

7

112-118

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

119-128

Površina (ha)

9

129-137

Namizno grozdje

Kmetijska gospodarstva

7

138-144

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

145-154

Površina (ha)

9

155-163

Posajene podlage za cepljenje

Kmetijska gospodarstva

7

164-170

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

171-180

Površina (ha)

9

181-189

Površine za razmnoževanje

Trsnice

Kmetijska gospodarstva

7

190-196

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

197-206

Površina (ha)

9

207-215

Matični vinogradi

Kmetijska gospodarstva

7

216-222

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

223-232

Površina (ha)

9

233-241

Grozdje za sušenje

Kmetijska gospodarstva

7

242-248

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

249-258

Površina (ha)

9

259-267

Tabela 2 (tabele 2.1 do 2.6)

2.1

Glej tabelo 1

2

6-7

Skupaj

Kmetijska gospodarstva

7

8-14

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

15-24

Površina (ha)

9

25-33

> 0 ≤ 10

Kmetijska gospodarstva

7

34-40

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

41-50

Površina (ha)

9

51-59

10 ≤ 25

Kmetijska gospodarstva

7

60-66

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

67-76

Površina (ha)

9

77-85

25 ≤ 50

Kmetijska gospodarstva

7

86-92

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

93-102

Površina (ha)

9

103-111

50 ≤ 75

Kmetijska gospodarstva

7

112-118

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

119-128

Površina (ha)

9

129-137

75 ≤ 90

Kmetijska gospodarstva

7

138-144

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

145-154

Površina (ha)

9

155-163

≥ 90

Kmetijska gospodarstva

7

164-170

Kmetijska zemljišča v uporabi (ha)

10

171-180

Površina (ha)

9

181-189

Tabela 3

| 3.1 | Velikostni razredi površin vinogradov (Glej tabelo 1) |
| --- | --- |

3.1

Glej tabelo 1

2

6-7

Skupaj

Kmetijska gospodarstva

7

8-14

Skupaj (ha)

9

15-23

Kakovostna vina zgp (ha)

9

24-32

0

Kmetijska gospodarstva

7

33-39

Skupaj (ha)

9

40-48

Kakovostna vina zgp (ha) (vrednost mora biti 0)

9

49-57

> 0 ≤ 10

Kmetijska gospodarstva

7

58-64

Skupaj (ha)

9

65-73

Kakovostna vina zgp (ha)

9

74-82

10 ≤ 25

Kmetijska gospodarstva

7

83-89

Skupaj (ha)

9

90-98

Kakovostna vina zgp (ha)

9

99-107

25 ≤ 50

Kmetijska gospodarstva

7

108-114

Skupaj (ha)

9

115-123

Kakovostna vina zgp (ha)

9

124-132

50 ≤ 75

Kmetijska gospodarstva

7

133-139

Skupaj (ha)

9

140-148

Kakovostna vina zgp (ha)

9

149-157

75 ≤ 90

Kmetijska gospodarstva

7

158-164

Skupaj (ha)

9

165-173

Kakovostna vina zgp (ha)

9

174-182

90 ≤ 100

Kmetijska gospodarstva

7

183-189

Skupaj (ha)

9

190-198

Kakovostna vina zgp (ha)

9

199-207

100

Kmetijska gospodarstva

7

208-214

Skupaj (ha)

9

215-223

Kakovostna vina zgp (ha) (enako prejšnjemu polju)

9

224-232

Tabela 4

Vsak zapis vsebuje tri sorte; vse tri sorte imajo enako strukturo

Prva sorta

Sorta

Kode sort so v Prilogi III

Glej Prilogo III

4

6-9

Starostni razredi

Vsi

Površina (ha)

9

10-18

Starostni razred 1

Klasifikacija

10

2

19-20

Površina (ha)

9

21-29

Starostni razred 2

Klasifikacija

20

2

30-31

Površina (ha)

9

32-40

Starostni razred 3

Klasifikacija

30

2

41-42

Površina (ha)

9

43-51

Starostni razred 4

Klasifikacija

40

2

52-53

Površina (ha)

9

54-62

Starostni razred 5

Klasifikacija

41

2

63-64

Površina (ha)

9

65-73

Starostni razred 6

Klasifikacija

45

2

74-75

Površina (ha)

9

76-84

Starostni razred 7

Klasifikacija

21

2

85-86

Površina (ha)

9

87-95

Starostni razred 8

Klasifikacija

22

2

96-97

Površina (ha)

9

98-106

Druga sorta

| 4.2.1 | Sorta |
| --- | --- |

4.2.1

Sorta

Glej Prilogo III

4

107-110

Starostni razredi

Vsi (ha)

9

111-119

Starostni razredi 1 do 8

Klasifikacija

8 polj od 2

120-207

Površina (ha)

8 polj od 9

Tretja sorta

| 4.3.1 | Sorta |
| --- | --- |

4.3.1

Sorta

Glej Prilogo III

4

208-211

Starostni razredi

Vsi (ha)

9

212-220

Starostni razredi 1 do 8

Klasifikacija

8 polj od 2

221-308

Površina (ha)

8 polj od 9

Če se ne uporabijo vsi razredi, morajo biti mesta za vsako sorto v zapisu vedno dopolnjena z ničlami.

Če je v zadnjem zapisu samo ena sorta (ali sta dve sorti), je treba podatke v zvezi z manjkajočo sorto (manjkajočimi sortami) navesti z ničlami (bajti 107-308 ali 208-308).

| | Koda | Število znakov | Število bajtov na traku |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabela 5 |
| 5.1   Skupaj |
| Površina (ha) | | 9 | 6-14 |
| 5.2   Kakovostna vina zgp |
| Skupaj (ha) | | 9 | 15-23 |
| Razred pridelka I |
| Klasifikacija (2) | | 2 | 24-25 |
| Površina (ha) | | 9 | 26-34 |
| Razred pridelka II |
| Klasifikacija (2) | | 2 | 35-36 |
| Površina (ha) | | 9 | 37-45 |
| Razred pridelka III |
| Klasifikacija (2) | | 2 | 46-47 |
| Površina (ha) | | 9 | 48-56 |
| Razred pridelka IV |
| Klasifikacija (2) | | 2 | 57-58 |
| Površina (ha) | | 9 | 59-67 |
| Razred pridelka V |
| Klasifikacija (2) | | 2 | 68-69 |
| Površina (ha) | | 9 | 70-78 |
| 5.3   Druga vina |
| Skupaj (ha) | | 9 | 79-87 |
| Razredi pridelka I do V |
| Klasifikacija (2) | | 5 polj od 2 | 88-142 |
| Površina (ha) | | 5 polj od 9 |

