# Úřední věstník L 307/7. l

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 307 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 497. listopadu 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 307

České vydání

Právní předpisy

Svazek 497. listopadu 2006

---

| Obsah | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Landesbank Berlin – Girozentrale
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3924)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře Německa ve prospěch společnosti Westdeutsche Landesbank – Girozentrale, nyní WestLB AG
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3925)


   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o státní podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Norddeutsche Landesbank – Girozentrale
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3926)


   (
  1
  ) | 58 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Bayerische Landesbank – Girozentrale
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3927)


   (
  1
  ) | 81 |
| | * | Rozhodnutí komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Hamburgische Landesbank – Girozentrale, nyní HSH Nordbank AG
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3928)


   (
  1
  ) | 110 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale, nyní HSH Nordbank AG
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3930)


   (
  1
  ) | 134 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Landesbank Hessen-Thüringen – Girozentrale
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3931)


   (
  1
  ) | 159 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006 o státní podpoře uskutečněné Nizozemskem ve prospěch organizace AZ a společnosti AZ Vastgoed BV
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 80)


   (
  1
  ) | 194 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. března 2006 o státní podpoře Německa poskytnuté společnosti Magog Schiefergruben GmbH & Co. KG
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 641)


   (
  1
  ) | 196 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. března 2006 o státní podpoře Francie – Podpora na záchranu a restrukturalizaci podniku Air Lib
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 649)


   (
  1
  ) | 205 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2006 o státní podpoře, kterou má v úmyslu poskytnout Nizozemsko v rámci projektu Marktpassageplan v obci Haaksbergen Státní podpora č. C 33/2005 (ex N 277/2005)
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 1184)


   (
  1
  ) | 207 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 26. dubna 2006 o státní podpoře, kterou má Francie v úmyslu poskytnout společnosti Euromoteurs (C 1/2005 (ex N 426/2004))
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 1540)


   (
  1
  ) | 213 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2006 o státní podpoře č. C 30/2004 (ex N 34/2004) uplatňované Portugalskem, která osvobozuje od daně z příjmu právnických osob kapitálové zisky z některých operací/transakcí, jež byly provedeny veřejnými podniky
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2950)


   (
  1
  ) | 219 |

Obsah

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Strana

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Landesbank Berlin – Girozentrale
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3924)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3924)

(
  1

1

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře Německa ve prospěch společnosti Westdeutsche Landesbank – Girozentrale, nyní WestLB AG
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3925)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3925)

(
  1

22

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o státní podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Norddeutsche Landesbank – Girozentrale
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3926)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3926)

(
  1

58

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Bayerische Landesbank – Girozentrale
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3927)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3927)

(
  1

81

*

Rozhodnutí komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Hamburgische Landesbank – Girozentrale, nyní HSH Nordbank AG
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3928)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3928)

(
  1

110

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale, nyní HSH Nordbank AG
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3930)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3930)

(
  1

134

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Landesbank Hessen-Thüringen – Girozentrale
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3931)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3931)

(
  1

159

*

Rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006 o státní podpoře uskutečněné Nizozemskem ve prospěch organizace AZ a společnosti AZ Vastgoed BV
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 80)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 80)

(
  1

194

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. března 2006 o státní podpoře Německa poskytnuté společnosti Magog Schiefergruben GmbH & Co. KG
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 641)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 641)

(
  1

196

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. března 2006 o státní podpoře Francie – Podpora na záchranu a restrukturalizaci podniku Air Lib
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 649)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 649)

(
  1

205

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2006 o státní podpoře, kterou má v úmyslu poskytnout Nizozemsko v rámci projektu Marktpassageplan v obci Haaksbergen Státní podpora č. C 33/2005 (ex N 277/2005)
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 1184)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 1184)

(
  1

207

*

Rozhodnutí Komise ze dne 26. dubna 2006 o státní podpoře, kterou má Francie v úmyslu poskytnout společnosti Euromoteurs (C 1/2005 (ex N 426/2004))
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 1540)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 1540)

(
  1

213

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2006 o státní podpoře č. C 30/2004 (ex N 34/2004) uplatňované Portugalskem, která osvobozuje od daně z příjmu právnických osob kapitálové zisky z některých operací/transakcí, jež byly provedeny veřejnými podniky
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2950)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2950)

(
  1

219

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. října 2004

o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Landesbank Berlin – Girozentrale

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3924)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/736/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ -

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly členský stát a ostatní zúčastněné strany na základě výše uvedených ustanovení vyzvány k podání připomínek (1), a s ohledem na jejich připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Předmětem řízení je převod Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin včetně jejího jmění na Landesbank Berlin – Girozentrale Spolkovou zemí Berlín. Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu vedenými z důvodu převodů jmění na zemské banky, zejména banky Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“). |
| --- | --- |

(1)

Předmětem řízení je převod Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin včetně jejího jmění na Landesbank Berlin – Girozentrale Spolkovou zemí Berlín. Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu vedenými z důvodu převodů jmění na zemské banky, zejména banky Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“).

| (2) | Komise zaslala dne 12. ledna 1993 Německu žádost o informace ohledně okolností a důvodů pro zvýšení kapitálu u WestLB prostřednictvím začlenění Wohnungsbauförderanstalt („WfA“), jakož i ohledně obdobných zvýšení vlastního kapitálu zemských bank ostatních spolkových zemí. Německo zaslalo v březnu a září 1993 svou odpověď, v níž bylo popsáno převedení Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin na Landesbank Berlin – Girozentrale. Komise si v listopadu a prosinci 1993 vyžádala další informace, které Německo předložilo v březnu 1994. Ve výše zmíněné žádosti Komise o informace z listopadu 1993 byl výslovně zmíněn Berlín. |
| --- | --- |

(2)

Komise zaslala dne 12. ledna 1993 Německu žádost o informace ohledně okolností a důvodů pro zvýšení kapitálu u WestLB prostřednictvím začlenění Wohnungsbauförderanstalt („WfA“), jakož i ohledně obdobných zvýšení vlastního kapitálu zemských bank ostatních spolkových zemí. Německo zaslalo v březnu a září 1993 svou odpověď, v níž bylo popsáno převedení Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin na Landesbank Berlin – Girozentrale. Komise si v listopadu a prosinci 1993 vyžádala další informace, které Německo předložilo v březnu 1994. Ve výše zmíněné žádosti Komise o informace z listopadu 1993 byl výslovně zmíněn Berlín.

| (3) | Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 sdělil Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který zastupuje soukromé banky se sídlem v Německu, Komisi mimo jiné, že uplynutím 31. prosince 1992 byla Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin (dále jen „WBK“) včetně jejího jmění převedena na Landesbank Berlin – Girozentrale, přičemž zároveň přešly úkoly WBK na dříve zřízenou Investitionsbank Berlin (dále jen „IBB“), jež byla vedena jako oddělení Landesbank Berlin. BdB spatřoval ve zvýšení vlastních prostředků Landesbank Berlin, jež s tím bylo spojeno, za narušení hospodářské soutěže v její prospěch, neboť za tímto účelem nebyla sjednána úhrada, jež by byla v souladu se zásadou investora jednajícího v podmínkách tržního hospodářství. Druhým uvedeným dopisem podal tudíž BdB formálně stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nynější čl. 88 odst. 2). Stížnost se rovněž vztahovala na obdobné převody jmění ve prospěch těchto zemských bank: Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein, Hamburger Landesbank popř. Bayerische Landesbank. V únoru a březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo několik jednotlivých bank. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 sdělil Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který zastupuje soukromé banky se sídlem v Německu, Komisi mimo jiné, že uplynutím 31. prosince 1992 byla Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin (dále jen „WBK“) včetně jejího jmění převedena na Landesbank Berlin – Girozentrale, přičemž zároveň přešly úkoly WBK na dříve zřízenou Investitionsbank Berlin (dále jen „IBB“), jež byla vedena jako oddělení Landesbank Berlin. BdB spatřoval ve zvýšení vlastních prostředků Landesbank Berlin, jež s tím bylo spojeno, za narušení hospodářské soutěže v její prospěch, neboť za tímto účelem nebyla sjednána úhrada, jež by byla v souladu se zásadou investora jednajícího v podmínkách tržního hospodářství. Druhým uvedeným dopisem podal tudíž BdB formálně stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nynější čl. 88 odst. 2). Stížnost se rovněž vztahovala na obdobné převody jmění ve prospěch těchto zemských bank: Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein, Hamburger Landesbank popř. Bayerische Landesbank. V únoru a březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo několik jednotlivých bank.

| (4) | Komise nejdříve přezkoumala převod majetkových práv na WestLB. Rozhodnutím 2000/392/ES (2) označila posléze v roce 1999 rozdíl mezi zaplacenou úhradou a výnosem obvyklým na trhu za státní podporu neslučitelnou se společným trhem a nařídila navrácení této podpory. Toto rozhodnutí Soud prvního stupně Evropských společenství zrušil rozsudkem ze dne 6. března 2003 (3) z důvodu nedostačujícího odůvodnění dvou prvků použitých při výpočtu výše úhrady, avšak ve zbytku je v plném rozsahu potvrdil. Současně s tímto rozhodnutím vydává Komise, u vědomí dorozumění mezi stěžovatelem a všemi sedmi bankami, které byly dotčeny daným řízením, nové rozhodnutí, v němž přihlédla k bodům, jež byly předmětem kritiky Soudu. |
| --- | --- |

(4)

Komise nejdříve přezkoumala převod majetkových práv na WestLB. Rozhodnutím 2000/392/ES (2) označila posléze v roce 1999 rozdíl mezi zaplacenou úhradou a výnosem obvyklým na trhu za státní podporu neslučitelnou se společným trhem a nařídila navrácení této podpory. Toto rozhodnutí Soud prvního stupně Evropských společenství zrušil rozsudkem ze dne 6. března 2003 (3) z důvodu nedostačujícího odůvodnění dvou prvků použitých při výpočtu výše úhrady, avšak ve zbytku je v plném rozsahu potvrdil. Současně s tímto rozhodnutím vydává Komise, u vědomí dorozumění mezi stěžovatelem a všemi sedmi bankami, které byly dotčeny daným řízením, nové rozhodnutí, v němž přihlédla k bodům, jež byly předmětem kritiky Soudu.

| (5) | Dne 1. září 1999 zaslala Komise Německu žádost o informace, která se týkala převodů na jiné zemské banky, mezi nimi také na Landesbank Berlin (dále jen „LBB“). |
| --- | --- |

(5)

Dne 1. září 1999 zaslala Komise Německu žádost o informace, která se týkala převodů na jiné zemské banky, mezi nimi také na Landesbank Berlin (dále jen „LBB“).

| (6) | Německo nato zaslalo dopisem ze dne 8. prosince 1999 informace o převodu WBK na Landesbank Berlin a doplnila je dopisem ze dne 22. ledna 2001. Kromě toho zástupci Německa a Komise projednali problematiku převodů a možnost navrácení případných podpor v souvislosti s přezkoumáním podpor na restrukturalizaci Bankgesellschaft Berlin AG (dále jen „BGB“), k níž Landesbank Berlin od roku 1994 patří. |
| --- | --- |

(6)

Německo nato zaslalo dopisem ze dne 8. prosince 1999 informace o převodu WBK na Landesbank Berlin a doplnila je dopisem ze dne 22. ledna 2001. Kromě toho zástupci Německa a Komise projednali problematiku převodů a možnost navrácení případných podpor v souvislosti s přezkoumáním podpor na restrukturalizaci Bankgesellschaft Berlin AG (dále jen „BGB“), k níž Landesbank Berlin od roku 1994 patří.

| (7) | Dopisem ze dne 2. července 2002 Komise sdělila Německu své rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 2. července 2002 Komise sdělila Německu své rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (8) | Poté, co Německo požádalo o prodloužení lhůty, které mu bylo povoleno, předložilo v dopise ze dne 9. září 2002 své připomínky a poskytlo dodatečné informace. Další otázky byly projednány na setkání se zástupci německých orgánů dne 27. září 2002. |
| --- | --- |

(8)

Poté, co Německo požádalo o prodloužení lhůty, které mu bylo povoleno, předložilo v dopise ze dne 9. září 2002 své připomínky a poskytlo dodatečné informace. Další otázky byly projednány na setkání se zástupci německých orgánů dne 27. září 2002.

| (9) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno dne 4. října 2002 v Úředním věstníku Evropských společenství
   (4). Komise vyzvala ostatní zúčastněné strany k podání připomínek. Komise nato obdržela připomínky jednoho ze soutěžitelů i připomínky BdB; v listopadu 2002 byly tyto připomínky předloženy Německu k vyjádření. Dopis obsahující odpověď Německa obdržela Komise dne 16. prosince 2002. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno dne 4. října 2002 v Úředním věstníku Evropských společenství
   (4). Komise vyzvala ostatní zúčastněné strany k podání připomínek. Komise nato obdržela připomínky jednoho ze soutěžitelů i připomínky BdB; v listopadu 2002 byly tyto připomínky předloženy Německu k vyjádření. Dopis obsahující odpověď Německa obdržela Komise dne 16. prosince 2002.

| (10) | Na výzvu předložilo Německo v dopisech z 22. a 27. ledna 2003, 28. února 2003 a 19. srpna 2003 další údaje o potenciální podpoře. |
| --- | --- |

(10)

Na výzvu předložilo Německo v dopisech z 22. a 27. ledna 2003, 28. února 2003 a 19. srpna 2003 další údaje o potenciální podpoře.

| (11) | Rozhodnutím ze dne 18. února 2004 schválila Komise podpory na restrukturalizaci ve prospěch Bankgesellschaft Berlin AG, k níž přináleží LBB. Toto rozhodnutí zahrnulo rovněž ujednání mezi Spolkovou zemí Berlín a BGB ze dne 23. prosince 2002 o postupu při případném uplatnění nároku Spolkové země Berlín na vrácení podpory, jež byla vyhodnocena jako podpora na restrukturalizaci, který by vzešel z tohoto přezkumného řízení (5). |
| --- | --- |

(11)

Rozhodnutím ze dne 18. února 2004 schválila Komise podpory na restrukturalizaci ve prospěch Bankgesellschaft Berlin AG, k níž přináleží LBB. Toto rozhodnutí zahrnulo rovněž ujednání mezi Spolkovou zemí Berlín a BGB ze dne 23. prosince 2002 o postupu při případném uplatnění nároku Spolkové země Berlín na vrácení podpory, jež byla vyhodnocena jako podpora na restrukturalizaci, který by vzešel z tohoto přezkumného řízení (5).

| (12) | Komise si dopisem ze dne 7. dubna 2004 vyžádala od Německa další informace ke všem řízením ohledně zemských bank a obdržela příslušné odpovědi v dopisech ze dne 1., respektive 2. června 2004, jakož i 28. června 2004. |
| --- | --- |

(12)

Komise si dopisem ze dne 7. dubna 2004 vyžádala od Německa další informace ke všem řízením ohledně zemských bank a obdržela příslušné odpovědi v dopisech ze dne 1., respektive 2. června 2004, jakož i 28. června 2004.

| (13) | S účinností od 1. září 2004 byla Investitionsbank Berlin (dříve WBK) vyňata z majetku LBB. Podrobně doložené odkazy na zákonné a jiné úpravy, na jejichž základě bylo toto vyjmutí provedeno, předložilo Německo Komisi dne 25. srpna 2004. |
| --- | --- |

(13)

S účinností od 1. září 2004 byla Investitionsbank Berlin (dříve WBK) vyňata z majetku LBB. Podrobně doložené odkazy na zákonné a jiné úpravy, na jejichž základě bylo toto vyjmutí provedeno, předložilo Německo Komisi dne 25. srpna 2004.

| (14) | Německo předložilo dne 27. září 2004 návrh dorozumění mezi stěžovatelem BdB, Spolkovou zemí Berlín a Landesbank Berlin, jehož podepsaná verze byla Komisi doručena dne 8. října 2004. Dorozumění se týká přiměřené úhrady za podíly převedené na LBB ke dni 1. ledna 1993. V dalších pěti případech byla rovněž uzavřena odpovídající dorozumění ohledně převodů jmění na zemské banky; tato dorozumění byla předložena Komisi. |
| --- | --- |

(14)

Německo předložilo dne 27. září 2004 návrh dorozumění mezi stěžovatelem BdB, Spolkovou zemí Berlín a Landesbank Berlin, jehož podepsaná verze byla Komisi doručena dne 8. října 2004. Dorozumění se týká přiměřené úhrady za podíly převedené na LBB ke dni 1. ledna 1993. V dalších pěti případech byla rovněž uzavřena odpovídající dorozumění ohledně převodů jmění na zemské banky; tato dorozumění byla předložena Komisi.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

1.   LANDESBANK BERLIN – GIROZENTRALE („LBB“)

| (15) | LBB byla založena v roce 1990 a zároveň na ni byla v rámci univerzální sukcese převedena tehdejší Sparkasse der Stadt Berlin West. Krátce na to byla na LBB převedena rovněž Sparkasse der Stadt Berlin z východní části Berlína. Od té doby provozuje podnikatelskou činnost v oblasti spořitelnictví na území města Berlína jako zvláštní právně nezávislá složka LBB pod názvem „Berliner Sparkasse“. |
| --- | --- |

(15)

LBB byla založena v roce 1990 a zároveň na ni byla v rámci univerzální sukcese převedena tehdejší Sparkasse der Stadt Berlin West. Krátce na to byla na LBB převedena rovněž Sparkasse der Stadt Berlin z východní části Berlína. Od té doby provozuje podnikatelskou činnost v oblasti spořitelnictví na území města Berlína jako zvláštní právně nezávislá složka LBB pod názvem „Berliner Sparkasse“.

| (16) | LBB je veřejnoprávní instituce, jejímž zřizovatelem a garantem je Spolková země Berlín. K okamžiku převodu WBK byla LBB k závěru roku 1992 100 % vlastněna Spolkovou zemí Berlín, celková výše její rozvahy činila kolem 85 miliard EUR a měla přibližně téměř 7 000 zaměstnanců. LBB je univerzální banka, která nabízí plný rozsah bankovních služeb v klientských segmentech fyzických osob a obchodních společností (retail), financování nemovitostí a poskytování služeb klientům z veřejnoprávní sféry. Podniká rovněž v zahraničí. V roce 1992 představovalo retailové bankovnictví, které prováděla Berliner Sparkasse, těžiště aktivit LBB. |
| --- | --- |

(16)

LBB je veřejnoprávní instituce, jejímž zřizovatelem a garantem je Spolková země Berlín. K okamžiku převodu WBK byla LBB k závěru roku 1992 100 % vlastněna Spolkovou zemí Berlín, celková výše její rozvahy činila kolem 85 miliard EUR a měla přibližně téměř 7 000 zaměstnanců. LBB je univerzální banka, která nabízí plný rozsah bankovních služeb v klientských segmentech fyzických osob a obchodních společností (retail), financování nemovitostí a poskytování služeb klientům z veřejnoprávní sféry. Podniká rovněž v zahraničí. V roce 1992 představovalo retailové bankovnictví, které prováděla Berliner Sparkasse, těžiště aktivit LBB.

| (17) | Od roku 1994 patří LBB ke koncernu BGB, k takzvané „skupině institucí“, která byla založena téhož roku spojením většího počtu úvěrových institucí, jež byly svého času ovládány Spolkovou zemí Berlín. Jakožto holdingová společnost se BGB podílí od roku 1994 formou atypického tichého společenství na 75 % jmění a hospodářského výsledku LBB – s výjimkou ústřední instituce Landes-Förderinstitut IBB. Odstoupením nároků na zisk spolkové země jakožto zřizovatele zemské banky ve prospěch BGB, k němuž došlo v roce 1998, se BGB stala v ekonomickém smyslu stoprocentním vlastníkem. Koncern BGB vykázal v roce 2001 celkovou výši rozvahy dosahující téměř 190 miliard EUR, v roce v roce 2002 zhruba 175 miliard EUR a v roce 2003 přibližně 153 miliard EUR. Celková výše rozvahy LBB činila zhruba 87 miliard EUR v roce 2001, přibližně 85 miliard EUR v roce 2002 a kolem 93 miliard EUR v roce 2003. Spolková země Berlín vlastní v současné době zhruba 81 % podíl na BGB. Další podíly vlastní Norddeutsche Landesbank (přibližně 11 %) a Gothaer Finanzholding AG (Parion Versicherungsgruppe) (zhruba 2 %). Přibližně 6 % volně obchodovatelných akcií připadá na drobné akcionáře (freefloat). |
| --- | --- |

(17)

Od roku 1994 patří LBB ke koncernu BGB, k takzvané „skupině institucí“, která byla založena téhož roku spojením většího počtu úvěrových institucí, jež byly svého času ovládány Spolkovou zemí Berlín. Jakožto holdingová společnost se BGB podílí od roku 1994 formou atypického tichého společenství na 75 % jmění a hospodářského výsledku LBB – s výjimkou ústřední instituce Landes-Förderinstitut IBB. Odstoupením nároků na zisk spolkové země jakožto zřizovatele zemské banky ve prospěch BGB, k němuž došlo v roce 1998, se BGB stala v ekonomickém smyslu stoprocentním vlastníkem. Koncern BGB vykázal v roce 2001 celkovou výši rozvahy dosahující téměř 190 miliard EUR, v roce v roce 2002 zhruba 175 miliard EUR a v roce 2003 přibližně 153 miliard EUR. Celková výše rozvahy LBB činila zhruba 87 miliard EUR v roce 2001, přibližně 85 miliard EUR v roce 2002 a kolem 93 miliard EUR v roce 2003. Spolková země Berlín vlastní v současné době zhruba 81 % podíl na BGB. Další podíly vlastní Norddeutsche Landesbank (přibližně 11 %) a Gothaer Finanzholding AG (Parion Versicherungsgruppe) (zhruba 2 %). Přibližně 6 % volně obchodovatelných akcií připadá na drobné akcionáře (freefloat).

| (18) | BGB se v průběhu roku 2001 ocitla, zejména v důsledku předchozích riskantních obchodů s nemovitostmi, v akutní krizi a z důvodu nedostatečných koeficientů vlastních prostředků, respektive základního kapitálu jí hrozila opatření podle právních předpisů o bankovním dozoru ze strany Spolkového úřadu pro dozor nad úvěrovými obchody (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen – BAKred, nyní BAFin) (6). Poté, v srpnu 2001, získala BGB kapitálovou investici ve výši 2 miliard EUR, z nichž byla zhruba 1,8 miliardy EUR poskytnuta Spolkovou zemí Berlín, což Komise zpočátku schválila jako krátkodobou podporu na záchranu společnosti. Po zjištění nových rizik obdržela BGB od Spolkové země Berlín další podpory, které byly společně s kapitálovým vkladem oznámeny jakožto opatření na restrukturalizaci Komisi, která je podrobila zevrubnému přezkumu (7). |
| --- | --- |

(18)

BGB se v průběhu roku 2001 ocitla, zejména v důsledku předchozích riskantních obchodů s nemovitostmi, v akutní krizi a z důvodu nedostatečných koeficientů vlastních prostředků, respektive základního kapitálu jí hrozila opatření podle právních předpisů o bankovním dozoru ze strany Spolkového úřadu pro dozor nad úvěrovými obchody (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen – BAKred, nyní BAFin) (6). Poté, v srpnu 2001, získala BGB kapitálovou investici ve výši 2 miliard EUR, z nichž byla zhruba 1,8 miliardy EUR poskytnuta Spolkovou zemí Berlín, což Komise zpočátku schválila jako krátkodobou podporu na záchranu společnosti. Po zjištění nových rizik obdržela BGB od Spolkové země Berlín další podpory, které byly společně s kapitálovým vkladem oznámeny jakožto opatření na restrukturalizaci Komisi, která je podrobila zevrubnému přezkumu (7).

| (19) | Dne 18. února 2004 uzavřela Komise přezkumné řízení a schválila podpory v celkové hospodářské hodnotě zhruba 9,7 miliardy EUR. Toto rozhodnutí se kromě kapitálového vkladu a rozsáhlých záruk shrnutých v takzvané rizikové ochraně týkalo též ujednání uzavřeného dne 23. prosince 2002 mezi Spolkovou zemí Berlín a BGB o přístupu k případným nárokům Spolkové země Berlín na splácení, jež by vyplynuly z tohoto řízení o přezkum podpor („ujednání o splácení“) (8). |
| --- | --- |

(19)

Dne 18. února 2004 uzavřela Komise přezkumné řízení a schválila podpory v celkové hospodářské hodnotě zhruba 9,7 miliardy EUR. Toto rozhodnutí se kromě kapitálového vkladu a rozsáhlých záruk shrnutých v takzvané rizikové ochraně týkalo též ujednání uzavřeného dne 23. prosince 2002 mezi Spolkovou zemí Berlín a BGB o přístupu k případným nárokům Spolkové země Berlín na splácení, jež by vyplynuly z tohoto řízení o přezkum podpor („ujednání o splácení“) (8).

| (20) | Toto ujednání upravuje pro případ rozhodnutí Komise o navrácení podpor vyplývajícího z probíhajícího řízení závazek Spolkové země Berlín, poskytnout formou vkladu do LBB sanační příspěvek ve výši potřebné k tomu, aby se zamezilo nenaplnění kapitálových kvót stanovených v uvedeném ujednání pro LBB a/nebo koncern BGB, k němuž by došlo v důsledku hrozící povinnosti vrátit podpory (9). Toto další opatření bylo v průběhu roku 2002 uznáno za nutné pro obnovení rentability koncernu BGB z důvodu značného rizika, že bude třeba podporu vrátit. Přesnou hospodářskou hodnotu tohoto opatření nebylo možno v rámci rozhodnutí o BGB zjistit, neboť přezkumné řízení, na něž se zde odkazuje, nebylo dosud ukončeno. Pro účely zjištění dopadu restrukturalizačních podpor na hospodářskou soutěž, zejména pro posouzení přiměřenosti protiplnění nabídnutých Německem s cílem snížit účast na trhu, byla teoretická horní hranice tohoto opatření stanovena výpočtem na 1,8 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(20)

Toto ujednání upravuje pro případ rozhodnutí Komise o navrácení podpor vyplývajícího z probíhajícího řízení závazek Spolkové země Berlín, poskytnout formou vkladu do LBB sanační příspěvek ve výši potřebné k tomu, aby se zamezilo nenaplnění kapitálových kvót stanovených v uvedeném ujednání pro LBB a/nebo koncern BGB, k němuž by došlo v důsledku hrozící povinnosti vrátit podpory (9). Toto další opatření bylo v průběhu roku 2002 uznáno za nutné pro obnovení rentability koncernu BGB z důvodu značného rizika, že bude třeba podporu vrátit. Přesnou hospodářskou hodnotu tohoto opatření nebylo možno v rámci rozhodnutí o BGB zjistit, neboť přezkumné řízení, na něž se zde odkazuje, nebylo dosud ukončeno. Pro účely zjištění dopadu restrukturalizačních podpor na hospodářskou soutěž, zejména pro posouzení přiměřenosti protiplnění nabídnutých Německem s cílem snížit účast na trhu, byla teoretická horní hranice tohoto opatření stanovena výpočtem na 1,8 miliardy EUR.

| (21) | Souhrnně je nutno konstatovat, že bylo ujednáno o splácení vzat s ohledem na výši protiplnění Německa v potaz jako další podpora ve prospěch koncernu BGB, třebaže je uplatnění tohoto ujednání omezeno na případ rozhodnutí Komise o navrácení podpory a na nenaplnění kapitálových kvót uvedených v příslušném ujednání, které by bylo tímto vrácením způsobeno. |
| --- | --- |

(21)

Souhrnně je nutno konstatovat, že bylo ujednáno o splácení vzat s ohledem na výši protiplnění Německa v potaz jako další podpora ve prospěch koncernu BGB, třebaže je uplatnění tohoto ujednání omezeno na případ rozhodnutí Komise o navrácení podpory a na nenaplnění kapitálových kvót uvedených v příslušném ujednání, které by bylo tímto vrácením způsobeno.

2.   PŘEVEDENÍ WBK NA LBB

| (22) | V průběhu restrukturalizace podílů na berlínských bankách, která vyústila v založení skupiny BGB-Gruppe v roce 1994, byla v roce 1990 zřízena nejprve LBB, na niž byly následně převedeny spořitelny, nejprve ze západní, a poté i z východní části Berlína. V rámci dalšího kroku rozhodla v roce 1992 Spolková země Berlín mimo jiné zřídit IBB jako organizačně a hospodářsky samostatnou veřejnoprávní instituci bez právní subjektivity přináležející LBB a představující ústřední podpůrnou instituci této spolkové země („zentrales Förderinstitut des Landes Berlin“). WBK byla až do té doby samostatnou veřejnoprávní institucí, jejímž zřizovatelem a garantem byla Spolková země Berlín. Byl jí svěřen obecně prospěšný úkol vytvářet a udržovat bytové prostory. WBK měla spolu se svým okruhem činností přejít na IBB, jíž byla svěřena širší podpůrné úloha, například v oblastech infrastruktury a ochrany životního prostředí. Tato transakce proběhla uplynutím dne 31. prosince 1992, přičemž byla WBK s veškerým svým jměním převedena cestou univerzální sukcese na LBB. |
| --- | --- |

(22)

V průběhu restrukturalizace podílů na berlínských bankách, která vyústila v založení skupiny BGB-Gruppe v roce 1994, byla v roce 1990 zřízena nejprve LBB, na niž byly následně převedeny spořitelny, nejprve ze západní, a poté i z východní části Berlína. V rámci dalšího kroku rozhodla v roce 1992 Spolková země Berlín mimo jiné zřídit IBB jako organizačně a hospodářsky samostatnou veřejnoprávní instituci bez právní subjektivity přináležející LBB a představující ústřední podpůrnou instituci této spolkové země („zentrales Förderinstitut des Landes Berlin“). WBK byla až do té doby samostatnou veřejnoprávní institucí, jejímž zřizovatelem a garantem byla Spolková země Berlín. Byl jí svěřen obecně prospěšný úkol vytvářet a udržovat bytové prostory. WBK měla spolu se svým okruhem činností přejít na IBB, jíž byla svěřena širší podpůrné úloha, například v oblastech infrastruktury a ochrany životního prostředí. Tato transakce proběhla uplynutím dne 31. prosince 1992, přičemž byla WBK s veškerým svým jměním převedena cestou univerzální sukcese na LBB.

| (23) | Při tomto převodu byl základní kapitál LBB zvýšen o někdejší základní kapitál WBK ve výši 187,5 milionu DEM. Tato částka se následně nezapočítává do jmění IBB. Fondy ze zisku WBK dosahovaly ke dni 31. prosince 1992 částky 1,9058 miliardy DEM. Tyto fondy ze zisku WKB se vykazovaly a vykazují jako účelový rezervní fond IBB. |
| --- | --- |

(23)

Při tomto převodu byl základní kapitál LBB zvýšen o někdejší základní kapitál WBK ve výši 187,5 milionu DEM. Tato částka se následně nezapočítává do jmění IBB. Fondy ze zisku WBK dosahovaly ke dni 31. prosince 1992 částky 1,9058 miliardy DEM. Tyto fondy ze zisku WKB se vykazovaly a vykazují jako účelový rezervní fond IBB.

| (24) | BAKred stanovil vlastní kapitál LBB k ručení ke dni 31. prosince 1992 částkou ve výši 3,127714 miliardy DEM, což odpovídalo jeho zvýšení o 1,902714 miliardy DEM. Přitom vzala BAKred v úvahu zvýšení základního kapitálu o 187,5 milionů DEM a fondy ze zisku WBK bez přebytku z ročního hospodaření zaznamenaného v roce 1992. V následujících letech se neustále zvyšoval vlastní kapitál IBB k ručení vykazovaný jako účelový rezervní fond. |
| --- | --- |

(24)

BAKred stanovil vlastní kapitál LBB k ručení ke dni 31. prosince 1992 částkou ve výši 3,127714 miliardy DEM, což odpovídalo jeho zvýšení o 1,902714 miliardy DEM. Přitom vzala BAKred v úvahu zvýšení základního kapitálu o 187,5 milionů DEM a fondy ze zisku WBK bez přebytku z ročního hospodaření zaznamenaného v roce 1992. V následujících letech se neustále zvyšoval vlastní kapitál IBB k ručení vykazovaný jako účelový rezervní fond.

3.   KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY PODLE SMĚRNICE O KAPITÁLU A SMĚRNICE O KAPITÁLOVÉ PŘIMĚŘENOSTI

| (25) | Podle směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o ukazateli kapitálové přiměřenosti úvěrových institucí (10) (dále jen „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a směrnice Rady 89/299/EHS ze dne 17. dubna 1989 o kapitálu úvěrových institucí (11) (dále jen „směrnice o kapitálu“), podle kterých byl v roce 1993 čtvrtou novelou změněn zákon o o poskytování úvěrů (Kreditwesengesetz – „KWG“), musí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % jejich rizikově vážených aktiv. Z toho musí alespoň 4 procentní body představovat tzv. základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), který zahrnuje části kapitálu, jež má úvěrová instituce neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby kryla rizika a ztráty, jakmile se vyskytnou. Protože doplňkový kapitál (kapitál „třídy 2“) je uznáván pouze ve výši disponibilního základního kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky, má základní kapitál rozhodující význam. V rámci čtvrté novely zákona o poskytování úvěrů („KWG“) byly německé banky svého času povinny přizpůsobit do 30. 6. 1993 své vybavení kapitálem k ručení novým požadavkům. |
| --- | --- |

(25)

Podle směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o ukazateli kapitálové přiměřenosti úvěrových institucí (10) (dále jen „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a směrnice Rady 89/299/EHS ze dne 17. dubna 1989 o kapitálu úvěrových institucí (11) (dále jen „směrnice o kapitálu“), podle kterých byl v roce 1993 čtvrtou novelou změněn zákon o o poskytování úvěrů (Kreditwesengesetz – „KWG“), musí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % jejich rizikově vážených aktiv. Z toho musí alespoň 4 procentní body představovat tzv. základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), který zahrnuje části kapitálu, jež má úvěrová instituce neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby kryla rizika a ztráty, jakmile se vyskytnou. Protože doplňkový kapitál (kapitál „třídy 2“) je uznáván pouze ve výši disponibilního základního kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky, má základní kapitál rozhodující význam. V rámci čtvrté novely zákona o poskytování úvěrů („KWG“) byly německé banky svého času povinny přizpůsobit do 30. 6. 1993 své vybavení kapitálem k ručení novým požadavkům.

4.   DOPADY PŘEVODU NA KAPITÁLOVÉ VYBAVENÍ LBB

| (26) | Podle Německa nebyla nová pravidla rozhodující pro převedení WBK na LBB, jelikož LBB i bez fondů ze zisku WBK jasně splňovala nové kapitálové požadavky. Na počátku devadesátých let se nicméně, zejména v Berlíně, vycházelo z předpokladu, že bude sjednocení Německa představovat mohutný podnět růstu, který i ve finančním sektoru otevře nové perspektivy rozšiřování obchodní činnosti. Pokud však banky chtěly významně zvýšit objem svých obchodů, bylo nutno, zejména s ohledem na nové předpisy o kapitálové přiměřenosti, zvětšit kapitálovou základnu. Převodem WBK získala LBB podstatně silnější kapitálovou základnu pro svou konkurenceschopnou komerční činnost v oblasti úvěrů, což jí umožnilo značné rozšíření obchodní činnosti. |
| --- | --- |

(26)

Podle Německa nebyla nová pravidla rozhodující pro převedení WBK na LBB, jelikož LBB i bez fondů ze zisku WBK jasně splňovala nové kapitálové požadavky. Na počátku devadesátých let se nicméně, zejména v Berlíně, vycházelo z předpokladu, že bude sjednocení Německa představovat mohutný podnět růstu, který i ve finančním sektoru otevře nové perspektivy rozšiřování obchodní činnosti. Pokud však banky chtěly významně zvýšit objem svých obchodů, bylo nutno, zejména s ohledem na nové předpisy o kapitálové přiměřenosti, zvětšit kapitálovou základnu. Převodem WBK získala LBB podstatně silnější kapitálovou základnu pro svou konkurenceschopnou komerční činnost v oblasti úvěrů, což jí umožnilo značné rozšíření obchodní činnosti.

| (27) | LBB platila a i nadále platí průměrně 0,25 % (12) za využívání účelového rezervního fondu IBB, ovšem pouze za částku, kterou v konkrétním případě skutečně využije. Platba není poukazována na účet Spolkové země Berlín, nýbrž na účet IBB. Při tom je třeba vzít v úvahu, že podíl účelového rezervního fondu IBB využivatelný jako kapitálová základna k ručení byl výrazně vyšší než částka, jež byla kdy využita. Fond začal být využíván teprve od roku 1995. |
| --- | --- |

(27)

LBB platila a i nadále platí průměrně 0,25 % (12) za využívání účelového rezervního fondu IBB, ovšem pouze za částku, kterou v konkrétním případě skutečně využije. Platba není poukazována na účet Spolkové země Berlín, nýbrž na účet IBB. Při tom je třeba vzít v úvahu, že podíl účelového rezervního fondu IBB využivatelný jako kapitálová základna k ručení byl výrazně vyšší než částka, jež byla kdy využita. Fond začal být využíván teprve od roku 1995.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (28) | Východiskem přezkumu byla zásada investora v podmínkách tržního hospodářství. V souladu s tím nepředstavuje samotná okolnost, že se podniky nacházejí ve veřejném vlastnictví a jsou jim poskytovány prostředky z veřejných zdrojů, státní podporu. Pouze v případech, kdy je takovému podniku poskytnut vlastní kapitál z veřejných prostředků za podmínek, které jsou příznivější než běžné tržní podmínky, představuje to zvýhodnění poskytnutím státních prostředků. |
| --- | --- |

(28)

Východiskem přezkumu byla zásada investora v podmínkách tržního hospodářství. V souladu s tím nepředstavuje samotná okolnost, že se podniky nacházejí ve veřejném vlastnictví a jsou jim poskytovány prostředky z veřejných zdrojů, státní podporu. Pouze v případech, kdy je takovému podniku poskytnut vlastní kapitál z veřejných prostředků za podmínek, které jsou příznivější než běžné tržní podmínky, představuje to zvýhodnění poskytnutím státních prostředků.

| (29) | Komise byla toho názoru, že je tudíž v daném případě nutno zkoumat, zda byly dané prostředky poskytnuty Spolkovou zemí Berlín za podmínek, za nichž by byl i soukromý investor – takzvaný investor v podmínkách tržního hospodářství – ochoten poskytnout peněžní prostředky soukromému podniku. Poskytnutí prostředků je pro vlastníka podílů v podmínkách tržního hospodářství nutno považovat za nepřijatelné zejména tehdy, není-li v průběhu přiměřeného časového období možno očekávat běžné tržní zúročení takové investice. |
| --- | --- |

(29)

Komise byla toho názoru, že je tudíž v daném případě nutno zkoumat, zda byly dané prostředky poskytnuty Spolkovou zemí Berlín za podmínek, za nichž by byl i soukromý investor – takzvaný investor v podmínkách tržního hospodářství – ochoten poskytnout peněžní prostředky soukromému podniku. Poskytnutí prostředků je pro vlastníka podílů v podmínkách tržního hospodářství nutno považovat za nepřijatelné zejména tehdy, není-li v průběhu přiměřeného časového období možno očekávat běžné tržní zúročení takové investice.

| (30) | Komise vyvodila, že v průměrné úrokové sazbě ve výši 0,25 % vztahující se na částky využité v určitých konkrétních případech lze stěží spatřovat přiměřenou úhradu pro spolkovou zemi, jestliže již dlouhodobá bezriziková sazba (dluhopisy spolkové vlády s desetiletou dobou splatnosti) činila v roce 1992 dobrých 7 %. Komise dále poznamenala, že úhrada nebylo poukazována přímo na účet spolkové země, nýbrž na účet IBB, jež představuje složku LBB, třebaže je jakožto veřejnoprávní instituce bez právní subjektivity a ústřední podpůrná instituce spolkové země vedena v rámci LBB z organizačního i hospodářského hlediska samostatně. Kromě toho byly částky využité v určitých konkrétních případech, pokud známo, znatelně nižší než částky a součásti účelového rezervního fondu, které byly pro LBB využitelné jako kapitálová základna k ručení. Právě zvýšená kapitálová základna však umožnila LBB zvýšení kapacity poskytování úvěrů a tím i rozšíření jejích obchodních aktivit. |
| --- | --- |

(30)

Komise vyvodila, že v průměrné úrokové sazbě ve výši 0,25 % vztahující se na částky využité v určitých konkrétních případech lze stěží spatřovat přiměřenou úhradu pro spolkovou zemi, jestliže již dlouhodobá bezriziková sazba (dluhopisy spolkové vlády s desetiletou dobou splatnosti) činila v roce 1992 dobrých 7 %. Komise dále poznamenala, že úhrada nebylo poukazována přímo na účet spolkové země, nýbrž na účet IBB, jež představuje složku LBB, třebaže je jakožto veřejnoprávní instituce bez právní subjektivity a ústřední podpůrná instituce spolkové země vedena v rámci LBB z organizačního i hospodářského hlediska samostatně. Kromě toho byly částky využité v určitých konkrétních případech, pokud známo, znatelně nižší než částky a součásti účelového rezervního fondu, které byly pro LBB využitelné jako kapitálová základna k ručení. Právě zvýšená kapitálová základna však umožnila LBB zvýšení kapacity poskytování úvěrů a tím i rozšíření jejích obchodních aktivit.

| (31) | Komise v rámci předběžného hodnocení konstatovala, že údaje o konkrétní výši kapitálu IBB využitelného k ručení, o jeho využívání a úhradách byly neúplné, popřípadě nebyly vůbec k dispozici, a pro začátek vycházela z předběžného objemu převedených a využitelných prostředků ve výši „zhruba dvou miliard DEM“. |
| --- | --- |

(31)

Komise v rámci předběžného hodnocení konstatovala, že údaje o konkrétní výši kapitálu IBB využitelného k ručení, o jeho využívání a úhradách byly neúplné, popřípadě nebyly vůbec k dispozici, a pro začátek vycházela z předběžného objemu převedených a využitelných prostředků ve výši „zhruba dvou miliard DEM“.

| (32) | Komise nicméně uznala, že účelový rezervní fond LBB nevytvářel žádnou likviditu, neboť fondy ze zisku WBK vykazované jako účelový rezervní fond IBB bylo nutno podle zákona o zřízení IBB ze dne 25. listopadu 1992, aniž by byla dotčena jejich funkce jakožto kapitálu k ručení ve smyslu KWG, použít přednostně k financování podpůrných úkolů IBB a že LBB nemůže převedené prostředky použít přímo pro své úvěrové obchody. Aby mohla LBB skutečně rozšířit své obchody, musila další objem úvěrů refinancovat v plné výši na kapitálovém trhu, takže spolková země nemůže očekávat stejnou renditu jako investor likvidního kapitálu. |
| --- | --- |

(32)

Komise nicméně uznala, že účelový rezervní fond LBB nevytvářel žádnou likviditu, neboť fondy ze zisku WBK vykazované jako účelový rezervní fond IBB bylo nutno podle zákona o zřízení IBB ze dne 25. listopadu 1992, aniž by byla dotčena jejich funkce jakožto kapitálu k ručení ve smyslu KWG, použít přednostně k financování podpůrných úkolů IBB a že LBB nemůže převedené prostředky použít přímo pro své úvěrové obchody. Aby mohla LBB skutečně rozšířit své obchody, musila další objem úvěrů refinancovat v plné výši na kapitálovém trhu, takže spolková země nemůže očekávat stejnou renditu jako investor likvidního kapitálu.

| (33) | Se zřetelem k výpočtu úhrady na základě zásady investora v podmínkách tržního hospodářství Komise oznámila, že v této fázi zamýšlí užít s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem tohoto případu metodiku, jejíž výklad byl podán v rozhodnutí 2000/392/ES. |
| --- | --- |

(33)

Se zřetelem k výpočtu úhrady na základě zásady investora v podmínkách tržního hospodářství Komise oznámila, že v této fázi zamýšlí užít s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem tohoto případu metodiku, jejíž výklad byl podán v rozhodnutí 2000/392/ES.

| (34) | Podle této metodiky se přiměřená úhrada za kapitál, který může být použit k podpoře rozšíření obchodu v rámci hospodářské soutěže, vypočítá na základě přiměřené tržní úhrady za likvidní obvyklé investice základního kapitálu. K tomuto základu se přičte nebo se od něj odečte určitá částka ke zohlednění zvláštních rysů daného opatření (před zdaněním investora). Aby bylo možno brát zřetel na nevýhodu vyplývající ze souvisejících nelikvidních investic základního kapitálu, odečtou se od takto vypočtené částky ještě čisté náklady na refinancování (hrubé náklady na refinancování po odečtení aplikovatelných daní, zejména daně z příjmu právnických osob). |
| --- | --- |