Koda

Število znakov

Število bajtov na traku

Tabela 5

Skupaj

Površina (ha)

9

6-14

Kakovostna vina zgp

Skupaj (ha)

9

15-23

Razred pridelka I

Klasifikacija (2)

2

24-25

Površina (ha)

9

26-34

Razred pridelka II

Klasifikacija (2)

2

35-36

Površina (ha)

9

37-45

Razred pridelka III

Klasifikacija (2)

2

46-47

Površina (ha)

9

48-56

Razred pridelka IV

Klasifikacija (2)

2

57-58

Površina (ha)

9

59-67

Razred pridelka V

Klasifikacija (2)

2

68-69

Površina (ha)

9

70-78

Druga vina

Skupaj (ha)

9

79-87

Razredi pridelka I do V

Klasifikacija (2)

5 polj od 2

88-142

Površina (ha)

5 polj od 9

---

(1)  Za te tabele naj bi države članice, ki temeljne podatke raziskav obdelujejo elektronsko, pošiljale Eurostatu podatke iz člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 357/79 na magnetnem traku.

(2)  Kode za klasifikacijo pridelka (številka in omejitve) bodo določene pozneje.

---

PRILOGA II

GEOGRAFSKE ENOTE, DOLOČENE V ČLENU 4(3) UREDBE (EGS) št. 357/79

| | Koda |
| --- | --- |
| NEMČIJA
  (vinorodna območja) | 100 |
| Ahr | 101 |
| Mittelrhein | 102 |
| Mosel-Saar-Ruwer | 103 |
| Nahe | 104 |
| Rheinhessen | 105 |
| Pfalz | 106 |
| Hessische Bergstraße | 107 |
| Rheingau | 108 |
| Württemberg | 109 |
| Baden | 110 |
| Franken | 111 |
| Saale-Unstrut | 112 |
| Sachsen | 113 |
| GRČIJA | 600 |
| Ανατολική Μακεδονία, Θράκη | 601 |
| Κεντρική Μακεδονία | 602 |
| Δυτική Μακεδονία | 603 |
| Ήπειρος | 604 |
| Θεσσαλία | 605 |
| Ιόνια Νησιά | 606 |
| Δυτική Ελλάδα | 607 |
| Στερεά Ελλάδα | 608 |
| Αττική | 609 |
| Πελοπόννησος | 610 |
| Βόρειο Αιγαίο | 611 |
| Νότιο Αιγαίο | 612 |
| Κρήτη | 613 |
| ŠPANIJA
  (pokrajine ali avtonomne regije) | 700 |
| Galicia | 701 |
| Principado de Asturias | 702 |
| Cantabria | 703 |
| País Vasco A (Territorio Histórico de Álava) | 704 |
| País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya) | 705 |
| Navarra | 706 |
| La Rioja | 707 |
| Aragón A (provincia de Zaragoza) | 708 |
| Aragón B (provincias de Huesca y Teruel) | 709 |
| Catalunya A (provincia de Barcelona) | 710 |
| Catalunya B (provincia de Tarragona) | 711 |
| Catalunya C (provincias de Girona y Lleida) | 712 |
| Illes Balears | 713 |
| Castilla y León A (provincia de Burgos) | 714 |
| Castilla y León B (provincia de León) | 715 |
| Castilla y León C (provincia de Valladolid) | 716 |
| Castilla y León D (provincia de Zamora) | 717 |
| Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria) | 718 |
| Comunidad de Madrid | 719 |
| Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete) | 720 |
| Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real) | 721 |
| Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca) | 722 |
| Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara) | 723 |
| Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo) | 724 |
| Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante) | 725 |
| Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón) | 726 |
| Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia) | 727 |
| Región de Murcia | 728 |
| Extremadura A (provincia de Badajoz) | 729 |
| Extremadura B (provincia de Cáceres) | 730 |
| Andalucía A (provincia de Cádiz) | 731 |
| Andalucía B (provincia de Córdoba) | 732 |
| Andalucía C (provincia de Huelva) | 733 |
| Andalucía D (provincia de Málaga) | 734 |
| Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla) | 735 |
| Canarias | 736 |
| FRANCIJA
  (departmaji ali skupine departmajev) | 200 |
| Aude | 201 |
| Gard | 202 |
| Hérault | 203 |
| Lozère | 204 |
| Pyrénées-Orientales | 205 |
| Var | 206 |
| Vaucluse | 207 |
| Bouches-du-Rhône | 208 |
| Gironde | 209 |
| Gers | 210 |
| Charente | 211 |
| Charente-Maritime | 212 |
| Ardèche | 213 |
| Aisne | 214 |
| Seine-et-Marne | 215 |
| Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne | 250 |
| Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret | 251 |
| Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne | 252 |
| Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges | 253 |
| Bas-Rhin, Haut-Rhin | 254 |
| Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort | 255 |
| Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée | 256 |
| Deux-Sèvres, Vienne | 220 |
| Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques | 221 |
| Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne | 222 |
| Corrèze, Haute-Vienne | 223 |
| Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie | 224 |
| Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme | 257 |
| Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes | 225 |
| Corse-du-Sud, Haute-Corse | 258 |
| ITALIJA
  (pokrajine) | 300 |
| Torino | 301 |
| Vercelli | 302 |
| Novara | 303 |
| Cuneo | 304 |
| Asti | 305 |
| Alessandria | 306 |
| Biella | 307 |
| Verbano-Cusio-Ossola | 308 |
| Aosta | 309 |
| Imperia | 310 |
| Savona | 311 |
| Genova | 312 |
| La Spezia | 313 |
| Varese | 314 |
| Como | 315 |
| Sondrio | 316 |
| Milano | 317 |
| Bergamo | 318 |
| Brescia | 319 |
| Pavia | 320 |
| Cremona | 321 |
| Mantova | 322 |
| Lecco | 323 |
| Lodi | 324 |
| Bolzano-Bozen | 325 |
| Trento | 326 |
| Verona | 327 |
| Vicenza | 328 |
| Belluno | 329 |
| Treviso | 330 |
| Venezia | 331 |
| Padova | 332 |
| Rovigo | 333 |
| Pordenone | 334 |
| Udine | 335 |
| Gorizia | 336 |
| Trieste | 337 |
| Piacenza | 338 |
| Parma | 339 |
| Reggio nell'Emilia | 340 |
| Modena | 341 |
| Bologna | 342 |
| Ferrara | 343 |
| Ravenna | 344 |
| Forlì | 345 |
| Rimini | 346 |
| Massa Carrara | 347 |
| Lucca | 348 |
| Pistoia | 349 |
| Firenze | 350 |
| Livorno | 351 |
| Pisa | 352 |
| Arezzo | 353 |
| Siena | 354 |
| Grosseto | 355 |
| Prato | 356 |
| Perugia | 357 |
| Terni | 358 |
| Pesaro e Urbino | 359 |
| Ancona | 360 |
| Macerata | 361 |
| Ascoli Piceno | 362 |
| Viterbo | 363 |
| Rieti | 364 |
| Roma | 365 |
| Latina | 366 |
| Frosinone | 367 |
| Caserta | 368 |
| Benevento | 369 |
| Napoli | 370 |
| Avellino | 371 |
| Salerno | 372 |
| L'Aquila | 373 |
| Teramo | 374 |
| Pescara | 375 |
| Chieti | 376 |
| Campobasso | 377 |
| Isernia | 378 |
| Foggia | 379 |
| Bari | 380 |
| Taranto | 381 |
| Brindisi | 382 |
| Lecce | 383 |
| Potenza | 384 |
| Matera | 385 |
| Cosenza | 386 |
| Catanzaro | 387 |
| Reggio di Calabria | 388 |
| Crotone | 389 |
| Vibo Valentia | 390 |
| Trapani | 391 |
| Palermo | 392 |
| Messina | 393 |
| Agrigento | 394 |
| Caltanissetta | 395 |
| Enna | 396 |
| Catania | 397 |
| Ragusa | 398 |
| Siracusa | 399 |
| Sassari | 400 |
| Nuoro | 401 |
| Cagliari | 402 |
| Oristano | 403 |
| LUKSEMBURG
  (predstavlja eno geografsko enoto) | 500 |
| AVSTRIJA | 900 |
| Burgenland | 901 |
| Niederösterreich | 902 |
| Steiermark | 903 |
| Wien und die anderen Bundesländer | 904 |
| PORTUGALSKA | 800 |
| Entre Douro e Minho | 801 |
| Trás-os-Montes | 802 |
| Beira Litoral | 803 |
| Beira Interior | 804 |
| Ribatejo e Oeste | 805 |
| Alentejo | 806 |
| Algarve | 807 |
| Região Autónoma dos Açores | 808 |
| Região Autónoma da Madeira | 809 |
| ZDRUŽENO KRALJESTVO
  (predstavlja eno geografsko enoto) | 550 |