(34)

Podle této metodiky se přiměřená úhrada za kapitál, který může být použit k podpoře rozšíření obchodu v rámci hospodářské soutěže, vypočítá na základě přiměřené tržní úhrady za likvidní obvyklé investice základního kapitálu. K tomuto základu se přičte nebo se od něj odečte určitá částka ke zohlednění zvláštních rysů daného opatření (před zdaněním investora). Aby bylo možno brát zřetel na nevýhodu vyplývající ze souvisejících nelikvidních investic základního kapitálu, odečtou se od takto vypočtené částky ještě čisté náklady na refinancování (hrubé náklady na refinancování po odečtení aplikovatelných daní, zejména daně z příjmu právnických osob).

| (35) | Německo prohlásilo, že LBB představovala v období let před převodem i po něm podnik, který přinášel významnou renditu a že návratnost jejího vlastního kapitálu činila údajně 5,37 % v roce 1991, 13,5 % v roce 1992 a 30,83 % v roce 1993. Komise k tomu podotýká, že nebylo podáno vysvětlení základu pro tento výpočet. Bez dalších údajů nebylo možné přezkoumání tohoto argumentu potvrzujícího podle názoru Německa absenci charakteru podpory u tohoto opatření. Německé orgány přednesly rovněž tvrzení, že Spolková země Berlín údajně obdržela cestou prodeje podílu tichého společníka v roce 1994, popřípadě uplatněním nároků na zisk v roce 1998 – v obou případech bez IBB – řádnou úhradu za ručící funkci kapitálu IBB v souladu se zákonnými předpisy o dozoru. Pro toto tvrzení však rovněž chybí další údaje a informace. |
| --- | --- |

(35)

Německo prohlásilo, že LBB představovala v období let před převodem i po něm podnik, který přinášel významnou renditu a že návratnost jejího vlastního kapitálu činila údajně 5,37 % v roce 1991, 13,5 % v roce 1992 a 30,83 % v roce 1993. Komise k tomu podotýká, že nebylo podáno vysvětlení základu pro tento výpočet. Bez dalších údajů nebylo možné přezkoumání tohoto argumentu potvrzujícího podle názoru Německa absenci charakteru podpory u tohoto opatření. Německé orgány přednesly rovněž tvrzení, že Spolková země Berlín údajně obdržela cestou prodeje podílu tichého společníka v roce 1994, popřípadě uplatněním nároků na zisk v roce 1998 – v obou případech bez IBB – řádnou úhradu za ručící funkci kapitálu IBB v souladu se zákonnými předpisy o dozoru. Pro toto tvrzení však rovněž chybí další údaje a informace.

| (36) | Komise souhrnně konstatovala, že chybí důležité údaje pro přiměřené a dostatečně podrobné posouzení poskytnutí prostředků a jeho úhrady. Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního přezkumného řízení proto požádala Německo, aby poskytlo tyto informace, ku příkladu úplný přehled veškerých převedených prostředků, z toho vlastního kapitálu LBB k ručení, jeho využití i příslušných úhrad, odůvodnění úhrady, základ pro výpočet návratnosti vlastního kapitálu LBB, jakož i aktualizované číselné údaje a uvedení veškerých faktorů, které podle názoru Německa zajistily renditu obvyklou na trhu. |
| --- | --- |

(36)

Komise souhrnně konstatovala, že chybí důležité údaje pro přiměřené a dostatečně podrobné posouzení poskytnutí prostředků a jeho úhrady. Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního přezkumného řízení proto požádala Německo, aby poskytlo tyto informace, ku příkladu úplný přehled veškerých převedených prostředků, z toho vlastního kapitálu LBB k ručení, jeho využití i příslušných úhrad, odůvodnění úhrady, základ pro výpočet návratnosti vlastního kapitálu LBB, jakož i aktualizované číselné údaje a uvedení veškerých faktorů, které podle názoru Německa zajistily renditu obvyklou na trhu.

| (37) | Na základě skutečností, které měla k dispozici, však Komise vyjádřila vážné pochyby o tom, že by Spolková země Berlín obdržela tržní úplatu a úroky za převedení přibližně 2 miliard DEM, jež měla zjevně téměř beze zbytku k dispozici LBB jakožto kapitálovou základnu k ručení, což jí zjednalo zvýhodnění oproti ostatním soutěžitelům. Komise dospěla k předběžnému výsledku pravděpodobně daného nebo hrozícího narušení hospodářské soutěže a – vzhledem k rostoucí integraci trhů finančních služeb – ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Opatření bylo tudíž pravděpodobně nutno považovat za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Vzhledem ke skutečnosti, že žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES nelze v dané situaci použít, vycházela Komise z předpokladu, že, pokud by se vskutku jednalo o podporu, představovala by důvod k pochybnostem o její slučitelnosti se společným trhem. |
| --- | --- |

(37)

Na základě skutečností, které měla k dispozici, však Komise vyjádřila vážné pochyby o tom, že by Spolková země Berlín obdržela tržní úplatu a úroky za převedení přibližně 2 miliard DEM, jež měla zjevně téměř beze zbytku k dispozici LBB jakožto kapitálovou základnu k ručení, což jí zjednalo zvýhodnění oproti ostatním soutěžitelům. Komise dospěla k předběžnému výsledku pravděpodobně daného nebo hrozícího narušení hospodářské soutěže a – vzhledem k rostoucí integraci trhů finančních služeb – ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Opatření bylo tudíž pravděpodobně nutno považovat za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Vzhledem ke skutečnosti, že žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES nelze v dané situaci použít, vycházela Komise z předpokladu, že, pokud by se vskutku jednalo o podporu, představovala by důvod k pochybnostem o její slučitelnosti se společným trhem.

| (38) | Jelikož Německo ani jiné právnické nebo fyzické osoby nepřednesly, že by LBB poskytovala služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, nemohla Komise dospět k závěru, že by podpory mohly být povoleny na podkladě čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. Komise vycházela z toho, že tento bod není pro posouzení daného opatření v konečném rozhodnutí relevantní, pokud se na uvedeném skutkovém stavu nic nezmění. |
| --- | --- |

(38)

Jelikož Německo ani jiné právnické nebo fyzické osoby nepřednesly, že by LBB poskytovala služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, nemohla Komise dospět k závěru, že by podpory mohly být povoleny na podkladě čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. Komise vycházela z toho, že tento bod není pro posouzení daného opatření v konečném rozhodnutí relevantní, pokud se na uvedeném skutkovém stavu nic nezmění.

| (39) | Komise dále prohlásila, že v rámci svého předběžného posouzení a v souladu s čl. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (13) vychází z toho, že se u tohoto opatření, je-li podporou, jedná o novou a nikoli o existující podporu. V této souvislosti poukázala Komise na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení a upozornila na to, že byl opatřeními popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení, například dopisy Komise ze dne 12. ledna 1993, 10. listopadu 1993, 13. prosince 1993 a 1. září 1999 a zde zmiňovaným rozhodnutím o zahájení řízení i konečným rozhodnutím 2000/392/EG ve věci WestLB přerušen běh promlčecí lhůty. Jelikož potenciální podpora nebyla oznámena a okamžikem svého provedení nabyla účinnosti, Komise rovněž konstatovala, že rozhodnutí o zahájení řízení ničeho nedodalo k odkladnému účinku čl. 88 odst. 3 třetí věty Smlouvy o ES ohledně povinnosti Německa neprovádět opatření až do přijetí konečného rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(39)

Komise dále prohlásila, že v rámci svého předběžného posouzení a v souladu s čl. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (13) vychází z toho, že se u tohoto opatření, je-li podporou, jedná o novou a nikoli o existující podporu. V této souvislosti poukázala Komise na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení a upozornila na to, že byl opatřeními popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení, například dopisy Komise ze dne 12. ledna 1993, 10. listopadu 1993, 13. prosince 1993 a 1. září 1999 a zde zmiňovaným rozhodnutím o zahájení řízení i konečným rozhodnutím 2000/392/EG ve věci WestLB přerušen běh promlčecí lhůty. Jelikož potenciální podpora nebyla oznámena a okamžikem svého provedení nabyla účinnosti, Komise rovněž konstatovala, že rozhodnutí o zahájení řízení ničeho nedodalo k odkladnému účinku čl. 88 odst. 3 třetí věty Smlouvy o ES ohledně povinnosti Německa neprovádět opatření až do přijetí konečného rozhodnutí Komise.

IV.   STANOVISKO NĚMECKA

| (40) | Německo ve svém stanovisku rozvedlo nejprve důvody převedení tehdejší WBK (poté IBB) a prohlásilo, že cílové představy spolkové země byly svého času zaměřeny na vytvoření „efektivního bankovního koncernu“, který se jevil spojeným úvěrovým institucím i jejich vlastníku Spolkové zemi Berlín a jejímu bankovnictví jako výhodný. Německo při této příležitosti opětovně zdůraznilo, že otázka zajištění kapitálových požadavků podle nových pravidel LBB o kapitálové přiměřenosti – na rozdíl od situace v případě WestLB – nehrála při převodu žádnou roli, což se také ukázalo v nevyužití vlastního kapitálu IBB (dříve WBK) k ručení subjektem LBB do konce roku 1995. |
| --- | --- |

(40)

Německo ve svém stanovisku rozvedlo nejprve důvody převedení tehdejší WBK (poté IBB) a prohlásilo, že cílové představy spolkové země byly svého času zaměřeny na vytvoření „efektivního bankovního koncernu“, který se jevil spojeným úvěrovým institucím i jejich vlastníku Spolkové zemi Berlín a jejímu bankovnictví jako výhodný. Německo při této příležitosti opětovně zdůraznilo, že otázka zajištění kapitálových požadavků podle nových pravidel LBB o kapitálové přiměřenosti – na rozdíl od situace v případě WestLB – nehrála při převodu žádnou roli, což se také ukázalo v nevyužití vlastního kapitálu IBB (dříve WBK) k ručení subjektem LBB do konce roku 1995.

| (41) | Německo potvrdilo, že z vlastního kapitálu IBB k ručení stanoveného právem bankovního dozoru k 31. prosinci 1992 odpovídala částka 1,902714 miliardy DEM zvýšení o převedené prostředky. Z toho připadalo 187,5 milionu DEM na zvýšení základního kapitálu LBB (14) a 1,715214 miliardy DEM na fondy ze zisku WBK, přičemž nebyl vzat v úvahu přebytek z ročního hospodaření ve výši 190,586 milionu DEM. Uplynutím dne 31. prosince 1992, čili s účinností k 1. lednu 1993, přešly veškeré kompetence WBK na IBB a tento subjekt byl převeden na LBB. Převedený kapitál a účelový rezervní fond byly uplynutím 31. prosince 1992, popřípadě k 1. lednu 1993, k dispozici LBB jako základní kapitál k ručení. |
| --- | --- |

(41)

Německo potvrdilo, že z vlastního kapitálu IBB k ručení stanoveného právem bankovního dozoru k 31. prosinci 1992 odpovídala částka 1,902714 miliardy DEM zvýšení o převedené prostředky. Z toho připadalo 187,5 milionu DEM na zvýšení základního kapitálu LBB (14) a 1,715214 miliardy DEM na fondy ze zisku WBK, přičemž nebyl vzat v úvahu přebytek z ročního hospodaření ve výši 190,586 milionu DEM. Uplynutím dne 31. prosince 1992, čili s účinností k 1. lednu 1993, přešly veškeré kompetence WBK na IBB a tento subjekt byl převeden na LBB. Převedený kapitál a účelový rezervní fond byly uplynutím 31. prosince 1992, popřípadě k 1. lednu 1993, k dispozici LBB jako základní kapitál k ručení.

| (42) | V následujících letech podle vyjádření Německa setrvale vzrůstal účelový rezervní fond IBB. Účelový rezervní fond IBB však nebyl subjektu LBB k dispozici v plném rozsahu, neboť každoročně bylo vždy nutno využít jeho část pro účely ručení podpůrných obchodů IBB. Německo předložilo přesné údaje pro jednotlivé roky období let 1993 až 2003; tyto údaje jsou obsaženy v tabulce v bodě 149. |
| --- | --- |

(42)

V následujících letech podle vyjádření Německa setrvale vzrůstal účelový rezervní fond IBB. Účelový rezervní fond IBB však nebyl subjektu LBB k dispozici v plném rozsahu, neboť každoročně bylo vždy nutno využít jeho část pro účely ručení podpůrných obchodů IBB. Německo předložilo přesné údaje pro jednotlivé roky období let 1993 až 2003; tyto údaje jsou obsaženy v tabulce v bodě 149.

| (43) | S vyčleněním IBB z LBB byl k 1. září 2004 převeden účelový rezervní fond zpět na Spolkovou zemi Berlín, přičemž byla část tohoto účelového rezervního fondu ve výši přibližně 1,1 miliardy EUR vložena spolkovou zemí ve formě dvou vkladů tichého společníka do LBB. |
| --- | --- |

(43)

S vyčleněním IBB z LBB byl k 1. září 2004 převeden účelový rezervní fond zpět na Spolkovou zemi Berlín, přičemž byla část tohoto účelového rezervního fondu ve výši přibližně 1,1 miliardy EUR vložena spolkovou zemí ve formě dvou vkladů tichého společníka do LBB.

| (44) | Základní kapitál ve výši 187,5 milionu DEM vložený svého času do IBB zůstal součástí základního kapitálu LBB. LBB byla údajně v létech 1994 (75,01 % podílů) a 1998 (24,99 % podílů) opětovně prodána BGB. |
| --- | --- |

(44)

Základní kapitál ve výši 187,5 milionu DEM vložený svého času do IBB zůstal součástí základního kapitálu LBB. LBB byla údajně v létech 1994 (75,01 % podílů) a 1998 (24,99 % podílů) opětovně prodána BGB.

| (45) | Německo zkompletovalo rovněž ostatní údaje. Znovu prohlásilo, že v každém jednotlivém případě byla k ručení skutečně použita vždy jen část účelového rezervního fondu. Podle tohoto prohlášení se částka při dílčím využívání fondu k ručení započatém v prosinci 1995 pohybovala mezi zhruba 212 miliony DEM v roce 1995 a nejméně [...] (15) miliardami DEM v posledních letech. Úhrady zaplacené pouze za užití fondu od prosince 1995 subjektu IBB (mezi nejméně jedním milionem DEM za období 1995/1996 a [...] miliony DEM za rok 2001) byly stanovovány měsíčně na základě úrokové míry, která se v předmětném období pohybovala v rozmezí od 0,2 % (1998) do 0,35 % (1996). Přesné částky udávané Německem jsou obsaženy v tabulce v bodu 147. |
| --- | --- |

(45)

Německo zkompletovalo rovněž ostatní údaje. Znovu prohlásilo, že v každém jednotlivém případě byla k ručení skutečně použita vždy jen část účelového rezervního fondu. Podle tohoto prohlášení se částka při dílčím využívání fondu k ručení započatém v prosinci 1995 pohybovala mezi zhruba 212 miliony DEM v roce 1995 a nejméně [...] (15) miliardami DEM v posledních letech. Úhrady zaplacené pouze za užití fondu od prosince 1995 subjektu IBB (mezi nejméně jedním milionem DEM za období 1995/1996 a [...] miliony DEM za rok 2001) byly stanovovány měsíčně na základě úrokové míry, která se v předmětném období pohybovala v rozmezí od 0,2 % (1998) do 0,35 % (1996). Přesné částky udávané Německem jsou obsaženy v tabulce v bodu 147.

| (46) | Jakožto zdůvodnění pro stanovení úhrady případného využívání účelového rezervního fondu IBB předložilo Německo rozhodnutí představenstva z června 1993. Praví se v něm, že „... společnosti Investitionsbank Berlin je nutno toto zatížení vlastního kapitálu (využití) uhradit ve výši rovnající se nákladům, jež by byly potřebné k získání neprioritního kapitálu k ručení“. V roce 1995 bylo toto rozhodnutí konkretizováno v tom smyslu, že se úhrada rovná neprioritní přirážce. Jakožto odůvodnění bylo uvedeno, že LBB mohla alternativně získat na trhu neprioritní prostředky, jež by měla plně k dispozici nejen ke splnění funkce ručení, ale i funkce výnosu. |
| --- | --- |

(46)

Jakožto zdůvodnění pro stanovení úhrady případného využívání účelového rezervního fondu IBB předložilo Německo rozhodnutí představenstva z června 1993. Praví se v něm, že „... společnosti Investitionsbank Berlin je nutno toto zatížení vlastního kapitálu (využití) uhradit ve výši rovnající se nákladům, jež by byly potřebné k získání neprioritního kapitálu k ručení“. V roce 1995 bylo toto rozhodnutí konkretizováno v tom smyslu, že se úhrada rovná neprioritní přirážce. Jakožto odůvodnění bylo uvedeno, že LBB mohla alternativně získat na trhu neprioritní prostředky, jež by měla plně k dispozici nejen ke splnění funkce ručení, ale i funkce výnosu.

| (47) | Jelikož však účelový rezervní fond IBB plnil toliko funkci ručení, byl údajně rozdíl mezi úrokovou sazbou za běžný cizí kapitál, který tuto funkci ručení neplní a kapitálem, který plní i tuto funkci ručení, stanoven jako „cena“ za zakoupenou funkci užívání. Tato přirážka byla vypočtena v základních bodech ve vztahu k míře LIBOR (London Interbank Offered Rate) na základě vlastních podmínek respektive vnějších tržních údajů pro neprioritní půjčku. Připojeny byly základy pro výpočet a statistické údaje. |
| --- | --- |

(47)

Jelikož však účelový rezervní fond IBB plnil toliko funkci ručení, byl údajně rozdíl mezi úrokovou sazbou za běžný cizí kapitál, který tuto funkci ručení neplní a kapitálem, který plní i tuto funkci ručení, stanoven jako „cena“ za zakoupenou funkci užívání. Tato přirážka byla vypočtena v základních bodech ve vztahu k míře LIBOR (London Interbank Offered Rate) na základě vlastních podmínek respektive vnějších tržních údajů pro neprioritní půjčku. Připojeny byly základy pro výpočet a statistické údaje.

| (48) | Rozhodnutí uhradit pouze využitou část účelového rezervního fondu IBB odůvodňuje Německo mimo jiné tím, že IBB má účelový rezervní fond k dispozici prioritně a že je LBB, pokud by tento fond nepostačoval, v první řadě povinna, snížit objem rizikových aktiv, popřípadě získat neprioritní prostředky na trhu. Spolková země Berlín má údajně jakožto vlastník IBB kdykoliv právo odebrat části účelového rezervního fondu. |
| --- | --- |

(48)

Rozhodnutí uhradit pouze využitou část účelového rezervního fondu IBB odůvodňuje Německo mimo jiné tím, že IBB má účelový rezervní fond k dispozici prioritně a že je LBB, pokud by tento fond nepostačoval, v první řadě povinna, snížit objem rizikových aktiv, popřípadě získat neprioritní prostředky na trhu. Spolková země Berlín má údajně jakožto vlastník IBB kdykoliv právo odebrat části účelového rezervního fondu.

| (49) | V této souvislosti Německo dále argumentovalo, že likvidita účelového rezervního fondu IBB je jako celek vázána v probíhajících obchodech IBB a není tudíž k dispozici LBB jakožto prostředek financování. Podle této argumentace musí tedy IBB podložit úvěry, které poskytuje, svými vlastními prostředky a při tom využít účelový rezervní fond. Německo prohlásilo, že jmění WBK nelze v důsledku těchto zvláštností srovnávat s volně disponibilním peněžitým vkladem, a tudíž je možné hovořit toliko o funkci ručící, a tudíž o funkci rozšiřování obchodní činnosti. |
| --- | --- |

(49)

V této souvislosti Německo dále argumentovalo, že likvidita účelového rezervního fondu IBB je jako celek vázána v probíhajících obchodech IBB a není tudíž k dispozici LBB jakožto prostředek financování. Podle této argumentace musí tedy IBB podložit úvěry, které poskytuje, svými vlastními prostředky a při tom využít účelový rezervní fond. Německo prohlásilo, že jmění WBK nelze v důsledku těchto zvláštností srovnávat s volně disponibilním peněžitým vkladem, a tudíž je možné hovořit toliko o funkci ručící, a tudíž o funkci rozšiřování obchodní činnosti.

| (50) | Zda je úhrada placena spolkové zemi či IBB je v tomto případě irelevantní, neboť jak spolková země jakožto zřizovatel, tak i IBB a LBB mohou potenciálně dosáhnout zisku v obou případech – buďto díky růstu hodnoty a výplatě zisku LBB nebo díky přírůstkům do účelového rezervního fondu IBB přináležejícího spolkové zemi. |
| --- | --- |

(50)

Zda je úhrada placena spolkové zemi či IBB je v tomto případě irelevantní, neboť jak spolková země jakožto zřizovatel, tak i IBB a LBB mohou potenciálně dosáhnout zisku v obou případech – buďto díky růstu hodnoty a výplatě zisku LBB nebo díky přírůstkům do účelového rezervního fondu IBB přináležejícího spolkové zemi.

| (51) | Nezávisle na této argumentaci ohledně přímé úhrady zastávalo však Německo zcela zásadně názor, že to u rozhodování o investicích není významné, popřípadě není to významné jen samo o sobě a že „v souladu s judikaturou ...investora, který v dotyčném podniku nevlastní žádný významný podíl a ani se o jeho získání nesnaží, nýbrž má zájem na rychle dosažitelném zúročení své investice, je nutno odlišit od dlouhodobě orientovaných investorů, například holdingů“. Holdingy se řídí dlouhodobějšími očekáváními rentability a berou v potaz i strategické úvahy. |
| --- | --- |

(51)

Nezávisle na této argumentaci ohledně přímé úhrady zastávalo však Německo zcela zásadně názor, že to u rozhodování o investicích není významné, popřípadě není to významné jen samo o sobě a že „v souladu s judikaturou ...investora, který v dotyčném podniku nevlastní žádný významný podíl a ani se o jeho získání nesnaží, nýbrž má zájem na rychle dosažitelném zúročení své investice, je nutno odlišit od dlouhodobě orientovaných investorů, například holdingů“. Holdingy se řídí dlouhodobějšími očekáváními rentability a berou v potaz i strategické úvahy.

| (52) | Spolková země jakožto jediný vlastník LBB vycházela podle názoru Německa v okamžiku investice z toho, že se plně a bezprostředně vyplatí zvýšení hodnoty LBB v důsledku vkladu jmění WBK do tohoto subjektu. Jestliže vezmeme za základ měřítko přezkumu použité Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES (16), je třeba „finanční opatření považovat za nepřijatelné pro investora v podmínkách tržního hospodářství, je-li finanční situace podniku taková, že nelze v přiměřené lhůtě očekávat normální renditu (ve formě dividend nebo zvýšení hodnoty).“ Záleží při tom na očekávání návratnosti kapitálu k okamžiku, kdy je učiněno rozhodnutí o investici. |
| --- | --- |

(52)

Spolková země jakožto jediný vlastník LBB vycházela podle názoru Německa v okamžiku investice z toho, že se plně a bezprostředně vyplatí zvýšení hodnoty LBB v důsledku vkladu jmění WBK do tohoto subjektu. Jestliže vezmeme za základ měřítko přezkumu použité Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES (16), je třeba „finanční opatření považovat za nepřijatelné pro investora v podmínkách tržního hospodářství, je-li finanční situace podniku taková, že nelze v přiměřené lhůtě očekávat normální renditu (ve formě dividend nebo zvýšení hodnoty).“ Záleží při tom na očekávání návratnosti kapitálu k okamžiku, kdy je učiněno rozhodnutí o investici.

| (53) | LBB dosáhla, podle původního prohlášení Německa, v roce 1992 rendity vlastního kapitálu ve výši 13,5 % a v roce 1993 ve výši 30,83 %. Tyto údaje předložené již v roce 1999 je podle názoru Německa nutno vztáhnout k poměru „hospodářského výsledku před zdaněním (uhrazením daně z výnosu) k bilančnímu vlastnímu kapitálu na počátku téhož roku“. Německo však při předložení těchto údajů nezahrnulo do vlastního kapitálu LBB účelový rezervní fond IBB od roku 1993. Na dožádání Komise byl tento nedostatek korigován při předložení číselných údajů, které pokrývají delší časové období. Pro období let 1985 až 1992 vyplynula podle těchto údajů průměrná rendita vlastního kapitálu ve výši přibližně 13 %. |
| --- | --- |

(53)

LBB dosáhla, podle původního prohlášení Německa, v roce 1992 rendity vlastního kapitálu ve výši 13,5 % a v roce 1993 ve výši 30,83 %. Tyto údaje předložené již v roce 1999 je podle názoru Německa nutno vztáhnout k poměru „hospodářského výsledku před zdaněním (uhrazením daně z výnosu) k bilančnímu vlastnímu kapitálu na počátku téhož roku“. Německo však při předložení těchto údajů nezahrnulo do vlastního kapitálu LBB účelový rezervní fond IBB od roku 1993. Na dožádání Komise byl tento nedostatek korigován při předložení číselných údajů, které pokrývají delší časové období. Pro období let 1985 až 1992 vyplynula podle těchto údajů průměrná rendita vlastního kapitálu ve výši přibližně 13 %.

| (54) | Německo prohlásilo, že se tyto indikátory pohybují v rozmezí hodnot, které byly v daném období dosaženy soukromými německými bankami. Z hlediska metodiky však zprvu scházely srovnatelné údaje jiných bank. Německo později předložilo vlastní kalkulace na základě veřejně přístupných výkazech zisků a ztrát 35 německých bank (17). Z toho vyplynula na základě poměru „výsledku před zdaněním“ k „bilančnímu vlastnímu kapitálu na počátku téhož roku“ pro rok 1992 pro tyto banky průměrná rendita vlastního kapitálu ve výši zhruba 11 % a pro období let 1988 až 1992 střední hodnota blížící se 13 %. |
| --- | --- |

(54)

Německo prohlásilo, že se tyto indikátory pohybují v rozmezí hodnot, které byly v daném období dosaženy soukromými německými bankami. Z hlediska metodiky však zprvu scházely srovnatelné údaje jiných bank. Německo později předložilo vlastní kalkulace na základě veřejně přístupných výkazech zisků a ztrát 35 německých bank (17). Z toho vyplynula na základě poměru „výsledku před zdaněním“ k „bilančnímu vlastnímu kapitálu na počátku téhož roku“ pro rok 1992 pro tyto banky průměrná rendita vlastního kapitálu ve výši zhruba 11 % a pro období let 1988 až 1992 střední hodnota blížící se 13 %.

| (55) | Německo dále prohlásilo, že pro rozhodnutí o investicích z hlediska podnikového hospodářství je rozhodující výnosnost, která se u bank nejlépe odvodí na základě výsledku běžné obchodní činnosti respektive hospodářského výsledku podniku v poměru k bilančnímu vlastnímu kapitálu, neboť v takovém případě nejsou zohledňovány mimořádné výnosy a náklady. Pro LBB tak údajně existovaly v létech 1990-1992 mimořádné vlivy, zejména v důsledku integrace „Sparkasse Ost“ a s ní spojeného budování vlastního starobního zabezpečení při zároveň provedené platbě kompenzace za vystoupení z ústavu sociálního zabezpečení spolku a spolkových zemí i ze zajištění proti rizikům z obecných bankovních rizik někdejší „Sparkasse Ost“. |
| --- | --- |

(55)

Německo dále prohlásilo, že pro rozhodnutí o investicích z hlediska podnikového hospodářství je rozhodující výnosnost, která se u bank nejlépe odvodí na základě výsledku běžné obchodní činnosti respektive hospodářského výsledku podniku v poměru k bilančnímu vlastnímu kapitálu, neboť v takovém případě nejsou zohledňovány mimořádné výnosy a náklady. Pro LBB tak údajně existovaly v létech 1990-1992 mimořádné vlivy, zejména v důsledku integrace „Sparkasse Ost“ a s ní spojeného budování vlastního starobního zabezpečení při zároveň provedené platbě kompenzace za vystoupení z ústavu sociálního zabezpečení spolku a spolkových zemí i ze zajištění proti rizikům z obecných bankovních rizik někdejší „Sparkasse Ost“.

| (56) | Ohledně obstarání údajů o metodicky srovnatelných renditách vlastního kapitálu jiných bank v tomtéž časovém období Německo prohlásilo, že bylo teprve od roku 1993 požadováno oddělené vykazování mimořádných výsledků a výsledků běžné obchodní činnosti ve výkazu zisků a ztrát, což není srovnatelné s metodikou užívanou před rokem 1993, neboť do té doby byly mimořádné výnosy a náklady – vedle jiných položek – shrnuty v položce „jiné výnosy/náklady“, a tudíž je nelze přesně identifikovat. Co se týče období předcházejícího, předložilo Německo vlastní kalkulace. V dalším průběhu řízení Německo rovněž předložilo opravy, popřípadě doplnění metody výpočtu rendit vlastního kapitálu LBB, aby bylo možno srovnávat údaje LBB s oficiálními zjištěními Spolkové banky pro německé banky jakožto celku. Podle Německa to nic nezměnilo na základním posouzení, že se rendity vlastního kapitálu LBB pohybovaly v průměru celého odvětví bankovnictví. |
| --- | --- |

(56)

Ohledně obstarání údajů o metodicky srovnatelných renditách vlastního kapitálu jiných bank v tomtéž časovém období Německo prohlásilo, že bylo teprve od roku 1993 požadováno oddělené vykazování mimořádných výsledků a výsledků běžné obchodní činnosti ve výkazu zisků a ztrát, což není srovnatelné s metodikou užívanou před rokem 1993, neboť do té doby byly mimořádné výnosy a náklady – vedle jiných položek – shrnuty v položce „jiné výnosy/náklady“, a tudíž je nelze přesně identifikovat. Co se týče období předcházejícího, předložilo Německo vlastní kalkulace. V dalším průběhu řízení Německo rovněž předložilo opravy, popřípadě doplnění metody výpočtu rendit vlastního kapitálu LBB, aby bylo možno srovnávat údaje LBB s oficiálními zjištěními Spolkové banky pro německé banky jakožto celku. Podle Německa to nic nezměnilo na základním posouzení, že se rendity vlastního kapitálu LBB pohybovaly v průměru celého odvětví bankovnictví.

| (57) | Podle názoru Německa dokládají veškeré údaje, že byla LBB k okamžiku peněžitého vkladu výnosným podnikem. Spolková země Berlín je podle něj jediným vlastníkem kapitálu, jemuž výlučně připadá hospodářský úspěch banky, ať již v podobě výplaty zisku nebo zvyšování hodnoty podniku. Dosud se nemusila spolková země dělit s ostatními vlastníky podílů o očekávané zvýšení rendity a operace, která se de facto rovná „internímu přeskupení prostředků v rámci koncernu“, představuje z hlediska investora v podmínkách tržního hospodářství rozumné počínání. Otázka, zda a v jaké výši provedla LBB úhradu za vložení peněžních prostředků, je tudíž podle Německa pro otázku tržní povahy tohoto převodu irelevantní. |
| --- | --- |

(57)

Podle názoru Německa dokládají veškeré údaje, že byla LBB k okamžiku peněžitého vkladu výnosným podnikem. Spolková země Berlín je podle něj jediným vlastníkem kapitálu, jemuž výlučně připadá hospodářský úspěch banky, ať již v podobě výplaty zisku nebo zvyšování hodnoty podniku. Dosud se nemusila spolková země dělit s ostatními vlastníky podílů o očekávané zvýšení rendity a operace, která se de facto rovná „internímu přeskupení prostředků v rámci koncernu“, představuje z hlediska investora v podmínkách tržního hospodářství rozumné počínání. Otázka, zda a v jaké výši provedla LBB úhradu za vložení peněžních prostředků, je tudíž podle Německa pro otázku tržní povahy tohoto převodu irelevantní.

| (58) | Komise toto měřítko posouzení výslovně použila za základ ve svém rozhodnutí 2000/392/ES: „Prostředkem k zajištění přiměřené rendity z poskytnutého kapitálu by tudíž bylo odpovídající zvýšení podílu spolkové země na WestLB, pokud celková rentabilita této banky odpovídá normální renditě, kterou od své investice očekává investor v podmínkách tržního hospodářství. Tím by se stalo zbytečným projednávání otázky, je-li úhrada ve výši 0,6 % přiměřená, avšak spolková země se pro tento postup nerozhodla“ (18). |
| --- | --- |

(58)

Komise toto měřítko posouzení výslovně použila za základ ve svém rozhodnutí 2000/392/ES: „Prostředkem k zajištění přiměřené rendity z poskytnutého kapitálu by tudíž bylo odpovídající zvýšení podílu spolkové země na WestLB, pokud celková rentabilita této banky odpovídá normální renditě, kterou od své investice očekává investor v podmínkách tržního hospodářství. Tím by se stalo zbytečným projednávání otázky, je-li úhrada ve výši 0,6 % přiměřená, avšak spolková země se pro tento postup nerozhodla“ (18).

| (59) | Německo v této souvislosti dále prohlásilo, že zvýšení hodnoty LBB o jmění WBK po vložení LBB do BGB plynulo spolkové zemi. Převod 100 % hospodářského majetku LBB na BGB proběhnuvší v roce 1994 a v roce 1998 ve třech etapách byl podle něj proveden na základě posudků různých auditorů a jedné investiční banky, jež se týkaly hodnoty podílu spolkové země jakožto tichého společníka vloženého do LBB a tržní povahy protiplnění – převedených akcií BGB, též v poměru k ostatním akcionářům. Německo předložilo odpovídající výtahy z těchto posudků a příslušnou korespondenci s auditory. Podle těchto dokumentů byla hodnota LBB odhadnuta v roce 1993 na přibližně 3,5 miliardy DEM (bez IBB samotné, ale se zohledněním kvóty základního kapitálu LBB zvýšené díky účelovému rezervnímu fondu; k 31. prosinci 1997 byla tato hodnota odhadnuta dalším auditorem na téměř 6 miliard DEM. |
| --- | --- |

(59)

Německo v této souvislosti dále prohlásilo, že zvýšení hodnoty LBB o jmění WBK po vložení LBB do BGB plynulo spolkové zemi. Převod 100 % hospodářského majetku LBB na BGB proběhnuvší v roce 1994 a v roce 1998 ve třech etapách byl podle něj proveden na základě posudků různých auditorů a jedné investiční banky, jež se týkaly hodnoty podílu spolkové země jakožto tichého společníka vloženého do LBB a tržní povahy protiplnění – převedených akcií BGB, též v poměru k ostatním akcionářům. Německo předložilo odpovídající výtahy z těchto posudků a příslušnou korespondenci s auditory. Podle těchto dokumentů byla hodnota LBB odhadnuta v roce 1993 na přibližně 3,5 miliardy DEM (bez IBB samotné, ale se zohledněním kvóty základního kapitálu LBB zvýšené díky účelovému rezervnímu fondu; k 31. prosinci 1997 byla tato hodnota odhadnuta dalším auditorem na téměř 6 miliard DEM.

| (60) | Německo ostatně zastávalo názor – podpůrně – že metodika použitá v rozhodnutí 2000/392/ES byla chybná, jelikož vycházela ze srovnatelnosti s likvidními běžnými investicemi základního kapitálu. Tento přístup by nezohlednil zvláštnosti zmiňované transakce. Podle názoru Německa by bylo přiměřené povaze věci zaměřit se již pro účely zjištění výchozí hodnoty na srovnatelné nástroje vlastního kapitálu. To by sice mohlo být, jak konstatovala Komise již v případě WestLB, obtížné; obtíže tohoto rázu však nelze odstranit z cesty tím, že se zaměříme na zcela nepřípadný nástroj vlastního kapitálu, který by nám posloužil jako jakási „oklika“. |
| --- | --- |

(60)

Německo ostatně zastávalo názor – podpůrně – že metodika použitá v rozhodnutí 2000/392/ES byla chybná, jelikož vycházela ze srovnatelnosti s likvidními běžnými investicemi základního kapitálu. Tento přístup by nezohlednil zvláštnosti zmiňované transakce. Podle názoru Německa by bylo přiměřené povaze věci zaměřit se již pro účely zjištění výchozí hodnoty na srovnatelné nástroje vlastního kapitálu. To by sice mohlo být, jak konstatovala Komise již v případě WestLB, obtížné; obtíže tohoto rázu však nelze odstranit z cesty tím, že se zaměříme na zcela nepřípadný nástroj vlastního kapitálu, který by nám posloužil jako jakási „oklika“.

| (61) | Německo dále tvrdí, že zaměření na průměrnou renditu jakožto měřítko trpí vadou. Teprve rendita nižší než pásmo, které je investorům k dispozici jako prostor k posouzení výhodnosti investice, již není přijatelná ani pro soukromého investora. A konečně je nesprávné odečtení toliko čistých nákladů na refinancování namísto úplných nákladů na refinancování. Případné daňové úspory podniku jsou z hlediska investora nepodstatné. Již jiná kontrolní úvaha ukazuje, že tento přístup je nepřijatelný, neboť při nelikvidním poskytnutí kapitálu má investor i nadále k dispozici výnosovou funkci kapitálu, takže tento kapitál může opět uložit a obdržet přinejmenším bezrizikový úrok, takže by získal „dvojí“ výnosy. |
| --- | --- |

(61)

Německo dále tvrdí, že zaměření na průměrnou renditu jakožto měřítko trpí vadou. Teprve rendita nižší než pásmo, které je investorům k dispozici jako prostor k posouzení výhodnosti investice, již není přijatelná ani pro soukromého investora. A konečně je nesprávné odečtení toliko čistých nákladů na refinancování namísto úplných nákladů na refinancování. Případné daňové úspory podniku jsou z hlediska investora nepodstatné. Již jiná kontrolní úvaha ukazuje, že tento přístup je nepřijatelný, neboť při nelikvidním poskytnutí kapitálu má investor i nadále k dispozici výnosovou funkci kapitálu, takže tento kapitál může opět uložit a obdržet přinejmenším bezrizikový úrok, takže by získal „dvojí“ výnosy.

| (62) | Německo dále zastávalo názor, že Komisi z důvodu uplynutí lhůty (čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999) nemá oprávnění požadovat vrácení případných podpor. Zásadní rozhodnutí ohledně převodu WBK bylo podle Německa přijato již 16. června 1992, čili více než deset let před zahájením řízení, o němž bylo doručeno oznámení dne 4. července 2002. Při tom se jednalo o zásadní záměr sloučit podíly na bankách spolkové země a WBK v jednom holdingu (pozdější BGB), pokud bude zajištěno pokračování podpůrného obchodu WBK, výkon úkolů v rámci výsostných práv a daňová svoboda. Toto rozhodnutí vešlo mezitím ve veřejnosti ve známost a Komise byla v roce 1999 o datu rozhodnutí informována. |
| --- | --- |

(62)

Německo dále zastávalo názor, že Komisi z důvodu uplynutí lhůty (čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999) nemá oprávnění požadovat vrácení případných podpor. Zásadní rozhodnutí ohledně převodu WBK bylo podle Německa přijato již 16. června 1992, čili více než deset let před zahájením řízení, o němž bylo doručeno oznámení dne 4. července 2002. Při tom se jednalo o zásadní záměr sloučit podíly na bankách spolkové země a WBK v jednom holdingu (pozdější BGB), pokud bude zajištěno pokračování podpůrného obchodu WBK, výkon úkolů v rámci výsostných práv a daňová svoboda. Toto rozhodnutí vešlo mezitím ve veřejnosti ve známost a Komise byla v roce 1999 o datu rozhodnutí informována.

| (63) | Komise dle názoru Německa v několika rozhodnutích hodnotila již prohlášení o záměru příslušné korporace – byť za určitých podmínek – jako okamžik provedení podpory. Toto bylo Komisí hodnoceno uvedeným způsobem ku příkladu i u rozhodnutí o podpoře na záchranu BGB (19), třebaže předmětné rozhodnutí ze dne 22. května 2002 muselo být ještě schváleno poslaneckou sněmovnou a Komisí. |
| --- | --- |

(63)

Komise dle názoru Německa v několika rozhodnutích hodnotila již prohlášení o záměru příslušné korporace – byť za určitých podmínek – jako okamžik provedení podpory. Toto bylo Komisí hodnoceno uvedeným způsobem ku příkladu i u rozhodnutí o podpoře na záchranu BGB (19), třebaže předmětné rozhodnutí ze dne 22. května 2002 muselo být ještě schváleno poslaneckou sněmovnou a Komisí.

| (64) | Dále dle názoru Německa nedošlo k přerušení běhu lhůty podle čl. 15 odst. 2 druhé věty nařízení (ES) č. 659/1999. Podle uvedeného ustanovení může být běh lhůty přerušen pouze opatřeními Komise. K jejímu přerušení došlo teprve na základě dopisu ze dne 4. července 2002 obsahujícího sdělení o zahájení řízení, nikoli na základě pouhé žádosti o informace, která nepředstavuje opatření Komise nebo příslušného člena Komise. Při tom je dále nutno vzít ohled na skutečnost, že institut promlčení slouží zájmům právní jistoty, a to nejen právní jistoty ve vzájemném vztahu Komise a členských států, nýbrž i právní jistoty příjemce podpory. Jelikož bylo Německo poprvé vyzváno k zaslání stejnopisu dopisu příjemci podpory teprve ve sdělení o zahájení řízení, k čemuž došlo dne 9. července 2002, nemohl účinek přerušení běhu promlčecí lhůty nastat dříve, než uvedeného dne. Jelikož předmětným opatřením, jež mělo být podrobeno kontrole podpor, je rozhodnutí ze dne 16. června 1992, jednalo by se, pokud vůbec, podle čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 o existující podporu. |
| --- | --- |

(64)

Dále dle názoru Německa nedošlo k přerušení běhu lhůty podle čl. 15 odst. 2 druhé věty nařízení (ES) č. 659/1999. Podle uvedeného ustanovení může být běh lhůty přerušen pouze opatřeními Komise. K jejímu přerušení došlo teprve na základě dopisu ze dne 4. července 2002 obsahujícího sdělení o zahájení řízení, nikoli na základě pouhé žádosti o informace, která nepředstavuje opatření Komise nebo příslušného člena Komise. Při tom je dále nutno vzít ohled na skutečnost, že institut promlčení slouží zájmům právní jistoty, a to nejen právní jistoty ve vzájemném vztahu Komise a členských států, nýbrž i právní jistoty příjemce podpory. Jelikož bylo Německo poprvé vyzváno k zaslání stejnopisu dopisu příjemci podpory teprve ve sdělení o zahájení řízení, k čemuž došlo dne 9. července 2002, nemohl účinek přerušení běhu promlčecí lhůty nastat dříve, než uvedeného dne. Jelikož předmětným opatřením, jež mělo být podrobeno kontrole podpor, je rozhodnutí ze dne 16. června 1992, jednalo by se, pokud vůbec, podle čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 o existující podporu.

V.   PŘIPOMÍNKY DALŠÍCH ÚČASTNÍKŮ

| (65) | Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (20) obdržela Komise v říjnu, respektive v prosinci, stanovisko Berliner Volksbank („BV“) a stanovisko Spolkového svazu německých bank (Bundesverband deutscher Banken – „BdB“). |
| --- | --- |

(65)

Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (20) obdržela Komise v říjnu, respektive v prosinci, stanovisko Berliner Volksbank („BV“) a stanovisko Spolkového svazu německých bank (Bundesverband deutscher Banken – „BdB“).

| (66) | Banka BV zastávala názor, že převedení WBK představuje podporu, neboť kapitálové prostředky byly poskytnuty za podmínek, které by investor v podmínkách tržního hospodářství nebyl ochoten přijmout. Platby poukázala LBB na účet IBB, jež je sama vedena jako složka LBB; navíc je sjednaná úroková míra ve výši 0,25 % údajně daleko nižší než obvyklé tržní sazby, což by ku příkladu prokázala rozhodnutí 2000/392/ES (WestLB) i 95/547/ES (21) a 98/490/ES (22) (Crédit Lyonnais), v nichž byla vzata za základ očekávaná rendita vlastního kapitálu v minimální výši 12 %. Tato podpora vede k závažnému narušení hospodářské soutěže v celém Společenství, zejména však k mimořádně silným účinkům na hospodářskou soutěž v Berlíně, kde je BGB včetně LBB v podnikání zaměřeném na drobné soukromé zákazníky i na obchodní společnosti (včetně Berliner Bank a Berliner Sparkasse) vůdčím subjektem na trhu. V porovnání s tímto subjektem je BV malým soutěžitelem s tomu odpovídajícími podíly na trhu ve výši 5-7 %, a tudíž ji obzvlášť zasahují negativní účinky této podpory. Stanovisko obsahuje prosbu adresovanou Komisi, aby nařídila vrácení podpor. |
| --- | --- |

(66)

Banka BV zastávala názor, že převedení WBK představuje podporu, neboť kapitálové prostředky byly poskytnuty za podmínek, které by investor v podmínkách tržního hospodářství nebyl ochoten přijmout. Platby poukázala LBB na účet IBB, jež je sama vedena jako složka LBB; navíc je sjednaná úroková míra ve výši 0,25 % údajně daleko nižší než obvyklé tržní sazby, což by ku příkladu prokázala rozhodnutí 2000/392/ES (WestLB) i 95/547/ES (21) a 98/490/ES (22) (Crédit Lyonnais), v nichž byla vzata za základ očekávaná rendita vlastního kapitálu v minimální výši 12 %. Tato podpora vede k závažnému narušení hospodářské soutěže v celém Společenství, zejména však k mimořádně silným účinkům na hospodářskou soutěž v Berlíně, kde je BGB včetně LBB v podnikání zaměřeném na drobné soukromé zákazníky i na obchodní společnosti (včetně Berliner Bank a Berliner Sparkasse) vůdčím subjektem na trhu. V porovnání s tímto subjektem je BV malým soutěžitelem s tomu odpovídajícími podíly na trhu ve výši 5-7 %, a tudíž ji obzvlášť zasahují negativní účinky této podpory. Stanovisko obsahuje prosbu adresovanou Komisi, aby nařídila vrácení podpor.

| (67) | Svaz BdB úvodem prohlásil, že zmíněné řízení tvoří součást komplexu šetření Komise, a to ve věci převodu institucí pro podporu bytové výstavby (Wohnungsbauförderungsanstalten) spolkových zemí na zemské banky podílející se na obchodu v rámci hospodářské soutěže. Při tom byly i v případě LBB, v rozporu s tvrzením Německa, rozhodující zpřísněné požadavky na vlastní kapitál stanovené směrnicí o kapitálové přiměřenosti. Tuto motivaci prokazuje již samotný okamžik převodu, jakož i výroky tehdy příslušného berlínského senátora, který rovněž zmínil svého času očekávané zpřísněné evropské předpisy o vlastním kapitálu. V tomto smyslu neexistuje rozdíl, jenž by byl významný z hlediska právních předpisů o podporách, mezi posuzovaným převodem WBK na LBB a převodem WfA na WestLB, a tudíž je metodika použitá Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES přenosná. |
| --- | --- |

(67)

Svaz BdB úvodem prohlásil, že zmíněné řízení tvoří součást komplexu šetření Komise, a to ve věci převodu institucí pro podporu bytové výstavby (Wohnungsbauförderungsanstalten) spolkových zemí na zemské banky podílející se na obchodu v rámci hospodářské soutěže. Při tom byly i v případě LBB, v rozporu s tvrzením Německa, rozhodující zpřísněné požadavky na vlastní kapitál stanovené směrnicí o kapitálové přiměřenosti. Tuto motivaci prokazuje již samotný okamžik převodu, jakož i výroky tehdy příslušného berlínského senátora, který rovněž zmínil svého času očekávané zpřísněné evropské předpisy o vlastním kapitálu. V tomto smyslu neexistuje rozdíl, jenž by byl významný z hlediska právních předpisů o podporách, mezi posuzovaným převodem WBK na LBB a převodem WfA na WestLB, a tudíž je metodika použitá Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES přenosná.

| (68) | Svaz BdB dále poznamenal, že v daném případě nejde pouze o účelový rezervní fond, nýbrž i o převod kapitálu WBK ve výši 187,5 milionu DEM, kterým byl doplněn upsaný kapitál LBB, což vytváří pekuniární zvýhodnění, neboť se tak ovlivňuje rating a tím i podmínky získávání cizího kapitálu. Podstatně větší význam však podle BdB mělo zvýšení základního kapitálu spojené s převodem a uznané z hlediska právních předpisů o dozoru. Jelikož byl tento kapitál vzdor přednostnímu využívání účelového rezervního fondu k úkolům v oblasti podpůrného obchodu plně k dispozici jako kapitál k ručení, není toto účelové vázání relevantní. Rozhodující je hospodářská výhoda funkce rozšíření obchodu, neboť právě základní kapitál má mohutný pákový efekt (12,5 krát zvýšená možnost poskytování úvěrů při 100 % rizikově vážených aktivech, jako například poskytování úvěrů podnikům; 25krát zvýšená při 50 % rizikově vážených aktivech, jako například poskytování úvěrů veřejným orgánům). Při přijetí doplňujícího kapitálu by mohly být v případě základního kapitálu v (hypotetické) výši 1 miliardy EUR a vážení rizika ve výši 50 % poskytnuty dokonce úvěry ve výši 50 miliard EUR. |
| --- | --- |

(68)

Svaz BdB dále poznamenal, že v daném případě nejde pouze o účelový rezervní fond, nýbrž i o převod kapitálu WBK ve výši 187,5 milionu DEM, kterým byl doplněn upsaný kapitál LBB, což vytváří pekuniární zvýhodnění, neboť se tak ovlivňuje rating a tím i podmínky získávání cizího kapitálu. Podstatně větší význam však podle BdB mělo zvýšení základního kapitálu spojené s převodem a uznané z hlediska právních předpisů o dozoru. Jelikož byl tento kapitál vzdor přednostnímu využívání účelového rezervního fondu k úkolům v oblasti podpůrného obchodu plně k dispozici jako kapitál k ručení, není toto účelové vázání relevantní. Rozhodující je hospodářská výhoda funkce rozšíření obchodu, neboť právě základní kapitál má mohutný pákový efekt (12,5 krát zvýšená možnost poskytování úvěrů při 100 % rizikově vážených aktivech, jako například poskytování úvěrů podnikům; 25krát zvýšená při 50 % rizikově vážených aktivech, jako například poskytování úvěrů veřejným orgánům). Při přijetí doplňujícího kapitálu by mohly být v případě základního kapitálu v (hypotetické) výši 1 miliardy EUR a vážení rizika ve výši 50 % poskytnuty dokonce úvěry ve výši 50 miliard EUR.

| (69) | Pro účely výpočtu tržně opodstatněné úhrady odkázal BdB na osvědčenou metodiku Komise použitou v rozhodnutí 2000/392/ES a v témže rozhodnutí uplatněnou referenční hodnotu obvyklé tržní rendity ve výši 12 %, jakož i na přirážky a srážky provedené v rámci druhého kroku ke zohlednění určitých zvláštností transakce. Každopádně nelze spatřovat obvyklou tržní úhradu ani v úhradě ve výši 0,25 %, jež byla poskytnuta IBB, ani v prodeji podílu tichého společníka a vzdání se nároků na výtěžek ve prospěch BGB v roce 1994, popřípadě v roce 1998. |
| --- | --- |

(69)

Pro účely výpočtu tržně opodstatněné úhrady odkázal BdB na osvědčenou metodiku Komise použitou v rozhodnutí 2000/392/ES a v témže rozhodnutí uplatněnou referenční hodnotu obvyklé tržní rendity ve výši 12 %, jakož i na přirážky a srážky provedené v rámci druhého kroku ke zohlednění určitých zvláštností transakce. Každopádně nelze spatřovat obvyklou tržní úhradu ani v úhradě ve výši 0,25 %, jež byla poskytnuta IBB, ani v prodeji podílu tichého společníka a vzdání se nároků na výtěžek ve prospěch BGB v roce 1994, popřípadě v roce 1998.

| (70) | Na jedné straně neodpovídá platba omezená na skutečné užití podstatě věci, a na druhé straně přináleží IBB k LBB, takže LBB vlastně platila sobě a ne spolkové zemi. Přesvědčivý není ani argument Německa, že ručící funkce účelového rezervního fondu byla údajně v procesu zřízení atypické účasti BGB jako tichého společníka na LBB v roce 1994řádně uhrazena, neboť zde chybí důležité věcné údaje o hodnotách; zcela zásadně nesprávné je pak zúžení na hledisko poskytovatele podpory. Z hlediska právních předpisů o podporách je převod WBK na LBB relevantní k uplynutí 31. prosince 1992, s tím spojené výhody pro LBB a z téhož vyplývající zkreslení hospodářské soutěže, nikoli však to, zda byl dluh z podpory následně uhrazen. Dále se u vložení LBB do BGB jedná toliko o interní postup koncernu, neboť i BGB je většinově ovládána spolkovou zemí. Obdobná argumentace platí i pro vzdání se nároků na výtěžek ve prospěch BGB ve zbývajícím objemu 24,99 % uskutečněné v roce 1998. Každopádně však až do roku 1998 nedošlo k plnému odstranění prvku podpory. |
| --- | --- |

(70)

Na jedné straně neodpovídá platba omezená na skutečné užití podstatě věci, a na druhé straně přináleží IBB k LBB, takže LBB vlastně platila sobě a ne spolkové zemi. Přesvědčivý není ani argument Německa, že ručící funkce účelového rezervního fondu byla údajně v procesu zřízení atypické účasti BGB jako tichého společníka na LBB v roce 1994řádně uhrazena, neboť zde chybí důležité věcné údaje o hodnotách; zcela zásadně nesprávné je pak zúžení na hledisko poskytovatele podpory. Z hlediska právních předpisů o podporách je převod WBK na LBB relevantní k uplynutí 31. prosince 1992, s tím spojené výhody pro LBB a z téhož vyplývající zkreslení hospodářské soutěže, nikoli však to, zda byl dluh z podpory následně uhrazen. Dále se u vložení LBB do BGB jedná toliko o interní postup koncernu, neboť i BGB je většinově ovládána spolkovou zemí. Obdobná argumentace platí i pro vzdání se nároků na výtěžek ve prospěch BGB ve zbývajícím objemu 24,99 % uskutečněné v roce 1998. Každopádně však až do roku 1998 nedošlo k plnému odstranění prvku podpory.

| (71) | Později, dlouho po uplynutí lhůty poskytnuté podle nařízení (ES) č. 659/1999 k podání připomínek třetích stran, BdB tento bod doplnil a obzvláště uvedl, že prodejní hodnota LBB zjištěná pro účely založení BGB, respektive prodejní hodnota účasti tichého společníka na LBB nezahrnovala IBB, takže se dle názoru BdB jeví jako vyloučené, že by byla v hodnotě prodeje účasti tichého společníka na LBB obsažena ručící funkce účelového rezervního fondu IBB. |
| --- | --- |

(71)

Později, dlouho po uplynutí lhůty poskytnuté podle nařízení (ES) č. 659/1999 k podání připomínek třetích stran, BdB tento bod doplnil a obzvláště uvedl, že prodejní hodnota LBB zjištěná pro účely založení BGB, respektive prodejní hodnota účasti tichého společníka na LBB nezahrnovala IBB, takže se dle názoru BdB jeví jako vyloučené, že by byla v hodnotě prodeje účasti tichého společníka na LBB obsažena ručící funkce účelového rezervního fondu IBB.

| (72) | K otázce desetileté lhůty pro vrácení podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 prohlásil BdB, že její běh započal teprve s nabytím účinnosti zákona o zřízení IBB uplynutím dne 31. prosince 1992, a tudíž mohl skončit nejdříve dnem 31. prosince 2002. Navíc však byl běh této lhůty podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 přetržen opatřeními Komise. Uvedená právní úprava je koncipována široce a zahrnuje jakýkoliv úkon Komise provedený v rámci šetření, například i žádost o informace. Oporu pro širší výklad tohoto právního předpisu skýtá nařízení Rady (EHS) č. 2988/74 ze dne 26. listopadu 1974 o promlčení v záležitostech stíhání a výkonu práva v oblasti dopravy a hospodářské soutěže v Evropském hospodářském společenství (23), podle něhož přerušení navazuje na „akt, který směřuje k vyšetřování nebo stíhání porušení“. Ostatně Německo samotné požádalo Komisi, aby nejprve vyčkala vyjasnění sporných otázek ve věci WestLB, a již z tohoto důvodu se nemohlo odvolávat na promlčení. |
| --- | --- |

(72)

K otázce desetileté lhůty pro vrácení podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 prohlásil BdB, že její běh započal teprve s nabytím účinnosti zákona o zřízení IBB uplynutím dne 31. prosince 1992, a tudíž mohl skončit nejdříve dnem 31. prosince 2002. Navíc však byl běh této lhůty podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 přetržen opatřeními Komise. Uvedená právní úprava je koncipována široce a zahrnuje jakýkoliv úkon Komise provedený v rámci šetření, například i žádost o informace. Oporu pro širší výklad tohoto právního předpisu skýtá nařízení Rady (EHS) č. 2988/74 ze dne 26. listopadu 1974 o promlčení v záležitostech stíhání a výkonu práva v oblasti dopravy a hospodářské soutěže v Evropském hospodářském společenství (23), podle něhož přerušení navazuje na „akt, který směřuje k vyšetřování nebo stíhání porušení“. Ostatně Německo samotné požádalo Komisi, aby nejprve vyčkala vyjasnění sporných otázek ve věci WestLB, a již z tohoto důvodu se nemohlo odvolávat na promlčení.

VI.   REAKCE NĚMECKA NA PŘIPOMÍNKY DALŠÍCH ÚČASTNÍKŮ

| (73) | Německo ve svém vyjádření ze dne 16. prosince 2002 poukázalo v zásadě na vlastní stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení a na jím přednesené tvrzení, že se v projednávaném případě nejednalo o podporu. Navíc se omezilo jen na souhrnné vyjádření k jednotlivým bodům připomínek obou subjektů. |
| --- | --- |

(73)

Německo ve svém vyjádření ze dne 16. prosince 2002 poukázalo v zásadě na vlastní stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení a na jím přednesené tvrzení, že se v projednávaném případě nejednalo o podporu. Navíc se omezilo jen na souhrnné vyjádření k jednotlivým bodům připomínek obou subjektů.

| (74) | S ohledem na skutečnost, že BV a BdB zhodnotily převod WBK jako podporu, Německo prohlásilo, že pouhý pohled na měsíční úhrady nepostačuje pro potřeby analýzy. Záleží spíše na komparativních veličinách, například – v závislosti na konkrétní kapitálové investici – na zúročení (půjčky) včetně poskytnuté jistoty, dividendy nebo přírůstku kapitálu. V případě LBB se však k rozhodnému údobí let 1992/1993 jednalo o instituci, jež měla dobrou výnosnost, takže byl vklad jmění WBK do ručícího vlastního kapitálu LBB z hospodářského hlediska smysluplný. Z tohoto důvodu nejsou WestLB a LBB – v rozporu s tím, co případně tvrdí BdB a BV – v žádném případě vzájemně srovnatelné. Nehledě k tomu je ohledně (svého času) probíhajícího soudního řízení ve věci WestLB nepřípadné hovořit o metodice v něm uplatněné jako o osvědčené metodě, jak to činí BdB. |
| --- | --- |

(74)

S ohledem na skutečnost, že BV a BdB zhodnotily převod WBK jako podporu, Německo prohlásilo, že pouhý pohled na měsíční úhrady nepostačuje pro potřeby analýzy. Záleží spíše na komparativních veličinách, například – v závislosti na konkrétní kapitálové investici – na zúročení (půjčky) včetně poskytnuté jistoty, dividendy nebo přírůstku kapitálu. V případě LBB se však k rozhodnému údobí let 1992/1993 jednalo o instituci, jež měla dobrou výnosnost, takže byl vklad jmění WBK do ručícího vlastního kapitálu LBB z hospodářského hlediska smysluplný. Z tohoto důvodu nejsou WestLB a LBB – v rozporu s tím, co případně tvrdí BdB a BV – v žádném případě vzájemně srovnatelné. Nehledě k tomu je ohledně (svého času) probíhajícího soudního řízení ve věci WestLB nepřípadné hovořit o metodice v něm uplatněné jako o osvědčené metodě, jak to činí BdB.

| (75) | V rozporu s tvrzením BdB je nesporné, a v rozhodnutí o zahájení řízení to též bylo rozvedeno, že převodem WBK byl kromě využití ručící funkce účelového rezervního fondu LBB zároveň zvýšen bilanční vlastní kapitál LBB, a sice o 187,5 milionu DEM, a uvedená částka byla i z hlediska právních předpisů o dozoru uznána jako vlastní kapitál k ručení. Problém, nakolik lze bilanční vlastní kapitál chápat jako pekuniární výhodu, zde na rozdíl od případu WestLB nevyvstává, neboť v pojednávaném případě není nutno rozlišovat mezi částmi kapitálu uznanými z hlediska právních předpisů o dozoru a jeho částmi takto neuznanými. O podporu se vzhledem ke zvýšení bilančního vlastního kapitálu i převedených rezerv nejedná (viz body 40 až 64). |
| --- | --- |

(75)

V rozporu s tvrzením BdB je nesporné, a v rozhodnutí o zahájení řízení to též bylo rozvedeno, že převodem WBK byl kromě využití ručící funkce účelového rezervního fondu LBB zároveň zvýšen bilanční vlastní kapitál LBB, a sice o 187,5 milionu DEM, a uvedená částka byla i z hlediska právních předpisů o dozoru uznána jako vlastní kapitál k ručení. Problém, nakolik lze bilanční vlastní kapitál chápat jako pekuniární výhodu, zde na rozdíl od případu WestLB nevyvstává, neboť v pojednávaném případě není nutno rozlišovat mezi částmi kapitálu uznanými z hlediska právních předpisů o dozoru a jeho částmi takto neuznanými. O podporu se vzhledem ke zvýšení bilančního vlastního kapitálu i převedených rezerv nejedná (viz body 40 až 64).

| (76) | Ostatně je úvaha, že by při základním kapitálu v hypotetické výši jedné miliardy EUR mohly být poskytnuty úvěry ve výši 50 miliard EUR, úvahou pochybenou. Je sice nepopiratelné, že má účelový rezervní fond IBB v důsledku svého uznání z hlediska právních předpisů o dozoru funkci ručící a funkci svědčící rozšíření obchodu, ale tato výhoda se omezuje na skutečné využití ze strany LBB. Zásadně postrádá jakéhokoliv opodstatnění i vykonstruovaný pákový efekt 1:50. |
| --- | --- |

(76)

Ostatně je úvaha, že by při základním kapitálu v hypotetické výši jedné miliardy EUR mohly být poskytnuty úvěry ve výši 50 miliard EUR, úvahou pochybenou. Je sice nepopiratelné, že má účelový rezervní fond IBB v důsledku svého uznání z hlediska právních předpisů o dozoru funkci ručící a funkci svědčící rozšíření obchodu, ale tato výhoda se omezuje na skutečné využití ze strany LBB. Zásadně postrádá jakéhokoliv opodstatnění i vykonstruovaný pákový efekt 1:50.

| (77) | Při uplatňování zásady investora v podmínkách tržního hospodářství se musíme zaměřit na takového investora, jenž se nachází ve srovnatelné situaci. V daném případě se spolková země jakožto investor rozhodla pro alternativu vázání likvidity účelového rezervního fondu v podnikatelské činnosti IBB a tento kapitál nedat k dispozici LBB ve funkci prostředku k financování. Spolková země pomocí tohoto kapitálu dociluje vlastních výnosností (viz body 40 až 64). Kromě toho zvláštní jmění IBB přináleží i nadále výlučně spolkové zemi, a to i po vložení LBB do BGB. Proto je nesprávné i tvrzení, že LBB vlastně zaplatila úhradu zapravenou subjektu IBB sama sobě. Kromě toho je v případě investora v podmínkách tržního hospodářství běžné vzdát se úhrady ve prospěch třetích osob, zejména tehdy, je-li takovou třetí osobou podnik nebo soubor majetku, jenž se nachází ve výlučném vlastnictví investora. |
| --- | --- |

(77)

Při uplatňování zásady investora v podmínkách tržního hospodářství se musíme zaměřit na takového investora, jenž se nachází ve srovnatelné situaci. V daném případě se spolková země jakožto investor rozhodla pro alternativu vázání likvidity účelového rezervního fondu v podnikatelské činnosti IBB a tento kapitál nedat k dispozici LBB ve funkci prostředku k financování. Spolková země pomocí tohoto kapitálu dociluje vlastních výnosností (viz body 40 až 64). Kromě toho zvláštní jmění IBB přináleží i nadále výlučně spolkové zemi, a to i po vložení LBB do BGB. Proto je nesprávné i tvrzení, že LBB vlastně zaplatila úhradu zapravenou subjektu IBB sama sobě. Kromě toho je v případě investora v podmínkách tržního hospodářství běžné vzdát se úhrady ve prospěch třetích osob, zejména tehdy, je-li takovou třetí osobou podnik nebo soubor majetku, jenž se nachází ve výlučném vlastnictví investora.

| (78) | Konečně bylo ohledně připomínek BV a jejího porovnání podílu BV a BGB na trhu konstatováno, že má BV na trhu v Berlíně postavení silnější, než jak to sama vylíčila. BV je podle připomínek Německa druhá největší úvěrová instituce a má podíly na trhu, jež zřejmě dosahují 60-70 % odpovídajících hodnot BGB, a dokonce i v oblasti vkladů drobných klientů dosahuje ještě její podíl na trhu zhruba třetiny podílu BGB v téže oblasti. |
| --- | --- |

(78)

Konečně bylo ohledně připomínek BV a jejího porovnání podílu BV a BGB na trhu konstatováno, že má BV na trhu v Berlíně postavení silnější, než jak to sama vylíčila. BV je podle připomínek Německa druhá největší úvěrová instituce a má podíly na trhu, jež zřejmě dosahují 60-70 % odpovídajících hodnot BGB, a dokonce i v oblasti vkladů drobných klientů dosahuje ještě její podíl na trhu zhruba třetiny podílu BGB v téže oblasti.

VII.   DOROZUMĚNÍ MEZI BDB, SPOLKOVOU ZEMÍ BERLÍN A LBB

| (79) | Dne 7. října 2004 informovalo Německo Komisi o výsledcích dorozumění mezi stěžovatelem BdB, Spolkovou zemí Berlín a LBB. Bez ohledu na přetrvávající [odlišné] zásadní právní názory se strany dohodly na tom, co považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady za jmění WBK. Strany prosí Komisi, aby ve svém rozhodnutí zohlednila výsledky jejich dorozumění. |
| --- | --- |

(79)

Dne 7. října 2004 informovalo Německo Komisi o výsledcích dorozumění mezi stěžovatelem BdB, Spolkovou zemí Berlín a LBB. Bez ohledu na přetrvávající [odlišné] zásadní právní názory se strany dohodly na tom, co považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady za jmění WBK. Strany prosí Komisi, aby ve svém rozhodnutí zohlednila výsledky jejich dorozumění.

| (80) | Strany úvodem stanoví na základě, jenž byl již podrobně popsán v rozhodnutí 2000/392/ES, přiměřenou minimální úhradu za účelový rezervní fond, a to sazbou ve výši 10,19 %. Z důvodu výlučného vlastnictví Spolkové země Berlín nebyla dohodnuta žádná další přirážka, například z důvodu chybějících hlasovacích práv. Závěrem byla stanovena srážka ve výši 3,62 % z důvodu absence likvidity kapitálu (na základě bezrizikové úrokové sazby jakožto hrubých nákladů na refinancování, z nichž zhruba 50 % činí daň z příjmu právnických osob plus solidární příspěvek na určení čistých nákladů na refinancování). Výsledek tohoto výpočtu představuje přiměřenou úhradu ve výši 6,57 %. |
| --- | --- |

(80)

Strany úvodem stanoví na základě, jenž byl již podrobně popsán v rozhodnutí 2000/392/ES, přiměřenou minimální úhradu za účelový rezervní fond, a to sazbou ve výši 10,19 %. Z důvodu výlučného vlastnictví Spolkové země Berlín nebyla dohodnuta žádná další přirážka, například z důvodu chybějících hlasovacích práv. Závěrem byla stanovena srážka ve výši 3,62 % z důvodu absence likvidity kapitálu (na základě bezrizikové úrokové sazby jakožto hrubých nákladů na refinancování, z nichž zhruba 50 % činí daň z příjmu právnických osob plus solidární příspěvek na určení čistých nákladů na refinancování). Výsledek tohoto výpočtu představuje přiměřenou úhradu ve výši 6,57 %.

| (81) | K úhradě za část jmění WBK, který není využitelný k rozšíření obchodu LBB v rámci hospodářské soutěže, se narovnání nevyjadřuje. |
| --- | --- |

(81)

K úhradě za část jmění WBK, který není využitelný k rozšíření obchodu LBB v rámci hospodářské soutěže, se narovnání nevyjadřuje.

| (82) | Ze základního kapitálu IBB ve výši 187,5 milionů DEM, který byl vložen do základního kapitálu LBB, nebyla z důvodu nákladů na refinancování provedena žádná srážka, neboť se v daném případě jednalo o likvidní prostředky. Jelikož byl základní kapitál převeden na BGB ve dvou krocích, v roce 1994 a v roce 1998, strany se shodly na tom, že má být úhrada za základní kapitál zapravena jen k těmto dvěma datům, a to v obou případech úměrně tomu kterému podílu převedeného kapitálu. |
| --- | --- |

(82)

Ze základního kapitálu IBB ve výši 187,5 milionů DEM, který byl vložen do základního kapitálu LBB, nebyla z důvodu nákladů na refinancování provedena žádná srážka, neboť se v daném případě jednalo o likvidní prostředky. Jelikož byl základní kapitál převeden na BGB ve dvou krocích, v roce 1994 a v roce 1998, strany se shodly na tom, že má být úhrada za základní kapitál zapravena jen k těmto dvěma datům, a to v obou případech úměrně tomu kterému podílu převedeného kapitálu.

| (83) | Spornou zůstala mezi stranami otázka, zda je nutno započíst eventuální přírůstek hodnoty v důsledku vložení LBB. Podle názoru zemské banky bylo prodejem LBB v roce 1994 a 1998 dosaženo přírůstku hodnoty. |
| --- | --- |

(83)

Spornou zůstala mezi stranami otázka, zda je nutno započíst eventuální přírůstek hodnoty v důsledku vložení LBB. Podle názoru zemské banky bylo prodejem LBB v roce 1994 a 1998 dosaženo přírůstku hodnoty.

VIII.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

1.   K ZÁSADNÍ OTÁZCE PROMLČENÍ

| (84) | S ohledem na možné promlčení nároku na vrácení prohlásilo Německo rozhodnutí Berlínského senátu o založení berlínského bankovního holdingu ze dne 16. června 1992 za rozhodné datum. V tomto rozhodnutí, které má Komise k dispozici, však bylo rozhodnuto toliko „nově strukturovat podíly Berlína na bankovních institucích“. Zároveň bylo rozhodnuto „založit holdingovou společnost Berliner Banken-Holding AG, pod jejíž hlavičkou by se spojily Landesbank Berlin – Girozentrale, Berliner Bank AG a ... Berliner Pfandbrief-Bank“. Převod jmění tímto rozhodnutím iniciován není. |
| --- | --- |

(84)

S ohledem na možné promlčení nároku na vrácení prohlásilo Německo rozhodnutí Berlínského senátu o založení berlínského bankovního holdingu ze dne 16. června 1992 za rozhodné datum. V tomto rozhodnutí, které má Komise k dispozici, však bylo rozhodnuto toliko „nově strukturovat podíly Berlína na bankovních institucích“. Zároveň bylo rozhodnuto „založit holdingovou společnost Berliner Banken-Holding AG, pod jejíž hlavičkou by se spojily Landesbank Berlin – Girozentrale, Berliner Bank AG a ... Berliner Pfandbrief-Bank“. Převod jmění tímto rozhodnutím iniciován není.

| (85) | Předmětné opatření, to jest převod jmění WBK na LBB, bylo provedeno teprve uplynutím 31. prosince 1992. Hospodářský účinek tohoto opatření, to znamená zvýšení vlastního kapitálu LBB a z toho plynoucí zvýšená možnost poskytovat úvěry, nastala tudíž teprve ke dni 1. ledna 1993. Před tímto datem nebyla v daném případě očividně poskytnuta žádná státní podpora. |
| --- | --- |

(85)

Předmětné opatření, to jest převod jmění WBK na LBB, bylo provedeno teprve uplynutím 31. prosince 1992. Hospodářský účinek tohoto opatření, to znamená zvýšení vlastního kapitálu LBB a z toho plynoucí zvýšená možnost poskytovat úvěry, nastala tudíž teprve ke dni 1. ledna 1993. Před tímto datem nebyla v daném případě očividně poskytnuta žádná státní podpora.

| (86) | I kdyby bylo nutno stanovit okamžik poskytnutí opatření, jenž by o několik měsíců předcházel datu převodu, to jest k 16. červnu 1992, není podle přednesu Německa nutno vycházet z promlčení oprávnění Komise požadovat vrácení podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999. Německo zastává názor, že teprve rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. června 2002 představuje opatření Komise přetrhující běh promlčecí lhůty, mimo jiné též proto, že Německo bylo teprve tímto rozhodnutím vyzváno, aby zaslalo stejnopis tohoto dopisu příjemci podpory. |
| --- | --- |

(86)

I kdyby bylo nutno stanovit okamžik poskytnutí opatření, jenž by o několik měsíců předcházel datu převodu, to jest k 16. červnu 1992, není podle přednesu Německa nutno vycházet z promlčení oprávnění Komise požadovat vrácení podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999. Německo zastává názor, že teprve rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. června 2002 představuje opatření Komise přetrhující běh promlčecí lhůty, mimo jiné též proto, že Německo bylo teprve tímto rozhodnutím vyzváno, aby zaslalo stejnopis tohoto dopisu příjemci podpory.

| (87) | Tomuto názoru je nutno odporovat. Ustanovení čl. 15 odst. 2 nařízení (EG) č. 658/1999 se vztahuje na „jakékoli opatření“ Komise, a nikoli na formální zahájení řízení. V daném případ byla různá opatření Komise, zejména různé žádosti o informace, které se týkají LBB, každopádně pak žádost o informace ze září 1999, dostačující k přetržení běhu promlčecí lhůty. Přitom není nutné aby byla opatření Komise známa LBB. Ve svém rozsudku ze dne 10. dubna 2003 v právní věci T-366/00 (Département du Loiret v. Komise) (24) Soud prvního stupně konstatoval, že skutečnost, že příjemce podpory nevěděl o žádostech o informace adresovaných Komisí členskému státu, neruší jejich právní účinek vůči příjemci podpory. Komise není povinna informovat možné účastníky, včetně příjemce podpory, o opatřeních, jež přijme ohledně protiprávní podpory před zahájením správního řízení. Soud proto dospěl k závěru, že se u předmětných žádostí o informace jedná o opatření podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999, které přerušilo běh promlčecí lhůty před jejím uplynutím, byť by příjemce podpory svého času o této korespondenci býval nevěděl (25). Kromě toho se jeví jako nepravděpodobné, že by LBB nebyly známy žádosti Komise o informace, jelikož Německo v prosinci 1999 na tuto žádost o informace odpovědělo. |
| --- | --- |

(87)

Tomuto názoru je nutno odporovat. Ustanovení čl. 15 odst. 2 nařízení (EG) č. 658/1999 se vztahuje na „jakékoli opatření“ Komise, a nikoli na formální zahájení řízení. V daném případ byla různá opatření Komise, zejména různé žádosti o informace, které se týkají LBB, každopádně pak žádost o informace ze září 1999, dostačující k přetržení běhu promlčecí lhůty. Přitom není nutné aby byla opatření Komise známa LBB. Ve svém rozsudku ze dne 10. dubna 2003 v právní věci T-366/00 (Département du Loiret v. Komise) (24) Soud prvního stupně konstatoval, že skutečnost, že příjemce podpory nevěděl o žádostech o informace adresovaných Komisí členskému státu, neruší jejich právní účinek vůči příjemci podpory. Komise není povinna informovat možné účastníky, včetně příjemce podpory, o opatřeních, jež přijme ohledně protiprávní podpory před zahájením správního řízení. Soud proto dospěl k závěru, že se u předmětných žádostí o informace jedná o opatření podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999, které přerušilo běh promlčecí lhůty před jejím uplynutím, byť by příjemce podpory svého času o této korespondenci býval nevěděl (25). Kromě toho se jeví jako nepravděpodobné, že by LBB nebyly známy žádosti Komise o informace, jelikož Německo v prosinci 1999 na tuto žádost o informace odpovědělo.

| (88) | Závěrem je třeba konstatovat, že Komise má v daném případě pravomoc k vyžádání vrácení podpory. |
| --- | --- |

(88)

Závěrem je třeba konstatovat, že Komise má v daném případě pravomoc k vyžádání vrácení podpory.

2.   STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES

| (89) | Nestanoví-li Smlouva o ES jinak, jsou podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(89)

Nestanoví-li Smlouva o ES jinak, jsou podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

2.a   STÁTNÍ PROSTŘEDKY

| (90) | S převodem se Spolková země Berlín rozhodla pro zvýšení kapitálu LBB vkladem WBK/IBB pověřené obecně prospěšnými úkoly, jejímž zřizovatelem a vlastníkem byla Spolková země Berlín. Tímto vkladem byl zvýšen vlastní kapitál LBB k ručení uznaný dopisem ze dne 24. února 1993 z hlediska právních předpisů o dozoru o přibližně 1,9 miliardy DEM. Z této částky připadlo 187,5 milionu DEM na zvýšení základního kapitálu LBB o základní kapitál někdejší WBK (26) a přibližně 1,715 miliardy DEM na fond ze zisku WBK (bez ročního přebytku za rok 1992 ve výši téměř 200 milionů DEM), který byl od té doby vykazován jako účelový rezervní fond IBB a trvale vzrůstal. |
| --- | --- |

(90)

S převodem se Spolková země Berlín rozhodla pro zvýšení kapitálu LBB vkladem WBK/IBB pověřené obecně prospěšnými úkoly, jejímž zřizovatelem a vlastníkem byla Spolková země Berlín. Tímto vkladem byl zvýšen vlastní kapitál LBB k ručení uznaný dopisem ze dne 24. února 1993 z hlediska právních předpisů o dozoru o přibližně 1,9 miliardy DEM. Z této částky připadlo 187,5 milionu DEM na zvýšení základního kapitálu LBB o základní kapitál někdejší WBK (26) a přibližně 1,715 miliardy DEM na fond ze zisku WBK (bez ročního přebytku za rok 1992 ve výši téměř 200 milionů DEM), který byl od té doby vykazován jako účelový rezervní fond IBB a trvale vzrůstal.

| (91) | Převodem přibližně 1,9 miliardy DEM a uznáním za základní kapitál podle právních předpisů o dozoru se významně zvýšila kapacita LBB poskytovat úvěry i její možnost rozšiřovat obchod v rámci hospodářské soutěže. Při vážení rizika ve výši 100 % pro veškeré pohledávky (například z úvěrů poskytnutých jiným subjektům než bankám) a bez dalšího přijetí doplňujících prostředků je tento potenciál k rozšíření obchodní činnosti teoreticky zhruba 12,5 krát vyšší než potenciál dodatečného vlastního kapitálu k ručení (zde se tedy jedná o necelé 24 miliardy DEM). Skutečnou výši tohoto potenciálu nelze v konkrétním případě exaktně určit, neboť souvisí se strukturou klientely, strategickým plánováním a nepředvídatelnými vnějšími vlivy. Otázka, zda a přesně jak úvěrová instituce nové vlastní prostředky užívá, však rovněž není pro přezkum uvedeného postupu relevantní. |
| --- | --- |

(91)

Převodem přibližně 1,9 miliardy DEM a uznáním za základní kapitál podle právních předpisů o dozoru se významně zvýšila kapacita LBB poskytovat úvěry i její možnost rozšiřovat obchod v rámci hospodářské soutěže. Při vážení rizika ve výši 100 % pro veškeré pohledávky (například z úvěrů poskytnutých jiným subjektům než bankám) a bez dalšího přijetí doplňujících prostředků je tento potenciál k rozšíření obchodní činnosti teoreticky zhruba 12,5 krát vyšší než potenciál dodatečného vlastního kapitálu k ručení (zde se tedy jedná o necelé 24 miliardy DEM). Skutečnou výši tohoto potenciálu nelze v konkrétním případě exaktně určit, neboť souvisí se strukturou klientely, strategickým plánováním a nepředvídatelnými vnějšími vlivy. Otázka, zda a přesně jak úvěrová instituce nové vlastní prostředky užívá, však rovněž není pro přezkum uvedeného postupu relevantní.

| (92) | Nehledě na skutečnost, že IBB i nadále potřebovala část uvedených prostředků ke krytí podpůrného obchodu, byly převedené prostředky z hlediska právních předpisů o dozoru uznány, a mohly být tudíž použity k účelům ručení LBB, jež se nacházela v soutěži s ostatními úvěrovými institucemi. Není pochyb o tom, že tím byly na LBB převedeny státní prostředky, jež byly s to zjednat LBB hospodářskou výhodu oproti jejím konkurentům, pakliže tyto prostředky neobdržela za podmínek tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(92)

Nehledě na skutečnost, že IBB i nadále potřebovala část uvedených prostředků ke krytí podpůrného obchodu, byly převedené prostředky z hlediska právních předpisů o dozoru uznány, a mohly být tudíž použity k účelům ručení LBB, jež se nacházela v soutěži s ostatními úvěrovými institucemi. Není pochyb o tom, že tím byly na LBB převedeny státní prostředky, jež byly s to zjednat LBB hospodářskou výhodu oproti jejím konkurentům, pakliže tyto prostředky neobdržela za podmínek tržního hospodářství.

2.b   ZVÝHODNĚNÍ URČITÉHO PODNIKU

| (93) | Při zkoumání, zda převod státních prostředků do veřejného podniku tento podnik zvýhodňuje, a tudíž se může jednat o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, aplikuje Komise zásadu „investora v podmínkách tržního hospodářství“. Tato zásada byla Soudem prvního stupně akceptována a dále rozvinuta v řadě právních případů, naposledy v jeho rozsudku ze dne 6. března 2003, který se týkal obdobného převodu na WestLB (27). |
| --- | --- |

(93)

Při zkoumání, zda převod státních prostředků do veřejného podniku tento podnik zvýhodňuje, a tudíž se může jednat o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, aplikuje Komise zásadu „investora v podmínkách tržního hospodářství“. Tato zásada byla Soudem prvního stupně akceptována a dále rozvinuta v řadě právních případů, naposledy v jeho rozsudku ze dne 6. března 2003, který se týkal obdobného převodu na WestLB (27).

(1)   Zásada investora v podmínkách tržního hospodářství

| (94) | Podle zásady investora v podmínkách tržní ekonomiky se za zvýhodnění podniku nepovažuje situace, kdy jsou kapitálové prostředky poskytnuty za podmínek, „za kterých by i soukromý investor, který jedná v běžných podmínkách tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (28). O zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES se naopak jedná tehdy, je-li zamýšlená úprava úhrady a/nebo finanční situace podniku taková, že nelze v přiměřené lhůtě očekávat normální renditu. |
| --- | --- |

(94)

Podle zásady investora v podmínkách tržní ekonomiky se za zvýhodnění podniku nepovažuje situace, kdy jsou kapitálové prostředky poskytnuty za podmínek, „za kterých by i soukromý investor, který jedná v běžných podmínkách tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (28). O zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES se naopak jedná tehdy, je-li zamýšlená úprava úhrady a/nebo finanční situace podniku taková, že nelze v přiměřené lhůtě očekávat normální renditu.

(2)   Článek 295 Smlouvy o ES

| (95) | Podle článku 295 Smlouvy o ES není dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v různých členských státech. Tím však není nijak ospravedlněno porušování pravidel hospodářské soutěže stanovených ve Smlouvě. |
| --- | --- |

(95)

Podle článku 295 Smlouvy o ES není dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v různých členských státech. Tím však není nijak ospravedlněno porušování pravidel hospodářské soutěže stanovených ve Smlouvě.

| (96) | Německo argumentuje, že v důsledků účelového vázání jmění WBK nemohly být tyto prostředky ziskově použity jinak, než jako vklad do obdobné veřejné instituce. Převod tudíž dle jeho názoru představuje z obchodního hlediska nejlogičtější využití tohoto jmění. Proto je jakákoliv úplata za tuto investici, to znamená jakákoliv další rendita kapitálu WBK, dostatečná k ospravedlnění převodu vzhledem k „zásadě investora v podmínkách tržního hospodářství“. |
| --- | --- |

(96)

Německo argumentuje, že v důsledků účelového vázání jmění WBK nemohly být tyto prostředky ziskově použity jinak, než jako vklad do obdobné veřejné instituce. Převod tudíž dle jeho názoru představuje z obchodního hlediska nejlogičtější využití tohoto jmění. Proto je jakákoliv úplata za tuto investici, to znamená jakákoliv další rendita kapitálu WBK, dostatečná k ospravedlnění převodu vzhledem k „zásadě investora v podmínkách tržního hospodářství“.

| (97) | S touto argumentací nelze souhlasit. Může být pravda, že vložení WBK do HLB a z toho vyplývající možnost LBB využít část kapitálu WBK k podpoře rozšíření obchodu v rámci hospodářské soutěže bylo z hospodářského hlediska nejsmysluplnější využití. Jakmile se však vydávají veřejné prostředky a jiná aktiva na komerční činnosti v rámci hospodářské soutěže, je třeba uplatňovat běžná tržní pravidla. To znamená, že jakmile se stát rozhodne, že aktiva určená pro veřejné účely využije (také) komerčně, musí za to vyžadovat úplatu, která odpovídá běžné tržní úhradě. |
| --- | --- |

(97)

S touto argumentací nelze souhlasit. Může být pravda, že vložení WBK do HLB a z toho vyplývající možnost LBB využít část kapitálu WBK k podpoře rozšíření obchodu v rámci hospodářské soutěže bylo z hospodářského hlediska nejsmysluplnější využití. Jakmile se však vydávají veřejné prostředky a jiná aktiva na komerční činnosti v rámci hospodářské soutěže, je třeba uplatňovat běžná tržní pravidla. To znamená, že jakmile se stát rozhodne, že aktiva určená pro veřejné účely využije (také) komerčně, musí za to vyžadovat úplatu, která odpovídá běžné tržní úhradě.

(3)   Vlastnická struktura

| (98) | Při tomto přezkoumání je, jak uvedl Soud prvního stupně v rozsudku WestLB s poukazem na dosavadní judikaturu (29), klíčovou otázkou, zda by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních správních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálového vklad. Soud dále prohlásil s poukazem na jiné rozsudky, že „chování veřejného investora je třeba srovnávat s chováním soukromého investora s ohledem na to, jak by se choval soukromý investor při dotyčném postupu vzhledem k informacím dostupným v odpovídajícím okamžiku a k předvídatelnému vývoji“ (30). Tím je ozřejměno, že při zkoumání záleží na okamžiku investice a na očekáváních investora přiměřeně daných v tomto okamžiku, tj. zakládajících se na dostupných informacích. Tato očekávání se do značné míry vztahují na pravděpodobnou renditu. |
| --- | --- |

(98)

Při tomto přezkoumání je, jak uvedl Soud prvního stupně v rozsudku WestLB s poukazem na dosavadní judikaturu (29), klíčovou otázkou, zda by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních správních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálového vklad. Soud dále prohlásil s poukazem na jiné rozsudky, že „chování veřejného investora je třeba srovnávat s chováním soukromého investora s ohledem na to, jak by se choval soukromý investor při dotyčném postupu vzhledem k informacím dostupným v odpovídajícím okamžiku a k předvídatelnému vývoji“ (30). Tím je ozřejměno, že při zkoumání záleží na okamžiku investice a na očekáváních investora přiměřeně daných v tomto okamžiku, tj. zakládajících se na dostupných informacích. Tato očekávání se do značné míry vztahují na pravděpodobnou renditu.

| (99) | Spolková země Berlín byla jediným vlastníkem LBB (a WBK). I kdyby tato okolnost měla umožnit odhlédnout od pouhého posuzování pevně sjednané úhrady – v průměru 0,25 % za část účelového rezervního fondu využívaného LBB od prosince 1995 – nelze v se v tomto případě odvolávat na vlastnictví Spolkové země Berlín k ospravedlnění nepatrné přímé úhrady. |
| --- | --- |

(99)

Spolková země Berlín byla jediným vlastníkem LBB (a WBK). I kdyby tato okolnost měla umožnit odhlédnout od pouhého posuzování pevně sjednané úhrady – v průměru 0,25 % za část účelového rezervního fondu využívaného LBB od prosince 1995 – nelze v se v tomto případě odvolávat na vlastnictví Spolkové země Berlín k ospravedlnění nepatrné přímé úhrady.

| (100) | Odvolávání se na vlastnictví spolkové země by předpokládalo, že existoval dostatečný obchodní plán, posudek o hodnotě nebo ohodnocení očekávané rendity dotyčné investice. K danému okamžiku nebyl vypracován takový plán, posudek nebo ohodnocení. Komise proto nemá k dispozici žádné indicie, jež by jí umožnily přezkoumat tvrzení spolkové země. |
| --- | --- |

(100)

Odvolávání se na vlastnictví spolkové země by předpokládalo, že existoval dostatečný obchodní plán, posudek o hodnotě nebo ohodnocení očekávané rendity dotyčné investice. K danému okamžiku nebyl vypracován takový plán, posudek nebo ohodnocení. Komise proto nemá k dispozici žádné indicie, jež by jí umožnily přezkoumat tvrzení spolkové země.

| (101) | Komise proto zastává názor, že v daném případě je třeba stanovit přiměřenou úhradu na základě přímé úhrady odpovídající situaci na trhu. |
| --- | --- |

(101)

Komise proto zastává názor, že v daném případě je třeba stanovit přiměřenou úhradu na základě přímé úhrady odpovídající situaci na trhu.