Koda

NEMČIJA

(vinorodna območja)

100

Ahr

101

Mittelrhein

102

Mosel-Saar-Ruwer

103

Nahe

104

Rheinhessen

105

Pfalz

106

Hessische Bergstraße

107

Rheingau

108

Württemberg

109

Baden

110

Franken

111

Saale-Unstrut

112

Sachsen

113

GRČIJA

600

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη

601

Κεντρική Μακεδονία

602

Δυτική Μακεδονία

603

Ήπειρος

604

Θεσσαλία

605

Ιόνια Νησιά

606

Δυτική Ελλάδα

607

Στερεά Ελλάδα

608

Αττική

609

Πελοπόννησος

610

Βόρειο Αιγαίο

611

Νότιο Αιγαίο

612

Κρήτη

613

ŠPANIJA

(pokrajine ali avtonomne regije)

700

Galicia

701

Principado de Asturias

702

Cantabria

703

País Vasco A (Territorio Histórico de Álava)

704

País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya)

705

Navarra

706

La Rioja

707

Aragón A (provincia de Zaragoza)

708

Aragón B (provincias de Huesca y Teruel)

709

Catalunya A (provincia de Barcelona)

710

Catalunya B (provincia de Tarragona)

711

Catalunya C (provincias de Girona y Lleida)

712

Illes Balears

713

Castilla y León A (provincia de Burgos)

714

Castilla y León B (provincia de León)

715

Castilla y León C (provincia de Valladolid)

716

Castilla y León D (provincia de Zamora)

717

Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria)

718

Comunidad de Madrid

719

Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete)

720

Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real)

721

Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca)

722

Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara)

723

Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo)

724

Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante)

725

Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón)

726

Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia)

727

Región de Murcia

728

Extremadura A (provincia de Badajoz)

729

Extremadura B (provincia de Cáceres)

730

Andalucía A (provincia de Cádiz)

731

Andalucía B (provincia de Córdoba)

732

Andalucía C (provincia de Huelva)

733

Andalucía D (provincia de Málaga)

734

Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla)

735

Canarias

736

FRANCIJA

(departmaji ali skupine departmajev)

200

Aude

201

Gard

202

Hérault

203

Lozère

204

Pyrénées-Orientales

205

Var

206

Vaucluse

207

Bouches-du-Rhône

208

Gironde

209

Gers

210

Charente

211

Charente-Maritime

212

Ardèche

213

Aisne

214

Seine-et-Marne

215

Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne

250

Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret

251

Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne

252

Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges

253

Bas-Rhin, Haut-Rhin

254

Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort

255

Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée

256

Deux-Sèvres, Vienne

220

Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques

221

Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne

222

Corrèze, Haute-Vienne

223

Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie

224

Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme

257

Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes

225

Corse-du-Sud, Haute-Corse

258

ITALIJA

(pokrajine)