(4)   Úhrada a prvky úhrady

| (102) | Jak bylo uvedeno v rozhodnutí 2000/392/ES a potvrzeno Soudem prvního stupně, musí se uhradit zásadně celková hodnota převáděného majetku. Jelikož BAKred obratem uznal uvedené prostředky v plné výši jako základní kapitál, byly LBB od 1. ledna 1993 k dispozici, až na částky, které byly ročně potřebné pro podpůrný obchod samotný, pro účely ručení. Z částek, které se od té doby ročně zvyšovaly, je však ještě nutno odečíst kapitál potřebný pro ručení podpůrného obchodu, který LBB nemohla využívat. |
| --- | --- |

(102)

Jak bylo uvedeno v rozhodnutí 2000/392/ES a potvrzeno Soudem prvního stupně, musí se uhradit zásadně celková hodnota převáděného majetku. Jelikož BAKred obratem uznal uvedené prostředky v plné výši jako základní kapitál, byly LBB od 1. ledna 1993 k dispozici, až na částky, které byly ročně potřebné pro podpůrný obchod samotný, pro účely ručení. Z částek, které se od té doby ročně zvyšovaly, je však ještě nutno odečíst kapitál potřebný pro ručení podpůrného obchodu, který LBB nemohla využívat.

| (103) | Účelové jmění WBK/IBB a kapitál potřebný pro podpůrný obchod IBB dosahovaly od počátku roku 1993 různých, respektive kontinuálně rostoucích hodnot. Tyto hodnoty jsou uvedeny v tabulce v bodě 142. |
| --- | --- |

(103)

Účelové jmění WBK/IBB a kapitál potřebný pro podpůrný obchod IBB dosahovaly od počátku roku 1993 různých, respektive kontinuálně rostoucích hodnot. Tyto hodnoty jsou uvedeny v tabulce v bodě 142.

| (104) | Základní kapitál WBK/IBB ve výši 187,5 milionu DEM vložený do základního kapitálu LBB představoval likvidní kapitál. V roce 1994 byl 75,01 % podíl LBB prodán subjektu BGB, v roce 1998 bylo BGB prodáno zbývajících 24,99 % podílů za cenu 1,5 miliardy DEM. Tento základní kapitál bylo tudíž nutno od roku 1998 přičítat subjektu BGB. |
| --- | --- |

(104)

Základní kapitál WBK/IBB ve výši 187,5 milionu DEM vložený do základního kapitálu LBB představoval likvidní kapitál. V roce 1994 byl 75,01 % podíl LBB prodán subjektu BGB, v roce 1998 bylo BGB prodáno zbývajících 24,99 % podílů za cenu 1,5 miliardy DEM. Tento základní kapitál bylo tudíž nutno od roku 1998 přičítat subjektu BGB.

| (105) | V tomto smyslu existuje trojí základ pro výpočet přiměřené úhrady: za prvé likvidní kapitál ve výši 187,5 milionu DEM pro rok 1993 a pro léta 1994 až 1997 představující rozvahu ve výši 46,9 milionu DEM (odpovídající 24,99 % podílů); za druhé účelový rezervní fond a za třetí prostředky potřebné pro podpůrný obchod. Jelikož je pro první dva nástroje nutno stanovit stejnou minimální renditu, mohou být v následujícím textu pojednány nejprve společně. |
| --- | --- |

(105)

V tomto smyslu existuje trojí základ pro výpočet přiměřené úhrady: za prvé likvidní kapitál ve výši 187,5 milionu DEM pro rok 1993 a pro léta 1994 až 1997 představující rozvahu ve výši 46,9 milionu DEM (odpovídající 24,99 % podílů); za druhé účelový rezervní fond a za třetí prostředky potřebné pro podpůrný obchod. Jelikož je pro první dva nástroje nutno stanovit stejnou minimální renditu, mohou být v následujícím textu pojednány nejprve společně.

| (106) | Finanční investice rozdílné hospodářské kvality vyžadují rozdílné rendity. Při zkoumání, zda je investice pro investora v běžných tržních podmínkách přijatelná, se proto musí vycházet ze zvláštní hospodářské povahy dotyčného kapitálového opatření a z hodnoty kapitálu, daného LBB k dispozici. |
| --- | --- |

(106)

Finanční investice rozdílné hospodářské kvality vyžadují rozdílné rendity. Při zkoumání, zda je investice pro investora v běžných tržních podmínkách přijatelná, se proto musí vycházet ze zvláštní hospodářské povahy dotyčného kapitálového opatření a z hodnoty kapitálu, daného LBB k dispozici.

| (107) | Při výpočtu přiměřené úhrady hraje důležitou úlohu skutečnost, s jakými dalšími nástroji vlastního kapitálu je srovnatelný vklad prostředků WBK, neboť úhrady za rozličné nástroje se na trhu navzájem liší. Pro účely dorozumění vychází BdB, spolková země a LBB ze srovnatelnosti s investicí základního kapitálu. |
| --- | --- |

(107)

Při výpočtu přiměřené úhrady hraje důležitou úlohu skutečnost, s jakými dalšími nástroji vlastního kapitálu je srovnatelný vklad prostředků WBK, neboť úhrady za rozličné nástroje se na trhu navzájem liší. Pro účely dorozumění vychází BdB, spolková země a LBB ze srovnatelnosti s investicí základního kapitálu.

| (108) | Rovněž Komise zastává názor, že vložení WBK se nejvíce podobá investici základního kapitálu. To lze na jedné straně nepochybně předpokládat pro základní kapitál a nemusí zde být podrobněji probíráno. Na druhé straně to však platí i pro účelový rezervní fond, který BAKred rovněž uznala jako základní kapitál. |
| --- | --- |

(108)

Rovněž Komise zastává názor, že vložení WBK se nejvíce podobá investici základního kapitálu. To lze na jedné straně nepochybně předpokládat pro základní kapitál a nemusí zde být podrobněji probíráno. Na druhé straně to však platí i pro účelový rezervní fond, který BAKred rovněž uznala jako základní kapitál.

| (109) | V této souvislosti je úvodem nutno zdůraznit, že relativně široce rozvětvené instrumentárium inovativních kapitálových nástrojů, jež mají nyní k dispozici úvěrové instituce v mnohých zemích, v Německu v době, kdy bylo rozhodnuto o převedení WBK na LBB, ještě neexistovalo. Některé z těchto nástrojů byly vyvinuty teprve později, některé již tehdy existovaly, ale nebyly v Německu uznány. Z tohoto důvodu by nebylo přesvědčivé srovnání účelového rezervního fondu s takovýmito inovativními nástroji, jež byly povětšině vyvinuty teprve později a zčásti jsou k dispozici jen v jiných zemích. |
| --- | --- |

(109)

V této souvislosti je úvodem nutno zdůraznit, že relativně široce rozvětvené instrumentárium inovativních kapitálových nástrojů, jež mají nyní k dispozici úvěrové instituce v mnohých zemích, v Německu v době, kdy bylo rozhodnuto o převedení WBK na LBB, ještě neexistovalo. Některé z těchto nástrojů byly vyvinuty teprve později, některé již tehdy existovaly, ale nebyly v Německu uznány. Z tohoto důvodu by nebylo přesvědčivé srovnání účelového rezervního fondu s takovýmito inovativními nástroji, jež byly povětšině vyvinuty teprve později a zčásti jsou k dispozici jen v jiných zemích.

| (110) | Komise zastává rovněž názor, že srovnání s vklady tichého společníka není vhodné pro stanovení přiměřené úhrady za účelový rezervní fond uznaný za základní kapitál. Důležitou okolností při tom pro Komisi je, že investice nebyla výslovně provedena jako vklad tichého společníka, nýbrž jako účelový rezervní fond. Také BAKred uznal vklad jako rezervní fond, nikoliv jako vklad tichého společníka podle § 10 KWG. Pojednávání tohoto vkladu německým dozorčím orgánem jako rezervního fondu hovoří pro to, že poskytnutý kapitál je srovnatelný spíše se základním kapitálem, než s vkladem tichého společníka. |
| --- | --- |

(110)

Komise zastává rovněž názor, že srovnání s vklady tichého společníka není vhodné pro stanovení přiměřené úhrady za účelový rezervní fond uznaný za základní kapitál. Důležitou okolností při tom pro Komisi je, že investice nebyla výslovně provedena jako vklad tichého společníka, nýbrž jako účelový rezervní fond. Také BAKred uznal vklad jako rezervní fond, nikoliv jako vklad tichého společníka podle § 10 KWG. Pojednávání tohoto vkladu německým dozorčím orgánem jako rezervního fondu hovoří pro to, že poskytnutý kapitál je srovnatelný spíše se základním kapitálem, než s vkladem tichého společníka.

| (111) | Navíc není riziko, že vložený kapitál bude v případě platební neschopnosti nebo likvidace společnosti alespoň zčásti ztracen, o nic menší, než riziko investice základního kapitálu, neboť jmění WBK tvoří značnou část vlastního kapitálu LBB a LBB zatížila jmění, jež jí bylo dáno k dispozici, na mnoho let a ve značném rozsahu rizikovými aktivy. |
| --- | --- |

(111)

Navíc není riziko, že vložený kapitál bude v případě platební neschopnosti nebo likvidace společnosti alespoň zčásti ztracen, o nic menší, než riziko investice základního kapitálu, neboť jmění WBK tvoří značnou část vlastního kapitálu LBB a LBB zatížila jmění, jež jí bylo dáno k dispozici, na mnoho let a ve značném rozsahu rizikovými aktivy.

| (112) | „Normální“ kapitálový vklad bance vytváří jak likviditu, tak i základnu vlastních prostředků, která je právními předpisy o dozoru vyžadována pro rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možno kapitál plně využívat, tzn. aby mohla rozšířit svá 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno koeficientem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka 11,5 krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5 krát obdržených a 11,5 krát zaplacených úroků na tento kapitál minus ostatní náklady banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (31). |
| --- | --- |

(112)

„Normální“ kapitálový vklad bance vytváří jak likviditu, tak i základnu vlastních prostředků, která je právními předpisy o dozoru vyžadována pro rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možno kapitál plně využívat, tzn. aby mohla rozšířit svá 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno koeficientem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka 11,5 krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5 krát obdržených a 11,5 krát zaplacených úroků na tento kapitál minus ostatní náklady banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (31).

| (113) | Odhlédneme-li od základního kapitálu ve výši 187,5 milionů DEM, nevytvořil vklad jmění WBK do LBB zprvu žádnou likviditu. LBB tudíž vzniknou další náklady financování ve výši částky kapitálu, pakliže získá požadované prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevírají díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikově vážené majetkové hodnoty o 12,5 násobek částky kapitálu (popř. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (32). |
| --- | --- |

(113)

Odhlédneme-li od základního kapitálu ve výši 187,5 milionů DEM, nevytvořil vklad jmění WBK do LBB zprvu žádnou likviditu. LBB tudíž vzniknou další náklady financování ve výši částky kapitálu, pakliže získá požadované prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevírají díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikově vážené majetkové hodnoty o 12,5 násobek částky kapitálu (popř. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (32).

| (114) | Kvůli těmto dalším nákladům, které u vlastního kapitálu poskytnutého v jiné podobě nevznikají, musí být k zjištění přiměřené úplaty odečtena odpovídající částka. Investor v podmínkách tržního hospodářství nemůže očekávat, že za svou investici obdrží stejnou úplatu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti. |
| --- | --- |

(114)

Kvůli těmto dalším nákladům, které u vlastního kapitálu poskytnutého v jiné podobě nevznikají, musí být k zjištění přiměřené úplaty odečtena odpovídající částka. Investor v podmínkách tržního hospodářství nemůže očekávat, že za svou investici obdrží stejnou úplatu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti.

| (115) | Komise přitom zastává názor, že nelze vzít v úvahu celkovou úrokovou sazba pro refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dodatečně zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovná prostřednictvím nižší daně z příjmu právnických osob. Jako dodatečné zatížení LBB musí být v důsledku zvláštní povahy převedeného kapitálu zohledněny pouze čisté výdaje. Komise tedy vesměs uznává, že LBB vyvstaly dodatečné „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování minus daň z příjmu právnických osob“. |
| --- | --- |

(115)

Komise přitom zastává názor, že nelze vzít v úvahu celkovou úrokovou sazba pro refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dodatečně zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovná prostřednictvím nižší daně z příjmu právnických osob. Jako dodatečné zatížení LBB musí být v důsledku zvláštní povahy převedeného kapitálu zohledněny pouze čisté výdaje. Komise tedy vesměs uznává, že LBB vyvstaly dodatečné „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování minus daň z příjmu právnických osob“.

| (116) | Při jednáních o dorozumění se strany rozhodly vycházet, stejně jako v případě dorozumění ohledně Hamburgische Landesbank, u níž došlo k převodu ve stejné době, z dlouhodobé bezrizikové sazby ve výši 7,23 %. Navíc se strany shodly na přijetí paušální daňové sazby ve výši 50 % (33). V souladu s tím se dospěje k čisté sazbě refinancování ve výši 3,62 % a tím i k odpovídající srážce za likviditu. Tato srážka platí pouze pro účelový rezervní fond. |
| --- | --- |

(116)

Při jednáních o dorozumění se strany rozhodly vycházet, stejně jako v případě dorozumění ohledně Hamburgische Landesbank, u níž došlo k převodu ve stejné době, z dlouhodobé bezrizikové sazby ve výši 7,23 %. Navíc se strany shodly na přijetí paušální daňové sazby ve výši 50 % (33). V souladu s tím se dospěje k čisté sazbě refinancování ve výši 3,62 % a tím i k odpovídající srážce za likviditu. Tato srážka platí pouze pro účelový rezervní fond.

| (117) | Investor v podmínkách tržního hospodářství zakládá svá očekávání návratnosti kapitálu na dlouhodobých průměrných renditách, které z obecného hlediska představují opěrný bod též pro budoucí výkonnost podniku, a opírá se při tom i o závěry analýzy obchodního modelu podniku, který platí pro období investice, analýzy strategie a kvality vedení podniku a analýzy relativních vyhlídek dotyčného hospodářského odvětví. Podnik musí při potřebě kapitálu přesvědčit možného investora o tom, že bude schopen dlouhodobě vytvořit alespoň renditu, která je na trhu v průměru očekávána od podniku se srovnatelným rizikem podnikajícím ve srovnatelném hospodářském odvětví. Jestliže podnik neodpovídá těmto očekáváním alespoň průměrné rendity, potenciální investor takovou investici neprovede a zváží investici do jiného podniku, který při stejném riziku vykazuje lepší vyhlídky. |
| --- | --- |

(117)

Investor v podmínkách tržního hospodářství zakládá svá očekávání návratnosti kapitálu na dlouhodobých průměrných renditách, které z obecného hlediska představují opěrný bod též pro budoucí výkonnost podniku, a opírá se při tom i o závěry analýzy obchodního modelu podniku, který platí pro období investice, analýzy strategie a kvality vedení podniku a analýzy relativních vyhlídek dotyčného hospodářského odvětví. Podnik musí při potřebě kapitálu přesvědčit možného investora o tom, že bude schopen dlouhodobě vytvořit alespoň renditu, která je na trhu v průměru očekávána od podniku se srovnatelným rizikem podnikajícím ve srovnatelném hospodářském odvětví. Jestliže podnik neodpovídá těmto očekáváním alespoň průměrné rendity, potenciální investor takovou investici neprovede a zváží investici do jiného podniku, který při stejném riziku vykazuje lepší vyhlídky.

| (118) | Existují různé metody pro zjišťování přiměřené minimální úhrady. Sahají od různých variant přístupu k financování až po metodu podle modelu Capital Asset Pricing Model (CAPM). Pro účely popisu různých přístupů má smysl rozlišovat mezi dvěma složkami – bezrizikovou renditou a rizikovou prémií specifickou pro projekt: přiměřená minimální rendita rizikové investice = bezriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice. Přiměřená minimální rendita rizikové investice může být následně popsána jako součet bezrizikové výnosnosti a dodatečné rizikové prémie za převzetí rizika specifického pro investici. |
| --- | --- |

(118)

Existují různé metody pro zjišťování přiměřené minimální úhrady. Sahají od různých variant přístupu k financování až po metodu podle modelu Capital Asset Pricing Model (CAPM). Pro účely popisu různých přístupů má smysl rozlišovat mezi dvěma složkami – bezrizikovou renditou a rizikovou prémií specifickou pro projekt: přiměřená minimální rendita rizikové investice = bezriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice. Přiměřená minimální rendita rizikové investice může být následně popsána jako součet bezrizikové výnosnosti a dodatečné rizikové prémie za převzetí rizika specifického pro investici.

| (119) | V souladu s tím je základem pro jakékoli určení rendity existence formy investice, u níž nehrozí riziko selhání, s předpokládanou bezrizikovou renditou. Pro zjištění bezrizikové základní sazby se obvykle používá očekávaná rendita pevně úročených cenných papírů státních emitentů (popřípadě index zakládající se na těchto cenných papírech), protože takové cenné papíry představují formu investice se srovnatelně nepatrným rizikem. Rozdíly mezi různými metodami však spočívají ve zjišťování rizikové prémie:






  — | Přístup k financování: očekávaná rendita vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady financování. U tohoto přístupu se nejprve zjišťují historické náklady na vlastní kapitál, které vznikly bankám srovnatelným s dotčenou bankou. Aritmetický průměr historických nákladů na kapitál se pak porovná s budoucími očekávanými náklady na vlastní kapitál a tím také s očekávaným požadavkem investora na renditu. |
| --- | --- | --- |

(119)

V souladu s tím je základem pro jakékoli určení rendity existence formy investice, u níž nehrozí riziko selhání, s předpokládanou bezrizikovou renditou. Pro zjištění bezrizikové základní sazby se obvykle používá očekávaná rendita pevně úročených cenných papírů státních emitentů (popřípadě index zakládající se na těchto cenných papírech), protože takové cenné papíry představují formu investice se srovnatelně nepatrným rizikem. Rozdíly mezi různými metodami však spočívají ve zjišťování rizikové prémie:

—

Přístup k financování: očekávaná rendita vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady financování. U tohoto přístupu se nejprve zjišťují historické náklady na vlastní kapitál, které vznikly bankám srovnatelným s dotčenou bankou. Aritmetický průměr historických nákladů na kapitál se pak porovná s budoucími očekávanými náklady na vlastní kapitál a tím také s očekávaným požadavkem investora na renditu.

| — | Přístup k financování se složenou roční mírou růstu (Compound Annual Growth Rate): ústředním bodem tohoto přístupu je použití geometrické namísto aritmetické střední hodnoty. |
| --- | --- |

—

Přístup k financování se složenou roční mírou růstu (Compound Annual Growth Rate): ústředním bodem tohoto přístupu je použití geometrické namísto aritmetické střední hodnoty.

| — | CAPM: CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančnictví, s jehož pomocí lze renditu očekávanou investorem zjistit z následujícího vzorce: očekávaná rendita = bezriziková úroková sazba + tržní riziková prémie x beta. Faktor beta se používá pro kvantifikaci rizika podniku ve vztahu k celkovému riziku všech podniků. Riziková prémie pro konkrétní investici vznikne vynásobením tržní rizikové prémie faktorem beta. |
| --- | --- |

—

CAPM: CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančnictví, s jehož pomocí lze renditu očekávanou investorem zjistit z následujícího vzorce: očekávaná rendita = bezriziková úroková sazba + tržní riziková prémie x beta. Faktor beta se používá pro kvantifikaci rizika podniku ve vztahu k celkovému riziku všech podniků. Riziková prémie pro konkrétní investici vznikne vynásobením tržní rizikové prémie faktorem beta.

| (120) | CAPM je převažující metodou pro výpočet rendit investice u velkých podniků kótovaných na burze. Protože však LBB není podnikem kótovaným na burze, není přímé odvození její hodnoty beta možné. Použití CAPM je tudíž možné pouze na základě odhadu faktoru beta. |
| --- | --- |

(120)

CAPM je převažující metodou pro výpočet rendit investice u velkých podniků kótovaných na burze. Protože však LBB není podnikem kótovaným na burze, není přímé odvození její hodnoty beta možné. Použití CAPM je tudíž možné pouze na základě odhadu faktoru beta.

| (121) | Německo se obecně staví k použití CAPM kriticky. Nakonec však strany ve svém dorozumění přesto založily výpočet na CAPM a dospěly k přiměřené sazbě pro splácení základního kapitálu a účelového rezervního fond do LBB ve výši 10,19 %. |
| --- | --- |

(121)

Německo se obecně staví k použití CAPM kriticky. Nakonec však strany ve svém dorozumění přesto založily výpočet na CAPM a dospěly k přiměřené sazbě pro splácení základního kapitálu a účelového rezervního fond do LBB ve výši 10,19 %.

| (122) | Strany založily své výpočty na CAPM a použily jako bezrizikovou základní úrokovou sazbu pro LBB 7,23 % k 31. prosinci 1992. Výpočet těchto úrokových sazeb byl proveden s použitím domněnky, že bude jmění dáno trvale k dispozici LBB. Strany proto nepoužily bezrizikovou renditu, která se vztahuje k určitému dni a byla pozorována na trhu k okamžiku uskutečnění vkladu, pro pevně stanovené období investice (např. desetileté rendity pro vládní dluhopisy), neboť takový přístup by nebral v úvahu riziko reinvestice, tj. riziko neinvestovat po uplynutí období investice znovu ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran bude riziko investice nejlépe zohledněno, pokud se za základ určí „Total Return Index“. Z uvedeného důvodu strany použily REX10 Performance Index, který vytvořila Deutsche Börse AG a který odráží výkonnost investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s desetiletou splatností. Zde použitá indexová řada obsahuje příslušné stavy ke konci roku u REX10 Performance Index od roku 1970. Strany poté zjistily roční renditu, která odráží trend sledovaný v REX10 Performance Index, jenž byl stanoven za základ, v období mezi lety 1970 a 1992, a dospěly k uvedené bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 7,23 %. (k 31. prosinci 1992). |
| --- | --- |

(122)

Strany založily své výpočty na CAPM a použily jako bezrizikovou základní úrokovou sazbu pro LBB 7,23 % k 31. prosinci 1992. Výpočet těchto úrokových sazeb byl proveden s použitím domněnky, že bude jmění dáno trvale k dispozici LBB. Strany proto nepoužily bezrizikovou renditu, která se vztahuje k určitému dni a byla pozorována na trhu k okamžiku uskutečnění vkladu, pro pevně stanovené období investice (např. desetileté rendity pro vládní dluhopisy), neboť takový přístup by nebral v úvahu riziko reinvestice, tj. riziko neinvestovat po uplynutí období investice znovu ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran bude riziko investice nejlépe zohledněno, pokud se za základ určí „Total Return Index“. Z uvedeného důvodu strany použily REX10 Performance Index, který vytvořila Deutsche Börse AG a který odráží výkonnost investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s desetiletou splatností. Zde použitá indexová řada obsahuje příslušné stavy ke konci roku u REX10 Performance Index od roku 1970. Strany poté zjistily roční renditu, která odráží trend sledovaný v REX10 Performance Index, jenž byl stanoven za základ, v období mezi lety 1970 a 1992, a dospěly k uvedené bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 7,23 %. (k 31. prosinci 1992).

| (123) | Protože vklad LBB měl být skutečně dán k dispozici trvale, zdá se být postup směřující ke zjištění bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě přiměřený. Použitý REX10 Performance Index rovněž představuje obecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěné bezrizikové základní úrokové sazby se zde tudíž jeví jako přiměřené. |
| --- | --- |

(123)

Protože vklad LBB měl být skutečně dán k dispozici trvale, zdá se být postup směřující ke zjištění bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě přiměřený. Použitý REX10 Performance Index rovněž představuje obecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěné bezrizikové základní úrokové sazby se zde tudíž jeví jako přiměřené.

| (124) | Faktor beta ve výši 0,74 byl odhadnut na základě posudku KPMG k tzv. upraveným faktorům beta veškerých úvěrových institucí kótovaných v Německu na burze, který má Komise k dispozici. Na základě tohoto posudku a vzhledem k obchodní orientaci LBB musí být tento faktor beta pokládán za přiměřený. |
| --- | --- |

(124)

Faktor beta ve výši 0,74 byl odhadnut na základě posudku KPMG k tzv. upraveným faktorům beta veškerých úvěrových institucí kótovaných v Německu na burze, který má Komise k dispozici. Na základě tohoto posudku a vzhledem k obchodní orientaci LBB musí být tento faktor beta pokládán za přiměřený.

| (125) | Z pohledu Komise se zdá přijatelná i tržní riziková prémie ve výši 4,0 %. Již v řízení, které vedlo k rozhodnutí 2000/392/ES, bylo vícekrát pojednáno o tzv. všeobecné dlouhodobé tržní rizikové prémii, tedy o rozdílu mezi dlouhodobou průměrnou renditou na běžné akciové portfolio a na vládní dluhopisy. V odpovídajících posudcích k řízení byla v závislosti na metodě, zkoumaném období a základních údajích stanovena v rozmezí od přibližně 3 % do 5 %. V posudku vypracovaném pro BdB bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 3,16 % a 5 %, v dalším posudku vypracovaném pro WestLB v rámci téhož řízení bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 4,5 % a 5 % a společnost Lehman Brothers, taktéž pracující pro WestLB, počítala se sazbou ve výši 4 %. Za těchto okolností nemá Komise v daném případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie použité v dorozumění. Vychází-li se z CAPM, neexistují podle názoru Komise žádné pochybnosti, že minimální úhradu zjištěnou stranami lze v daném případě pokládat za přiměřenou. |
| --- | --- |

(125)

Z pohledu Komise se zdá přijatelná i tržní riziková prémie ve výši 4,0 %. Již v řízení, které vedlo k rozhodnutí 2000/392/ES, bylo vícekrát pojednáno o tzv. všeobecné dlouhodobé tržní rizikové prémii, tedy o rozdílu mezi dlouhodobou průměrnou renditou na běžné akciové portfolio a na vládní dluhopisy. V odpovídajících posudcích k řízení byla v závislosti na metodě, zkoumaném období a základních údajích stanovena v rozmezí od přibližně 3 % do 5 %. V posudku vypracovaném pro BdB bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 3,16 % a 5 %, v dalším posudku vypracovaném pro WestLB v rámci téhož řízení bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 4,5 % a 5 % a společnost Lehman Brothers, taktéž pracující pro WestLB, počítala se sazbou ve výši 4 %. Za těchto okolností nemá Komise v daném případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie použité v dorozumění. Vychází-li se z CAPM, neexistují podle názoru Komise žádné pochybnosti, že minimální úhradu zjištěnou stranami lze v daném případě pokládat za přiměřenou.

| (126) | Komise proto jako přiměřenou minimální úhradu stanoví hodnotu 10,19 % ročně. (vždy po dani z příjmu právnických osob a před daní investora). |
| --- | --- |

(126)

Komise proto jako přiměřenou minimální úhradu stanoví hodnotu 10,19 % ročně. (vždy po dani z příjmu právnických osob a před daní investora).

| (127) | Je třeba přezkoumat, zda existují důvody pro přizpůsobení zjištěné minimální úhrady. Podle postupu v jiných řízeních týkajících se zemských bank mohou následující tři charakteristiky odůvodnit takovou přirážku jako zvláštnosti transakce: za prvé neuskutečněné vydání nových podílů na společnosti a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádně vysoký objem převodu majetku a za třetí nedostatečná zastupitelnost investice. |
| --- | --- |

(127)

Je třeba přezkoumat, zda existují důvody pro přizpůsobení zjištěné minimální úhrady. Podle postupu v jiných řízeních týkajících se zemských bank mohou následující tři charakteristiky odůvodnit takovou přirážku jako zvláštnosti transakce: za prvé neuskutečněné vydání nových podílů na společnosti a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádně vysoký objem převodu majetku a za třetí nedostatečná zastupitelnost investice.

| (128) | Stejně jako v ostatních řízeních pokládá Komise přirážky ohledně obou naposled jmenovaných aspektů za neoprávněné. Pokud jde o neexistující hlasovací práva v důsledku neuskutečněného vydání nových podílů na společnosti, není rovněž možno kalkulovat přirážku, neboť Spolková země Berlín již 100 % hlasovacích práv vlastnila. |
| --- | --- |

(128)

Stejně jako v ostatních řízeních pokládá Komise přirážky ohledně obou naposled jmenovaných aspektů za neoprávněné. Pokud jde o neexistující hlasovací práva v důsledku neuskutečněného vydání nových podílů na společnosti, není rovněž možno kalkulovat přirážku, neboť Spolková země Berlín již 100 % hlasovacích práv vlastnila.

| (129) | U akcií závisí úhrada přímo na výsledku podniku a vyjadřuje se hlavně v podobě dividend a účasti na nárůstu hodnoty podniku (např. vyjádřeno vzestupem kurzu akcie). Spolková země obdrží paušální úhradu, jejíž výše by měla vyjadřovat oba tyto aspekty úplaty za „normální“ kapitálový vklad. Dalo by se argumentovat, že pevně stanovená úhrada, kterou obdrží spolková země namísto úhrady přímo provázané s výsledky LBB, představuje výhodu, která odůvodňuje snížení sazby úplaty. Zda je taková pevně stanovená úhrada skutečně výhodnější než úhrada variabilní, od zisku odvozená, závisí na výsledcích hospodaření podniku v budoucnosti. Pokud se zhorší, je pro investora výhodná paušální sazba, pokud se zlepší, je však taková sazba nevýhodná. Skutečný vývoj nelze ale při posuzování investičního rozhodnutí dodatečně použít. V souladu s výše uvedeným Komise zastává stanovisko, že sazba úplaty nemůže být z tohoto důvodu snížena. |
| --- | --- |

(129)

U akcií závisí úhrada přímo na výsledku podniku a vyjadřuje se hlavně v podobě dividend a účasti na nárůstu hodnoty podniku (např. vyjádřeno vzestupem kurzu akcie). Spolková země obdrží paušální úhradu, jejíž výše by měla vyjadřovat oba tyto aspekty úplaty za „normální“ kapitálový vklad. Dalo by se argumentovat, že pevně stanovená úhrada, kterou obdrží spolková země namísto úhrady přímo provázané s výsledky LBB, představuje výhodu, která odůvodňuje snížení sazby úplaty. Zda je taková pevně stanovená úhrada skutečně výhodnější než úhrada variabilní, od zisku odvozená, závisí na výsledcích hospodaření podniku v budoucnosti. Pokud se zhorší, je pro investora výhodná paušální sazba, pokud se zlepší, je však taková sazba nevýhodná. Skutečný vývoj nelze ale při posuzování investičního rozhodnutí dodatečně použít. V souladu s výše uvedeným Komise zastává stanovisko, že sazba úplaty nemůže být z tohoto důvodu snížena.

| (130) | Na základě všech těchto úvah dospěla Komise k závěru, že by běžná tržní minimální rendita kapitálu a účelového rezervního fondu činila 10,19 % ročně (po dani z příjmu právnických osob). Ohledně nelikvidního účelového rezervního fondu je z této částky nutno odečíst 3,62 % ke zohlednění čistých nákladů na financování. |
| --- | --- |

(130)

Na základě všech těchto úvah dospěla Komise k závěru, že by běžná tržní minimální rendita kapitálu a účelového rezervního fondu činila 10,19 % ročně (po dani z příjmu právnických osob). Ohledně nelikvidního účelového rezervního fondu je z této částky nutno odečíst 3,62 % ke zohlednění čistých nákladů na financování.

| (131) | Také částky potřebné pro podpůrné obchody mají pro LBB materiální hodnotu, jejíž hospodářskou funkci lze srovnávat s funkcí záruky nebo ručení. Za podstoupení tohoto druhu rizika by investor v podmínkách tržního hospodářství vyžadoval přiměřenou úhradu. Dorozumění mezi BdB, spolkovou zemí a LBB se k této otázce nevyjadřuje. |
| --- | --- |

(131)

Také částky potřebné pro podpůrné obchody mají pro LBB materiální hodnotu, jejíž hospodářskou funkci lze srovnávat s funkcí záruky nebo ručení. Za podstoupení tohoto druhu rizika by investor v podmínkách tržního hospodářství vyžadoval přiměřenou úhradu. Dorozumění mezi BdB, spolkovou zemí a LBB se k této otázce nevyjadřuje.

| (132) | Ve věci WestLB (34) Německo považovalo úhradu ve výši 0,3 % ročně před zdaněním za přiměřenou jakožto výchozí sazbu. Na základě zásadní srovnatelnosti mezi WestLB a LBB, jakož i z nedostatku ostatních opěrných bodů, Komise vychází z toho, že sazba ve výši 0,3 % odpovídá úhradě, kterou by HBB musela zaplatit na trhu na počátku 90. let za převzetí záruky avala v její prospěch. |
| --- | --- |

(132)

Ve věci WestLB (34) Německo považovalo úhradu ve výši 0,3 % ročně před zdaněním za přiměřenou jakožto výchozí sazbu. Na základě zásadní srovnatelnosti mezi WestLB a LBB, jakož i z nedostatku ostatních opěrných bodů, Komise vychází z toho, že sazba ve výši 0,3 % odpovídá úhradě, kterou by HBB musela zaplatit na trhu na počátku 90. let za převzetí záruky avala v její prospěch.

| (133) | Důvody, na nichž se však v rozhodnutí 2000/392/ES zakládalo zvýšení výchozí sazby, zde naopak neplatí. V rozhodnutí 2000/392/ES byla na uvedenou sazbu 0,3 % ročně uvalena přirážka (před zdaněním) ve výši dalších 0,3 % ročně, protože na jednu stranu jsou záruky avala obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezené (což u WestLB nebylo), zatímco na druhou stranu částka daná k dispozici WestLB ve výši více než 3,4 miliardy DEM převyšuje částku, která bývá normálně krytá takovými bankovními zárukami. |
| --- | --- |

(133)

Důvody, na nichž se však v rozhodnutí 2000/392/ES zakládalo zvýšení výchozí sazby, zde naopak neplatí. V rozhodnutí 2000/392/ES byla na uvedenou sazbu 0,3 % ročně uvalena přirážka (před zdaněním) ve výši dalších 0,3 % ročně, protože na jednu stranu jsou záruky avala obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezené (což u WestLB nebylo), zatímco na druhou stranu částka daná k dispozici WestLB ve výši více než 3,4 miliardy DEM převyšuje částku, která bývá normálně krytá takovými bankovními zárukami.

| (134) | Zvýšení úhrady o 0,3 % z důvodu mimořádně vysokého objemu „záruky“ se zdá při přibližně 170 až 350 milionech DEM ročně neúměrné. Zvýšení této sazby proto, že jmění WBK je v zásadě neomezeně k dispozici LBB, je kromě toho pochybné ze stejných důvodů, z nichž nebyla účtována přirážka při splácení úhrady za kapitál, který je k dispozici pro obchod v rámci hospodářské soutěže, neboť spolková země měla reálnou možnost, toto jmění LBB opět odejmout a ke konci srpna 2004 to také učinila. |
| --- | --- |

(134)

Zvýšení úhrady o 0,3 % z důvodu mimořádně vysokého objemu „záruky“ se zdá při přibližně 170 až 350 milionech DEM ročně neúměrné. Zvýšení této sazby proto, že jmění WBK je v zásadě neomezeně k dispozici LBB, je kromě toho pochybné ze stejných důvodů, z nichž nebyla účtována přirážka při splácení úhrady za kapitál, který je k dispozici pro obchod v rámci hospodářské soutěže, neboť spolková země měla reálnou možnost, toto jmění LBB opět odejmout a ke konci srpna 2004 to také učinila.

| (135) | Prémie za záruku představuje pro LBB provozní výdaj, a proto snižuje zdanitelný zisk. Úhrada za jmění WBK se platí ze zisku po zdanění. Proto se sazba ve výši 0,3 % zásadně musí přizpůsobit prostřednictvím sazby daně. Stejně jako u nákladů refinancování vychází Komise – v tomto případě ve prospěch LBB – z jednotné celkové sazby daně ve výši 50 %. Komise tudíž stanoví sazbu ve výši 0,15 % ročně po zdanění. |
| --- | --- |

(135)

Prémie za záruku představuje pro LBB provozní výdaj, a proto snižuje zdanitelný zisk. Úhrada za jmění WBK se platí ze zisku po zdanění. Proto se sazba ve výši 0,3 % zásadně musí přizpůsobit prostřednictvím sazby daně. Stejně jako u nákladů refinancování vychází Komise – v tomto případě ve prospěch LBB – z jednotné celkové sazby daně ve výši 50 %. Komise tudíž stanoví sazbu ve výši 0,15 % ročně po zdanění.

(5)   Prvek podpory

| (136) | Podle těchto výpočtů považuje Komise úhradu ve výši 10,19 % ročně po zdanění za základní kapitál, úhradu ve výši 6,57 % ročně po zdanění za tu část účelového rezervního fondu, který mohla LBB použít k podpoře své obchodní činnosti a úhradu ve výši 0,15 % ročně po zdanění za částky, které byly pro podpůrné obchody potřebné, ale byly v bilanci vykazovány jako vlastní kapitál, za slučitelné s tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(136)

Podle těchto výpočtů považuje Komise úhradu ve výši 10,19 % ročně po zdanění za základní kapitál, úhradu ve výši 6,57 % ročně po zdanění za tu část účelového rezervního fondu, který mohla LBB použít k podpoře své obchodní činnosti a úhradu ve výši 0,15 % ročně po zdanění za částky, které byly pro podpůrné obchody potřebné, ale byly v bilanci vykazovány jako vlastní kapitál, za slučitelné s tržními podmínkami.

| (137) | Z uvedených základů pro výpočet a z úhrad za různé formy převedeného kapitálu vyplývají částky shrnuté v tabulce v bodu 142, které by měly být zaplaceny jako přiměřená úhrada za jednotlivé prvky a roky. |
| --- | --- |

(137)

Z uvedených základů pro výpočet a z úhrad za různé formy převedeného kapitálu vyplývají částky shrnuté v tabulce v bodu 142, které by měly být zaplaceny jako přiměřená úhrada za jednotlivé prvky a roky.

| (138) | Od těchto částek se musí odečíst částky, které byly v okamžiku investice již pevně dohodnuty jako prvky úhrady. Při tom se podle mínění Komise se jedná toliko o pevně sjednanou úhradu vkladu v proměnné výši (viz tabulku v bodu 142) za využívání účelového rezervního fondu. Další součásti, jako realizovaná zvýšení hodnot uváděná Německem a výplaty dividend ve výši 238 milionů DEM realizované v roce 1993, nelze naproti tomu započítat. |
| --- | --- |

(138)

Od těchto částek se musí odečíst částky, které byly v okamžiku investice již pevně dohodnuty jako prvky úhrady. Při tom se podle mínění Komise se jedná toliko o pevně sjednanou úhradu vkladu v proměnné výši (viz tabulku v bodu 142) za využívání účelového rezervního fondu. Další součásti, jako realizovaná zvýšení hodnot uváděná Německem a výplaty dividend ve výši 238 milionů DEM realizované v roce 1993, nelze naproti tomu započítat.

| (139) | Německo předneslo, že zvýšení hodnoty realizovaná u příležitosti obou prodejů v létech 1994 a 1998, jakož i uvedenou výplatu dividend ve výši 238 milionů DEM je nutno odečíst od dlužné úhrady. Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství (který na základě informací, jež má v okamžiku provedení investice k dispozici, může buď očekávat přiměřenou renditu, anebo sjedná přímou úhradu) nemůže však záležet na provedených platbách a realizovaných nárůstech hodnoty, ke kterým dojde po uskutečnění investice. Určujícími faktory nemohou být proto výplaty dividend nebo nárůsty hodnoty, které nelze předem vypočítat. Rozhodující není ani otázka, zda nárůst hodnoty v důsledku prodeje vede k dosažení výnosů. Konečně není zřejmé, proč měla být provedena výplata 238 milionů DEM na základě vloženého účelového rezervní fondu; navíc by ovšem přicházelo v úvahu poměrné zohlednění platby, a to v poměru účelového rezervního fondu k ostatnímu vlastnímu kapitálu LBB. |
| --- | --- |

(139)

Německo předneslo, že zvýšení hodnoty realizovaná u příležitosti obou prodejů v létech 1994 a 1998, jakož i uvedenou výplatu dividend ve výši 238 milionů DEM je nutno odečíst od dlužné úhrady. Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství (který na základě informací, jež má v okamžiku provedení investice k dispozici, může buď očekávat přiměřenou renditu, anebo sjedná přímou úhradu) nemůže však záležet na provedených platbách a realizovaných nárůstech hodnoty, ke kterým dojde po uskutečnění investice. Určujícími faktory nemohou být proto výplaty dividend nebo nárůsty hodnoty, které nelze předem vypočítat. Rozhodující není ani otázka, zda nárůst hodnoty v důsledku prodeje vede k dosažení výnosů. Konečně není zřejmé, proč měla být provedena výplata 238 milionů DEM na základě vloženého účelového rezervní fondu; navíc by ovšem přicházelo v úvahu poměrné zohlednění platby, a to v poměru účelového rezervního fondu k ostatnímu vlastnímu kapitálu LBB.

| (140) | Kromě toho Německo tvrdilo, že důvodem pro převod byly potenciální synergie, a ne zvýšení vlastního kapitálu LBB. Protože se těmito synergiemi ani nesnižuje využitelnost převedeného kapitálu pro LBB, ani se pro LBB nezvyšují náklady vyplývající z převodu, neměly by synergie mít žádný vliv na výši úplaty, kterou by od banky mohl vyžadoval investor jednající v souladu se zásadami tržní ekonomiky za poskytnutý vlastní kapitál. I v případě skutečné výhody pro spolkovou zemi v důsledku synergií by však byl každý soutěžitel býval v důsledku konkurence nucen „zaplatit“ spolkové zemi za finanční nástroj „úhradu“ ve formě takovýchto výhod, a to navíc k přiměřené úplatě za poskytnutý kapitál. Komise tudíž zastává názor, že se u případných synergických účinků nejedná o úhradu zaplacenou LBB za převod WBK. |
| --- | --- |

(140)

Kromě toho Německo tvrdilo, že důvodem pro převod byly potenciální synergie, a ne zvýšení vlastního kapitálu LBB. Protože se těmito synergiemi ani nesnižuje využitelnost převedeného kapitálu pro LBB, ani se pro LBB nezvyšují náklady vyplývající z převodu, neměly by synergie mít žádný vliv na výši úplaty, kterou by od banky mohl vyžadoval investor jednající v souladu se zásadami tržní ekonomiky za poskytnutý vlastní kapitál. I v případě skutečné výhody pro spolkovou zemi v důsledku synergií by však byl každý soutěžitel býval v důsledku konkurence nucen „zaplatit“ spolkové zemi za finanční nástroj „úhradu“ ve formě takovýchto výhod, a to navíc k přiměřené úplatě za poskytnutý kapitál. Komise tudíž zastává názor, že se u případných synergických účinků nejedná o úhradu zaplacenou LBB za převod WBK.

| (141) | Rozdíl mezi sjednanou úhradou ve výši přibližně 0,25 % ročně a přiměřenou úhradou ve výši 6,57 % ročně (za část účelového rezervního fondu IBB, která může být využita k obchodu v rámci hospodářské soutěže), popřípadě. 10,19 % per annum za základní kapitál WBK, jakož i 0,15 % per annum (za část jmění, která se rovná bankovní záruce) představuje tudíž podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(141)

Rozdíl mezi sjednanou úhradou ve výši přibližně 0,25 % ročně a přiměřenou úhradou ve výši 6,57 % ročně (za část účelového rezervního fondu IBB, která může být využita k obchodu v rámci hospodářské soutěže), popřípadě. 10,19 % per annum za základní kapitál WBK, jakož i 0,15 % per annum (za část jmění, která se rovná bankovní záruce) představuje tudíž podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (142) | Prvek podpory se tudíž skládá z následujících součástí:



















  Hodnoty (v milionech DEM ke konci roku) | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (35) | Celkem | Celkem € |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Účelový rezervní fond IBB |

(142)

Prvek podpory se tudíž skládá z následujících součástí:

Hodnoty (v milionech DEM ke konci roku)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004 (35)

Celkem

Celkem €

1.