300

Torino

301

Vercelli

302

Novara

303

Cuneo

304

Asti

305

Alessandria

306

Biella

307

Verbano-Cusio-Ossola

308

Aosta

309

Imperia

310

Savona

311

Genova

312

La Spezia

313

Varese

314

Como

315

Sondrio

316

Milano

317

Bergamo

318

Brescia

319

Pavia

320

Cremona

321

Mantova

322

Lecco

323

Lodi

324

Bolzano-Bozen

325

Trento

326

Verona

327

Vicenza

328

Belluno

329

Treviso

330

Venezia

331

Padova

332

Rovigo

333

Pordenone

334

Udine

335

Gorizia

336

Trieste

337

Piacenza

338

Parma

339

Reggio nell'Emilia

340

Modena

341

Bologna

342

Ferrara

343

Ravenna

344

Forlì

345

Rimini

346

Massa Carrara

347

Lucca

348

Pistoia

349

Firenze

350

Livorno

351

Pisa

352

Arezzo

353

Siena

354

Grosseto

355

Prato

356

Perugia

357

Terni

358

Pesaro e Urbino

359

Ancona

360

Macerata

361

Ascoli Piceno

362

Viterbo

363

Rieti

364

Roma

365

Latina

366

Frosinone

367

Caserta

368

Benevento

369

Napoli

370

Avellino

371

Salerno

372

L'Aquila

373

Teramo

374

Pescara

375

Chieti

376

Campobasso

377

Isernia

378

Foggia

379

Bari

380

Taranto

381

Brindisi

382

Lecce

383

Potenza

384

Matera

385

Cosenza

386

Catanzaro

387

Reggio di Calabria

388

Crotone

389

Vibo Valentia

390

Trapani

391

Palermo

392

Messina

393

Agrigento

394

Caltanissetta

395

Enna

396

Catania

397

Ragusa

398

Siracusa

399

Sassari

400

Nuoro

401

Cagliari

402

Oristano

403

LUKSEMBURG

(predstavlja eno geografsko enoto)

500

AVSTRIJA

900

Burgenland

901

Niederösterreich

902

Steiermark

903

Wien und die anderen Bundesländer

904

PORTUGALSKA

800

Entre Douro e Minho

801

Trás-os-Montes

802

Beira Litoral

803

Beira Interior

804

Ribatejo e Oeste

805

Alentejo

806

Algarve

807

Região Autónoma dos Açores

808

Região Autónoma da Madeira

809

ZDRUŽENO KRALJESTVO

(predstavlja eno geografsko enoto)

550

---

PRILOGA III

KODE ZA OPREDELJENE VINSKE SORTE GROZDJA ZA PRENOS REZULTATOV O STATISTIČNIH RAZISKOVANJIH POVRŠIN VINOGRADOV EUROSTATU

(Uredba (EGS) št. 357/79)

| Sorte | Koda |
| --- | --- |
| Posamezne sorte (ki jih je treba opredeliti) |
| Rdeče | 1000–1799 |
| Skupaj | 1800 |
| Bele in druge sorte | 2000–2799 |
| Skupaj | 2800 |
| Skupaj posamezne sorte | 3800 |
| Druge sorte |
| Rdeče | 1900 |
| Bele in druge sorte | 2900 |
| Skupaj | 3900 |
| Vse sorte |
| Rdeče | 1999 |
| Bele in druge sorte | 2999 |
| Skupaj | 3999 |

Sorte

Koda

Posamezne sorte (ki jih je treba opredeliti)

Rdeče

1000–1799

Skupaj

1800

Bele in druge sorte

2000–2799

Skupaj

2800

Skupaj posamezne sorte

3800

Druge sorte

Rdeče

1900

Bele in druge sorte

2900

Skupaj

3900

Vse sorte

Rdeče

1999

Bele in druge sorte

2999

Skupaj

3999

---

PRILOGA IV

Razveljavljena odločba z njenimi zaporednimi spremembami

| Odločba Komisije 79/491/EGS | (UL L 129, 28.5.1979, str. 9) |
| --- | --- |
| Odločba Komisije 85/620/EGS | (UL L 379, 31.12.1985, str. 1) |
| Odločba Komisije 96/20/ES | (UL L 7, 10.1.1996, str. 6) |
| Odločba Komisije 1999/661/ES | (UL L 261, 7.10.1999, str. 42) |

Odločba Komisije 79/491/EGS

(UL L 129, 28.5.1979, str. 9)

Odločba Komisije 85/620/EGS

(UL L 379, 31.12.1985, str. 1)

Odločba Komisije 96/20/ES

(UL L 7, 10.1.1996, str. 6)

Odločba Komisije 1999/661/ES

(UL L 261, 7.10.1999, str. 42)

---

PRILOGA V

PRIMERJALNA TABELA

| Odločba 79/491/EGS | Ta odločba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| — | Člen 3 |
| Člen 3 | Člen 4 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | Priloga III |
| — | Priloga IV |
| — | Priloga V |

Odločba 79/491/EGS

Ta odločba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

—

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga III

—

Priloga IV

—

Priloga V

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 25.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 294/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 294/72

---

SKLEP SVETA 2006/718/SZVP

z dne 23. oktobra 2006

o izvajanju Skupnega stališča 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega stališča 2006/276/SZVP z dne 10. aprila 2006 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (1) in zlasti člena 2 Skupnega stališča v povezavi z drugo alineo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. aprila 2006 sprejel Skupno stališče 2006/276/SZVP, s katerim so bili potrjeni obstoječi omejevalni ukrepi proti osebam, odgovornim za kršenje mednarodnih volilnih standardov med predsedniškimi volitvami v Belorusiji 19. marca 2006 in zatrtje civilne družbe, demokratične opozicije ter z njima povezanih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali teles. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. aprila 2006 sprejel Skupno stališče 2006/276/SZVP, s katerim so bili potrjeni obstoječi omejevalni ukrepi proti osebam, odgovornim za kršenje mednarodnih volilnih standardov med predsedniškimi volitvami v Belorusiji 19. marca 2006 in zatrtje civilne družbe, demokratične opozicije ter z njima povezanih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali teles.

| (2) | Svet je 18. maja 2006 sprejel Skupno stališče 2006/362/SZVP o spremembah Skupnega stališča 2006/276/SZVP, da bi odredil zamrznitev sredstev in gospodarskih virov premoženja oseb, kakor tudi fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali teles, omenjenih zgoraj. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 18. maja 2006 sprejel Skupno stališče 2006/362/SZVP o spremembah Skupnega stališča 2006/276/SZVP, da bi odredil zamrznitev sredstev in gospodarskih virov premoženja oseb, kakor tudi fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali teles, omenjenih zgoraj.