Účelový rezervní fond IBB

1 715,2

2 005,8

2 105,8

2 206,0

2 306,0

2 356,0

2 406,0

2 456,5

2 600,0

2 623,8

2 625,4

2 625,4

Použití pro podpůrný obchod

168,7

180,1

273,2

323,8

346,4

233,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zbývající část účel. rezerv. fondu

1 546,5

1 825,7

1 832,6

1 882,2

1 959,6

2 122,4

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Úroková sazba

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

Splatná úplata

101,6

119,9

120,4

123,7

128,7

139,4

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | Základní kapitál WBK |
| --- | --- |

2.

Základní kapitál WBK

187,5

46,9

46,9

46,9

46,9

Úroková sazba

10,19 %

10,19 %

10,19 %

10,19 %

10,19 %

Splatná úplata

19,1

4,8

4,8

4,8

4,8

38,2

19,5

Provize avalu

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

Splatná úplata

0,253

0,270

0,410

0,486

0,520

0,350

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | Již zaplacená úplata |
| --- | --- |

3.

Již zaplacená úplata

0,0

0,0

0,0

1,2

3,4

3,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4. | Dosud splatná úplata |
| --- | --- |

4.

Dosud splatná úplata

121,0

125,0

125,6

127,7

130,6

136,2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 584,5

810,14

| (143) | S vyčleněním IBB z LBB byl ke dni 1. září 2004 převeden účelový rezervní fond zpět na Spolkovou zemi Berlín, přičemž část tohoto účelového rezervního fondu ve výši přibližně 1,1 miliardy EUR byla formou dvou vkladů spolkové země jakožto tichého společníka vložena do LBB. Tímto vyčleněním bylo k 1. září 2004 ukončeno zvýhodnění, jež tvoří předmět přezkumu v tomto řízení. |
| --- | --- |

(143)

S vyčleněním IBB z LBB byl ke dni 1. září 2004 převeden účelový rezervní fond zpět na Spolkovou zemi Berlín, přičemž část tohoto účelového rezervního fondu ve výši přibližně 1,1 miliardy EUR byla formou dvou vkladů spolkové země jakožto tichého společníka vložena do LBB. Tímto vyčleněním bylo k 1. září 2004 ukončeno zvýhodnění, jež tvoří předmět přezkumu v tomto řízení.

2.c   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY

| (144) | V důsledku liberalizace finančních služeb a integrace finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále citlivější vůči narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích finančních služeb odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(144)

V důsledku liberalizace finančních služeb a integrace finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále citlivější vůči narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích finančních služeb odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž.

| (145) | Zvýhodněná Landesbank Berlin působí v oblasti bankovnictví jak na regionální, tak i mezinárodní úrovni. LBB se považuje za univerzální obchodní banku, centrální banku spořitelen a za státní a komunální banku. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem upravené úkoly nebyla LBB v žádném případě pouze místní nebo regionální bankou. |
| --- | --- |

(145)

Zvýhodněná Landesbank Berlin působí v oblasti bankovnictví jak na regionální, tak i mezinárodní úrovni. LBB se považuje za univerzální obchodní banku, centrální banku spořitelen a za státní a komunální banku. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem upravené úkoly nebyla LBB v žádném případě pouze místní nebo regionální bankou.

| (146) | Tím se jednoznačně ukazuje, že LBB poskytovala bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože v Německu působí banky z dalších evropských zemí – i na území Německa. |
| --- | --- |

(146)

Tím se jednoznačně ukazuje, že LBB poskytovala bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože v Německu působí banky z dalších evropských zemí – i na území Německa.

| (147) | Je třeba poukázat na to, že mezi vlastním kapitálem úvěrové instituce a jejími bankovními aktivitami existuje velmi úzká souvislost. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože LBB byla prostřednictvím státního opatření takovým vlastním kapitálem pro účely kapitálové přiměřenosti vybavena, byly bezprostředně ovlivněny její obchodní možnosti. |
| --- | --- |

(147)

Je třeba poukázat na to, že mezi vlastním kapitálem úvěrové instituce a jejími bankovními aktivitami existuje velmi úzká souvislost. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože LBB byla prostřednictvím státního opatření takovým vlastním kapitálem pro účely kapitálové přiměřenosti vybavena, byly bezprostředně ovlivněny její obchodní možnosti.

| (148) | Konstatuje se tedy, že podpory pro LBB narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(148)

Konstatuje se tedy, že podpory pro LBB narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy.

3.   SLUČITELNOST OPATŘENÍ SE SMLOUVOU O ES

| (149) | Na základě všech těchto úvah lze konstatovat, že jsou splněna veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a převod jmění WBK obsahuje tudíž státní podporu ve smyslu uvedeného článku. Na základě z této skutečnosti je třeba zkoumat, zda lze podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Je ovšem nutno poznamenat, že Německo s ohledem na možné prvky podpory v rámci převodu jmění neuplatnilo žádné ustanovení o výjimkách. |
| --- | --- |

(149)

Na základě všech těchto úvah lze konstatovat, že jsou splněna veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a převod jmění WBK obsahuje tudíž státní podporu ve smyslu uvedeného článku. Na základě z této skutečnosti je třeba zkoumat, zda lze podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Je ovšem nutno poznamenat, že Německo s ohledem na možné prvky podpory v rámci převodu jmění neuplatnilo žádné ustanovení o výjimkách.

| (150) | Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nejsou vyrovnávána hospodářská znevýhodnění způsobená rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(150)

Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nejsou vyrovnávána hospodářská znevýhodnění způsobená rozdělením Německa.

| (151) | Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani k napomáhání hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani k usnadnění rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí ani čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou se nenapomáhá ani k uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu. Cílem podpory rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(151)

Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani k napomáhání hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani k usnadnění rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí ani čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou se nenapomáhá ani k uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu. Cílem podpory rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.

| (152) | Protože další ekonomická existence LBB nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jedné jediné velké úvěrové instituce jako LBB v Německu mohl vést k všeobecné krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu k nápravě vážné poruchy německého hospodářství. |
| --- | --- |

(152)

Protože další ekonomická existence LBB nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jedné jediné velké úvěrové instituce jako LBB v Německu mohl vést k všeobecné krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu k nápravě vážné poruchy německého hospodářství.

| (153) | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud usnadňují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě ale neexistují předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. LBB není označena za podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami. |
| --- | --- |

(153)

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud usnadňují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě ale neexistují předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. LBB není označena za podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami.

| (154) | Ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, které za určitých okolností připouští výjimky z pravidel Smlouvy o ES o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o službách obecného hospodářského zájmu v bankovním sektoru (36). |
| --- | --- |

(154)

Ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, které za určitých okolností připouští výjimky z pravidel Smlouvy o ES o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o službách obecného hospodářského zájmu v bankovním sektoru (36).

| (155) | Německo netvrdilo, že se u případného zvýhodnění LBB převodem jmění WBK jednalo pouze o kompenzaci nákladů, které LBB vznikly v souvislosti s prováděním zakázky veřejného sektoru. Podle názoru Komise je zřejmé, že převedení bylo provedeno proto, aby se LBB umožnilo splnit nové požadavky ohledně vlastního kapitálu, a ne jako kompenzace za provádění zakázky veřejného sektoru. |
| --- | --- |

(155)

Německo netvrdilo, že se u případného zvýhodnění LBB převodem jmění WBK jednalo pouze o kompenzaci nákladů, které LBB vznikly v souvislosti s prováděním zakázky veřejného sektoru. Podle názoru Komise je zřejmé, že převedení bylo provedeno proto, aby se LBB umožnilo splnit nové požadavky ohledně vlastního kapitálu, a ne jako kompenzace za provádění zakázky veřejného sektoru.

| (156) | Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou s touto smlouvou. |
| --- | --- |

(156)

Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou s touto smlouvou.

4.   NEJEDNÁ SE O EXISTUJÍCÍ PODPORU

| (157) | Na převod jmění WBK nelze nahlížet jako na krytí institucionální odpovědnosti nebo na záruky zřizovatele. |
| --- | --- |

(157)

Na převod jmění WBK nelze nahlížet jako na krytí institucionální odpovědnosti nebo na záruky zřizovatele.

| (158) | Za prvé není od počátku naplněna skutková podstata záruky zřizovatele ve formě ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky nepostačoval k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientoval ani na uspokojování věřitelů LBB a ani nebyl majetek LBB vyčerpán. |
| --- | --- |

(158)

Za prvé není od počátku naplněna skutková podstata záruky zřizovatele ve formě ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky nepostačoval k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientoval ani na uspokojování věřitelů LBB a ani nebyl majetek LBB vyčerpán.

| (159) | Za druhé není naplněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrové instituce. Tato odpovědnost zavazuje zřizovatele úvěrové instituce, aby LBB vybavil prostředky, které jsou potřebné pro řádný provoz zemské banky, pokud se rozhodne pro pokračování její existence. LBB však rozhodně nebyla k okamžiku kapitálového vkladu v situaci, ve které již nebyl možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy nezbytný pro zachování řádného provozu LBB. LBB proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu spolkové země mohla jako spoluvlastník i v budoucnu využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Na takové normální ekonomické rozhodnutí země nelze ovšem „nouzový předpis“ institucionální povinnosti úvěrové instituce aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné úpravy existující podpory podle čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad klasifikovat jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(159)

Za druhé není naplněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrové instituce. Tato odpovědnost zavazuje zřizovatele úvěrové instituce, aby LBB vybavil prostředky, které jsou potřebné pro řádný provoz zemské banky, pokud se rozhodne pro pokračování její existence. LBB však rozhodně nebyla k okamžiku kapitálového vkladu v situaci, ve které již nebyl možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy nezbytný pro zachování řádného provozu LBB. LBB proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu spolkové země mohla jako spoluvlastník i v budoucnu využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Na takové normální ekonomické rozhodnutí země nelze ovšem „nouzový předpis“ institucionální povinnosti úvěrové instituce aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné úpravy existující podpory podle čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad klasifikovat jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

5.   ZÁVĚR

| (160) | Podpora vyplývající z vkladu podílů na WBK/IBB uskutečněného ke dni 1. ledna 1993 nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem ani podle čl. 87 odst. 2 nebo 3, ani podle jiného ustanovení Smlouvy o ES. Proto se podpora prohlašuje za neslučitelnou se společným trhem a musí být odstraněna. Prvek podpory musí být Německem vyžádán zpět. |
| --- | --- |

(160)

Podpora vyplývající z vkladu podílů na WBK/IBB uskutečněného ke dni 1. ledna 1993 nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem ani podle čl. 87 odst. 2 nebo 3, ani podle jiného ustanovení Smlouvy o ES. Proto se podpora prohlašuje za neslučitelnou se společným trhem a musí být odstraněna. Prvek podpory musí být Německem vyžádán zpět.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 810,14 milionu EUR, kterou Německo poskytlo v období od 1. ledna 1993 do 31. srpna 2004 ve prospěch Landesbank Berlin – Girozentrale, je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

Německo přijme veškerá potřebná opatření, aby bylo možno získat od příjemce zpět podporu uvedenou v článku 1, jež mu byla poskytnuta protiprávně.

Článek 3

Navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupem vnitrostátního práva za předpokladu, že tento postup umožní okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.

Částka, která má být navrácena, zahrnuje úroky splatné od okamžiku, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do okamžiku jejího skutečného navrácení.

Úroky se vypočítají podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (37).

Článek 4

Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí, za použití dotazníku uvedeného v příloze, jaká opatření byla přijata k provedení tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 20. října 2004

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 239, 4.10.2002, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. L 150, 23.6.2000, s. 1.

2

(3)  Sb. rozh. 2003, s. II-435.

3

(4)  Úř. věst. C 239, 4.10.2002, s. 12.

4

(5)  Bod 32 a n. a bod 141 rozhodnutí Komise o podpoře na restrukturalizaci Bankgesellschaft Berlin AG (rozhodnutí nebylo dosud zveřejněno v Úředním věstníku).

5

(6)  Od 1. května 2002, po sloučení bankovního, pojišťovacího a burzovního dozoru: Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Spolkový ústav pro dozor nad finančními službami – BAFin).

6

(7)  Úř. věst. C 141, 14.6.2002, s. 2.

7

(8)  Bod 32 a n. a bod 141 rozhodnutí Komise o podpoře na restrukturalizaci Bankgesellschaft Berlin AG (rozhodnutí dosud nebylo zveřejněno v Úředním věstníku).

8

(9)  Body 32 an. a bod 141 rozhodnutí Komise o podpoře na restrukturalizaci Bankgesellschaft Berlin AG (rozhodnutí nebylo dosud zveřejněno v Úředním věstníku).

9

(10)  Úř. věst. L 386, 30.12.1989, s. 14; nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES (Úř. věst L 126, 26.5. 2000, s. 1).

10

(11)  Úř. věst. L 124, 5.5.1989, s. 16, nahrazena směrnicí 2000/12/ES.

11

(12)  Zřejmě 0,25 % před zdaněním a 0,11 % po zdanění podle poznámky v odpovídající tabulce, která byla předložena pro období let 1995-1998; chybí zde ovšem vysvětlení, o jaké daně by se mělo jednat.

12

(13)  Úř. věst. L 83, 27. 3. 1999,ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

13

(14)  Tato částka se nadále nezapočítává do okruhu jmění.

14

(15)  Důvěrná informace; dále jen [...].

15

(16)  Viz poznámku 2, bod 162.

16

(17)  Výkaz zisků a ztrát zveřejněný v podnikovém souboru Hoppenstedt; mezi 35 vybranými bankami se nachází 4 velké soukromé banky, 5 dalších soukromých bank, 17 veřejnoprávních peněžních ústavů, 2 družstevní banky a 7 hypotečních bank.

17

(18)  Viz poznámku 3, bod 182.

18

(19)  NN 53/2001; Rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2001.

19

(20)  Viz poznámku 1.

20

(21)  Úř. věst. L 308, 21.12.1995, s. 92.

21

(22)  Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28.

22

(23)  Úř. věst. L 319, 29.11.1974, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1/2003 (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1)

23

(24)  Sb. rozh. 2003, s.II-1789.

24

(25)  Tamtéž, bod 60.

25

(26)  Tato částka se nadále nezapočítává do okruhu jmění IBB.

26

(27)  Viz poznámku 3.

27

(28)  Sdělení Komise členským státům: o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky ve zpracovatelských odvětvích, Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3, viz bod 11. V tomto sdělení se sice výslovně jedná o zpracovatelská odvětví, avšak zásada nepochybně platí stejnou měrou i pro všechna ostatní hospodářská odvětví. Pokud jde o finanční služby, bylo to potvrzeno v řadě rozhodnutí Komise, např. ve věci Crédit Lyonnais (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28) a GAN (Úř. věst. L 78, 16.3.1998, s. 1).

28

(29)  Viz poznámku 3, bod 245.

29

(30)  Viz poznámku 3, bod 246.

30

(31)  Ve skutečnosti je situace samozřejmě mnohem komplikovanější, např. kvůli mimorozvahovým položkám, rozdílným rizikovým vahám pro aktiva a položkám s nulovým rizikem. Jádro úvahy však zůstává tímto nedotčeno.

31

(32)  Situace zůstává stejná, pokud se vezme v úvahu možnost opatření doplňkových vlastních prostředků až do výše základních vlastních prostředků (faktor 25 místo 12,5 pro základní vlastní prostředky).

32

(33)  Podle podkladů, které předložilo Německo, činila daň z příjmu právnických osob v roce 1992 46 %, k níž přistoupil ještě solidární příspěvek ve výši 3,75 % (úhrnem tudíž 49,75 %). Celková sazba zdanění v roce 1993 poklesla na 46 % a od roku 1994 do roku 2000 činila 49,5 %. Od roku 2001 činila celková sazba zdanění 30 %.

33

(34)  Viz poznámku pod čarou č. 2, bod 221.

34

(35)  1.1.-31.8.2004. Následná konverze účel. rezerv. fondu ve výši 1,1 miliardy EUR na vklady spolkové země jakožto tichého společníka do LBB za podmínek tržní úplaty

35

Od 1.1 1999 se DEM přepočítává v kursu 1,95583 na eura. Údaje v DEM je v souladu s tím nutno přepočíst na eura.

(36)  Tato zpráva byla předložena Radě Ecofin dne 23. listopadu 1998, ovšem nebyla zveřejněna. Lze ji obdržet od Komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž a na internetové stránce Komise.

36

(37)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

37

---

PŘÍLOHA

INFORMACE O PROVEDENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

1.   Kalkulace částky, která má být navrácena

| 1.1 | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla příjemci dána k dispozici:








  Datum platby (1) | Výše podpory (2) | Měna | Označení příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla příjemci dána k dispozici:

Datum platby (1)

Výše podpory (2)

Měna

Označení příjemce

Poznámky:

| 1.2. | Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která musí být navrácena. |
| --- | --- |

1.2.

Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která musí být navrácena.

2.   Již učiněná nebo naplánovaná opatření k navrácení podpory

| 2.1 | Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření se plánují, aby bylo možné bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně právní základ pro učiněná/plánovaná opatření. |
| --- | --- |

2.1

Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření se plánují, aby bylo možné bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně právní základ pro učiněná/plánovaná opatření.

| 2.2 | Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno? |
| --- | --- |

2.2

Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno?

3.   Podpora, která již byla navrácena

| 3.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:








  Datum (3) | Splacená částka | Měna | Označení příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:

Datum (3)

Splacená částka

Měna

Označení příjemce

| 3.2. | Doložte, prosím splacení částek podpory, které jsou specifikovány v tabulce shora pod bodem 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Doložte, prosím splacení částek podpory, které jsou specifikovány v tabulce shora pod bodem 3.1.

---

(1)

| (o) | Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány příjemci k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řádky) |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány příjemci k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řádky)

(2)  Výše podpory, která byla příjemci dána k dispozici (v ekvivalentu hrubé podpory).

(3)

| (o) | Datum, kdy byla podpora splacena. |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora splacena.

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/22

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. října 2004

o podpoře Německa ve prospěch společnosti Westdeutsche Landesbank – Girozentrale, nyní WestLB AG

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3925)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/737/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ -

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co zúčastněné strany byly na základě výše uvedených předpisů (1) vyzvány k podání připomínek a s ohledem na jejich připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

1.   SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

| (1) | Stížností ze dne 23. března 1993Bundesverband deutscher Banken e.V. (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek) („BdB“), který reprezentuje přibližně 300 soukromých bank v Německu, vyzval Komisi, aby podle čl. 226 Smlouvy o ES zahájila řízení proti Německu. Svaz uvedl, že Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen (Spolkový úřad pro bankovní dohled) („BAKred“) se provinil proti čl. 4 odst. 1 Směrnice 89/299/EHS tím, že majetek Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen (Ústav na podporu bytové výstavby země Severní Porýní-Vestfálsko) („Wfa“), který byl spojen fúzí se společností Westdeutsche Landesbank Girozentrale (Západoněmecká zemská banka ústředí žirové banky) („WestLB“), uznal jako vlastní prostředky společnosti WestLB. |
| --- | --- |

(1)

Stížností ze dne 23. března 1993Bundesverband deutscher Banken e.V. (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek) („BdB“), který reprezentuje přibližně 300 soukromých bank v Německu, vyzval Komisi, aby podle čl. 226 Smlouvy o ES zahájila řízení proti Německu. Svaz uvedl, že Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen (Spolkový úřad pro bankovní dohled) („BAKred“) se provinil proti čl. 4 odst. 1 Směrnice 89/299/EHS tím, že majetek Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen (Ústav na podporu bytové výstavby země Severní Porýní-Vestfálsko) („Wfa“), který byl spojen fúzí se společností Westdeutsche Landesbank Girozentrale (Západoněmecká zemská banka ústředí žirové banky) („WestLB“), uznal jako vlastní prostředky společnosti WestLB.

| (2) | Dopisem ze dne 31. května 1994 informoval BdB generální ředitelství IV pro hospodářskou soutěž o majetkovém převodu a v této souvislosti hovořil o narušení hospodářské soutěže ve prospěch společnosti WestLB. Dne 21. prosince 1994 podal BdB formální stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. V únoru, v březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo deset bank. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 31. května 1994 informoval BdB generální ředitelství IV pro hospodářskou soutěž o majetkovém převodu a v této souvislosti hovořil o narušení hospodářské soutěže ve prospěch společnosti WestLB. Dne 21. prosince 1994 podal BdB formální stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. V únoru, v březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo deset bank.

| (3) | Aby bylo možné posoudit, zda majetkový převod představuje státní podporu, Komise dopisy z 12. ledna, 9. února, 10. listopadu, 13. prosince 1993 a 16. ledna 1996 požádala německé orgány o další informace. Tyto jí byly sděleny prostřednictvím dopisů z 9. února a 16. března 1993, 8. března 1994, 12. dubna, 26. dubna 1996 a ze dne 14. ledna 1997. Ze strany různých účastníků byly doručeny další dopisy a podklady. Zástupci Komise se se zástupci německých úřadů, společnosti WestLB, dalších zemských bank a stěžovatele setkali několikrát v letech 1994 až 1997. |
| --- | --- |

(3)

Aby bylo možné posoudit, zda majetkový převod představuje státní podporu, Komise dopisy z 12. ledna, 9. února, 10. listopadu, 13. prosince 1993 a 16. ledna 1996 požádala německé orgány o další informace. Tyto jí byly sděleny prostřednictvím dopisů z 9. února a 16. března 1993, 8. března 1994, 12. dubna, 26. dubna 1996 a ze dne 14. ledna 1997. Ze strany různých účastníků byly doručeny další dopisy a podklady. Zástupci Komise se se zástupci německých úřadů, společnosti WestLB, dalších zemských bank a stěžovatele setkali několikrát v letech 1994 až 1997.

| (4) | Po této výměně informací považovala Komise za nutné zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Toto usnesení přijala dne 1. října 1997. V něm dospěla k závěru, že sporné opatření pravděpodobně představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a že ke zkoumání postupu potřebuje další informace. Přitom jí šlo především o údaje k opatřením, kterými země Severní Porýní-Vestfálsko (dále: země) zajistí, aby se přiměřeným způsobem účastnila dalších zisků, kterých může společnost WestLB dosáhnout na základě navýšení kapitálu, údaje k účinkům chybějícího likvidního charakteru převáděného kapitálu, k účinkům okolnosti, že vliv země na společnost WestLB nestoupl, a k účinkům přednostního charakteru pevné odměny, jakož i eventuelních dalších faktorů při stanovování přiměřené odměny, údaje k výši kapitálu Wfa na podporu obchodní činnosti společnosti WestLB, k částce, která jej převyšuje a která je vykazována v rozvaze společnosti WestLB, k osvobozením od daně, k osvobození od závazků, k rentabilitě společnosti WestLB a k údajným synergiím. |
| --- | --- |

(4)

Po této výměně informací považovala Komise za nutné zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Toto usnesení přijala dne 1. října 1997. V něm dospěla k závěru, že sporné opatření pravděpodobně představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a že ke zkoumání postupu potřebuje další informace. Přitom jí šlo především o údaje k opatřením, kterými země Severní Porýní-Vestfálsko (dále: země) zajistí, aby se přiměřeným způsobem účastnila dalších zisků, kterých může společnost WestLB dosáhnout na základě navýšení kapitálu, údaje k účinkům chybějícího likvidního charakteru převáděného kapitálu, k účinkům okolnosti, že vliv země na společnost WestLB nestoupl, a k účinkům přednostního charakteru pevné odměny, jakož i eventuelních dalších faktorů při stanovování přiměřené odměny, údaje k výši kapitálu Wfa na podporu obchodní činnosti společnosti WestLB, k částce, která jej převyšuje a která je vykazována v rozvaze společnosti WestLB, k osvobozením od daně, k osvobození od závazků, k rentabilitě společnosti WestLB a k údajným synergiím.

| (5) | Usnesení Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2) Při této příležitosti vyzvala účastníky k zaujetí stanoviska. Komise obdržela stanoviska společnosti WestLB (19. května 1998), Association Française des Banques (26. května 1998), British Bankers' Association (2. června 1998) a BdB (4. června 1998). Ta byla předána Německu dopisem ze dne 15. června 1998 k vyjádření, které bylo předloženo po prodloužení lhůty dopisem ze dne 11. srpna 1998. |
| --- | --- |

(5)

Usnesení Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2) Při této příležitosti vyzvala účastníky k zaujetí stanoviska. Komise obdržela stanoviska společnosti WestLB (19. května 1998), Association Française des Banques (26. května 1998), British Bankers' Association (2. června 1998) a BdB (4. června 1998). Ta byla předána Německu dopisem ze dne 15. června 1998 k vyjádření, které bylo předloženo po prodloužení lhůty dopisem ze dne 11. srpna 1998.

| (6) | Dne 15. ledna a 16. září 1998 se konala setkání se zástupci BdB a dne 9. září 1998 se zástupci společnosti WestLB. Dopisem ze dne 22. září 1998 pozvaly útvary Komise německé orgány, společnost WestLB a BdB ke společnému zasedání o různých aspektech ve stávající věci. BdB dopisem ze dne 30. října 1998 dodal informační materiál. Zasedání s těmito třemi účastníky se konalo dne 10. listopadu 1998. Poté úřady Komise požádaly německé orgány a BdB dopisem ze dne 16. listopadu 1998 o další informace a podklady. |
| --- | --- |

(6)

Dne 15. ledna a 16. září 1998 se konala setkání se zástupci BdB a dne 9. září 1998 se zástupci společnosti WestLB. Dopisem ze dne 22. září 1998 pozvaly útvary Komise německé orgány, společnost WestLB a BdB ke společnému zasedání o různých aspektech ve stávající věci. BdB dopisem ze dne 30. října 1998 dodal informační materiál. Zasedání s těmito třemi účastníky se konalo dne 10. listopadu 1998. Poté úřady Komise požádaly německé orgány a BdB dopisem ze dne 16. listopadu 1998 o další informace a podklady.

| (7) | BdB po prodloužení lhůty předložil požadované informace dopisem ze dne 14. ledna 1999. Německé orgány po prodloužení lhůty předaly několik informací dopisem ze dne 15. ledna 1999 a ze dne 7. dubna 1999. |
| --- | --- |

(7)

BdB po prodloužení lhůty předložil požadované informace dopisem ze dne 14. ledna 1999. Německé orgány po prodloužení lhůty předaly několik informací dopisem ze dne 15. ledna 1999 a ze dne 7. dubna 1999.

| (8) | Protože německé orgány nechtěly Komisi předat určité údaje, nařídila Komise rozhodnutím ze dne 3. března 1999 doručeným Německu dopisem ze dne 24. března sdělení těchto informací. Německá vláda tomuto nařízení dostála po prodloužení lhůty dopisem ze dne 22. dubna 1999. |
| --- | --- |

(8)

Protože německé orgány nechtěly Komisi předat určité údaje, nařídila Komise rozhodnutím ze dne 3. března 1999 doručeným Německu dopisem ze dne 24. března sdělení těchto informací. Německá vláda tomuto nařízení dostála po prodloužení lhůty dopisem ze dne 22. dubna 1999.

| (9) | Komise zadala nezávislou studii o přiměřené odměně, kterou by země Severní Porýní-Vestfálsko musela požadovat za převod Wfa na společnost WestLB. Tímto pověřená poradenská firma se rovněž zúčastnila zasedání se třemi účastníky dne 10. listopadu 1998 a studii doručila Komisi dne 18. června 1999. Dne 8. července 1999 vydala Komise rozhodnutí 2000/392/ES o opatření provedeném Německem ve prospěch společnosti Westdeutsche Landesbank Girozentrale (dále: napadené rozhodnutí) (3). Rozhodnutí bylo Německu oznámeno dne 4. srpna 1999, které je zemi předalo dopisem ze dne 6. srpna 1999. Země informovala společnost WestLB dopisem ze dne 9. srpna 1999, který byl této doručen téhož dne. V článku 1, 2 a 3 tohoto rozhodnutí se uvádí:
  „Článek 1
  Státní podpora, kterou Německo poskytlo ve prospěch společnosti Westdeutsche Landesbank Girozentrale v celkové výši 1 579 700 000 DEM (807 700 000 EUR) v letech 1992 až 1998, je neslučitelná se společným trhem.
  Článek 2
  (1)   Německo přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možno získat od příjemce nazpět podporu uvedenou v článku 1, jež mu byla udělena protiprávně.
  (2)   Vrácení podpory proběhne postupem daným vnitrostátními procesními předpisy. Podpora, kterou je nutno vrátit, zahrnuje úroky od okamžiku, kdy mohl příjemce touto protiprávně udělenou podporou disponovat, až do okamžiku jejího úplného vrácení. Úroky se vypočítají na základě referenční sazby používané k výpočtu grantového ekvivalentu regionální pomoci..
  Článek 3
  Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, jaká opatření přijalo k jeho splnění.“ |
| --- | --- |

(9)

Komise zadala nezávislou studii o přiměřené odměně, kterou by země Severní Porýní-Vestfálsko musela požadovat za převod Wfa na společnost WestLB. Tímto pověřená poradenská firma se rovněž zúčastnila zasedání se třemi účastníky dne 10. listopadu 1998 a studii doručila Komisi dne 18. června 1999. Dne 8. července 1999 vydala Komise rozhodnutí 2000/392/ES o opatření provedeném Německem ve prospěch společnosti Westdeutsche Landesbank Girozentrale (dále: napadené rozhodnutí) (3). Rozhodnutí bylo Německu oznámeno dne 4. srpna 1999, které je zemi předalo dopisem ze dne 6. srpna 1999. Země informovala společnost WestLB dopisem ze dne 9. srpna 1999, který byl této doručen téhož dne. V článku 1, 2 a 3 tohoto rozhodnutí se uvádí:

„Článek 1

Státní podpora, kterou Německo poskytlo ve prospěch společnosti Westdeutsche Landesbank Girozentrale v celkové výši 1 579 700 000 DEM (807 700 000 EUR) v letech 1992 až 1998, je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

(1)   Německo přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možno získat od příjemce nazpět podporu uvedenou v článku 1, jež mu byla udělena protiprávně.

(2)   Vrácení podpory proběhne postupem daným vnitrostátními procesními předpisy. Podpora, kterou je nutno vrátit, zahrnuje úroky od okamžiku, kdy mohl příjemce touto protiprávně udělenou podporou disponovat, až do okamžiku jejího úplného vrácení. Úroky se vypočítají na základě referenční sazby používané k výpočtu grantového ekvivalentu regionální pomoci..

Článek 3

Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, jaká opatření přijalo k jeho splnění.“

2.   SOUDNÍ ŘÍZENÍ

| (10) | Dne 12. října 1999 podaly společnost WestLB a země Severní Porýní-Vestfálsko žaloby proti tomuto rozhodnutí u Soudu prvního stupně Evropských společenství. Společnost WestLB, země a Německo jako vedlejší účastník žádaly, aby bylo napadené rozhodnutí prohlášeno za neplatné a aby bylo Komisi uložena úhrada nákladů řízení. Navíc země požádala, aby bylo BdB uloženo uhradit také její vlastní náklady. Komise a BdB jako vedlejší účastníci žádají, aby byly obě žaloby zamítnuty jako neodůvodněné a aby bylo žalobcům uloženo uhradit náklady řízení (BdB přitom zahrnuje svoje vlastní náklady). |
| --- | --- |

(10)

Dne 12. října 1999 podaly společnost WestLB a země Severní Porýní-Vestfálsko žaloby proti tomuto rozhodnutí u Soudu prvního stupně Evropských společenství. Společnost WestLB, země a Německo jako vedlejší účastník žádaly, aby bylo napadené rozhodnutí prohlášeno za neplatné a aby bylo Komisi uložena úhrada nákladů řízení. Navíc země požádala, aby bylo BdB uloženo uhradit také její vlastní náklady. Komise a BdB jako vedlejší účastníci žádají, aby byly obě žaloby zamítnuty jako neodůvodněné a aby bylo žalobcům uloženo uhradit náklady řízení (BdB přitom zahrnuje svoje vlastní náklady).

| (11) | Německo navíc dne 8. října 1999 podalo žalobu proti tomuto rozhodnutí před Soudním dvorem Evropského společenství rovněž se žádostí, aby toto bylo prohlášeno za neplatné a aby Komisi uložil úhradu nákladů řízení. Toto řízení bylo ale odloženo s ohledem na řízení před Soudem prvního stupně, které má stejný obsah. |
| --- | --- |

(11)

Německo navíc dne 8. října 1999 podalo žalobu proti tomuto rozhodnutí před Soudním dvorem Evropského společenství rovněž se žádostí, aby toto bylo prohlášeno za neplatné a aby Komisi uložil úhradu nákladů řízení. Toto řízení bylo ale odloženo s ohledem na řízení před Soudem prvního stupně, které má stejný obsah.

| (12) | Usnesením soudu ze dne 22. srpna 2000 bylo Německo připuštěno jako vedlejší účastník na podporu žalobců a BdB jako vedlejší účastník na podporu Komise jako žalované. Usnesením soudu ze dne 11. července 2001 byly obě právní věci spojeny ke společnému ústnímu jednání a ke společnému rozhodnutí. Ústní jednání se konalo ve dnech 5. a 6. června 2002. |
| --- | --- |

(12)

Usnesením soudu ze dne 22. srpna 2000 bylo Německo připuštěno jako vedlejší účastník na podporu žalobců a BdB jako vedlejší účastník na podporu Komise jako žalované. Usnesením soudu ze dne 11. července 2001 byly obě právní věci spojeny ke společnému ústnímu jednání a ke společnému rozhodnutí. Ústní jednání se konalo ve dnech 5. a 6. června 2002.

| (13) | Dne 6. března 2003 vydal Soud prvního stupně rozsudek (4), ve kterém prohlásil napadené rozhodnutí Komise za neplatné od samého počátku a uložil Komisi uhradit náklady žalobců, jakož i její vlastní náklady a Německu jeho a BdB jejich vlastní náklady. |
| --- | --- |

(13)

Dne 6. března 2003 vydal Soud prvního stupně rozsudek (4), ve kterém prohlásil napadené rozhodnutí Komise za neplatné od samého počátku a uložil Komisi uhradit náklady žalobců, jakož i její vlastní náklady a Německu jeho a BdB jejich vlastní náklady.

| (14) | Soud prohlásil rozhodnutí Komise kvůli nedostatečnému zdůvodnění v následujících dvou bodech ohledně vyměření výše úhrady obvyklé na trhu za neplatné. Za prvé bylo provedeno prohlášení o neplatnosti rozhodnutí ohledně zdůvodnění výše úhrady za likvidní základní kapitál jako výchozí bod pro výpočet, pro který Komise stanovila sazbu ve výši 12 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora). Za druhé bylo prohlášení o neplatnosti provedeno ohledně zdůvodnění výše příplatku k této úhradě, pro který Komise stanovila sazbu ve výši 1,5 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora). Jinak soud potvrdil rozhodnutí Komise v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(14)

Soud prohlásil rozhodnutí Komise kvůli nedostatečnému zdůvodnění v následujících dvou bodech ohledně vyměření výše úhrady obvyklé na trhu za neplatné. Za prvé bylo provedeno prohlášení o neplatnosti rozhodnutí ohledně zdůvodnění výše úhrady za likvidní základní kapitál jako výchozí bod pro výpočet, pro který Komise stanovila sazbu ve výši 12 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora). Za druhé bylo prohlášení o neplatnosti provedeno ohledně zdůvodnění výše příplatku k této úhradě, pro který Komise stanovila sazbu ve výši 1,5 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora). Jinak soud potvrdil rozhodnutí Komise v plném rozsahu.

3.   OBNOVENÉ SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

| (15) | Prostřednictvím dopisů z 20., 29. ledna, 6. února a 28. května 2004 požádala Komise německé orgány o aktualizaci údajů podstatných pro rozhodnutí, které byly předány po prodloužení lhůty dne 10. března a 14. června 2004 a projednány ústně dne 28. července 2004. Další stanovisko země Severní Porýní-Vestfálsko bylo k tomuto doručeno dne 26. srpna 2004. Dopisem ze dne 6. října 2004 Německo předalo další požadované informace. |
| --- | --- |

(15)

Prostřednictvím dopisů z 20., 29. ledna, 6. února a 28. května 2004 požádala Komise německé orgány o aktualizaci údajů podstatných pro rozhodnutí, které byly předány po prodloužení lhůty dne 10. března a 14. června 2004 a projednány ústně dne 28. července 2004. Další stanovisko země Severní Porýní-Vestfálsko bylo k tomuto doručeno dne 26. srpna 2004. Dopisem ze dne 6. října 2004 Německo předalo další požadované informace.

| (16) | V červenci 2004 podali stěžovatelé BdB, země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB AG předběžné porozumění, předané Komisi dne 19. července 2004, o přiměřené úhradě, která by měla být dle jejich názoru brána Komisí za základ v obou bodech vytýkaných soudem. Konečné znění tohoto porozumění bylo Komisi předáno dne 13. října 2004. |
| --- | --- |

(16)

V červenci 2004 podali stěžovatelé BdB, země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB AG předběžné porozumění, předané Komisi dne 19. července 2004, o přiměřené úhradě, která by měla být dle jejich názoru brána Komisí za základ v obou bodech vytýkaných soudem. Konečné znění tohoto porozumění bylo Komisi předáno dne 13. října 2004.

| (17) | Ve stávajícím novém rozhodnutí Komise podle zdání soudu opravila oba body, které byly tímto kritizovány jako nedostatečné (zdůvodnění základní úhrady a možného příplatku). Jinak Komise stojí v zásadě za hodnocením, které provedla ve svém původním rozhodnutí. Do tohoto byly ovšem zahrnuty výsledky jednání mezi stěžovatelem BdB a zemí Severní Porýní-Vestfálsko popř. společností WestLB AG ohledně výše přiměřené úhrady. Komise ve stávajícím rozhodnutí provedla kromě jiného aktualizace, které byly v průběhu času od prvního rozhodnutí nutné, ohledně řízení, představení podniku jakož i ohledně výpočtu prvku podpory, včetně stanovení skutkové podstaty ukončení podpory, na základě nových údajů, které Německo předložilo pro roky od vydání starého rozhodnutí, popř. Komise zkrátila některé pasáže, které pro nové rozhodnutí již nejsou požadovány. |
| --- | --- |

(17)

Ve stávajícím novém rozhodnutí Komise podle zdání soudu opravila oba body, které byly tímto kritizovány jako nedostatečné (zdůvodnění základní úhrady a možného příplatku). Jinak Komise stojí v zásadě za hodnocením, které provedla ve svém původním rozhodnutí. Do tohoto byly ovšem zahrnuty výsledky jednání mezi stěžovatelem BdB a zemí Severní Porýní-Vestfálsko popř. společností WestLB AG ohledně výše přiměřené úhrady. Komise ve stávajícím rozhodnutí provedla kromě jiného aktualizace, které byly v průběhu času od prvního rozhodnutí nutné, ohledně řízení, představení podniku jakož i ohledně výpočtu prvku podpory, včetně stanovení skutkové podstaty ukončení podpory, na základě nových údajů, které Německo předložilo pro roky od vydání starého rozhodnutí, popř. Komise zkrátila některé pasáže, které pro nové rozhodnutí již nejsou požadovány.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

1.   WESTDEUTSCHE LANDESBANK GIROZENTRALE (WESTLB)

| (18) | V časovém období relevantním pro toto rozhodnutí od vložení Wfa dne 31. prosince 1991 až do rozštěpení společnosti WestLB dne 1. srpna 2002, kterým byla ukončena skutková podstata podpory, byla společnost WestLB veřejným úvěrovým ústavem podle právních předpisů země Severní Porýní-Vestfálsko. Dne 31. prosince 1991 činil její uznaný vlastní kapitál přibližně 5,1 mld. DEM. Ze zákona na ni byly přeneseny tři úkoly: Byla centrální bankou pro místní spořitelny této země a od 17. července 1992 také pro spořitelny země Brandenburg (Braniborsko). Plnila úkoly státní a komunální banky tím, že v pověření svých podílových vlastníků realizovala finanční obchody. Konečně vykonávala všeobecné bankovní činnosti. Nehledě na zvláštní právní předpisy země společnost WestLB podléhala německému zákonu o bankách a odpovídajícímu bankovnímu dohledu. |
| --- | --- |

(18)

V časovém období relevantním pro toto rozhodnutí od vložení Wfa dne 31. prosince 1991 až do rozštěpení společnosti WestLB dne 1. srpna 2002, kterým byla ukončena skutková podstata podpory, byla společnost WestLB veřejným úvěrovým ústavem podle právních předpisů země Severní Porýní-Vestfálsko. Dne 31. prosince 1991 činil její uznaný vlastní kapitál přibližně 5,1 mld. DEM. Ze zákona na ni byly přeneseny tři úkoly: Byla centrální bankou pro místní spořitelny této země a od 17. července 1992 také pro spořitelny země Brandenburg (Braniborsko). Plnila úkoly státní a komunální banky tím, že v pověření svých podílových vlastníků realizovala finanční obchody. Konečně vykonávala všeobecné bankovní činnosti. Nehledě na zvláštní právní předpisy země společnost WestLB podléhala německému zákonu o bankách a odpovídajícímu bankovnímu dohledu.

| (19) | Společnost WestLB se ze 100 % nacházela ve státním vlastnictví. Největší podíl na nominálním kapitálu měla země (43,2 %). Dalšími podílovými vlastníky byly Landschaftsverbände Rheinland (Krajinné svazy Porýní) a Westfalen-Lippe (Vestfálsko-Lippe) (po 11,7 %) jakož i Rheinische a Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband (Rýnský a Vestfálsko-Lippský svaz spořitelen a žirový svaz) (po 16,7 %). Tyto poměry podílů zůstaly nezměněné po celé relevantní časové období od 31. prosince 1991 až do 1. srpna 2002. |
| --- | --- |

(19)

Společnost WestLB se ze 100 % nacházela ve státním vlastnictví. Největší podíl na nominálním kapitálu měla země (43,2 %). Dalšími podílovými vlastníky byly Landschaftsverbände Rheinland (Krajinné svazy Porýní) a Westfalen-Lippe (Vestfálsko-Lippe) (po 11,7 %) jakož i Rheinische a Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband (Rýnský a Vestfálsko-Lippský svaz spořitelen a žirový svaz) (po 16,7 %). Tyto poměry podílů zůstaly nezměněné po celé relevantní časové období od 31. prosince 1991 až do 1. srpna 2002.

| (20) | Veřejní vlastníci ručili za společnost WestLB jako za veřejnoprávní zařízení v rámci institucionální odpovědnosti a v rámci ručení zřizovatele. Institucionální odpovědnost znamená, že vlastníci společnosti WestLB jsou zavázáni k zajištění hospodářské základny a funkčnosti ústavu během jeho celé existence. Tato záruka nezdůvodnila žádné ručení vlastníků vůči věřitelům banky, nýbrž regulovala toliko vztahy mezi orgány a bankou. V rámci ručení zřizovatele ručili vlastníci za veškeré závazky banky, pokud tyto nemohly být vyrovnány z majetku banky. Zřizovatel ručil vůči věřitelům banky. Obě záruky nebyly omezeny ani časově ani hodnotově. |
| --- | --- |

(20)

Veřejní vlastníci ručili za společnost WestLB jako za veřejnoprávní zařízení v rámci institucionální odpovědnosti a v rámci ručení zřizovatele. Institucionální odpovědnost znamená, že vlastníci společnosti WestLB jsou zavázáni k zajištění hospodářské základny a funkčnosti ústavu během jeho celé existence. Tato záruka nezdůvodnila žádné ručení vlastníků vůči věřitelům banky, nýbrž regulovala toliko vztahy mezi orgány a bankou. V rámci ručení zřizovatele ručili vlastníci za veškeré závazky banky, pokud tyto nemohly být vyrovnány z majetku banky. Zřizovatel ručil vůči věřitelům banky. Obě záruky nebyly omezeny ani časově ani hodnotově.

| (21) | Společnost WestLB byla původně regionálním zařízením, které se soustřeďovalo na to, aby doplňovalo činnost místních spořitelen, které původně vykonávaly opět převážně sociální funkci tím, že nabízely finanční služby v oblastech, ve kterých trh fungoval nedostatečně. Spořitelny se však již dávno transformovaly na univerzální úvěrové ústavy. Totéž platilo pro společnost WestLB, která se v minulých desetiletích stále silněji profilovala jako nezávislá obchodní banka a která byla v rozhodujícím časovém období významném silným konkurentem na německých a evropských bankovních trzích . |
| --- | --- |