| (3) | V skladu s členom 4 Skupnega stališča 2006/276/SZVP je Svet pregledal omejevalne ukrepe in odločil, da jih je glede na razvoj dogodkov treba uporabiti tudi za druge posameznike, odgovorne za zatrtje civilne družbe in demokratične opozicije. Zaradi tega je treba seznama iz Prilog III in IV k Skupnemu stališču 2006/276/SZVP ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 4 Skupnega stališča 2006/276/SZVP je Svet pregledal omejevalne ukrepe in odločil, da jih je glede na razvoj dogodkov treba uporabiti tudi za druge posameznike, odgovorne za zatrtje civilne družbe in demokratične opozicije. Zaradi tega je treba seznama iz Prilog III in IV k Skupnemu stališču 2006/276/SZVP ustrezno spremeniti –

SKLENIL:

Člen 1

Prilogi III in IV k Skupnemu stališču 2006/276/SZVP se nadomestita z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. oktobra 2006

Za Svet

Predsednik

J.-E. ENESTAM

---

(1)  UL L 101, 11.4.2006, str. 5. Skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno s Skupnim stališčem 2006/362/SZVP (UL L 134, 20.5.2006, str. 45).

1

---

PRILOGA

PRILOGA III

Seznam oseb iz člena 1(1)(c)

| Priimek in ime (slovenska transkripcija) | Priimek in ime (beloruska transkripcija) | Priimek in ime (ruska transkripcija) | Datum rojstva | Kraj rojstva | Naslov | Številka potnega lista | Funkcija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukašenko Aleksander Grigorjevič
  (Lukašenka Aljaksandr Rygoravič) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopis, okrožje Vitebsk | | | predsednik |
| Nevyglas Genadij Nikolajevič
  (Njevyglas Genadz Mikalaevič) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, okrožje Pinsk | | | vodja predsedniške administracije |
| Petkevič Natalja Vladimirovna
  (Pjatkevič Natallja Uladzimirauna) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | namestnica vodje predsedniške administracije |
| Rubinov Anatolij Nikolajevič
  (Rubinau Anatolj Mikalaevič) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Mogilev | | | namestnik vodje, odgovornega za medije in ideologijo, predsedniška administracija |
| Proleskovskij Oleg Vitoldovič
  (Praljaskouski Aleg Vitoldavič) | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (Rusija, zdaj Sergijev Posad) | | | pribočnik in vodja glavnega oddelka za ideologijo, predsedniška administracija |
| Radkov Aleksander Mihajlovič
  (Radzkou Aljaksandr Mihailavič) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области | | | minister za šolstvo |
| Rusakevič Vladimir Vasiljevič
  (Rusakevič Uladzimir Vasilevič) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Vigonošči, Выгонощи, Брестская область | | | minister za informiranje |
| Golovanov Viktor Grigorjevič
  (Galavanau Viktar Rygoravič) | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Borisov | | | minister za pravosodje |
| Zimovski Aleksander Leonidovič
  (Zimouski Aljaksandr Leanidavič) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Nemčija | | | član zgornjega doma parlamenta; vodja nacionalnega javnega podjetja za televizijo in radio |
| Konopljev Vladimir Nikolajevič
  (Kanapljeu Uladzimir Mikalaevič) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района | | | predsednik spodnjega doma parlamenta |
| Čarginiec Nikolaj Ivanovič
  (Čarginec Mikalai Ivanavič) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru zgornjega doma |
| Kostjan Sergej Ivanovič
  (Kascjan Sjargej Ivanavič) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usohi, okrožje Mogilev,
  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru spodnjega doma |
| Orda Mikhail Sergejevič
  (Orda Mihail Sjargeevič) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo, okrožje Grodno,
  Дятлово Гродненской области | | | član zgornjega doma, vodja BRSM (Republikanska zveza beloruske mladine) |
| Lozovik Nikolaj Ivanovič
  (Lazavik Mikalaj Ivanavič) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Nevinjanij, okrožje Minsk,
  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | namestnik vodje beloruske centralne volilne komisije |
| Miklaševič Petr Petrovič
  (Miklaševič Pjotr Pjatrovič) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, okrožje Minsk,
  Косута Минской области | | | Prosecutor General |
| Sliževskij Oleg Leonidovič
  (Sližeuski Aleg Leanidavič) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | vodja oddelka za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje |
| Kariton Aleksander
  (Haryton Aljaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | svetovalec na oddelku za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje |
| Smirnov Jevgenij Aleksandrovič
  (Smirnou Jaugen Aljaksandravič) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | okrožje Rjazan, Rusija | | | prvi namestnik predsednika gospodarskega sodišča |
| Reutskaja Nadežda Zalovna
  (Ravuckaja Nadzeja Zalauna) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | sodnica v okrožju Moskva v Minsku |
| Trubnikov Nikolaj Aleksevič
  (Trubnikau Mikalai Aljakseevič) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | sodnik v okrožju Partizanskij v Minsku |
| Kuprijanov Nikolaj Mihajlovič
  (Kupryjanau Mikalai Mihailavič) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | namestnik državnega tožilca |
| Sukorenko Stepan Nikolajevič
  (Suharenka Scjapan Mikalaevič) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zdudiči, okrožje Gomel,
  Здудичи Светлогорского района Гомельской области | | | predsednik KGB |
| Dementej Vasilij Ivanovič
  (Dzemjantsiei Vasilj Ivanavič) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | prvi namestnik, KGB |
| Kozik Leonid Petrovič
  (Kozik Leanid Pjatrovič) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Borisov | | | vodja federacije sindikatov |
| Koleda Aleksander Mihajlovič
  (Kaljada Aljaksandr Mikhajlavič) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | predsednik volilne komisije okrožja Brest |
| Mihašev Vladimir Iljič
  (Mihasiou Uladzimir Iljič) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Gomel |
| Lučina Leonid Aleksandrovič | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | okrožje Minsk | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Grodno |
| Karpenko Igor Vasiljevič
  (Karpenka Igar Vasilievič) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznetsk, Rusija
  Новокузнецк Кемеровской области, Россия | | | predsednik centralne volilne komisije v mestu Minsk |
| Kurlovič Vladimir Anatoljevič
  (Kurlovič Uladzimir Anatolievič) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Minsk |
| Metelica Nikolaj Timofevič
  (Miacielica Mikalaj Cimafeevič) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Mogilev |
| Pisčulenok Mihail Vasiljevič
  (Piščulenak Mihail Vasilievič) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Vitebsk |
| Ribakov Aleksej | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | sodnik sodišča okrožja Moskva v Minsku |
| Bortnik Sergej Aleksandrovič | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | javni tožilec |
| Jasinovič Leonid Stanislavovič | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Buhani, okrožje Vitebsk | Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk | MP0515811 | sodnik sodišča centralnega okrožja v Minsku |
| Migun Andrej Arkadevič | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk | MP1313262 | javni tožilec |

Priimek in ime (slovenska transkripcija)

Priimek in ime (beloruska transkripcija)

Priimek in ime (ruska transkripcija)

Datum rojstva

Kraj rojstva

Naslov

Številka potnega lista

Funkcija

Lukašenko Aleksander Grigorjevič

(Lukašenka Aljaksandr Rygoravič)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopis, okrožje Vitebsk

predsednik

Nevyglas Genadij Nikolajevič

(Njevyglas Genadz Mikalaevič)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, okrožje Pinsk

vodja predsedniške administracije

Petkevič Natalja Vladimirovna

(Pjatkevič Natallja Uladzimirauna)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

namestnica vodje predsedniške administracije

Rubinov Anatolij Nikolajevič

(Rubinau Anatolj Mikalaevič)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Mogilev

namestnik vodje, odgovornega za medije in ideologijo, predsedniška administracija

Proleskovskij Oleg Vitoldovič

(Praljaskouski Aleg Vitoldavič)

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (Rusija, zdaj Sergijev Posad)

pribočnik in vodja glavnega oddelka za ideologijo, predsedniška administracija

Radkov Aleksander Mihajlovič

(Radzkou Aljaksandr Mihailavič)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области

minister za šolstvo

Rusakevič Vladimir Vasiljevič

(Rusakevič Uladzimir Vasilevič)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Vigonošči, Выгонощи, Брестская область

minister za informiranje

Golovanov Viktor Grigorjevič

(Galavanau Viktar Rygoravič)

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Borisov

minister za pravosodje

Zimovski Aleksander Leonidovič

(Zimouski Aljaksandr Leanidavič)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Nemčija

član zgornjega doma parlamenta; vodja nacionalnega javnega podjetja za televizijo in radio

Konopljev Vladimir Nikolajevič

(Kanapljeu Uladzimir Mikalaevič)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района

predsednik spodnjega doma parlamenta

Čarginiec Nikolaj Ivanovič

(Čarginec Mikalai Ivanavič)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru zgornjega doma

Kostjan Sergej Ivanovič

(Kascjan Sjargej Ivanavič)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usohi, okrožje Mogilev,

Усохи Кличевского района Могилевской области

predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru spodnjega doma

Orda Mikhail Sergejevič

(Orda Mihail Sjargeevič)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo, okrožje Grodno,

Дятлово Гродненской области

član zgornjega doma, vodja BRSM (Republikanska zveza beloruske mladine)

Lozovik Nikolaj Ivanovič

(Lazavik Mikalaj Ivanavič)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Nevinjanij, okrožje Minsk,

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

namestnik vodje beloruske centralne volilne komisije

Miklaševič Petr Petrovič

(Miklaševič Pjotr Pjatrovič)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, okrožje Minsk,

Косута Минской области

Prosecutor General

Sliževskij Oleg Leonidovič

(Sližeuski Aleg Leanidavič)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

vodja oddelka za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje

Kariton Aleksander

(Haryton Aljaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

svetovalec na oddelku za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje

Smirnov Jevgenij Aleksandrovič

(Smirnou Jaugen Aljaksandravič)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

okrožje Rjazan, Rusija

prvi namestnik predsednika gospodarskega sodišča

Reutskaja Nadežda Zalovna

(Ravuckaja Nadzeja Zalauna)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

sodnica v okrožju Moskva v Minsku

Trubnikov Nikolaj Aleksevič

(Trubnikau Mikalai Aljakseevič)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

sodnik v okrožju Partizanskij v Minsku

Kuprijanov Nikolaj Mihajlovič

(Kupryjanau Mikalai Mihailavič)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

namestnik državnega tožilca

Sukorenko Stepan Nikolajevič

(Suharenka Scjapan Mikalaevič)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zdudiči, okrožje Gomel,

Здудичи Светлогорского района Гомельской области

predsednik KGB

Dementej Vasilij Ivanovič

(Dzemjantsiei Vasilj Ivanavič)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

prvi namestnik, KGB

Kozik Leonid Petrovič

(Kozik Leanid Pjatrovič)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Borisov

vodja federacije sindikatov

Koleda Aleksander Mihajlovič

(Kaljada Aljaksandr Mikhajlavič)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

predsednik volilne komisije okrožja Brest

Mihašev Vladimir Iljič

(Mihasiou Uladzimir Iljič)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

predsednik centralne volilne komisije okrožja Gomel

Lučina Leonid Aleksandrovič

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

okrožje Minsk

predsednik centralne volilne komisije okrožja Grodno

Karpenko Igor Vasiljevič

(Karpenka Igar Vasilievič)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznetsk, Rusija

Новокузнецк Кемеровской области, Россия

predsednik centralne volilne komisije v mestu Minsk

Kurlovič Vladimir Anatoljevič

(Kurlovič Uladzimir Anatolievič)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

predsednik centralne volilne komisije okrožja Minsk

Metelica Nikolaj Timofevič

(Miacielica Mikalaj Cimafeevič)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

predsednik centralne volilne komisije okrožja Mogilev

Pisčulenok Mihail Vasiljevič

(Piščulenak Mihail Vasilievič)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