(21)

Společnost WestLB byla původně regionálním zařízením, které se soustřeďovalo na to, aby doplňovalo činnost místních spořitelen, které původně vykonávaly opět převážně sociální funkci tím, že nabízely finanční služby v oblastech, ve kterých trh fungoval nedostatečně. Spořitelny se však již dávno transformovaly na univerzální úvěrové ústavy. Totéž platilo pro společnost WestLB, která se v minulých desetiletích stále silněji profilovala jako nezávislá obchodní banka a která byla v rozhodujícím časovém období významném silným konkurentem na německých a evropských bankovních trzích .

| (22) | Měřeno podle své bilanční sumy patřil koncern WestLB v rozhodujícím časovém obdob k pěti největším německým úvěrovým ústavům. Koncern WestLB poskytoval finanční služby podnikům a státním zařízením a byl činný také na mezinárodních kapitálových trzích jak na vlastní účet, tak i pro jiné emitenty dluhopisů. Jako mnohé další německé univerzální banky vlastnila společnost WestLB podíly ve finančních institucích a dalších podnicích. Významnou část své obchodní činnosti vyvíjela také mimo území Německa. |
| --- | --- |

(22)

Měřeno podle své bilanční sumy patřil koncern WestLB v rozhodujícím časovém obdob k pěti největším německým úvěrovým ústavům. Koncern WestLB poskytoval finanční služby podnikům a státním zařízením a byl činný také na mezinárodních kapitálových trzích jak na vlastní účet, tak i pro jiné emitenty dluhopisů. Jako mnohé další německé univerzální banky vlastnila společnost WestLB podíly ve finančních institucích a dalších podnicích. Významnou část své obchodní činnosti vyvíjela také mimo území Německa.

| (23) | Na základě zvláštních právních předpisů byla společnost WestLB až do rozdělení v srpnu 2002 – jinak než soukromé banky, ale stejným způsobem jako jiné státní úvěrové ústavy – kromě toho schopna provozovat hypoteční úvěrové obchody a obchody spořitelen pod stejnou organizační střechou jako své další obchody. Z tohoto důvodu mohla společnost WestLB v rozhodujícím časovém období až do rozdělení patřit k nejuniverzálnějším bankám v Německu. |
| --- | --- |

(23)

Na základě zvláštních právních předpisů byla společnost WestLB až do rozdělení v srpnu 2002 – jinak než soukromé banky, ale stejným způsobem jako jiné státní úvěrové ústavy – kromě toho schopna provozovat hypoteční úvěrové obchody a obchody spořitelen pod stejnou organizační střechou jako své další obchody. Z tohoto důvodu mohla společnost WestLB v rozhodujícím časovém období až do rozdělení patřit k nejuniverzálnějším bankám v Německu.

| (24) | Na druhé straně společnost WestLB neudržovala žádnou hustou síť poboček pro obchod se soukromými klienty. V této části trhu byly činné místní spořitelny, pro které společnost WestLB fungovala jako centrála. |
| --- | --- |

(24)

Na druhé straně společnost WestLB neudržovala žádnou hustou síť poboček pro obchod se soukromými klienty. V této části trhu byly činné místní spořitelny, pro které společnost WestLB fungovala jako centrála.

| (25) | Rentabilita společnosti WestLB, měřená podle zisku před zdaněním v procentuálním poměru k vlastním prostředkům na úrovni koncernu, činila v průměru osmi let před začleněním Wfa (1984 – 1991) nanejvýš 6,6 %, bez jasné vzrůstající tendence. Oproti německé a také evropské průměrné úrovni mohl být tento výsledek označen jako mimořádně nízký. |
| --- | --- |

(25)

Rentabilita společnosti WestLB, měřená podle zisku před zdaněním v procentuálním poměru k vlastním prostředkům na úrovni koncernu, činila v průměru osmi let před začleněním Wfa (1984 – 1991) nanejvýš 6,6 %, bez jasné vzrůstající tendence. Oproti německé a také evropské průměrné úrovni mohl být tento výsledek označen jako mimořádně nízký.

| (26) | Koncern WestLB navýšil svou bilanční sumu roku 1991, tedy před převodem, do konce roku 2001, okamžiku poslední roční účetní závěrky před svým rozdělením, z 270 mil. DEM na 840 mil. DEM, tedy více než na trojnásobek. |
| --- | --- |

(26)

Koncern WestLB navýšil svou bilanční sumu roku 1991, tedy před převodem, do konce roku 2001, okamžiku poslední roční účetní závěrky před svým rozdělením, z 270 mil. DEM na 840 mil. DEM, tedy více než na trojnásobek.

| (27) | Zákonem ze dne 2. července 2002 rozdělila země Severní Porýní-Vestfálsko společnost WestLB ke dni 1. srpna 2002 (se zpětným bilančním účinkem ke dni 1. ledna 2002) na veřejnoprávní mateřskou společnost, Landesbank Nordrhein-Westfalen, a soukromou dceřinou společnost WestLB AG. Do společnosti WestLB AG byl soustředěn obchod bývalé WestLB na volném trhu a do Landesbank Nordrhein-Westfalen její obchody ve veřejném zájmu. Společnost WestLB AG je podle údajů Německa právně identická se společností WestLB a je možné ji považovat za dlužníka z hlediska vrácení celé podpory (5). Wfa byl při rozdělení začleněn do Landesbank Nordrhein-Westfalen, čímž byl vyňat z obchodu na volném trhu soustředěného do WestLB AG. Stanovami společnosti Landesbank Nordrhein-Westfalen bylo mimo to určeno, že kapitál Wfa nesmí být používán k podpoře hypotečního obchodu, který v této zůstal, a že je proto nutné v budoucnosti zaplatit zemi úhradu ve výši 0,6 % p.a. za případnou funkci ručení země. |
| --- | --- |

(27)

Zákonem ze dne 2. července 2002 rozdělila země Severní Porýní-Vestfálsko společnost WestLB ke dni 1. srpna 2002 (se zpětným bilančním účinkem ke dni 1. ledna 2002) na veřejnoprávní mateřskou společnost, Landesbank Nordrhein-Westfalen, a soukromou dceřinou společnost WestLB AG. Do společnosti WestLB AG byl soustředěn obchod bývalé WestLB na volném trhu a do Landesbank Nordrhein-Westfalen její obchody ve veřejném zájmu. Společnost WestLB AG je podle údajů Německa právně identická se společností WestLB a je možné ji považovat za dlužníka z hlediska vrácení celé podpory (5). Wfa byl při rozdělení začleněn do Landesbank Nordrhein-Westfalen, čímž byl vyňat z obchodu na volném trhu soustředěného do WestLB AG. Stanovami společnosti Landesbank Nordrhein-Westfalen bylo mimo to určeno, že kapitál Wfa nesmí být používán k podpoře hypotečního obchodu, který v této zůstal, a že je proto nutné v budoucnosti zaplatit zemi úhradu ve výši 0,6 % p.a. za případnou funkci ručení země.

2.   WOHNUNGSBAUFÖRDERUNGSANSTALT (ÚSTAV NA PODPORU BYTOVÉ VÝSTAVBY, WFA)

| (28) | Wfa byl založen v roce 1957 a až do 31. prosince 1991 byl činný jako veřejnoprávní instituce. Jako takový byl zařízením s vlastní právní subjektivitou se základním kapitálem ve výši 100 mil. DEM (50 mil. EUR), a země byla výhradním vlastníkem. Na základě § 6 odst. 1 dřívějšího zákona Severního Porýní-Vestfálska na podporu bytové výstavby (6) příslušela Wfa výlučně úloha podporovat bytovou výstavbu prostřednictvím přidělování úrokově zvýhodněných a bezúročných půjček. Kvůli své obecné prospěšnosti byl ústav osvobozen od daně z příjmu právnických osob, majetkové daně a kapitálové živnostenské daně. |
| --- | --- |

(28)

Wfa byl založen v roce 1957 a až do 31. prosince 1991 byl činný jako veřejnoprávní instituce. Jako takový byl zařízením s vlastní právní subjektivitou se základním kapitálem ve výši 100 mil. DEM (50 mil. EUR), a země byla výhradním vlastníkem. Na základě § 6 odst. 1 dřívějšího zákona Severního Porýní-Vestfálska na podporu bytové výstavby (6) příslušela Wfa výlučně úloha podporovat bytovou výstavbu prostřednictvím přidělování úrokově zvýhodněných a bezúročných půjček. Kvůli své obecné prospěšnosti byl ústav osvobozen od daně z příjmu právnických osob, majetkové daně a kapitálové živnostenské daně.

| (29) | Na Wfa jako na veřejnoprávní instituci se vztahovala institucionální odpovědnost (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung) země Severního Porýní-Vestfálska za veškeré závazky ústavu. Tyto záruky zůstaly zachovány i po převodu. |
| --- | --- |

(29)

Na Wfa jako na veřejnoprávní instituci se vztahovala institucionální odpovědnost (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung) země Severního Porýní-Vestfálska za veškeré závazky ústavu. Tyto záruky zůstaly zachovány i po převodu.

| (30) | Hlavním finančním zdrojem pro podporu bytové výstavby byly a jsou „zemské prostředky na bytovou výstavbu“, které vznikly prostřednictvím příjmů z úroků z půjček přidělených Wfa a prostřednictvím ročních přídělů prostředků z rozpočtu země. Tyto prostředky, které jsou podle § 16 bývalého zákona o podpoře bytové výstavby určeny výlučně k financování půjček na bytovou výstavbu, byly ze 75 % použity na refinancování Wfa, tzn. 24,7 mld. DEM (12,6 mld. EUR) ke dni 31. prosince 1991. |
| --- | --- |

(30)

Hlavním finančním zdrojem pro podporu bytové výstavby byly a jsou „zemské prostředky na bytovou výstavbu“, které vznikly prostřednictvím příjmů z úroků z půjček přidělených Wfa a prostřednictvím ročních přídělů prostředků z rozpočtu země. Tyto prostředky, které jsou podle § 16 bývalého zákona o podpoře bytové výstavby určeny výlučně k financování půjček na bytovou výstavbu, byly ze 75 % použity na refinancování Wfa, tzn. 24,7 mld. DEM (12,6 mld. EUR) ke dni 31. prosince 1991.

| (31) | Před převodem byly závazky přijaté od země Severní Porýní-Vestfálsko na podporu bytové výstavby garantovány prostřednictvím Wfa. Každý rok byla ve výši závazků vyrovnaných zemí přeměněna záruka Wfa v pohledávku země na úhradu vůči Wfa, čímž se hodnota majetku na podporu zemské bytové výstavby adekvátně zredukovala. Tyto závazky Wfa by byly splatné až tehdy, když by Wfa ke splnění svých veřejných úkolů již nebyl odkázán na příjmy z úroků a splácení půjček. Na konci roku 1991 činily přibližně 7,4 mld. DEM (3,78 mld. EUR) a nebyly vykazovány v rozvaze přímo, nýbrž pouze „pod čarou“. |
| --- | --- |

(31)

Před převodem byly závazky přijaté od země Severní Porýní-Vestfálsko na podporu bytové výstavby garantovány prostřednictvím Wfa. Každý rok byla ve výši závazků vyrovnaných zemí přeměněna záruka Wfa v pohledávku země na úhradu vůči Wfa, čímž se hodnota majetku na podporu zemské bytové výstavby adekvátně zredukovala. Tyto závazky Wfa by byly splatné až tehdy, když by Wfa ke splnění svých veřejných úkolů již nebyl odkázán na příjmy z úroků a splácení půjček. Na konci roku 1991 činily přibližně 7,4 mld. DEM (3,78 mld. EUR) a nebyly vykazovány v rozvaze přímo, nýbrž pouze „pod čarou“.

3.   POŽADAVKY NA VLASTNÍ KAPITÁL NA ZÁKLADĚ SMĚRNICE O VLASTNÍCH PROSTŘEDCÍCH A SMĚRNICE O KAPITÁLOVÉ PŘIMĚŘENOSTI

| (32) | Podle směrnice Rady 89/647/EHS (7) a podle směrnice o vlastních prostředcích mají banky disponovat vlastními prostředky ve výši alespoň 8 % (8) svých rizikově vážených aktiv a podrozvahových transakcí (9) podílejících se na riziku. Tyto směrnice podmínily změny v zákoně o bankách, které byly realizovány dne 1. ledna 1992. Nové požadavky vstoupily v platnost dne 30. června 1993 (10). Do té doby musely německé úvěrové ústavy disponovat vlastními prostředky ve výši 5,6 % svých rizikově vážených aktiv (11). |
| --- | --- |

(32)

Podle směrnice Rady 89/647/EHS (7) a podle směrnice o vlastních prostředcích mají banky disponovat vlastními prostředky ve výši alespoň 8 % (8) svých rizikově vážených aktiv a podrozvahových transakcí (9) podílejících se na riziku. Tyto směrnice podmínily změny v zákoně o bankách, které byly realizovány dne 1. ledna 1992. Nové požadavky vstoupily v platnost dne 30. června 1993 (10). Do té doby musely německé úvěrové ústavy disponovat vlastními prostředky ve výši 5,6 % svých rizikově vážených aktiv (11).

| (33) | Co se týče nového limitu ve výši alespoň 8 %, musí být přinejmenším jedna polovina tvořena základní vlastní prostředky, které obsahují součásti kapitálu, které jsou úvěrovému ústavu k dispozici neomezeně a přímo, aby bylo možné krýt případné ztráty.. Základní vlastní prostředky mají pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu dohledu rozhodující význam proto, protože „doplňkové vlastní prostředky“, totiž další vlastní prostředky nižší kvality, jsou uznávány k podpoře rizikových obchodů banky pouze ve výši stávajících základních vlastních prostředků. |
| --- | --- |

(33)

Co se týče nového limitu ve výši alespoň 8 %, musí být přinejmenším jedna polovina tvořena základní vlastní prostředky, které obsahují součásti kapitálu, které jsou úvěrovému ústavu k dispozici neomezeně a přímo, aby bylo možné krýt případné ztráty.. Základní vlastní prostředky mají pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu dohledu rozhodující význam proto, protože „doplňkové vlastní prostředky“, totiž další vlastní prostředky nižší kvality, jsou uznávány k podpoře rizikových obchodů banky pouze ve výši stávajících základních vlastních prostředků.

| (34) | Kromě toho je přidělování velkých úvěrů bankou omezeno rozsahem jejích vlastních prostředků. K okamžiku převodu Wfa nesměl podle zákonu o bankách (§ 13) jednotlivý úvěr překročit 50 % vlastních prostředků úvěrového ústavu a celkový úhrn úvěrů, které činily více než 15 % vlastních prostředků, nesměl překročit osminásobek vlastních prostředků úvěrového ústavu. Po změně zákona o bankách v roce 1994 v rámci dodržování směrnice Rady 92/121/EHS (12) byl nejvyšší možný úvěr omezen na 25 % vlastních prostředků banky a souhrn všech velkých úvěrů převyšujících 10 % vlastních prostředků banky, nesměl překročit osminásobek veškerých vlastních prostředků (13). |
| --- | --- |

(34)

Kromě toho je přidělování velkých úvěrů bankou omezeno rozsahem jejích vlastních prostředků. K okamžiku převodu Wfa nesměl podle zákonu o bankách (§ 13) jednotlivý úvěr překročit 50 % vlastních prostředků úvěrového ústavu a celkový úhrn úvěrů, které činily více než 15 % vlastních prostředků, nesměl překročit osminásobek vlastních prostředků úvěrového ústavu. Po změně zákona o bankách v roce 1994 v rámci dodržování směrnice Rady 92/121/EHS (12) byl nejvyšší možný úvěr omezen na 25 % vlastních prostředků banky a souhrn všech velkých úvěrů převyšujících 10 % vlastních prostředků banky, nesměl překročit osminásobek veškerých vlastních prostředků (13).

| (35) | Článek 12 Druhé směrnice Rady 89/646/EHS z 15. prosince 1989 na koordinaci právních a správních předpisů o přijetí a výkonu činnosti úvěrových ústavů a ke změně směrnice 77/780/EHS (14) dále omezil rozsah majetkových účastí v dalších úvěrových a bankovních ústavech. Podle zvláštního ustanovení v zákoně o bankách (§ 12), které nevychází z práva Společenství, ale které je také možné nalézt v jiných členských státech, je navíc celková částka dlouhodobých investic – včetně majetkových účastí v podnicích mimo finanční sektor – omezena na celkovou částku vlastních prostředků banky. |
| --- | --- |

(35)

Článek 12 Druhé směrnice Rady 89/646/EHS z 15. prosince 1989 na koordinaci právních a správních předpisů o přijetí a výkonu činnosti úvěrových ústavů a ke změně směrnice 77/780/EHS (14) dále omezil rozsah majetkových účastí v dalších úvěrových a bankovních ústavech. Podle zvláštního ustanovení v zákoně o bankách (§ 12), které nevychází z práva Společenství, ale které je také možné nalézt v jiných členských státech, je navíc celková částka dlouhodobých investic – včetně majetkových účastí v podnicích mimo finanční sektor – omezena na celkovou částku vlastních prostředků banky.

| (36) | Ke 30. červnu 1993 se musely německé banky přizpůsobit novým požadavkům na vlastní kapitál. Již před převedením směrnice o kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo mnoho zemských bank, mezi nimi také WestLB, vybaveno vlastními prostředky v poměrně malé výši. Po zkušebních výpočtech, které Spolková republika Německo provedla v prosinci 1991 při použití ustanovení směrnice, vykázaly zemské banky průměrný koeficient přiměřenosti 6,3 %, zatímco hodnota musela od 30. června 1993 činit 8 % (15). Pro tyto úvěrové ústavy bylo proto absolutně nutné navýšit základnu vlastního kapitálu, aby bylo možné zabránit omezení jejich podnikové expanze a aby si vůbec mohly zachovat současný objem obchodů. Pokud banka nemůže prokázat potřebnou základnu vlastního kapitálu, uloží jí úřad pro dohled, aby neprodleně učinila opatření, aby mohla dostát předpisům o kapitálové přiměřenosti, ať již přijetím doplňujících vlastních prostředků nebo snížením rizikových aktiv. |
| --- | --- |

(36)

Ke 30. červnu 1993 se musely německé banky přizpůsobit novým požadavkům na vlastní kapitál. Již před převedením směrnice o kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo mnoho zemských bank, mezi nimi také WestLB, vybaveno vlastními prostředky v poměrně malé výši. Po zkušebních výpočtech, které Spolková republika Německo provedla v prosinci 1991 při použití ustanovení směrnice, vykázaly zemské banky průměrný koeficient přiměřenosti 6,3 %, zatímco hodnota musela od 30. června 1993 činit 8 % (15). Pro tyto úvěrové ústavy bylo proto absolutně nutné navýšit základnu vlastního kapitálu, aby bylo možné zabránit omezení jejich podnikové expanze a aby si vůbec mohly zachovat současný objem obchodů. Pokud banka nemůže prokázat potřebnou základnu vlastního kapitálu, uloží jí úřad pro dohled, aby neprodleně učinila opatření, aby mohla dostát předpisům o kapitálové přiměřenosti, ať již přijetím doplňujících vlastních prostředků nebo snížením rizikových aktiv.

| (37) | Zatímco soukromé banky musely svou další potřebu vlastních prostředků uspokojit na kapitálovém trhu, nemusely se veřejné banky vydat touto cestou, protože jejich státní podílníci se rozhodli, že je nebudou ani zcela ani částečně privatizovat. Kvůli generelně napjaté rozpočtové situaci nemohli státní podílníci provést ani žádný kapitálový vklad (16). Místo toho byla nalezena jiná řešení pro pořízení dodatečného vlastního kapitálu. V případě WestLB se země Severní Porýní-Vestfálsko rozhodla vložit Wfa do společnosti WestLB a tak rozšířit její základnu vlastních prostředků. Podobné transakce byly provedeny v některých dalších spolkových zemích ve prospěch příslušných zemských bank. |
| --- | --- |

(37)

Zatímco soukromé banky musely svou další potřebu vlastních prostředků uspokojit na kapitálovém trhu, nemusely se veřejné banky vydat touto cestou, protože jejich státní podílníci se rozhodli, že je nebudou ani zcela ani částečně privatizovat. Kvůli generelně napjaté rozpočtové situaci nemohli státní podílníci provést ani žádný kapitálový vklad (16). Místo toho byla nalezena jiná řešení pro pořízení dodatečného vlastního kapitálu. V případě WestLB se země Severní Porýní-Vestfálsko rozhodla vložit Wfa do společnosti WestLB a tak rozšířit její základnu vlastních prostředků. Podobné transakce byly provedeny v některých dalších spolkových zemích ve prospěch příslušných zemských bank.

4.   PŘEVOD A JEHO ÚČINKY

a)   PŘEVOD

| (38) | Zemský sněm Severního Porýní-Vestfálska schválil dne 18. prosince 1991 zákon o regulaci podpory bytové výstavby (17). Článek 1 tohoto zákona nařídil převod Wfa na společnost WestLB. Tento převod nabyl účinnosti dne 1. ledna 1992. |
| --- | --- |

(38)

Zemský sněm Severního Porýní-Vestfálska schválil dne 18. prosince 1991 zákon o regulaci podpory bytové výstavby (17). Článek 1 tohoto zákona nařídil převod Wfa na společnost WestLB. Tento převod nabyl účinnosti dne 1. ledna 1992.

| (39) | Převod byl zdůvodněn ve zdůvodnění zákona nejprve navýšením vlastních prostředků společnosti WestLB, aby byl úvěrový ústav schopen dostát přísnějším požadavkům na vlastní kapitál, které platí od 30. června 1993. Na základě převodu toto bylo pro zemský rozpočet možné bez finančního zatížení. Jako vedlejší efekt sloučení činností na podporu bytové výstavby Wfa s činnostmi společnosti WestLB byla uvedena větší efektivita. |
| --- | --- |

(39)

Převod byl zdůvodněn ve zdůvodnění zákona nejprve navýšením vlastních prostředků společnosti WestLB, aby byl úvěrový ústav schopen dostát přísnějším požadavkům na vlastní kapitál, které platí od 30. června 1993. Na základě převodu toto bylo pro zemský rozpočet možné bez finančního zatížení. Jako vedlejší efekt sloučení činností na podporu bytové výstavby Wfa s činnostmi společnosti WestLB byla uvedena větší efektivita.

| (40) | V rámci převodu zrušila země záruku Wfa ve výši přibližně 7,4 mld. DEM (3,78 mld. EUR) za závazky země na základě kapitálových příjmů na podporu bytové výstavby (viz oddíl II bod 2.). |
| --- | --- |

(40)

V rámci převodu zrušila země záruku Wfa ve výši přibližně 7,4 mld. DEM (3,78 mld. EUR) za závazky země na základě kapitálových příjmů na podporu bytové výstavby (viz oddíl II bod 2.).

| (41) | Společnost WestLB se stala univerzální právní nástupkyní Wfa (s výjimkou ručení Wfa zrušeného před převodem vůči zemi za dluhy země z důvodů podpory bytové výstavby). Z Wfa se stal organizačně a ekonomicky nezávislý veřejně-právní ústav bez právní subjektivity v rámci společnosti WestLB. Základní kapitál a rezervy Wfa musí být vykazovány v rozvaze společnosti WestLB jako zvláštní rezervy. Země nadále ručí na základě odpovědnosti veřejnoprávní instituce a ručení zřizovatele za závazky Wfa. |
| --- | --- |

(41)

Společnost WestLB se stala univerzální právní nástupkyní Wfa (s výjimkou ručení Wfa zrušeného před převodem vůči zemi za dluhy země z důvodů podpory bytové výstavby). Z Wfa se stal organizačně a ekonomicky nezávislý veřejně-právní ústav bez právní subjektivity v rámci společnosti WestLB. Základní kapitál a rezervy Wfa musí být vykazovány v rozvaze společnosti WestLB jako zvláštní rezervy. Země nadále ručí na základě odpovědnosti veřejnoprávní instituce a ručení zřizovatele za závazky Wfa.

| (42) | Převedený majetek, tedy základní kapitál, rezervy, prostředky na podporu zemské bytové výstavby a ostatní pohledávky Wfa jakož i budoucí příděly ze stavebních půjček zůstávají také po svém převodu na WestLB na základě čl. 2 § 16 odst. 2 uvedeného zákona určeny k podpoře bytové výstavby. Tentýž předpis stanovoval, že převedené majetkové hodnoty slouží současně jako vlastní kapitál ve smyslu zákona o bankách (a dále směrnice o kapitálové přiměřenosti), na jehož základě se vypočítává koeficient kapitálové přiměřenosti banky. Podle tohoto podporují také konkurenceschopnost v bankovních obchodech společnosti WestLB. |
| --- | --- |

(42)

Převedený majetek, tedy základní kapitál, rezervy, prostředky na podporu zemské bytové výstavby a ostatní pohledávky Wfa jakož i budoucí příděly ze stavebních půjček zůstávají také po svém převodu na WestLB na základě čl. 2 § 16 odst. 2 uvedeného zákona určeny k podpoře bytové výstavby. Tentýž předpis stanovoval, že převedené majetkové hodnoty slouží současně jako vlastní kapitál ve smyslu zákona o bankách (a dále směrnice o kapitálové přiměřenosti), na jehož základě se vypočítává koeficient kapitálové přiměřenosti banky. Podle tohoto podporují také konkurenceschopnost v bankovních obchodech společnosti WestLB.

| (43) | U příležitosti převodu změnili vlastníci společnosti WestLB rámcovou smlouvu a dohodli, že majetkové hodnoty určené k podpoře bytové výstavby zůstanou stále zachovány, i když by společnost WestLB utrpěla ztráty, kvůli kterým se původní kapitál spotřebuje. Kapitál Wfa by měl interně ručit pouze po ostatních vlastních prostředcích WestLB. V rámcové smlouvě bylo upřesněno, že se odpovědnost veřejných vlastníků WestLB vztahuje také na zvláštní rezervy Wfa. V případě zrušení společnosti WestLB by měla země prioritní nárok na kapitál Wfa. Kromě toho bylo vysvětleno, že navýšení základny vlastního kapitálu společnosti WestLB vložením Wfa představuje peněžité plnění země a že vlastníci mají pro toto sjednat výši roční odměny, jakmile budou k dispozici první výsledky obchodních let od roku 1992 (18). Toto bylo dále předmětem poznámky protokolu k rámcové smlouvě ze dne 11. listopadu 1993. Přes toto interní ujednání k zajištění majetkových hodnot Wfa a přes interní druhořadost kapitálu Wfa se ve vnějším vztahu společnosti WestLB nerozlišuje mezi funkcí Wfa jako zařízení na podporu bytové výstavby na jedné straně a funkcí jejích vlastních prostředků jako základního jmění společnosti WestLB k ručení na druhé straně. Převedené majetkové hodnoty jsou společnosti WestLB k dispozici ve své celistvosti a bezprostředně ke krytí ztrát nebo v případě konkurzu na pohledávky věřitelů. |
| --- | --- |

(43)

U příležitosti převodu změnili vlastníci společnosti WestLB rámcovou smlouvu a dohodli, že majetkové hodnoty určené k podpoře bytové výstavby zůstanou stále zachovány, i když by společnost WestLB utrpěla ztráty, kvůli kterým se původní kapitál spotřebuje. Kapitál Wfa by měl interně ručit pouze po ostatních vlastních prostředcích WestLB. V rámcové smlouvě bylo upřesněno, že se odpovědnost veřejných vlastníků WestLB vztahuje také na zvláštní rezervy Wfa. V případě zrušení společnosti WestLB by měla země prioritní nárok na kapitál Wfa. Kromě toho bylo vysvětleno, že navýšení základny vlastního kapitálu společnosti WestLB vložením Wfa představuje peněžité plnění země a že vlastníci mají pro toto sjednat výši roční odměny, jakmile budou k dispozici první výsledky obchodních let od roku 1992 (18). Toto bylo dále předmětem poznámky protokolu k rámcové smlouvě ze dne 11. listopadu 1993. Přes toto interní ujednání k zajištění majetkových hodnot Wfa a přes interní druhořadost kapitálu Wfa se ve vnějším vztahu společnosti WestLB nerozlišuje mezi funkcí Wfa jako zařízení na podporu bytové výstavby na jedné straně a funkcí jejích vlastních prostředků jako základního jmění společnosti WestLB k ručení na druhé straně. Převedené majetkové hodnoty jsou společnosti WestLB k dispozici ve své celistvosti a bezprostředně ke krytí ztrát nebo v případě konkurzu na pohledávky věřitelů.

| (44) | Ve smlouvě o obstarávání obchodů uzavřené mezi zemí a společností WestLB k zákonu o podpoře bytové výstavby je stanoveno, že společnost WestLB bude zvláštní rezervu používat na podporu vlastní obchodní činnosti pouze do té míry, jak je zaručeno plnění zákonem předepsaných úkolů Wfa. |
| --- | --- |

(44)

Ve smlouvě o obstarávání obchodů uzavřené mezi zemí a společností WestLB k zákonu o podpoře bytové výstavby je stanoveno, že společnost WestLB bude zvláštní rezervu používat na podporu vlastní obchodní činnosti pouze do té míry, jak je zaručeno plnění zákonem předepsaných úkolů Wfa.

| (45) | Ačkoli Wfa ztratil svou právní nezávislost tím, že se stal oddělením WestLB pro podporu bytové výstavby a je začleněn do účetní evidence společnosti WestLB, nebyl operačně začleněn do WestLB. Wfa zůstala zachovaná jako zvláštní jednotka v rámci WestLB pod názvem Wohnungsbauförderungsanstalt Nordrhein-Westfalen – Anstalt der Westdeutschen Landesbank Girozentrale (Ústav na podporu bytové výstavby Severní Porýní-Vestfálsko-ústav Západoněmecké zemské banky ústředí žirové banky). Toto nové oddělení společnosti WestLB pro podporu bytové výstavby je sice zohledněno v účetní evidenci WestLB, má ale také svou vlastní účetní evidenci. Předchozí oddělení WestLB pro podporu bytové výstavby bylo s Wfa sloučeno. |
| --- | --- |

(45)

Ačkoli Wfa ztratil svou právní nezávislost tím, že se stal oddělením WestLB pro podporu bytové výstavby a je začleněn do účetní evidence společnosti WestLB, nebyl operačně začleněn do WestLB. Wfa zůstala zachovaná jako zvláštní jednotka v rámci WestLB pod názvem Wohnungsbauförderungsanstalt Nordrhein-Westfalen – Anstalt der Westdeutschen Landesbank Girozentrale (Ústav na podporu bytové výstavby Severní Porýní-Vestfálsko-ústav Západoněmecké zemské banky ústředí žirové banky). Toto nové oddělení společnosti WestLB pro podporu bytové výstavby je sice zohledněno v účetní evidenci WestLB, má ale také svou vlastní účetní evidenci. Předchozí oddělení WestLB pro podporu bytové výstavby bylo s Wfa sloučeno.

| (46) | Převedený majetek Wfa ve formě základního kapitálu, rezerva, ostatních majetkových hodnot a budoucích zisků zůstává vyhrazen k podpoře bytové výstavby, musí být tedy spravován odděleně od ostatní obchodní činnosti společnosti WestLB. Současně toto oddělení vytváří předpoklad pro to, že činnost na podporu bytové výstavby může být podle německého daňového práva dále uznána jako obecně prospěšná. Protože německé orgány vycházely z toho, že Wfa po začlenění zůstane skutečně obecně prospěšným zařízením, nebyla zrušena osvobození od daně zmíněná v oddílu II bod 2. |
| --- | --- |

(46)

Převedený majetek Wfa ve formě základního kapitálu, rezerva, ostatních majetkových hodnot a budoucích zisků zůstává vyhrazen k podpoře bytové výstavby, musí být tedy spravován odděleně od ostatní obchodní činnosti společnosti WestLB. Současně toto oddělení vytváří předpoklad pro to, že činnost na podporu bytové výstavby může být podle německého daňového práva dále uznána jako obecně prospěšná. Protože německé orgány vycházely z toho, že Wfa po začlenění zůstane skutečně obecně prospěšným zařízením, nebyla zrušena osvobození od daně zmíněná v oddílu II bod 2.

| (47) | Konkurenti společnosti WestLB se vzepřeli fúzi mezi monopolním Wfa a společností WestLB také proto, protože se obávali, že společnost WestLB bude informace vyskytující se v oblasti podpory bytové výstavby využívat k tomu, aby získávala nové zákazníky pro své komerční obchodní oblasti. Příslušné orgány se zavázaly, že zajistí, aby tímto sloučením nedošlo ke zkreslení hospodářské soutěže tím, že podpora bytové výstavby bude oddělená od komerčních oddělení společnosti WestLB personálně, informacemi atd. (19). |
| --- | --- |

(47)

Konkurenti společnosti WestLB se vzepřeli fúzi mezi monopolním Wfa a společností WestLB také proto, protože se obávali, že společnost WestLB bude informace vyskytující se v oblasti podpory bytové výstavby využívat k tomu, aby získávala nové zákazníky pro své komerční obchodní oblasti. Příslušné orgány se zavázaly, že zajistí, aby tímto sloučením nedošlo ke zkreslení hospodářské soutěže tím, že podpora bytové výstavby bude oddělená od komerčních oddělení společnosti WestLB personálně, informacemi atd. (19).

| (48) | Rozdělením společnosti WestLB k 1. srpnu 2002 (zpětná účinnost v rozvaze k 1. lednu 2002) zákonem země Severní Porýní-Vestfálsko ze 2. července byl Wfa přiřazen k Landesbank Nordrhein-Westfalen, a tím opět odebrán z konkurenčního obchodu sloučeného v WestLB AG. |
| --- | --- |

(48)

Rozdělením společnosti WestLB k 1. srpnu 2002 (zpětná účinnost v rozvaze k 1. lednu 2002) zákonem země Severní Porýní-Vestfálsko ze 2. července byl Wfa přiřazen k Landesbank Nordrhein-Westfalen, a tím opět odebrán z konkurenčního obchodu sloučeného v WestLB AG.

b)   HODNOTA WFA

| (49) | Nominální hodnota majetku Wfa převedeného na WestLB k 31. prosinci 1991 činila přibližně 24,9 mld. DEM (12,73 mld. EUR), z čehož téměř 24,7 mld. DEM (12,68 mld. EUR) připadalo na majetek na zemskou bytovou výstavbu. Protože tyto finanční prostředky sloužily k financování půjček na bytovou výstavbu, které jsou buď výhodně úročeny nebo které jsou bezúročné a které jsou často opatřeny dlouhými lhůtami osvobozené od splátek,, musel být nominální kapitál silně diskontovat, aby bylo možné zjistit skutečnou hodnotu. |
| --- | --- |

(49)

Nominální hodnota majetku Wfa převedeného na WestLB k 31. prosinci 1991 činila přibližně 24,9 mld. DEM (12,73 mld. EUR), z čehož téměř 24,7 mld. DEM (12,68 mld. EUR) připadalo na majetek na zemskou bytovou výstavbu. Protože tyto finanční prostředky sloužily k financování půjček na bytovou výstavbu, které jsou buď výhodně úročeny nebo které jsou bezúročné a které jsou často opatřeny dlouhými lhůtami osvobozené od splátek,, musel být nominální kapitál silně diskontovat, aby bylo možné zjistit skutečnou hodnotu.

| (50) | Společnost WestLB opatřila k 1. lednu 1992 znalecké stanovisko ke zjištění majetku Wfa. Toto stanovisko bylo odevzdáno dne 30. dubna 1992. Je nutno poznamenat, že toto zjištění hodnoty bylo provedeno až poté, kdy země rozhodla o převodu Wfa. |
| --- | --- |

(50)

Společnost WestLB opatřila k 1. lednu 1992 znalecké stanovisko ke zjištění majetku Wfa. Toto stanovisko bylo odevzdáno dne 30. dubna 1992. Je nutno poznamenat, že toto zjištění hodnoty bylo provedeno až poté, kdy země rozhodla o převodu Wfa.

| (51) | K metodě ocenění vysvětlili auditoři, že Wfa kvůli trvajícímu závazku reinvestovat všechny budoucí příjmy do úrokově zvýhodněných nebo bezúročných půjček na bytovou výstavbu nemá ve skutečnosti žádnou kapitalizovanou hodnotu výnosu. Tato povinnost však odpadá v případě zhodnocení Wfa. Výhoda Wfa pro WestLB spočívá zaprvé v navýšení vlastních prostředků a z toho vyplývající možnosti k rozšíření obchodů a zadruhé ve zlepšení bonity v důsledku značného navýšení vlastního kapitálu. Protože společnosti WestLB z normální činnosti Wfa nevzniká žádná výhoda, musí být hodnota Wfa zjištěna na základě možného výnosu z jeho prodeje, a to bez závazku reinvestice spočívajícího toliko ve vnitřním vztahu. Majetek musí být dále hodnocen s ohledem na normální výnosnost, musí být tedy odúročen na hodnotu, na jejímž podkladě by mohla být nominální návratnost pokládána za normální tržní výnosnost. |
| --- | --- |

(51)

K metodě ocenění vysvětlili auditoři, že Wfa kvůli trvajícímu závazku reinvestovat všechny budoucí příjmy do úrokově zvýhodněných nebo bezúročných půjček na bytovou výstavbu nemá ve skutečnosti žádnou kapitalizovanou hodnotu výnosu. Tato povinnost však odpadá v případě zhodnocení Wfa. Výhoda Wfa pro WestLB spočívá zaprvé v navýšení vlastních prostředků a z toho vyplývající možnosti k rozšíření obchodů a zadruhé ve zlepšení bonity v důsledku značného navýšení vlastního kapitálu. Protože společnosti WestLB z normální činnosti Wfa nevzniká žádná výhoda, musí být hodnota Wfa zjištěna na základě možného výnosu z jeho prodeje, a to bez závazku reinvestice spočívajícího toliko ve vnitřním vztahu. Majetek musí být dále hodnocen s ohledem na normální výnosnost, musí být tedy odúročen na hodnotu, na jejímž podkladě by mohla být nominální návratnost pokládána za normální tržní výnosnost.

| (52) | Auditoři korigovali hodnotu různých položek majetku a závazků Wfa – půjčky na bytovou výstavbu byly zredukovány z nominální hodnoty 30,7 mld. DEM (15,7 mld. EUR) na 13,5 mld. DEM (6,9 mld. EUR), což odpovídá korektuře 56 % – a vypočítali čistý majetek Wfa ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR). Toto odpovídá celkovému diskontu ve výši 76 % v porovnání s tehdejší nominální hodnotou čistého majetku Wfa ve výši 24,9 mld. DEM (12,7 mld. DEM). Po této opravné položce byla částka 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) přijata do účetní evidence společnosti WestLB jako „mimořádná rezerva ústavu na podporu bytové výstavby“. |
| --- | --- |

(52)

Auditoři korigovali hodnotu různých položek majetku a závazků Wfa – půjčky na bytovou výstavbu byly zredukovány z nominální hodnoty 30,7 mld. DEM (15,7 mld. EUR) na 13,5 mld. DEM (6,9 mld. EUR), což odpovídá korektuře 56 % – a vypočítali čistý majetek Wfa ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR). Toto odpovídá celkovému diskontu ve výši 76 % v porovnání s tehdejší nominální hodnotou čistého majetku Wfa ve výši 24,9 mld. DEM (12,7 mld. DEM). Po této opravné položce byla částka 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) přijata do účetní evidence společnosti WestLB jako „mimořádná rezerva ústavu na podporu bytové výstavby“.

| (53) | Poté co společnost WestLB u Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen (BAKred) požádala, aby částka ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) byla uznána jako základní vlastní prostředky společnosti WestLB, pověřil tento zjištěním hodnoty jinou auditorskou společnost. Posudek byl vyhotoven dne 30. září 1992. V posudku provedeném pro BAKred byla zkoumána důvěryhodnost zjištění hodnoty provedené pro WestLB a bylo akceptováno metodické použití hodnocení. Ale zvláště kvůli volbě jiné diskontní sazby a kvůli rozdílnému ošetření předběžného splácení byl zjištěn čistý majetek Wfa od 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) do 5,4 mld. DEM (2,76 mld. EUR). |
| --- | --- |

(53)

Poté co společnost WestLB u Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen (BAKred) požádala, aby částka ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) byla uznána jako základní vlastní prostředky společnosti WestLB, pověřil tento zjištěním hodnoty jinou auditorskou společnost. Posudek byl vyhotoven dne 30. září 1992. V posudku provedeném pro BAKred byla zkoumána důvěryhodnost zjištění hodnoty provedené pro WestLB a bylo akceptováno metodické použití hodnocení. Ale zvláště kvůli volbě jiné diskontní sazby a kvůli rozdílnému ošetření předběžného splácení byl zjištěn čistý majetek Wfa od 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) do 5,4 mld. DEM (2,76 mld. EUR).

| (54) | Na základě tohoto hodnocení konečně BAKred dne 30. prosince 1992 uznal 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) jako základní vlastní prostředky společnosti WestLB ve smyslu zákona o bankách. Částka vykázaná v rozvaze společnosti WestLB jako vlastní kapitál – 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) – stejně jako částka uznaná jako základní vlastní prostředek se od té doby nezměnily. |
| --- | --- |

(54)

Na základě tohoto hodnocení konečně BAKred dne 30. prosince 1992 uznal 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) jako základní vlastní prostředky společnosti WestLB ve smyslu zákona o bankách. Částka vykázaná v rozvaze společnosti WestLB jako vlastní kapitál – 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) – stejně jako částka uznaná jako základní vlastní prostředek se od té doby nezměnily.

| (55) | Obě hodnocení převedeného majetku vycházela ze situace, která existovala po odstranění závazku ručení vůči zemi odhadovaného na základě hodnocení na přibližně 7,3 mld. DEM (3,73 mld. EUR). |
| --- | --- |

(55)

Obě hodnocení převedeného majetku vycházela ze situace, která existovala po odstranění závazku ručení vůči zemi odhadovaného na základě hodnocení na přibližně 7,3 mld. DEM (3,73 mld. EUR).

c)   ÚČINKY PŘEVODU WFA NA SPOLEČNOST WESTLB

| (56) | Dne 31. prosince 1991 disponovala společnost WestLB uznanými vlastními prostředky ve výši 5,1 mld. DEM (2,6 mld. EUR), z nichž muselo být 500 mil. DEM (260 mil. EUR) připsáno požitkovým právům. Koeficient výše kapitálové přiměřenosti podle zákona o bankách před svou novelizací k realizaci bankovních směrnic Společenství činil přibližně 6,1 % a byl tedy o 0,5 procentního bodu nad tehdy zákonem předepsaným minimálním podílem. |
| --- | --- |

(56)

Dne 31. prosince 1991 disponovala společnost WestLB uznanými vlastními prostředky ve výši 5,1 mld. DEM (2,6 mld. EUR), z nichž muselo být 500 mil. DEM (260 mil. EUR) připsáno požitkovým právům. Koeficient výše kapitálové přiměřenosti podle zákona o bankách před svou novelizací k realizaci bankovních směrnic Společenství činil přibližně 6,1 % a byl tedy o 0,5 procentního bodu nad tehdy zákonem předepsaným minimálním podílem.

| (57) | Protože BAKred uznal kapitál Wfa jako vlastní prostředky WestLB, navýšily se vlastní prostředky společnosti WestLB celkově na 9,1 mld. DEM (4,65 mld. EUR), tedy o 79 %. Při zohlednění nastavení 100 mil. DEM (50 mil. EUR) ze zisku do rezerv se vlastní prostředky společnosti WestLB navýšily na 9,2 mld. DEM (4,7 mld. EUR) ke dni 31. prosince 1992. Toto při zohlednění kapitálu a rizikových aktiv Wfa odpovídalo koeficientu výše kapitálové přiměřenosti 8,7 %. |
| --- | --- |

(57)

Protože BAKred uznal kapitál Wfa jako vlastní prostředky WestLB, navýšily se vlastní prostředky společnosti WestLB celkově na 9,1 mld. DEM (4,65 mld. EUR), tedy o 79 %. Při zohlednění nastavení 100 mil. DEM (50 mil. EUR) ze zisku do rezerv se vlastní prostředky společnosti WestLB navýšily na 9,2 mld. DEM (4,7 mld. EUR) ke dni 31. prosince 1992. Toto při zohlednění kapitálu a rizikových aktiv Wfa odpovídalo koeficientu výše kapitálové přiměřenosti 8,7 %.

| (58) | Tabulka 1: Potřeba kapitálu a vlastní prostředky společnosti WestLB a Wfa (podle údajů německých orgánů)