predsednik centralne volilne komisije okrožja Vitebsk

Ribakov Aleksej

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

sodnik sodišča okrožja Moskva v Minsku

Bortnik Sergej Aleksandrovič

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

javni tožilec

Jasinovič Leonid Stanislavovič

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Buhani, okrožje Vitebsk

Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

MP0515811

sodnik sodišča centralnega okrožja v Minsku

Migun Andrej Arkadevič

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

MP1313262

javni tožilec

PRILOGA IV

Seznam oseb iz člena 1a

| Priimek in ime (slovenska transkripcija) | Priimek in ime (beloruska transkripcija) | Priimek in ime (ruska transkripcija) | Datum rojstva | Kraj rojstva | Naslov | Številka potnega lista | Funkcija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukašenko Aleksander Grigorjevič
  (Lukašenka Aljaksandr Rygoravič) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopis, okrožje Vitebsk | | | predsednik |
| Nevyglas Genadij Nikolajevič
  (Nievyglas Genadz Mikalaevič) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, okrožje Pinsk | | | vodja predsedniške administracije |
| Petkevič Natalija Vladimirovna
  (Pjatkevič Natallia Uladzimirauna) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | namestnica vodje predsedniške administracije |
| Rubinov Anatolij Nikolajevič
  (Rubinau Anatoj Mikalaevič) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Mogilev | | | namestnik vodje, odgovornega za medije in ideologijo, predsedniška administracija |
| Proleskovskij Oleg Vitoldovič
  (Praljaskouski Aleg Vitoldavič) | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (Rusija, zdaj Sergijev Posad) | | | pribočnik in vodja glavnega oddelka za ideologijo, predsedniška administracija |
| Radkov Aleksander Mihajlovič
  (Radzkou Aljaksandr Mikhailavič) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области | | | minister za šolstvo |
| Rusakevič Vladimir Vasilevič
  (Rusakevič Uladzimir Vasilievič) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Vigonošči, Выгонощи, Брестская область | | | minister za informiranje |
| Golovanov Viktor Grigorjevič
  (Galavanau Viktar Rygoravič) | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Borisov | | | minister za pravosodje |
| Zimovski Aleksander Leonidovič
  (Zimouski Aljaksandr Leanidavič) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Nemčija | | | član zgornjega doma parlamenta; vodja nacionalnega javnega podjetja za televizijo in radio |
| Konopljev Vladimir Nikolajevič
  (Kanapljou Uladzimir Mikalaevič) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района | | | predsednik spodnjega doma parlamenta |
| Čarginiec Nikolaj Ivanovič
  (Čarginec Mikalaj Ivanavič) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru zgornjega doma |
| Kostjan Sergej Ivanovič
  (Kascian Sjarhiei Ivanavič) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usohi, okrožje Mogilev,
  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru spodnjega doma |
| Orda Mihail Sergejevič
  (Orda Mihail Sjargeevič) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo, okrožje Grodno,
  Дятлово Гродненской области | | | član zgornjega doma, vodja BRSM (Republikanska zveza beloruske mladine) |
| Lozovik Nikolaj Ivanovič
  (Lazavik Mikalaj Ivanavič) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Nevinjanij, okrožje Minsk,
  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | namestnik vodje beloruske centralne volilne komisije |
| Miklaševič Petr Petrovič
  (Miklaševič Pjotr Pjatrovič) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, okrožje Minsk,
  Косута Минской области | | | Prosecutor General |
| Sliževskij Oleg Leonidovič
  (Sližeuski Aleg Leanidavič) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | vodja oddelka za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje |
| Kariton Aleksander
  (Haryton Aljaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | svetovalec na oddelku za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje |
| Smirnov Jevgenij Aleksandrovič
  (Smirnou Jaugen Aljaksandravič | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | okrožje Rjazan, Rusija | | | prvi namestnik predsednika gospodarskega sodišča |
| Reuckaja Nadežda Zalovna
  (Ravuckaya Nadzjeja Zalauna) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | sodnica v okrožju Moskva v Minsku |
| Trubnikov Nikolaj Aleksevič
  (Trubnikau Mikalaj Aljakseevič) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | sodnik v okrožju Partizanskij v Minsku |
| Kuprijanov Nikolaj Mihajlovič
  (Kupryjanau Mikalaj Mihajlavič | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | namestnik državnega tožilca |
| Sukorenko Stepan Nikolajevič
  (Suharenka Sciapan Mikalaevič) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zdudiči, okrožje Gomel,
  Здудичи Светлогорского района Гомельской области | | | predsednik KGB |
| Dementej Vasilij Ivanovič
  (Dzemjanciei Vasil Ivanavič) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | prvi namestnik, KGB |
| Kozik Leonid Petrovič
  (Kozik Leanid Pjatrovič) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Borisov | | | vodja federacije sindikatov |
| Koleda Aleksander Mihajlovič
  (Kalada Alaksandr Mihajlavič) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | predsednik volilne komisije okrožja Brest |
| Mihašev Vladimir Iljič
  (Mihasiou Uladzimir Iljič) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Gomel |
| Lučina Leonid Aleksandrovič | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | okrožje Minsk | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Grodno |
| Karpenko Igor Vasiljevič
  (Karpenka Igar Vasiljevič) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznetsk, Rusija
  Новокузнецк Кемеровской области, Россия | | | predsednik centralne volilne komisije v mestu Minsk |
| Kurlovič Vladimir Anatoljevič
  (Kurlovič Uladzimir Anatolievič) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Minsk |
| Metelica Nikolaj Timofevič
  (Mjacielica Mikalaj Cimafeevič) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Mogilev |
| Piščulenok Mikhail Vasiljevič
  (Piščulenak Mihail Vasilievič) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | predsednik centralne volilne komisije okrožja Vitebsk |
| Šejman (Šeiman), Viktor Vladimirovič | | | 26.5.1958 | regija Grodno | | | državni sekretar Varnostnega sveta |
| Pavličenko (Pavlijučenko), Dmitri (Dmitri) Valerijevič | | | 1966 | Vitebsk | | | vodja posebne odzivne skupine na Ministrstvu za notranje zadeve (SOBR) |
| Naumov Vladimir Vladimirovič Vladimïrovich | | | 7.2.1956 | | | | Minister za notranje zadeve |
| Jermošina Lidija Mihajlovna | | | 29.1.1953 | Slutsk (regija Minsk) | | | predsednica osrednje volilne komisije |
| Podobed Jurij Nikolajevič | | | 5.3.1962 | Slutsk (regija Minsk) | | | podpolkovnik milice, enota za posebne namene (OMON), Ministrstvo za notranje zadeve |
| Ribakov Aleksej | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | sodnik sodišča okrožja Moskva v Minsku |
| Bortnik Sergej Aleksandrovič | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | javni tožilec |
| Jasinovič Leonid Stanislavovič | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Buhani, okrožje Vitebsk | Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk | MP0515811 | sodnik sodišča centralnega okrožja v Minsku |
| Migun Andrej Arkadevič | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk | MP1313262 | javni tožilec |

Priimek in ime (slovenska transkripcija)

Priimek in ime (beloruska transkripcija)

Priimek in ime (ruska transkripcija)

Datum rojstva

Kraj rojstva

Naslov

Številka potnega lista

Funkcija

Lukašenko Aleksander Grigorjevič

(Lukašenka Aljaksandr Rygoravič)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopis, okrožje Vitebsk

predsednik

Nevyglas Genadij Nikolajevič

(Nievyglas Genadz Mikalaevič)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, okrožje Pinsk

vodja predsedniške administracije

Petkevič Natalija Vladimirovna

(Pjatkevič Natallia Uladzimirauna)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

namestnica vodje predsedniške administracije

Rubinov Anatolij Nikolajevič

(Rubinau Anatoj Mikalaevič)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Mogilev

namestnik vodje, odgovornega za medije in ideologijo, predsedniška administracija

Proleskovskij Oleg Vitoldovič

(Praljaskouski Aleg Vitoldavič)

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (Rusija, zdaj Sergijev Posad)

pribočnik in vodja glavnega oddelka za ideologijo, predsedniška administracija

Radkov Aleksander Mihajlovič

(Radzkou Aljaksandr Mikhailavič)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области

minister za šolstvo

Rusakevič Vladimir Vasilevič

(Rusakevič Uladzimir Vasilievič)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Vigonošči, Выгонощи, Брестская область

minister za informiranje

Golovanov Viktor Grigorjevič

(Galavanau Viktar Rygoravič)

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Borisov

minister za pravosodje

Zimovski Aleksander Leonidovič

(Zimouski Aljaksandr Leanidavič)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Nemčija

član zgornjega doma parlamenta; vodja nacionalnega javnega podjetja za televizijo in radio

Konopljev Vladimir Nikolajevič

(Kanapljou Uladzimir Mikalaevič)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района

predsednik spodnjega doma parlamenta

Čarginiec Nikolaj Ivanovič

(Čarginec Mikalaj Ivanavič)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru zgornjega doma

Kostjan Sergej Ivanovič

(Kascian Sjarhiei Ivanavič)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usohi, okrožje Mogilev,

Усохи Кличевского района Могилевской области

predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru spodnjega doma

Orda Mihail Sergejevič

(Orda Mihail Sjargeevič)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo, okrožje Grodno,

Дятлово Гродненской области

član zgornjega doma, vodja BRSM (Republikanska zveza beloruske mladine)

Lozovik Nikolaj Ivanovič

(Lazavik Mikalaj Ivanavič)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Nevinjanij, okrožje Minsk,

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

namestnik vodje beloruske centralne volilne komisije

Miklaševič Petr Petrovič

(Miklaševič Pjotr Pjatrovič)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, okrožje Minsk,

Косута Минской области

Prosecutor General

Sliževskij Oleg Leonidovič

(Sližeuski Aleg Leanidavič)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

vodja oddelka za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje

Kariton Aleksander

(Haryton Aljaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

svetovalec na oddelku za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje

Smirnov Jevgenij Aleksandrovič

(Smirnou Jaugen Aljaksandravič

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

okrožje Rjazan, Rusija

prvi namestnik predsednika gospodarskega sodišča

Reuckaja Nadežda Zalovna

(Ravuckaya Nadzjeja Zalauna)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

sodnica v okrožju Moskva v Minsku

Trubnikov Nikolaj Aleksevič

(Trubnikau Mikalaj Aljakseevič)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

sodnik v okrožju Partizanskij v Minsku

Kuprijanov Nikolaj Mihajlovič

(Kupryjanau Mikalaj Mihajlavič

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

namestnik državnega tožilca

Sukorenko Stepan Nikolajevič

(Suharenka Sciapan Mikalaevič)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zdudiči, okrožje Gomel,

Здудичи Светлогорского района Гомельской области

predsednik KGB

Dementej Vasilij Ivanovič

(Dzemjanciei Vasil Ivanavič)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

prvi namestnik, KGB

Kozik Leonid Petrovič

(Kozik Leanid Pjatrovič)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Borisov

vodja federacije sindikatov

Koleda Aleksander Mihajlovič

(Kalada Alaksandr Mihajlavič)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

predsednik volilne komisije okrožja Brest

Mihašev Vladimir Iljič

(Mihasiou Uladzimir Iljič)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

predsednik centralne volilne komisije okrožja Gomel

Lučina Leonid Aleksandrovič

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

okrožje Minsk

predsednik centralne volilne komisije okrožja Grodno

Karpenko Igor Vasiljevič

(Karpenka Igar Vasiljevič)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznetsk, Rusija

Новокузнецк Кемеровской области, Россия

predsednik centralne volilne komisije v mestu Minsk

Kurlovič Vladimir Anatoljevič

(Kurlovič Uladzimir Anatolievič)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

predsednik centralne volilne komisije okrožja Minsk

Metelica Nikolaj Timofevič

(Mjacielica Mikalaj Cimafeevič)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

predsednik centralne volilne komisije okrožja Mogilev

Piščulenok Mikhail Vasiljevič

(Piščulenak Mihail Vasilievič)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

predsednik centralne volilne komisije okrožja Vitebsk

Šejman (Šeiman), Viktor Vladimirovič

26.5.1958

regija Grodno

državni sekretar Varnostnega sveta

Pavličenko (Pavlijučenko), Dmitri (Dmitri) Valerijevič

1966

Vitebsk

vodja posebne odzivne skupine na Ministrstvu za notranje zadeve (SOBR)

Naumov Vladimir Vladimirovič Vladimïrovich

7.2.1956

Minister za notranje zadeve

Jermošina Lidija Mihajlovna

29.1.1953

Slutsk (regija Minsk)

predsednica osrednje volilne komisije

Podobed Jurij Nikolajevič

5.3.1962

Slutsk (regija Minsk)

podpolkovnik milice, enota za posebne namene (OMON), Ministrstvo za notranje zadeve

Ribakov Aleksej

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

sodnik sodišča okrožja Moskva v Minsku

Bortnik Sergej Aleksandrovič

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

javni tožilec

Jasinovič Leonid Stanislavovič

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Buhani, okrožje Vitebsk

Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

MP0515811

sodnik sodišča centralnega okrožja v Minsku

Migun Andrej Arkadevič

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

MP1313262

javni tožilec

---