  (v mil. DEM) |
| --- | --- |
| (dne 31. prosince) | 1991 | 1992 |
| | | |
| Rizikově vážená aktiva WestLB (bez Wfa) | 83 000 | 91 209 |
| Rizikově vážená aktiva Wfa | 13 497 | 14 398 |
| Rizikově vážená aktiva WestLB (s Wfa) (20) | | 105 607 |
| | | |
| Potřebné vlastní prostředky WestLB (21) (= a) | 4 611 | 5 867 |
| Potřebné vlastní prostředky WestLB bez Wfa (21) (= b) | | 5 067 |
| | | |
| Vlastní prostředky WestLB (= c) | 5 090 | 9 190 |
| Vlastní prostředky WestLB bez Wfa (= d) | | 5 190 |
| | | |
| Vytížení vlastních prostředků WestLB (= a/c) | 91 % | 64 % |
| Vytížení vlastních prostředků WestLB bez Wfa (b/d) | | 98 % |

(58)

Tabulka 1: Potřeba kapitálu a vlastní prostředky společnosti WestLB a Wfa (podle údajů německých orgánů)

(v mil. DEM)

(dne 31. prosince)

1991

1992

Rizikově vážená aktiva WestLB (bez Wfa)

83 000

91 209

Rizikově vážená aktiva Wfa

13 497

14 398

Rizikově vážená aktiva WestLB (s Wfa) (20)

105 607

Potřebné vlastní prostředky WestLB (21) (= a)

4 611

5 867

Potřebné vlastní prostředky WestLB bez Wfa (21) (= b)

5 067

Vlastní prostředky WestLB (= c)

5 090

9 190

Vlastní prostředky WestLB bez Wfa (= d)

5 190

Vytížení vlastních prostředků WestLB (= a/c)

91 %

64 %

Vytížení vlastních prostředků WestLB bez Wfa (b/d)

98 %

| (59) | Tento koeficient kapitálové přiměřenosti 8,7 % přispěl k navýšení rizikově vážených aktiv společnosti WestLB ve výši 8,2 mld. DEM (4,19 mld. EUR) popř. 9,9 % v roce 1992, které nesouvisí s podporou bytové výstavby. Pokud by se bylo toto navýšení realizovalo bez převodu Wfa, byl by koeficient výše kapitálové přiměřenosti společnosti WestLB k 31. prosinci 1992 klesl na 5,7 %, tedy téměř na minimální požadavek ve výši 5,6 %. |
| --- | --- |

(59)

Tento koeficient kapitálové přiměřenosti 8,7 % přispěl k navýšení rizikově vážených aktiv společnosti WestLB ve výši 8,2 mld. DEM (4,19 mld. EUR) popř. 9,9 % v roce 1992, které nesouvisí s podporou bytové výstavby. Pokud by se bylo toto navýšení realizovalo bez převodu Wfa, byl by koeficient výše kapitálové přiměřenosti společnosti WestLB k 31. prosinci 1992 klesl na 5,7 %, tedy téměř na minimální požadavek ve výši 5,6 %.

| (60) | Zatímco je celý kapitál Wfa pro činnosti na podporu bytové výstavby účelově vázán, je k podpoře rizikově vážených aktiv zapotřebí pouze část vlastních prostředků Wfa ve smyslu předpisů o kapitálové přiměřenosti. Podle informací německých úřadů bylo k tomuto účelu k okamžiku, když nové požadavky na vlastní kapitál vstoupily v platnost, zapotřebí 1,5 mld. DEM (770 mil. EUR). Zbývající 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) mohla tedy WestLB k tomuto okamžiku použít jako vlastní prostředky k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. |
| --- | --- |

(60)

Zatímco je celý kapitál Wfa pro činnosti na podporu bytové výstavby účelově vázán, je k podpoře rizikově vážených aktiv zapotřebí pouze část vlastních prostředků Wfa ve smyslu předpisů o kapitálové přiměřenosti. Podle informací německých úřadů bylo k tomuto účelu k okamžiku, když nové požadavky na vlastní kapitál vstoupily v platnost, zapotřebí 1,5 mld. DEM (770 mil. EUR). Zbývající 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) mohla tedy WestLB k tomuto okamžiku použít jako vlastní prostředky k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech.

| (61) | U koncernu WestLB byl koeficient výše kapitálové přiměřenosti dne 31. prosince 1991s 5,8 % o 0,2 procentního bodu nad tehdejším minimálním podílem. O rok později, poté, co BAKred uznal kapitál Wfa, byl podíl při zohlednění rizikově vážených aktiv Wfa přibližně 8,1 %. Pokud by se byl převod majetku nekonal a pokud by byl koncern přesto navýšil rizikově vážená aktiva nesouvisející s podporou bytové výstavby, jak to učinil, byl by koeficient kapitálové přiměřenosti koncernu poklesl na 5,3 % a byl by se tak nacházel o 0,3 procentního bodu pod minimální hodnotou platnou v tomto okamžiku. |
| --- | --- |

(61)

U koncernu WestLB byl koeficient výše kapitálové přiměřenosti dne 31. prosince 1991s 5,8 % o 0,2 procentního bodu nad tehdejším minimálním podílem. O rok později, poté, co BAKred uznal kapitál Wfa, byl podíl při zohlednění rizikově vážených aktiv Wfa přibližně 8,1 %. Pokud by se byl převod majetku nekonal a pokud by byl koncern přesto navýšil rizikově vážená aktiva nesouvisející s podporou bytové výstavby, jak to učinil, byl by koeficient kapitálové přiměřenosti koncernu poklesl na 5,3 % a byl by se tak nacházel o 0,3 procentního bodu pod minimální hodnotou platnou v tomto okamžiku.

| (62) | Dne 30. června 1993, když pro německé úvěrové ústavy platily nové požadavky na vlastní kapitál podle směrnice o vlastních prostředcích a o kapitálové přiměřenosti, činil koeficient výše kapitálové přiměřenosti koncernu (včetně požadavků na Wfa na vlastní kapitál) na bázi nových předpisů 9 %, tedy o 1 procentní bod nad minimální hodnotou (přitom na základní vlastní prostředky připadlo 6,3 % bodů a na doplňující vlastní prostředky 2,7 procentních bodů). Bez vkladu vlastního kapitálu začleněním Wfa a bez rizikových aktiv by byl koncern dne 30. června 1993 dosáhl koeficient výše kapitálové přiměřenosti ve výši přibližně 7,2 %. Podílu ve výši 9 % bylo dosaženo přijetím dalších doplňujících vlastních prostředků ve formě druhořadých dluhopisů ve výši přibližně 2,9 mld. DEM (1,48 mld. EUR) na počátku roku 1993. Společnost WestLB přijala v průběhu roku 1993 celkem 3,1 mld. DEM (1,59 mld. EUR) doplňkových vlastních prostředků, čímž se vlastní prostředky koncernu ve smyslu zákona o bankách do konce téhož roku navýšily na 12,9 mld. DEM (6,6 mld. EUR). Koeficienty výše kapitálové přiměřenosti byly ve srovnání s 30. červnem na konci roku 1993 o něco nižší. |
| --- | --- |

(62)

Dne 30. června 1993, když pro německé úvěrové ústavy platily nové požadavky na vlastní kapitál podle směrnice o vlastních prostředcích a o kapitálové přiměřenosti, činil koeficient výše kapitálové přiměřenosti koncernu (včetně požadavků na Wfa na vlastní kapitál) na bázi nových předpisů 9 %, tedy o 1 procentní bod nad minimální hodnotou (přitom na základní vlastní prostředky připadlo 6,3 % bodů a na doplňující vlastní prostředky 2,7 procentních bodů). Bez vkladu vlastního kapitálu začleněním Wfa a bez rizikových aktiv by byl koncern dne 30. června 1993 dosáhl koeficient výše kapitálové přiměřenosti ve výši přibližně 7,2 %. Podílu ve výši 9 % bylo dosaženo přijetím dalších doplňujících vlastních prostředků ve formě druhořadých dluhopisů ve výši přibližně 2,9 mld. DEM (1,48 mld. EUR) na počátku roku 1993. Společnost WestLB přijala v průběhu roku 1993 celkem 3,1 mld. DEM (1,59 mld. EUR) doplňkových vlastních prostředků, čímž se vlastní prostředky koncernu ve smyslu zákona o bankách do konce téhož roku navýšily na 12,9 mld. DEM (6,6 mld. EUR). Koeficienty výše kapitálové přiměřenosti byly ve srovnání s 30. červnem na konci roku 1993 o něco nižší.

| (63) | Tabulka 2: Potřeba kapitálu a vlastní prostředky koncernu WestLB (podle údajů německých orgánů)
















  (v mil. DEM) |
| --- | --- |
| (Průměrné hodnoty) | 1992 (23) | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 (24) |
| | | | | | | | | | | | |
| Bilanční suma | 271 707 | 332 616 | 378 573 | 428 622 | 470 789 | 603 798 | 693 026 | 750 558 | 782 410 | 844 743 | 519 470 |
| Rizikově vážená aktiva | 126 071 | 120 658 | 151 482 | 156 470 | 173 858 | 204 157 | 259 237 | [...] (22) | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | | | | |
| Předepsané základní vlastní prostředky (= a) | 4 758 | 4 827 | 6 060 | 6 259 | 6 954 | 8 167 | 10 370 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Předepsané vlastní prostředky celkem (= b) | 9 351 | 9 653 | 12 119 | 12 517 | 13 908 | 16 333 | 20 739 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | | | | |
| Základní vlastní prostředky (= c) | 5 117 | 8 818 | 9 502 | 9 769 | 9 805 | 10 358 | 11 378 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Doplňkové vlastní prostředky | 500 | 2 495 | 4 513 | 4 946 | 5 270 | 7 094 | 10 170 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vlastní prostředky celkem (= d) | 5 617 | 11 313 | 14 015 | 14 715 | 15 075 | 17 452 | 21 548 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | | | | |
| Vytížení základních vlastních prostředků (= a/c) | 93 % | 55 % | 64 % | 64 % | 71 % | 79 % | 91 % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vytížení vlastních prostředků celkem (= b/d) | 166 % | 85 % | 86 % | 85 % | 92 % | 94 % | 96 % | [...] | [...] | [...] | [...] |

(63)

Tabulka 2: Potřeba kapitálu a vlastní prostředky koncernu WestLB (podle údajů německých orgánů)

(v mil. DEM)

(Průměrné hodnoty)

1992 (23)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002 (24)

Bilanční suma

271 707

332 616

378 573

428 622

470 789

603 798

693 026

750 558

782 410

844 743

519 470

Rizikově vážená aktiva

126 071

120 658

151 482

156 470

173 858

204 157

259 237

[...] (22)

[...]

[...]

[...]

Předepsané základní vlastní prostředky (= a)

4 758

4 827

6 060

6 259

6 954

8 167

10 370

[...]

[...]

[...]

[...]

Předepsané vlastní prostředky celkem (= b)

9 351

9 653

12 119

12 517

13 908

16 333

20 739

[...]

[...]

[...]

[...]

Základní vlastní prostředky (= c)

5 117

8 818

9 502

9 769

9 805

10 358

11 378

[...]

[...]

[...]

[...]

Doplňkové vlastní prostředky

500

2 495

4 513

4 946

5 270

7 094

10 170

[...]

[...]

[...]

[...]

Vlastní prostředky celkem (= d)

5 617

11 313

14 015

14 715

15 075

17 452

21 548

[...]

[...]

[...]

[...]

Vytížení základních vlastních prostředků (= a/c)

93 %

55 %

64 %

64 %

71 %

79 %

91 %

[...]

[...]

[...]

[...]

Vytížení vlastních prostředků celkem (= b/d)

166 %

85 %

86 %

85 %

92 %

94 %

96 %

[...]

[...]

[...]

[...]

| (64) | V absolutních číslech se základními vlastními prostředky ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) teoreticky zvýšila možnost rozšířit objem obchodu se 100 % rizikově váženými aktivy podle zákona o bankách ve svém starém znění (koeficient minimální kapitálové přiměřenosti 5,6 %) o 72 mld. DEM (36,8 mld. EUR). Na základě koeficientu minimální kapitálové přiměřenosti použitelné od 30. června 1993 ve výši 8 % by odpovídající hodnota činila 50 mld. DEM (25,6 mld. EUR). Pokud vycházíme z toho, že pro konkurenceschopnost koncernu WestLB v bankovních obchodech bylo k dispozici 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) kapitálu Wfa, zvýšila se tak jeho kapacita k přidělování 100 % rizikově vážených úvěrů o 31,3 mld. DEM (16 mld. EUR). |
| --- | --- |

(64)

V absolutních číslech se základními vlastními prostředky ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) teoreticky zvýšila možnost rozšířit objem obchodu se 100 % rizikově váženými aktivy podle zákona o bankách ve svém starém znění (koeficient minimální kapitálové přiměřenosti 5,6 %) o 72 mld. DEM (36,8 mld. EUR). Na základě koeficientu minimální kapitálové přiměřenosti použitelné od 30. června 1993 ve výši 8 % by odpovídající hodnota činila 50 mld. DEM (25,6 mld. EUR). Pokud vycházíme z toho, že pro konkurenceschopnost koncernu WestLB v bankovních obchodech bylo k dispozici 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) kapitálu Wfa, zvýšila se tak jeho kapacita k přidělování 100 % rizikově vážených úvěrů o 31,3 mld. DEM (16 mld. EUR).

| (65) | Ve skutečnosti se ale přípustný objem úvěrů rozšířil silněji, protože aktiva banky nejsou normálně zatížena 100 % rizikem. Na konci roku 1993 činila rizikově vážená aktiva koncernu WestLB (včetně obchodu Wfa) 148,6 mld. DEM (76 mld. EUR). Bilanční suma činila 332,6 mld. DEM (170,1 mld. EUR). Z tohoto vyplývá průměrná riziková váha ve výši 45 % (25). Při konstantní struktuře rizik byl s disponibilními základními vlastními prostředky ve výši 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) na základě podílu vlastních prostředků předpokládaného podle bankovních směrnic ve výši 8 % možný celkový růst (popř. podpora stávající obchodní činnosti) přibližně 69,4 mld. DEM (35,5 mld. EUR). Protože navýšení základních vlastních prostředků společnosti WestLB vytvořilo možnost pořídit si ještě další doplňkové vlastní prostředky (až do výše základních vlastních prostředků), vzrostla ještě víc skutečná kapacita přidělování úvěrů nepřímo. |
| --- | --- |

(65)

Ve skutečnosti se ale přípustný objem úvěrů rozšířil silněji, protože aktiva banky nejsou normálně zatížena 100 % rizikem. Na konci roku 1993 činila rizikově vážená aktiva koncernu WestLB (včetně obchodu Wfa) 148,6 mld. DEM (76 mld. EUR). Bilanční suma činila 332,6 mld. DEM (170,1 mld. EUR). Z tohoto vyplývá průměrná riziková váha ve výši 45 % (25). Při konstantní struktuře rizik byl s disponibilními základními vlastními prostředky ve výši 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) na základě podílu vlastních prostředků předpokládaného podle bankovních směrnic ve výši 8 % možný celkový růst (popř. podpora stávající obchodní činnosti) přibližně 69,4 mld. DEM (35,5 mld. EUR). Protože navýšení základních vlastních prostředků společnosti WestLB vytvořilo možnost pořídit si ještě další doplňkové vlastní prostředky (až do výše základních vlastních prostředků), vzrostla ještě víc skutečná kapacita přidělování úvěrů nepřímo.

| (66) | Je možné vyvodit několik závěrů. Za prvé by bylo pro společnost WestLB bez navýšení kapitálu obtížné zůstat nad koeficientem minimální kapitálové přiměřenosti podle zákona o bankách ve znění před jeho uzpůsobením bankovním směrnicím Společenství. Za druhé by mohl koncern WestLB bez převodu Wfa dosáhnout koeficientu minimální kapitálové přiměřenosti na základě směrnice o kapitálové přiměřenosti pouze snížením svých rizikově vážených aktiv nebo mobilizací dalších zdrojů vlastních prostředků (např. rozpuštění tichých rezerv). Přijetí doplňujících vlastních prostředků by vytvořilo pouze přechodnou pomoc, protože výše tohoto kapitálu je omezena výší disponibilních základních vlastních prostředků. Za třetí přesahuje navýšení kapitálu ve spojení s novými doplňkovými vlastními prostředky přijatými v roce 1993 částku, kterou koncern potřebuje, aby bylo možné vyhovět přísnějším požadavkům na vlastní kapitál dle novelizovaného zákona o bankách. |
| --- | --- |

(66)

Je možné vyvodit několik závěrů. Za prvé by bylo pro společnost WestLB bez navýšení kapitálu obtížné zůstat nad koeficientem minimální kapitálové přiměřenosti podle zákona o bankách ve znění před jeho uzpůsobením bankovním směrnicím Společenství. Za druhé by mohl koncern WestLB bez převodu Wfa dosáhnout koeficientu minimální kapitálové přiměřenosti na základě směrnice o kapitálové přiměřenosti pouze snížením svých rizikově vážených aktiv nebo mobilizací dalších zdrojů vlastních prostředků (např. rozpuštění tichých rezerv). Přijetí doplňujících vlastních prostředků by vytvořilo pouze přechodnou pomoc, protože výše tohoto kapitálu je omezena výší disponibilních základních vlastních prostředků. Za třetí přesahuje navýšení kapitálu ve spojení s novými doplňkovými vlastními prostředky přijatými v roce 1993 částku, kterou koncern potřebuje, aby bylo možné vyhovět přísnějším požadavkům na vlastní kapitál dle novelizovaného zákona o bankách.

| (67) | Co se týče omezení velkých úvěrů z hlediska bankovního dohledu, odpovídala hranice 50 % zákona o bankách ve svém starém znění přibližně 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) před tím, než byl uznán kapitál Wfa. Po uznání kapitálu Wfa a odvodem 100 mil. DEM (50 mil. EUR) do rezerv ze zisků vystoupila hranice na téměř 4,6 mld. DEM (2,35 mld. EUR). 15 % hranice pro velké úvěry, které nesmějí celkově překročit osminásobek vlastního kapitálu banky, odpovídala 760 mil. DEM (390 mil. EUR) k 31. březnu 1992. O rok později, tedy po uznání kapitálu Wfa, vzrostla hranice téměř na 1,4 mld. DEM (720 mil. EUR). Kapacita banky WestLB k přidělování velkých úvěrů se zvýšila v důsledku převodu Wfa o 32 mld. DEM (16,4 mld. EUR) (tedy o osminásobek navýšení vlastních prostředků) (26). |
| --- | --- |

(67)

Co se týče omezení velkých úvěrů z hlediska bankovního dohledu, odpovídala hranice 50 % zákona o bankách ve svém starém znění přibližně 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) před tím, než byl uznán kapitál Wfa. Po uznání kapitálu Wfa a odvodem 100 mil. DEM (50 mil. EUR) do rezerv ze zisků vystoupila hranice na téměř 4,6 mld. DEM (2,35 mld. EUR). 15 % hranice pro velké úvěry, které nesmějí celkově překročit osminásobek vlastního kapitálu banky, odpovídala 760 mil. DEM (390 mil. EUR) k 31. březnu 1992. O rok později, tedy po uznání kapitálu Wfa, vzrostla hranice téměř na 1,4 mld. DEM (720 mil. EUR). Kapacita banky WestLB k přidělování velkých úvěrů se zvýšila v důsledku převodu Wfa o 32 mld. DEM (16,4 mld. EUR) (tedy o osminásobek navýšení vlastních prostředků) (26).

d)   ODMĚNA ZA PŘEVOD WFA

| (68) | Převod Wfa nevedl k žádné změně poměrů podílů u WestLB. Z tohoto důvodu nezískala země Severní Porýní-Vestfálsko za poskytnutý kapitál úhradu ani formou vyššího podílu na vyplácených dividendách ani vyššího podílu na kapitálových výnosech z majetkových účastí ve společnosti WestLB. |
| --- | --- |

(68)

Převod Wfa nevedl k žádné změně poměrů podílů u WestLB. Z tohoto důvodu nezískala země Severní Porýní-Vestfálsko za poskytnutý kapitál úhradu ani formou vyššího podílu na vyplácených dividendách ani vyššího podílu na kapitálových výnosech z majetkových účastí ve společnosti WestLB.

| (69) | U příležitosti převodu Wfa se změnila rámcová smlouva mezi vlastníky společnosti WestLB. Podle § 5 odst. 2 smlouvy představuje rozšíření základny vlastního kapitálu společnosti WestLB prostřednictvím země podle názoru vlastníků finanční výhodu pro tuto. Výše odměny za poskytnutý kapitál by měla být stanovena po oznámení prvních výsledků společnosti WestLB za obchodní rok 1992, tedy krátce po převodu. Podobná formulace ohledně hodnoty převodu a odměny se nachází ve zdůvodnění k zákonu o převodu. |
| --- | --- |

(69)

U příležitosti převodu Wfa se změnila rámcová smlouva mezi vlastníky společnosti WestLB. Podle § 5 odst. 2 smlouvy představuje rozšíření základny vlastního kapitálu společnosti WestLB prostřednictvím země podle názoru vlastníků finanční výhodu pro tuto. Výše odměny za poskytnutý kapitál by měla být stanovena po oznámení prvních výsledků společnosti WestLB za obchodní rok 1992, tedy krátce po převodu. Podobná formulace ohledně hodnoty převodu a odměny se nachází ve zdůvodnění k zákonu o převodu.

| (70) | Úhrada za poskytnutý kapitál byla nakonec stanovena na 0,6 % ročně. Musí ji zaplatit WestLB ze zisků po zdanění, což pro WestLB znamená předběžné daňové zatížení ve výši přibližně 1,1 % (27). Úhrada je splatná pouze tehdy, pokud bylo dosaženo zisků. |
| --- | --- |

(70)

Úhrada za poskytnutý kapitál byla nakonec stanovena na 0,6 % ročně. Musí ji zaplatit WestLB ze zisků po zdanění, což pro WestLB znamená předběžné daňové zatížení ve výši přibližně 1,1 % (27). Úhrada je splatná pouze tehdy, pokud bylo dosaženo zisků.

| (71) | Základem pro úhradu je kapitál Wfa uznaný BAKred jako základní vlastní prostředky, tedy 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR). Platí se pouze za tu část tohoto kapitálu, kterou Wfa nepoužije na podporu své činnosti při podpoře bytové výstavby. Tato část, kterou má WestLB k dispozici na podporu své obchodní činnosti, činila 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) po nabytí platnosti nových požadavků na vlastní kapitál a od té doby byla navýšena (28). |
| --- | --- |

(71)

Základem pro úhradu je kapitál Wfa uznaný BAKred jako základní vlastní prostředky, tedy 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR). Platí se pouze za tu část tohoto kapitálu, kterou Wfa nepoužije na podporu své činnosti při podpoře bytové výstavby. Tato část, kterou má WestLB k dispozici na podporu své obchodní činnosti, činila 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) po nabytí platnosti nových požadavků na vlastní kapitál a od té doby byla navýšena (28).

| (72) | Tabulka 3: Účelové rezervy na podporu bytové výstavby a potřeba vlastních prostředků Wfa (podle údajů německých úřadů)
















  (v mil. DEM) |
| --- | --- |
| (31. prosinec) | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | | | | | | | | | | | |
| Účelové rezervy na podporu bytové výstavby | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 |
| z toho uznané základní vlastní prostředky | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 |
| na stavební půjčky Wfa | 1 668 | 1 490 | 1 181 | 952 | 892 | 888 | 887 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| na WestLB | 13 (29) | 2 510 | 2 819 | 3 048 | 3 108 | 3 112 | 3 113 | [...] | [...] | [...] | [...] (30) |

(72)

Tabulka 3: Účelové rezervy na podporu bytové výstavby a potřeba vlastních prostředků Wfa (podle údajů německých úřadů)

(v mil. DEM)

(31. prosinec)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Účelové rezervy na podporu bytové výstavby

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

z toho uznané základní vlastní prostředky

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

na stavební půjčky Wfa

1 668

1 490

1 181

952

892

888

887

[...]

[...]

[...]

[...]

na WestLB

13 (29)

2 510

2 819

3 048

3 108

3 112

3 113

[...]

[...]

[...]

[...] (30)

III.   STANOVISKA ÚČASTNÍKŮ

1.   STÍŽNOST A POZNÁMKY BDB

| (73) | Podle názoru BdB není použití zásady investora v tržním hospodářství omezena na ztrátové podniky nebo podniky vyžadující sanaci. Takový investor se při svém rozhodování o investicích neřídí otázkou, zda dotyčný podnik hospodaří vůbec rentabilně, nýbrž zkoumá, zda výnosnost odpovídá běžné tržní sazbě. Pokud by byly kapitálové dotace veřejného sektoru kontrolovány z hlediska poskytování podpor pouze tehdy, pokud se jedná o ztrátové podniky, vedlo by toto ke zhoršenému postavení soukromých podniků, což je neslučitelné s čl. 86 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(73)

Podle názoru BdB není použití zásady investora v tržním hospodářství omezena na ztrátové podniky nebo podniky vyžadující sanaci. Takový investor se při svém rozhodování o investicích neřídí otázkou, zda dotyčný podnik hospodaří vůbec rentabilně, nýbrž zkoumá, zda výnosnost odpovídá běžné tržní sazbě. Pokud by byly kapitálové dotace veřejného sektoru kontrolovány z hlediska poskytování podpor pouze tehdy, pokud se jedná o ztrátové podniky, vedlo by toto ke zhoršenému postavení soukromých podniků, což je neslučitelné s čl. 86 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (74) | Také článek 295 Smlouvy o ES by se nedá použít k tomu, aby byl převod majetku Wfa vyjmut z působnosti platnosti práva hospodářské soutěže. Z článku je ovšem možné odvodit svobodu země, aby vytvořila takový zvláštní majetek; jakmile tento ale přejde na komerčně činný podnik, měla by být použita pravidla hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(74)

Také článek 295 Smlouvy o ES by se nedá použít k tomu, aby byl převod majetku Wfa vyjmut z působnosti platnosti práva hospodářské soutěže. Z článku je ovšem možné odvodit svobodu země, aby vytvořila takový zvláštní majetek; jakmile tento ale přejde na komerčně činný podnik, měla by být použita pravidla hospodářské soutěže.

a)   PŘIMĚŘENÁ ÚHRADA ZA KAPITÁL

| (75) | BdB uvedl, že uznané základní vlastní prostředky ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) bylo možné použít jako všechny ostatní základní vlastní prostředky na podporu obchodní činnosti a že umožnily současně stejně jako všechny další základní vlastní prostředky opatření doplňkových vlastních prostředků z důvodů kapitálové přiměřenosti. Tím země dostala společnost WestLB, která operovala s nanejvýš těsnou základnou vlastního kapitálu, pomocí majetkového převodu do situace, že nebylo nutné provést nejen žádné omezení obchodní činnosti, nýbrž že bylo dokonce možné rozšířit rizikové obchody. Částka, o kterou vlastní prostředky přesahují skutečnou potřebu vlastního kapitálu, kromě toho ovlivnila náklady na financování na kapitálových trzích. Investor v tržním hospodářství by podle názoru BdB nepřidělil svému podniku žádný kapitál, pokud jsou jeho finanční výsledky již léta trvale slabé a neexistují náznaky značného zlepšení, tzn. neexistují žádné příznaky pro vyšší výnosnost, kterou je možné v budoucnosti očekávat. |
| --- | --- |

(75)

BdB uvedl, že uznané základní vlastní prostředky ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) bylo možné použít jako všechny ostatní základní vlastní prostředky na podporu obchodní činnosti a že umožnily současně stejně jako všechny další základní vlastní prostředky opatření doplňkových vlastních prostředků z důvodů kapitálové přiměřenosti. Tím země dostala společnost WestLB, která operovala s nanejvýš těsnou základnou vlastního kapitálu, pomocí majetkového převodu do situace, že nebylo nutné provést nejen žádné omezení obchodní činnosti, nýbrž že bylo dokonce možné rozšířit rizikové obchody. Částka, o kterou vlastní prostředky přesahují skutečnou potřebu vlastního kapitálu, kromě toho ovlivnila náklady na financování na kapitálových trzích. Investor v tržním hospodářství by podle názoru BdB nepřidělil svému podniku žádný kapitál, pokud jsou jeho finanční výsledky již léta trvale slabé a neexistují náznaky značného zlepšení, tzn. neexistují žádné příznaky pro vyšší výnosnost, kterou je možné v budoucnosti očekávat.

i.   Výše úhrady

| (76) | BdB vyzdvihl, že společnost WestLB naléhavě potřebovala základní vlastní prostředky a že se její základní vlastní prostředky převodem Wfa ve výši 4,7 mld. DEM (2,4 mld. EUR) téměř zdvojnásobily na 8,7 mld. DEM (4,45 mld. EUR). S ohledem na v té době slabou výnosovou situaci společnosti WestLB by žádný soukromý investor do společnosti WestLB nevložil žádnou tak značnou částku vlastního kapitálu. Aby bylo možné za daných podmínek poskytnout kapitál, byl by soukromý investor požadoval alespoň příplatek ve výši 0,5 procentuálního bodu na obvyklou výnosnost vlastního kapitálu. Podle informace BdB činila rentabilita společnosti WestLB po dobu deseti let před převodem průměrně 5,6 % před zdaněním. U soukromých německých velkých bank by se odpovídající čísla nacházela mezi 12,4 % a 18,6 % při průměrné hodnotě 16,8 % (před zdaněním) v dotyčném časovém období. Jiné zemské banky by nahospodařily výnosnost od 9 % do 11 %. BdB předložil výpočet výnosnosti vlastního kapitálu německých bank, který pro BdB provedla externí poradenská firma. |
| --- | --- |

(76)

BdB vyzdvihl, že společnost WestLB naléhavě potřebovala základní vlastní prostředky a že se její základní vlastní prostředky převodem Wfa ve výši 4,7 mld. DEM (2,4 mld. EUR) téměř zdvojnásobily na 8,7 mld. DEM (4,45 mld. EUR). S ohledem na v té době slabou výnosovou situaci společnosti WestLB by žádný soukromý investor do společnosti WestLB nevložil žádnou tak značnou částku vlastního kapitálu. Aby bylo možné za daných podmínek poskytnout kapitál, byl by soukromý investor požadoval alespoň příplatek ve výši 0,5 procentuálního bodu na obvyklou výnosnost vlastního kapitálu. Podle informace BdB činila rentabilita společnosti WestLB po dobu deseti let před převodem průměrně 5,6 % před zdaněním. U soukromých německých velkých bank by se odpovídající čísla nacházela mezi 12,4 % a 18,6 % při průměrné hodnotě 16,8 % (před zdaněním) v dotyčném časovém období. Jiné zemské banky by nahospodařily výnosnost od 9 % do 11 %. BdB předložil výpočet výnosnosti vlastního kapitálu německých bank, který pro BdB provedla externí poradenská firma.

| (77) | Co se týče vhodné metody pro výpočet srovnání výnosnosti, byl BdB toho názoru, že historická výnosnost se zjišťuje jako aritmetický průměr a ne jako geometrický průměr („Compound annual growth rate“). Druhá metoda předpokládá, že investor reinvestuje dividendy, a do výpočtu zapojuje další výnosy z nich. To, jak jsou dividendy nově investovány, nemůže ale ovlivnit původní rozhodnutí o investicích, nýbrž je nutné na to pohlížet jako nové, samostatné investiční rozhodnutí. Proto se musí používat metoda s aritmetickým průměrem. |
| --- | --- |

(77)

Co se týče vhodné metody pro výpočet srovnání výnosnosti, byl BdB toho názoru, že historická výnosnost se zjišťuje jako aritmetický průměr a ne jako geometrický průměr („Compound annual growth rate“). Druhá metoda předpokládá, že investor reinvestuje dividendy, a do výpočtu zapojuje další výnosy z nich. To, jak jsou dividendy nově investovány, nemůže ale ovlivnit původní rozhodnutí o investicích, nýbrž je nutné na to pohlížet jako nové, samostatné investiční rozhodnutí. Proto se musí používat metoda s aritmetickým průměrem.

| (78) | Pokud se však použije metoda „Compound annual growth rate“, činí průměrná výnosnost některých soukromých německých velkých bank pro časové období 1982 až 1992 po zdanění 12,54 %. Při výpočtu této hodnoty zohlednil BdB podle vlastních údajů všechny možné délky investic a prodejů mezi 1982 a 1992, aby bylo možné vyloučit zkreslení, která by z tohoto mohla vyplynout, že je jako základní rok brán toliko jeden rok a že tento rok vykazuje mimořádně vysoké nebo nízké kurzy akcií; současné použití mnoha životností slouží k tomu, aby se vyrovnalo kolísání na trhu akcií. BdB tvrdil, že odpovídající čísla společnosti WestLB jsou příliš nízká, protože nejsou zohledněny příjmy z prodeje požitkových práv. |
| --- | --- |

(78)

Pokud se však použije metoda „Compound annual growth rate“, činí průměrná výnosnost některých soukromých německých velkých bank pro časové období 1982 až 1992 po zdanění 12,54 %. Při výpočtu této hodnoty zohlednil BdB podle vlastních údajů všechny možné délky investic a prodejů mezi 1982 a 1992, aby bylo možné vyloučit zkreslení, která by z tohoto mohla vyplynout, že je jako základní rok brán toliko jeden rok a že tento rok vykazuje mimořádně vysoké nebo nízké kurzy akcií; současné použití mnoha životností slouží k tomu, aby se vyrovnalo kolísání na trhu akcií. BdB tvrdil, že odpovídající čísla společnosti WestLB jsou příliš nízká, protože nejsou zohledněny příjmy z prodeje požitkových práv.

| (79) | K modelu „Capital Asset Pricing Model“, který byl v centrálním posudku společnosti WestLB použit ke zdůvodnění úhrady kapitálu ve výši 0,6 %, předložil BdB vlastní externí posudek. Toto šetření došlo k výnosnosti vlastního kapitálu 12,21 % (při použití rizikového příplatku obvyklého na německém trhu v období 1982-1991) popř. 14,51 % (při základu vyšší očekávané rizikové prémie), což bylo nad hodnotou uvedenou společností WestLB. Rozdíl je možné odvodit ze dvou faktorů. Za prvé BdB používal vyšší rizikový příplatek pro vlastní kapitál (3,16 % popř. 5 %). Za druhé BdB používal vyšší faktor beta pro úvěrové ústavy (1,25 %). Neriziková základní úroková sazba je stejná jako ve výpočtu společnosti WestLB. Při sledování různých metod k výpočtu výnosnosti vlastního kapitálu BdB nejprve uvedl hodnotu od 14 % do 16 % jako výnosnost vlastního kapitálu, kterou lze normálně očekávat. |
| --- | --- |

(79)

K modelu „Capital Asset Pricing Model“, který byl v centrálním posudku společnosti WestLB použit ke zdůvodnění úhrady kapitálu ve výši 0,6 %, předložil BdB vlastní externí posudek. Toto šetření došlo k výnosnosti vlastního kapitálu 12,21 % (při použití rizikového příplatku obvyklého na německém trhu v období 1982-1991) popř. 14,51 % (při základu vyšší očekávané rizikové prémie), což bylo nad hodnotou uvedenou společností WestLB. Rozdíl je možné odvodit ze dvou faktorů. Za prvé BdB používal vyšší rizikový příplatek pro vlastní kapitál (3,16 % popř. 5 %). Za druhé BdB používal vyšší faktor beta pro úvěrové ústavy (1,25 %). Neriziková základní úroková sazba je stejná jako ve výpočtu společnosti WestLB. Při sledování různých metod k výpočtu výnosnosti vlastního kapitálu BdB nejprve uvedl hodnotu od 14 % do 16 % jako výnosnost vlastního kapitálu, kterou lze normálně očekávat.

| (80) | BdB dále uvedl, že soukromý minoritní akcionář by nevložil žádný další kapitál bez vyžádání navýšení svého podílu v podniku. Pouze tak by se mohl podílet na zisku podniku a mít větší vliv na podnik. |
| --- | --- |

(80)

BdB dále uvedl, že soukromý minoritní akcionář by nevložil žádný další kapitál bez vyžádání navýšení svého podílu v podniku. Pouze tak by se mohl podílet na zisku podniku a mít větší vliv na podnik.

| (81) | BdB vyzdvihl, že dohoda mezi podílníky společnosti WestLB, v jejíž důsledku má kapitál Wfa ručit pouze druhořadě po ostatním základním jmění WestLB k ručení, nemá ve skutečnosti žádný účinek, protože země je již na základě odpovědnosti veřejnoprávní instituce povinna společnosti WestLB v případě potíží přidělit kapitál. Tímto země jako vlastník společnosti WestLB negarantovala pouze veškerá pasiva společnosti WestLB, nýbrž navíc také vlastní kapitál Wfa, který vložila, aniž by za to získala nějakou protislužbu. To znamená, že snížení rizika převedeného kapitálu by mohlo být toliko výsledkem vyššího rizika pro zemi jako podílníka společnosti WestLB. Profil rizika majetku Wfa se tedy neliší od profilu normálního vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

(81)

BdB vyzdvihl, že dohoda mezi podílníky společnosti WestLB, v jejíž důsledku má kapitál Wfa ručit pouze druhořadě po ostatním základním jmění WestLB k ručení, nemá ve skutečnosti žádný účinek, protože země je již na základě odpovědnosti veřejnoprávní instituce povinna společnosti WestLB v případě potíží přidělit kapitál. Tímto země jako vlastník společnosti WestLB negarantovala pouze veškerá pasiva společnosti WestLB, nýbrž navíc také vlastní kapitál Wfa, který vložila, aniž by za to získala nějakou protislužbu. To znamená, že snížení rizika převedeného kapitálu by mohlo být toliko výsledkem vyššího rizika pro zemi jako podílníka společnosti WestLB. Profil rizika majetku Wfa se tedy neliší od profilu normálního vlastního kapitálu.

| (82) | K porovnání s nástroji vlastního kapitálu finančního trhu, kterým argumentovala Spolková republika Německo a společnost WestLB, BdB uvedl, že požitková práva a „Cumulative perpetual Stock“ nelze srovnávat s majetkem Wfa. Za prvé nejsou uznávána jako základní vlastní prostředky („Cumulative perpetual stock“ nejsou v Německu uznávány ani jako doplňkové vlastní prostředky). Kvůli své kvalitě základních vlastních prostředků majetek Wfa umožňuje společnosti WestLB, aby dále navýšila své vlastní prostředky pořízením doplňkových vlastních prostředků. Za druhé jsou uvedené nástroje časově omezené a požitková práva snižují jejich kvalitu doplňkových vlastních prostředků dva roky před splatností. Majetek Wfa je proti tomu společnosti WestLB k dispozici bez časového omezení. Za třetí takové instrumenty představovaly normálně pouze omezenou část vlastních prostředků banky a předpokládaly značný podíl na základních vlastních prostředcích. Za čtvrté by mohly být nástroje kapitálového trhu na trzích ošetřeny tak, aby investoři mohli svou investici ukončit, kdykoli chtějí. Spolková země však tuto možnost nemá; jako vyrovnání za to, že mu jsou takové obchodní šance odepřeny, požadoval by soukromý investor příplatek ve výši alespoň 0,5 procentuálních bodů k normální výnosnosti. |
| --- | --- |

(82)

K porovnání s nástroji vlastního kapitálu finančního trhu, kterým argumentovala Spolková republika Německo a společnost WestLB, BdB uvedl, že požitková práva a „Cumulative perpetual Stock“ nelze srovnávat s majetkem Wfa. Za prvé nejsou uznávána jako základní vlastní prostředky („Cumulative perpetual stock“ nejsou v Německu uznávány ani jako doplňkové vlastní prostředky). Kvůli své kvalitě základních vlastních prostředků majetek Wfa umožňuje společnosti WestLB, aby dále navýšila své vlastní prostředky pořízením doplňkových vlastních prostředků. Za druhé jsou uvedené nástroje časově omezené a požitková práva snižují jejich kvalitu doplňkových vlastních prostředků dva roky před splatností. Majetek Wfa je proti tomu společnosti WestLB k dispozici bez časového omezení. Za třetí takové instrumenty představovaly normálně pouze omezenou část vlastních prostředků banky a předpokládaly značný podíl na základních vlastních prostředcích. Za čtvrté by mohly být nástroje kapitálového trhu na trzích ošetřeny tak, aby investoři mohli svou investici ukončit, kdykoli chtějí. Spolková země však tuto možnost nemá; jako vyrovnání za to, že mu jsou takové obchodní šance odepřeny, požadoval by soukromý investor příplatek ve výši alespoň 0,5 procentuálních bodů k normální výnosnosti.

| (83) | BdB předložil Komisi také údaje o složení vlastního kapitálu některých soukromých německých velkých bank a o jejich koeficientech kapitálové přiměřenosti, a to za léta od roku 1990. Z těchto údajů je možné zjistit, že německé banky na počátku devadesátých let ve svých základních vlastních prostředcích nedisponovaly žádnými hybridními kapitálovými nástroji (nebo je přinejmenším nepoužívaly). Dále z těchto údajů vyplývá, že úvěrové ústavy obecně se svým koeficientem kapitálové přiměřenosti byly zřetelně nad požadovanou minimální hodnotou 4 % pro základní vlastní prostředky a 8 % pro veškeré vlastní prostředky. |
| --- | --- |

(83)

BdB předložil Komisi také údaje o složení vlastního kapitálu některých soukromých německých velkých bank a o jejich koeficientech kapitálové přiměřenosti, a to za léta od roku 1990. Z těchto údajů je možné zjistit, že německé banky na počátku devadesátých let ve svých základních vlastních prostředcích nedisponovaly žádnými hybridními kapitálovými nástroji (nebo je přinejmenším nepoužívaly). Dále z těchto údajů vyplývá, že úvěrové ústavy obecně se svým koeficientem kapitálové přiměřenosti byly zřetelně nad požadovanou minimální hodnotou 4 % pro základní vlastní prostředky a 8 % pro veškeré vlastní prostředky.

| (84) | BdB se zabýval také rámcovou smlouvou mezi podílníky WestLB, v jejímž důsledku kapitál Wfa ručí až v druhé řadě po ostatním základním jmění k ručení. Protože se výraz „ostatní základní jmění k ručení“ vztahuje na doplňkové nástroje vlastních prostředků jako požitková práva a druhořadé půjčky, a tím omezuje jejich postavení, je dohoda „smlouvou na úkor třetí osoby“ a je tedy neplatná. Riziko zvláštní rezervy Wfa je proto vyšší než riziko požitkových práv a druhořadých dluhopisů . |
| --- | --- |

(84)

BdB se zabýval také rámcovou smlouvou mezi podílníky WestLB, v jejímž důsledku kapitál Wfa ručí až v druhé řadě po ostatním základním jmění k ručení. Protože se výraz „ostatní základní jmění k ručení“ vztahuje na doplňkové nástroje vlastních prostředků jako požitková práva a druhořadé půjčky, a tím omezuje jejich postavení, je dohoda „smlouvou na úkor třetí osoby“ a je tedy neplatná. Riziko zvláštní rezervy Wfa je proto vyšší než riziko požitkových práv a druhořadých dluhopisů .

| (85) | Ze všech těchto důvodů vycházel BdB z toho, že úhrada zaplacená společností WestLB ve výši 0,6 % nepředstavuje žádné běžné tržní úročení. S ohledem na okolnost, že společnost WestLB musela vložit likvidní prostředky, aby bylo možné majetek Wfa plně využívat, a že nebyl proveden žádný podíl na nárůstu zdrojů, protože se podíl země ve WestLB nezvýšil, přijal BdB nejprve sazbu v rozsahu od 14 do 17 % jako korektní úhradu. Tato rendita by se měla vyplatit na celou uznanou částku ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR). |
| --- | --- |

(85)

Ze všech těchto důvodů vycházel BdB z toho, že úhrada zaplacená společností WestLB ve výši 0,6 % nepředstavuje žádné běžné tržní úročení. S ohledem na okolnost, že společnost WestLB musela vložit likvidní prostředky, aby bylo možné majetek Wfa plně využívat, a že nebyl proveden žádný podíl na nárůstu zdrojů, protože se podíl země ve WestLB nezvýšil, přijal BdB nejprve sazbu v rozsahu od 14 do 17 % jako korektní úhradu. Tato rendita by se měla vyplatit na celou uznanou částku ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR).

ii.   Nevýhody likvidity

| (86) | Ve své stížnosti akceptoval BdB existenci „nevýhod likvidity“ tak, že při výpočtu přiměřené kapitálové výnosnosti má být proveden odpočet přibližně 7 procentních bodů. Protože ale vlastní kapitál slouží také k podpoře obchodů bez účinků na rozvahu, které nepotřebují žádné likvidní prostředky, měla by ovšem být tato srážka 7 % zredukována. |
| --- | --- |

(86)

Ve své stížnosti akceptoval BdB existenci „nevýhod likvidity“ tak, že při výpočtu přiměřené kapitálové výnosnosti má být proveden odpočet přibližně 7 procentních bodů. Protože ale vlastní kapitál slouží také k podpoře obchodů bez účinků na rozvahu, které nepotřebují žádné likvidní prostředky, měla by ovšem být tato srážka 7 % zredukována.

| (87) | Ve svých poznámkách k usnesení Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, uvádí BdB, že „nevýhody likvidity“ by neměly být zohledňovány při zjišťování přiměřené výnosnosti na majetek Wfa. Tvrzená nevýhoda likvidity byla již vyrovnána eskontováním majetku Wfa na současnou hodnotu 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR). Různé bankovní obchody jako např. záruky kromě toho nepředpokládaly žádnou likviditu. Aby se tedy zohlednily vůbec nějaké nevýhody, potom pouze malá srážka ve výši 2,7 procentních bodů, aby bylo možné vyrovnat skutečnost, že majetek Wfa je vázán v neprofitujících obchodních oblastech. K tomuto BdB předložil stanovisko externího znalce. |
| --- | --- |

(87)

Ve svých poznámkách k usnesení Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, uvádí BdB, že „nevýhody likvidity“ by neměly být zohledňovány při zjišťování přiměřené výnosnosti na majetek Wfa. Tvrzená nevýhoda likvidity byla již vyrovnána eskontováním majetku Wfa na současnou hodnotu 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR). Různé bankovní obchody jako např. záruky kromě toho nepředpokládaly žádnou likviditu. Aby se tedy zohlednily vůbec nějaké nevýhody, potom pouze malá srážka ve výši 2,7 procentních bodů, aby bylo možné vyrovnat skutečnost, že majetek Wfa je vázán v neprofitujících obchodních oblastech. K tomuto BdB předložil stanovisko externího znalce.

| (88) | BdB dále uvádí, že náklady na refinancování ve výši 7,5 % jsou společností WestLB nasazeny v každém případě velice vysoko. Na základě šetření průměrných úrokových sazeb v jednotlivých letech pro různé nástroje refinancování a podle bilanční struktury společnosti WestLB je nutné nasadit skutečnou sazbu refinancování společnosti WestLB na trzích pro léta 1992 až 1996 na průměrnou hodnotu mezi 6,07 a 6,54 %. BdB Komisi předal také údaje o nákladech na refinancování některých velkých soukromých německých bank pro dobu převodu Wfa; hodnoty byly značně pod 7,5 %, které WestLB uváděla v dřívějším stádiu řízení jako přiměřené náklady na refinancování. Přitom je podle názoru BdB nutné rozlišovat mezi hodnotami před zdaněním a po zdanění. Náklady na refinancování snižovaly zdanitelný zisk. Pokud by se musely zohlednit náklady na refinancování, měly by se odpovídající sazby refinancování zjišťovat až po zdanění. |
| --- | --- |

(88)

BdB dále uvádí, že náklady na refinancování ve výši 7,5 % jsou společností WestLB nasazeny v každém případě velice vysoko. Na základě šetření průměrných úrokových sazeb v jednotlivých letech pro různé nástroje refinancování a podle bilanční struktury společnosti WestLB je nutné nasadit skutečnou sazbu refinancování společnosti WestLB na trzích pro léta 1992 až 1996 na průměrnou hodnotu mezi 6,07 a 6,54 %. BdB Komisi předal také údaje o nákladech na refinancování některých velkých soukromých německých bank pro dobu převodu Wfa; hodnoty byly značně pod 7,5 %, které WestLB uváděla v dřívějším stádiu řízení jako přiměřené náklady na refinancování. Přitom je podle názoru BdB nutné rozlišovat mezi hodnotami před zdaněním a po zdanění. Náklady na refinancování snižovaly zdanitelný zisk. Pokud by se musely zohlednit náklady na refinancování, měly by se odpovídající sazby refinancování zjišťovat až po zdanění.

iii.   Kapitálová základna pro výpočet úhrady

| (89) | Jak bylo již zmíněno, předložil BdB návrh, aby byla zaplacena přiměřená úhrada za celkovou částku uznanou jako základní vlastní prostředky ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR). BdB ve svých poznámkách ale také uvedl, že společnost WestLB má užitek nejen z částky uznané BAKred jako základní vlastní prostředky, nýbrž také z částky přebytku ve výši 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR). Posledně jmenovanou částkou sice nebylo možné podpořit žádné obchody, byla však v rozvaze vykazována jako vlastní kapitál. Ratingové agentury a investoři se nedívaly na uznané základní vlastní prostředky, nýbrž na celkový vlastní kapitál vykazovaný v rozvaze, protože tento představuje podklad pro v oboru obvyklé odhady prostředků, které jsou k dispozici ke krytí ztrát. To znamená, že částka zvýší bonitu společnosti WestLB tak, aby na toto bylo nutné zaplatit úhradu srovnatelnou s prémií za garanci. |
| --- | --- |

(89)

Jak bylo již zmíněno, předložil BdB návrh, aby byla zaplacena přiměřená úhrada za celkovou částku uznanou jako základní vlastní prostředky ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR). BdB ve svých poznámkách ale také uvedl, že společnost WestLB má užitek nejen z částky uznané BAKred jako základní vlastní prostředky, nýbrž také z částky přebytku ve výši 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR). Posledně jmenovanou částkou sice nebylo možné podpořit žádné obchody, byla však v rozvaze vykazována jako vlastní kapitál. Ratingové agentury a investoři se nedívaly na uznané základní vlastní prostředky, nýbrž na celkový vlastní kapitál vykazovaný v rozvaze, protože tento představuje podklad pro v oboru obvyklé odhady prostředků, které jsou k dispozici ke krytí ztrát. To znamená, že částka zvýší bonitu společnosti WestLB tak, aby na toto bylo nutné zaplatit úhradu srovnatelnou s prémií za garanci.

iv.   Synergické efekty

| (90) | Podle BdB nepředstavovaly uváděné synergické efekty skutečný důvod pro majetkový převod. To také jasně vychází z toho, že v zákonu o převodu je opatření zdůvodněno nutností posílit konkurenceschopnost společnosti WestLB, a že bylo ujednáno zaplatit za proces peněžní úhradu. |
| --- | --- |

(90)

Podle BdB nepředstavovaly uváděné synergické efekty skutečný důvod pro majetkový převod. To také jasně vychází z toho, že v zákonu o převodu je opatření zdůvodněno nutností posílit konkurenceschopnost společnosti WestLB, a že bylo ujednáno zaplatit za proces peněžní úhradu.

| (91) | BdB navíc klade otázku, jak se má dosáhnout synergických efektů, pokud komerční obchodní činnost Wfa a WestLB, jak je stanoveno v platných právních předpisech, zůstanou ekonomicky, organizačně a personálně navzájem odděleny. Pokud by při činnosti Wfa došlo k synergiím, zredukovalo by to náklady na podporu bytové výstavby, nebylo by to ale možné považovat za úhradu, kterou země obdrží od WestLB. |
| --- | --- |

(91)

BdB navíc klade otázku, jak se má dosáhnout synergických efektů, pokud komerční obchodní činnost Wfa a WestLB, jak je stanoveno v platných právních předpisech, zůstanou ekonomicky, organizačně a personálně navzájem odděleny. Pokud by při činnosti Wfa došlo k synergiím, zredukovalo by to náklady na podporu bytové výstavby, nebylo by to ale možné považovat za úhradu, kterou země obdrží od WestLB.

b)   DAŇOVÉ ASPEKTY

| (92) | BdB uvádí, že majetek Wfa je také po převodu osvobozen od daně z příjmu právnických osob, od majetkové daně a od živnostenské daně. Osvobození od daní pro veřejné úvěrové ústavy jsou ale oprávněná pouze tehdy, pokud tyto ústavy provozují výlučně obchody ve veřejném zájmu a pokud nekonkurují soukromým ústavům, které jsou povinny platit daně. |
| --- | --- |

(92)

BdB uvádí, že majetek Wfa je také po převodu osvobozen od daně z příjmu právnických osob, od majetkové daně a od živnostenské daně. Osvobození od daní pro veřejné úvěrové ústavy jsou ale oprávněná pouze tehdy, pokud tyto ústavy provozují výlučně obchody ve veřejném zájmu a pokud nekonkurují soukromým ústavům, které jsou povinny platit daně.

| (93) | BdB vysvětluje, že normální banka, která navyšuje svůj kapitál, musí z doplňkového kapitálu zaplatit ročně 0,6 % majetkové daně a 0,8 % živnostenské daně. Vůči jiným bankám má WestLB proto lepší postavení. Osvobození od daně z příjmu právnických osob společnost WestLB nepřímo zvýhodňuje. Zřeknutí se příjmů z daní s považuje za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(93)

BdB vysvětluje, že normální banka, která navyšuje svůj kapitál, musí z doplňkového kapitálu zaplatit ročně 0,6 % majetkové daně a 0,8 % živnostenské daně. Vůči jiným bankám má WestLB proto lepší postavení. Osvobození od daně z příjmu právnických osob společnost WestLB nepřímo zvýhodňuje. Zřeknutí se příjmů z daní s považuje za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

c)   PROMINUTÍ ZÁVAZKŮ

| (94) | Před převodem byl Wfa osvobozen od závazků vůči zemi ve výši 7,3 mld. DEM (3,77 mld. EUR). Spolková země upustila od závazku ručení Wfa, aniž by za to od Wfa nebo od WestLB požadovala úhradu. Investor v tržním hospodářství by za takové upuštění požadoval úhradu. Upuštění od závazku ručení bylo rozhodujícím předpokladem pro uznání 4 mld. DEM (2,5 mld. EUR) za základní vlastní prostředky prostřednictvím Spolkového úřadu pro bankovní dohled (BAKred). Tímto toto prominutí závazků znamená přímý přínos pro společnost WestLB. |
| --- | --- |

(94)

Před převodem byl Wfa osvobozen od závazků vůči zemi ve výši 7,3 mld. DEM (3,77 mld. EUR). Spolková země upustila od závazku ručení Wfa, aniž by za to od Wfa nebo od WestLB požadovala úhradu. Investor v tržním hospodářství by za takové upuštění požadoval úhradu. Upuštění od závazku ručení bylo rozhodujícím předpokladem pro uznání 4 mld. DEM (2,5 mld. EUR) za základní vlastní prostředky prostřednictvím Spolkového úřadu pro bankovní dohled (BAKred). Tímto toto prominutí závazků znamená přímý přínos pro společnost WestLB.

2.   STANOVISKO OSTATNÍCH ÚČASTNÍKŮ

| (95) | Vedle WestLB a BdB se k usnesení Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES vyjádřili další dva účastníci. |
| --- | --- |

(95)

Vedle WestLB a BdB se k usnesení Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES vyjádřili další dva účastníci.

a)   ASSOCIATION FRANÇAISE DES BANQUES

| (96) | Francouzské bankovní sdružení Association Française des Banques uvádí, že vložení vlastních prostředků do společnosti WestLB, za které je požadována toliko nevýznamná úhrada, jakož i stávající záruka země za banku, vedly k narušení hospodářské soutěže na úkor francouzských úvěrových ústavů. Protože podílníci společnosti WestLB požadovali renditu vlastního kapitálu, která se nachází zřetelně pod obvyklou úrovní, může WestLB nabídnout své služby za cenu, která je nižší než náklady („Dumping“). Kvůli ručení zřizovatele má společnost WestLB zařazení „Triple-A“, na základě kterého se může na trzích refinancovat za velmi výhodných podmínek. |
| --- | --- |

(96)

Francouzské bankovní sdružení Association Française des Banques uvádí, že vložení vlastních prostředků do společnosti WestLB, za které je požadována toliko nevýznamná úhrada, jakož i stávající záruka země za banku, vedly k narušení hospodářské soutěže na úkor francouzských úvěrových ústavů. Protože podílníci společnosti WestLB požadovali renditu vlastního kapitálu, která se nachází zřetelně pod obvyklou úrovní, může WestLB nabídnout své služby za cenu, která je nižší než náklady („Dumping“). Kvůli ručení zřizovatele má společnost WestLB zařazení „Triple-A“, na základě kterého se může na trzích refinancovat za velmi výhodných podmínek.

| (97) | Výhody společnosti WestLB znevýhodnily francouzské banky, které jsou činné v Německu. Současně může společnost WestLB na základě těchto zvláštních okolností vybudovat svou obchodní činnost ve Francii, především v oblasti komunálního financování. Hospodářská soutěž v bankovním sektoru je narušená v Německu, ve Francii a v dalších členských státech. |
| --- | --- |

(97)

Výhody společnosti WestLB znevýhodnily francouzské banky, které jsou činné v Německu. Současně může společnost WestLB na základě těchto zvláštních okolností vybudovat svou obchodní činnost ve Francii, především v oblasti komunálního financování. Hospodářská soutěž v bankovním sektoru je narušená v Německu, ve Francii a v dalších členských státech.

b)   BRITISH BANKERS' ASSOCIATION

| (98) | Britské bankovní sdružení (British Bankers' Association) uvádí, že WestLB je aktivním konkurentem neněmeckých bank v rámci Německa a na veškerém evropském trhu. Podpory ve prospěch WestLB narušují proto obchod v rámci Společenství. Komise je vyzvána, aby uplatnila zásady vnitřního trhu a aby banky nacházející se ve státním vlastnictví nevyjímala z působnosti právních předpisů o hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(98)

Britské bankovní sdružení (British Bankers' Association) uvádí, že WestLB je aktivním konkurentem neněmeckých bank v rámci Německa a na veškerém evropském trhu. Podpory ve prospěch WestLB narušují proto obchod v rámci Společenství. Komise je vyzvána, aby uplatnila zásady vnitřního trhu a aby banky nacházející se ve státním vlastnictví nevyjímala z působnosti právních předpisů o hospodářské soutěži.

3.   PŘIPOMÍNKY WESTLB

| (99) | Po zveřejnění usnesení Komise zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, předala společnost WestLB jako stanovisko opis připomínek Německa k témuž podnětu a prohlásila svůj úplný souhlas s tímto sdělením. Argumenty Německa proto obecně představují i pozici společnosti WestLB, takže o této se referuje pouze krátce. |
| --- | --- |

(99)

Po zveřejnění usnesení Komise zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, předala společnost WestLB jako stanovisko opis připomínek Německa k témuž podnětu a prohlásila svůj úplný souhlas s tímto sdělením. Argumenty Německa proto obecně představují i pozici společnosti WestLB, takže o této se referuje pouze krátce.

a)   VŠEOBECNÉ POZNÁMKY K MAJETKOVÉMU PŘEVODU

| (100) | Podle názoru společnosti WestLB nelze zásadu investora v tržním hospodářství použít na ekonomicky zdravé a se ziskem fungující podniky. Toto bylo potvrzeno i Soudním dvorem, který zásadu použil vždy pouze tehdy, pokud sporný podnik k okamžiku rozhodnutí o investici trpěl již delší dobu značnými ztrátami a pokud byl činný v sektoru se strukturálně nadměrnou kapacitou. V judikatuře se ale nenachází žádný podklad pro použití zásady na zdravé a rentabilní podniky. |
| --- | --- |

(100)

Podle názoru společnosti WestLB nelze zásadu investora v tržním hospodářství použít na ekonomicky zdravé a se ziskem fungující podniky. Toto bylo potvrzeno i Soudním dvorem, který zásadu použil vždy pouze tehdy, pokud sporný podnik k okamžiku rozhodnutí o investici trpěl již delší dobu značnými ztrátami a pokud byl činný v sektoru se strukturálně nadměrnou kapacitou. V judikatuře se ale nenachází žádný podklad pro použití zásady na zdravé a rentabilní podniky.

| (101) | Kvůli zvláštnímu úkolu Wfa nelze jeho majetek srovnávat s normálními vlastními prostředky. Vložení jinak nepoužitelného majetku Wfa do WestLB nebylo ekonomicky nejsmysluplnějším použitím tohoto objemu majetku. Majetkovým převodem země optimalizovala použití objemu majetku účelově vázaného na podporu bytové výstavby. Soukromý majitel by byl jednal stejně. |
| --- | --- |

(101)

Kvůli zvláštnímu úkolu Wfa nelze jeho majetek srovnávat s normálními vlastními prostředky. Vložení jinak nepoužitelného majetku Wfa do WestLB nebylo ekonomicky nejsmysluplnějším použitím tohoto objemu majetku. Majetkovým převodem země optimalizovala použití objemu majetku účelově vázaného na podporu bytové výstavby. Soukromý majitel by byl jednal stejně.

| (102) | Navýšení podílu země v návaznosti na majetkový převod by byl podle názoru společnosti WestLB nejen nepotřebný, nýbrž také neslučitelný se zvláštním profilem rizika majetku Wfa. Protože nevytvořil žádnou likviditu, není vložení Wfa srovnatelné s jinými kapitálovými vklady. Také další nástroje vlastního kapitálu na trhu nejsou spojené s hlasovacími právy. |
| --- | --- |

(102)

Navýšení podílu země v návaznosti na majetkový převod by byl podle názoru společnosti WestLB nejen nepotřebný, nýbrž také neslučitelný se zvláštním profilem rizika majetku Wfa. Protože nevytvořil žádnou likviditu, není vložení Wfa srovnatelné s jinými kapitálovými vklady. Také další nástroje vlastního kapitálu na trhu nejsou spojené s hlasovacími právy.

| (103) | Protože úhrada, kterou země získá, je přiměřeně vysoká, nemusí být požadováno zvýšení rentability společnosti WestLB. Také není pochopitelné, proč by investor v tržním hospodářství požadoval určitou výši zisku, pokud investuje do rentabilního podniku. Protože společnost WestLB dosud hospodařila se ziskem, neexistuje také žádná potřeba plánu restrukturalizace. Takový plán Soudní dvůr požaduje pouze u podpor k restrukturalizaci podniků ve ztrátě.. |
| --- | --- |

(103)

Protože úhrada, kterou země získá, je přiměřeně vysoká, nemusí být požadováno zvýšení rentability společnosti WestLB. Také není pochopitelné, proč by investor v tržním hospodářství požadoval určitou výši zisku, pokud investuje do rentabilního podniku. Protože společnost WestLB dosud hospodařila se ziskem, neexistuje také žádná potřeba plánu restrukturalizace. Takový plán Soudní dvůr požaduje pouze u podpor k restrukturalizaci podniků ve ztrátě..

b)   PŘIMĚŘENÁ ÚHRADA ZA KAPITÁL

| (104) | Podle názoru společnosti WestLB je výše odměny zaplacené za kapitál Wfa přiměřená. K podpoře svého názoru předložila společnost WestLB posudky investiční banky, která byla pověřena hodnocením úhrady. Ve znaleckém posudku je srovnáván profil rizika majetku Wfa s profilem jiných nástrojů vlastního kapitálu na kapitálových trzích; z tohoto vyplývá, že zvláštní rezerva Wfa je přiměřeně splacena s marží od 0,9 % do 1,4 %. Tomuto odpovídá, že společnosti WestLB by za používání majetku Wfa vznikly výdaje ve výši 1,1 % (před zdaněním). Společnost WestLB upozorňuje, že k plnému využívání majetku Wfa je nutno ještě připočítat další náklady na refinancování; v různých dokumenty jsou vyčísleny ve výši 7,5 % až 9,3 %. |
| --- | --- |

(104)

Podle názoru společnosti WestLB je výše odměny zaplacené za kapitál Wfa přiměřená. K podpoře svého názoru předložila společnost WestLB posudky investiční banky, která byla pověřena hodnocením úhrady. Ve znaleckém posudku je srovnáván profil rizika majetku Wfa s profilem jiných nástrojů vlastního kapitálu na kapitálových trzích; z tohoto vyplývá, že zvláštní rezerva Wfa je přiměřeně splacena s marží od 0,9 % do 1,4 %. Tomuto odpovídá, že společnosti WestLB by za používání majetku Wfa vznikly výdaje ve výši 1,1 % (před zdaněním). Společnost WestLB upozorňuje, že k plnému využívání majetku Wfa je nutno ještě připočítat další náklady na refinancování; v různých dokumenty jsou vyčísleny ve výši 7,5 % až 9,3 %.

| (105) | Společnost WestLB také tvrdí, že čísla předložená BdB o renditě vlastního kapitálu německých bank nejsou z různých důvodů příslušná. Investiční období používané u BdB pro výpočet vede kvůli zvláštním vývojům kurzu na burze ke zvláště vysokým hodnotám výnosnosti. Aritmetický průměr používaný BdB vede k nekorektním výsledkům; spíše by se mělo pracovat s geometrickým průměrem („Compound annual growth rate“). BdB se při svém výpočtu odvolává na investiční období, která jsou pro rozhodování o investicích v roce 1992 irelevantní, a počítá kvůli zohlednění všech možných opěrných období jednotlivé roky několikrát. Úvěrové ústavy použité BdB pro výpočet průměrné výnosnosti vlastního kapitálu pro německé velké banky nelze kvůli rozdílnému klíčovému obchodu srovnávat se společností WestLB. Pokud průměrnou výnosnost uvedenou BdB ve výši 16,6 % očistíme o všechny tyto faktory, dostaneme hodnotu 5,8 %. |
| --- | --- |

(105)

Společnost WestLB také tvrdí, že čísla předložená BdB o renditě vlastního kapitálu německých bank nejsou z různých důvodů příslušná. Investiční období používané u BdB pro výpočet vede kvůli zvláštním vývojům kurzu na burze ke zvláště vysokým hodnotám výnosnosti. Aritmetický průměr používaný BdB vede k nekorektním výsledkům; spíše by se mělo pracovat s geometrickým průměrem („Compound annual growth rate“). BdB se při svém výpočtu odvolává na investiční období, která jsou pro rozhodování o investicích v roce 1992 irelevantní, a počítá kvůli zohlednění všech možných opěrných období jednotlivé roky několikrát. Úvěrové ústavy použité BdB pro výpočet průměrné výnosnosti vlastního kapitálu pro německé velké banky nelze kvůli rozdílnému klíčovému obchodu srovnávat se společností WestLB. Pokud průměrnou výnosnost uvedenou BdB ve výši 16,6 % očistíme o všechny tyto faktory, dostaneme hodnotu 5,8 %.

c)   SYNERGICKÉ EFEKTY

| (106) | Podle společnosti WestLB s sebou začlenění Wfa do WestLB přineslo značné úspory nákladů pro Wfa. V obou prvních letech se personál Wfa (dříve 588 osob: personál „Wfa-Alt“, jakož i pracovníci oddělení bytové výstavby společnosti WestLB, jehož náklady před transferem musel nést Wfa) mohl snížit o 53 osoby. V prvních letech vyneslo začlenění Wfa ročně synergické efekty ve výši 13 mil. DEM (7 mil. EUR). Snižování stavu zaměstnanců bude pokračovat, takže se úspory od roku 1997 mohou ročně zvýšit na přibližně 25 mil. DEM (13 mil. EUR). Tyto částky by přispěly výlučně na podporu bytové výstavby země. Ve druhém dokumentu se mluví o synergickém účinku ve výši minimálně 35 mil. DEM (18 mil. EUR) ročně. |
| --- | --- |

(106)

Podle společnosti WestLB s sebou začlenění Wfa do WestLB přineslo značné úspory nákladů pro Wfa. V obou prvních letech se personál Wfa (dříve 588 osob: personál „Wfa-Alt“, jakož i pracovníci oddělení bytové výstavby společnosti WestLB, jehož náklady před transferem musel nést Wfa) mohl snížit o 53 osoby. V prvních letech vyneslo začlenění Wfa ročně synergické efekty ve výši 13 mil. DEM (7 mil. EUR). Snižování stavu zaměstnanců bude pokračovat, takže se úspory od roku 1997 mohou ročně zvýšit na přibližně 25 mil. DEM (13 mil. EUR). Tyto částky by přispěly výlučně na podporu bytové výstavby země. Ve druhém dokumentu se mluví o synergickém účinku ve výši minimálně 35 mil. DEM (18 mil. EUR) ročně.

| (107) | V souvislosti se začleněním převzala společnost WestLB náklady ve výši 33 mil. DEM (17 mil. EUR) ke změně penzijního systému pro pracovníky Wfa a k tomu provedla odpovídající platbu na dům s pečovatelskou službou spolku a spolkových zemí. Tato platba sníží pozdější výdaje Wfa. |
| --- | --- |

(107)

V souvislosti se začleněním převzala společnost WestLB náklady ve výši 33 mil. DEM (17 mil. EUR) ke změně penzijního systému pro pracovníky Wfa a k tomu provedla odpovídající platbu na dům s pečovatelskou službou spolku a spolkových zemí. Tato platba sníží pozdější výdaje Wfa.

d)   OSVOBOZENÍ OD DANÍ

| (108) | Podle společnosti WestLB odpovídá osvobození Wfa od určitých daní německému daňovému právnímu systému, podle kterého neplatí dotčené daně pro zařízení, která slouží veřejným účelům a která nekonkurují zařízením platícím daně. Sama společnost WestLB neomezeně podléhá všem těmto daním a z osvobození platných pro Wfa jí nevzniká žádná výhoda. Majetková daň není vybírána od 1. ledna 1997, živnostenská daň od 1. ledna 1998. |
| --- | --- |

(108)

Podle společnosti WestLB odpovídá osvobození Wfa od určitých daní německému daňovému právnímu systému, podle kterého neplatí dotčené daně pro zařízení, která slouží veřejným účelům a která nekonkurují zařízením platícím daně. Sama společnost WestLB neomezeně podléhá všem těmto daním a z osvobození platných pro Wfa jí nevzniká žádná výhoda. Majetková daň není vybírána od 1. ledna 1997, živnostenská daň od 1. ledna 1998.

e)   PROMINUTÍ ZÁVAZKŮ

| (109) | Prominutí sporných závazků se realizuje před převodem a před hodnocením majetku Wfa, které na něj navazuje. Částka 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) takto představuje situaci bez závazků. Protože se odměna vztahuje k této částce, nepřísluší společnosti WestLB z prominutí žádná výhoda. |
| --- | --- |

(109)

Prominutí sporných závazků se realizuje před převodem a před hodnocením majetku Wfa, které na něj navazuje. Částka 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) takto představuje situaci bez závazků. Protože se odměna vztahuje k této částce, nepřísluší společnosti WestLB z prominutí žádná výhoda.

IV.   POZNÁMKY NĚMECKA

| (110) | Podle názoru Německa nezahrnoval postup ve smyslu Smlouvy o ES žádné prvky státní podpory ve prospěch společnosti WestLB. Země Severní Porýní-Vestfálsko získala přiměřenou odměnu odpovídající trhu. Pro další podílníky společnosti WestLB postup nepředstavoval rovněž žádnou státní podporu, protože zachování struktury vlastnictví po začlenění Wfa prostřednictvím přiměřené úhrady zaplacené společností WestLB je odůvodněné. Také osvobození od daně, která by platila pro Wfa, neobsahují žádné prvky státní podpory ve prospěch společnosti WestLB, protože by se nedotýkala komerční obchodní činnosti banky. |
| --- | --- |

(110)

Podle názoru Německa nezahrnoval postup ve smyslu Smlouvy o ES žádné prvky státní podpory ve prospěch společnosti WestLB. Země Severní Porýní-Vestfálsko získala přiměřenou odměnu odpovídající trhu. Pro další podílníky společnosti WestLB postup nepředstavoval rovněž žádnou státní podporu, protože zachování struktury vlastnictví po začlenění Wfa prostřednictvím přiměřené úhrady zaplacené společností WestLB je odůvodněné. Také osvobození od daně, která by platila pro Wfa, neobsahují žádné prvky státní podpory ve prospěch společnosti WestLB, protože by se nedotýkala komerční obchodní činnosti banky.

| (111) | Podle názoru Německa smí Komise případ zkoumat pouze na základě okolností daných v době investičního rozhodnutí, tzn. konec roku 1991. Pouze tyto okolnosti by mohly být základem pro rozhodování země o investicích. Pozdější otázky a vývoje jako uznání základního jmění k ručení Spolkovým úřadem pro bankovní dohled a roční hodnocení a přijetí majetkových hodnot a závazků Wfa do rozvahy WestLB nejsou předmětem zkoumání Komise. |
| --- | --- |

(111)

Podle názoru Německa smí Komise případ zkoumat pouze na základě okolností daných v době investičního rozhodnutí, tzn. konec roku 1991. Pouze tyto okolnosti by mohly být základem pro rozhodování země o investicích. Pozdější otázky a vývoje jako uznání základního jmění k ručení Spolkovým úřadem pro bankovní dohled a roční hodnocení a přijetí majetkových hodnot a závazků Wfa do rozvahy WestLB nejsou předmětem zkoumání Komise.

| (112) | Podle Německa zasahují úvahy k začlenění Wfa do společnosti WestLB zpět do 70. a 80. let. Základem pro ně byl motiv efektivnějšího vytvoření podpory bytové výstavby. Před fúzí bylo řízení pro dosažení půjčky na bytovou výstavbu velice komplikované, protože vedle příslušných státních míst se účastnily jak Wfa tak i WestLB. V rámci WestLB existovalo vlastní oddělení „podpora bytové výstavby“, jehož náklady nesl Wfa. Tato struktura byla provázena dvojitými pozicemi, dvojitým vedením spisů a dalšími ztrátami efektivity. Od fúze by se příjemci podpory mohou obracet pouze na jednoho jediného kontaktního partnera místo na dva. |
| --- | --- |

(112)

Podle Německa zasahují úvahy k začlenění Wfa do společnosti WestLB zpět do 70. a 80. let. Základem pro ně byl motiv efektivnějšího vytvoření podpory bytové výstavby. Před fúzí bylo řízení pro dosažení půjčky na bytovou výstavbu velice komplikované, protože vedle příslušných státních míst se účastnily jak Wfa tak i WestLB. V rámci WestLB existovalo vlastní oddělení „podpora bytové výstavby“, jehož náklady nesl Wfa. Tato struktura byla provázena dvojitými pozicemi, dvojitým vedením spisů a dalšími ztrátami efektivity. Od fúze by se příjemci podpory mohou obracet pouze na jednoho jediného kontaktního partnera místo na dva.

| (113) | Nová kritéria kapitálové přiměřenosti by mohla společnost WestLB, jak uvádí Německo dále, splňovat také vložením doplňkových vlastních prostředků. Pro zaručení dlouhodobé funkčnosti banky bylo ale smysluplné, aby se navýšily základní vlastní prostředky. Všechno toto ukazuje, že primárním motivem pro vložení nebylo zvýšení vlastního kapitálu společnost WestLB, nýbrž možné synergické efekty a zlepšení řízení podpory bytové výstavby. Změna požadavků na výši kapitálové přiměřenosti byla toliko spouštěcím momentem.. |
| --- | --- |

(113)

Nová kritéria kapitálové přiměřenosti by mohla společnost WestLB, jak uvádí Německo dále, splňovat také vložením doplňkových vlastních prostředků. Pro zaručení dlouhodobé funkčnosti banky bylo ale smysluplné, aby se navýšily základní vlastní prostředky. Všechno toto ukazuje, že primárním motivem pro vložení nebylo zvýšení vlastního kapitálu společnost WestLB, nýbrž možné synergické efekty a zlepšení řízení podpory bytové výstavby. Změna požadavků na výši kapitálové přiměřenosti byla toliko spouštěcím momentem..

| (114) | V odpovídající zákonné iniciativě je již stanoveno, že musí být zachováno účelové vázání prostředků na zemskou bytovou výstavbu, že musí být zajištěna jejich podstata a zachovány nástroje bytové politiky. Podle tohoto měla společnost WestLB vést Wfa jako organizačně a ekonomicky samostatný ústav, který sestavuje vlastní účetní závěrku. V případě rozpuštění společnosti WestLB zemi přísluší přednostní nárok na čistý majetek Wfa. Všechny příjmy Wfa musí být vždy používány na podporu bytové výstavby. Pouze ta část vlastních prostředků Wfa, které Wfa nepotřebuje sám na zabezpečení svých majetkových hodnot, může být společností WestLB použita pro účely bankovního dohledu. Země si prostřednictvím zvláštních práv na dohled, informace a kooperaci uchovává zvláštní vliv na Wfa. |
| --- | --- |

(114)

V odpovídající zákonné iniciativě je již stanoveno, že musí být zachováno účelové vázání prostředků na zemskou bytovou výstavbu, že musí být zajištěna jejich podstata a zachovány nástroje bytové politiky. Podle tohoto měla společnost WestLB vést Wfa jako organizačně a ekonomicky samostatný ústav, který sestavuje vlastní účetní závěrku. V případě rozpuštění společnosti WestLB zemi přísluší přednostní nárok na čistý majetek Wfa. Všechny příjmy Wfa musí být vždy používány na podporu bytové výstavby. Pouze ta část vlastních prostředků Wfa, které Wfa nepotřebuje sám na zabezpečení svých majetkových hodnot, může být společností WestLB použita pro účely bankovního dohledu. Země si prostřednictvím zvláštních práv na dohled, informace a kooperaci uchovává zvláštní vliv na Wfa.

| (115) | Ve vnějším vztahu je ručení zvláštní rezervy neomezené. V případě konkurzu nebo likvidace společnosti WestLB by měli věřitelé přímý přístup ke zvláštní rezervě Wfa. Také v případě ztrát je možné jejich úplné zúčtování se zvláštní rezervou. Ve vnitřním vztahu by proti tomu vlastníci společnosti WestLB regulovali druhořadé pořadí při nárokování základního jmění Wfa k ručení jinak. Zde majetek Wfa ručí pouze druhořadě po ostatním vlastním kapitálu společnosti WestLB. Protože se tato interní úmluva netýká zákonného ručení ve vnějším vztahu, uznal BAKred dne 30. prosince 1992 zvláštní rezervu ve výši 4,0 mld. DEM (2,05 mld. DEM) jako základní vlastní prostředky. |
| --- | --- |

(115)

Ve vnějším vztahu je ručení zvláštní rezervy neomezené. V případě konkurzu nebo likvidace společnosti WestLB by měli věřitelé přímý přístup ke zvláštní rezervě Wfa. Také v případě ztrát je možné jejich úplné zúčtování se zvláštní rezervou. Ve vnitřním vztahu by proti tomu vlastníci společnosti WestLB regulovali druhořadé pořadí při nárokování základního jmění Wfa k ručení jinak. Zde majetek Wfa ručí pouze druhořadě po ostatním vlastním kapitálu společnosti WestLB. Protože se tato interní úmluva netýká zákonného ručení ve vnějším vztahu, uznal BAKred dne 30. prosince 1992 zvláštní rezervu ve výši 4,0 mld. DEM (2,05 mld. DEM) jako základní vlastní prostředky.

1.   ZÁSADA INVESTORA V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ

| (116) | Německo poznamenává, že země nebyla v žádném případě povinna přihlížet k privatizaci také jako k alternativě ke vložení kapitálu Wfa, aby tímto způsobem umožnila společnosti WestLB nárokovat kapitálové trhy a vytvářet si tam požadovaný vlastní kapitál. Země nebyla povinna otevřít společnost WestLB soukromému kapitálu. Taková argumentace by nebyla slučitelná s článkem 295 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(116)

Německo poznamenává, že země nebyla v žádném případě povinna přihlížet k privatizaci také jako k alternativě ke vložení kapitálu Wfa, aby tímto způsobem umožnila společnosti WestLB nárokovat kapitálové trhy a vytvářet si tam požadovaný vlastní kapitál. Země nebyla povinna otevřít společnost WestLB soukromému kapitálu. Taková argumentace by nebyla slučitelná s článkem 295 Smlouvy o ES.

| (117) | Zvýšení celkové rentability společnosti WestLB nebylo požadováno, protože opatření k růstu výnosnosti byla zapotřebí pouze tehdy, pokud stát přiděluje kapitál ztrátovým podnikům. Soudní dvůr zásadu investora v tržním hospodářství používal neustále pouze na státní intervence ve ztrátových podnicích a ekonomických odvětvích se nadměrnou strukturální kapacitou. Z jurisdikce nelze odvodit, že by Komise směla kontrolovat investice státu do zdravých a profitujících podniků na to, zda hospodaří přinejmenším s průměrnou výnosností. Stát může zohledňovat také dlouhodobé strategické úvahy, vlastní určitou podnikatelskou svobodu tvorby a v rámci tohoto prostoru není Komise oprávněna kontrolovat podnikatelská rozhodnutí. Komise proto nesmí požadovat určitou minimální výnosnost, pokud se vychází z toho, že sporné podniky nemají dlouhodobě žádné ztráty. Také průměrné hodnoty výnosnosti v sobě nevyhnutelně zahrnovaly, že mnoho podniků se se svou rentabilitou nachází pod průměrem v odvětví. Nejasné je dále to, které podniky a která časová období by se měla používat pro výpočet průměrných výnosností. Stát není povinen se při podnikatelských rozhodnutích orientovat pouze na úvahy o rentabilitě. Také soukromý investor může zohledňovat i jiné aspekty. K podnikatelské svobodě patří, že je možné podniky provozovat s podprůměrnou rentabilitou a přidělovat jim další kapitál. Hranice je potom pro stát dosaženo tehdy, pokud chování v porovnání s možným chováním soukromého investora již není možné žádným způsobem ekonomicky ospravedlnit. |
| --- | --- |

(117)

Zvýšení celkové rentability společnosti WestLB nebylo požadováno, protože opatření k růstu výnosnosti byla zapotřebí pouze tehdy, pokud stát přiděluje kapitál ztrátovým podnikům. Soudní dvůr zásadu investora v tržním hospodářství používal neustále pouze na státní intervence ve ztrátových podnicích a ekonomických odvětvích se nadměrnou strukturální kapacitou. Z jurisdikce nelze odvodit, že by Komise směla kontrolovat investice státu do zdravých a profitujících podniků na to, zda hospodaří přinejmenším s průměrnou výnosností. Stát může zohledňovat také dlouhodobé strategické úvahy, vlastní určitou podnikatelskou svobodu tvorby a v rámci tohoto prostoru není Komise oprávněna kontrolovat podnikatelská rozhodnutí. Komise proto nesmí požadovat určitou minimální výnosnost, pokud se vychází z toho, že sporné podniky nemají dlouhodobě žádné ztráty. Také průměrné hodnoty výnosnosti v sobě nevyhnutelně zahrnovaly, že mnoho podniků se se svou rentabilitou nachází pod průměrem v odvětví. Nejasné je dále to, které podniky a která časová období by se měla používat pro výpočet průměrných výnosností. Stát není povinen se při podnikatelských rozhodnutích orientovat pouze na úvahy o rentabilitě. Také soukromý investor může zohledňovat i jiné aspekty. K podnikatelské svobodě patří, že je možné podniky provozovat s podprůměrnou rentabilitou a přidělovat jim další kapitál. Hranice je potom pro stát dosaženo tehdy, pokud chování v porovnání s možným chováním soukromého investora již není možné žádným způsobem ekonomicky ospravedlnit.

| (118) | Průměrnou transakci je ale možné ospravedlnit i podle zásady investora v tržním hospodářství jako opatření, které by učinil i soukromý vlastník. Přidělené prostředky nejsou kvůli své účelové vazbě srovnatelné s „normálním“ vkladem vlastního kapitálu; vložení Wfa představuje komerčně rozumnější a efektivnější použití majetku Wfa. Země majetek Wfa použila vložením do společnosti WestLB s co možná největším ziskem. Pokud porovnáme Wfa se soukromým, obecně prospěšným majetkem (např. nadace), byl by se soukromý investor tohoto majetku choval stejně, aby jinak nepoužitelný účelově vázaný objem majetku přidělil k ekonomickému použití. |
| --- | --- |

(118)

Průměrnou transakci je ale možné ospravedlnit i podle zásady investora v tržním hospodářství jako opatření, které by učinil i soukromý vlastník. Přidělené prostředky nejsou kvůli své účelové vazbě srovnatelné s „normálním“ vkladem vlastního kapitálu; vložení Wfa představuje komerčně rozumnější a efektivnější použití majetku Wfa. Země majetek Wfa použila vložením do společnosti WestLB s co možná největším ziskem. Pokud porovnáme Wfa se soukromým, obecně prospěšným majetkem (např. nadace), byl by se soukromý investor tohoto majetku choval stejně, aby jinak nepoužitelný účelově vázaný objem majetku přidělil k ekonomickému použití.

| (119) | Podle názoru Německa představuje veřejný účel majetku Wfa úkol obecně ekonomického zájmu, který nemůže Komise kontrolovat na základě článku 295 Smlouvy o ES. Je na členských státech, aby si vytvářely takové účelově vázané objemy majetku. |
| --- | --- |

(119)

Podle názoru Německa představuje veřejný účel majetku Wfa úkol obecně ekonomického zájmu, který nemůže Komise kontrolovat na základě článku 295 Smlouvy o ES. Je na členských státech, aby si vytvářely takové účelově vázané objemy majetku.

| (120) | Podle názoru Německa je druh a způsob, jak bude zaplacena přiměřená odměna, irelevantní z hlediska práva ohledně podpor. Protože země obdrží přiměřenou odměnu, nebylo navýšení jejího podílu ve společnosti WestLB ani nutné ani ospravedlnitelné, nýbrž by země vytvořila další ekonomickou výhodu bez další protihodnoty. Takové navýšení podílů by nebylo vhodné ani s ohledem na zvláštní charakter majetku Wfa (chybějící likvidita, druhořadé ručení ve vnitřním vztahu). Kromě toho nejsou také některé nástroje kapitálového trhu, které je možné s majetkem Wfa srovnávat, rovněž spojeny s hlasovacími právy. Protože sjednaná úhrada je přiměřená, nepřísluší dalším podílníkům žádné další příjmy, které by jim za normálních tržně-ekonomických podmínek nepříslušely, a atraktivita společnosti WestLB se pro další investory tímto také nezvyšuje. Protože podílníci společnosti WestLB jsou stanoveni a protože by nemohli přistoupit žádní noví (soukromí) podílníci, byla by navíc také hypotetická příliš nízká úhrada bez vlivu na možné soukromé investory. I kdyby ostatní podílníci získali skutečně výhodu, byl by účinek na spořitelny přesto příliš malý na to, aby jej pocítily.. |
| --- | --- |

(120)

Podle názoru Německa je druh a způsob, jak bude zaplacena přiměřená odměna, irelevantní z hlediska práva ohledně podpor. Protože země obdrží přiměřenou odměnu, nebylo navýšení jejího podílu ve společnosti WestLB ani nutné ani ospravedlnitelné, nýbrž by země vytvořila další ekonomickou výhodu bez další protihodnoty. Takové navýšení podílů by nebylo vhodné ani s ohledem na zvláštní charakter majetku Wfa (chybějící likvidita, druhořadé ručení ve vnitřním vztahu). Kromě toho nejsou také některé nástroje kapitálového trhu, které je možné s majetkem Wfa srovnávat, rovněž spojeny s hlasovacími právy. Protože sjednaná úhrada je přiměřená, nepřísluší dalším podílníkům žádné další příjmy, které by jim za normálních tržně-ekonomických podmínek nepříslušely, a atraktivita společnosti WestLB se pro další investory tímto také nezvyšuje. Protože podílníci společnosti WestLB jsou stanoveni a protože by nemohli přistoupit žádní noví (soukromí) podílníci, byla by navíc také hypotetická příliš nízká úhrada bez vlivu na možné soukromé investory. I kdyby ostatní podílníci získali skutečně výhodu, byl by účinek na spořitelny přesto příliš malý na to, aby jej pocítily..

| (121) | Protože země dostává pevnou, přiměřenou úhradu a společnost WestLB byla stále ziskově pracujícím podnikem a nadále je takovým podnikem, který může sjednanou úhradu platit bez pochybností, skutečná výše výnosnosti vlastního kapitálu společnosti WestLB nemá význam, takže neexistoval žádný požadavek pro zemi, aby požadovala vyšší rentabilitu banky. |
| --- | --- |

(121)

Protože země dostává pevnou, přiměřenou úhradu a společnost WestLB byla stále ziskově pracujícím podnikem a nadále je takovým podnikem, který může sjednanou úhradu platit bez pochybností, skutečná výše výnosnosti vlastního kapitálu společnosti WestLB nemá význam, takže neexistoval žádný požadavek pro zemi, aby požadovala vyšší rentabilitu banky.

2.   PŘIMĚŘENÁ ÚHRADA ZA KAPITÁL

| (122) | Podle názoru Německa zaplatila společnost WestLB přiměřenou úhradu za převedený objem majetku. Že by společnost WestLB měla za kapitál, který jí byl poskytnut k dispozici, platit odměnu, považovala země vždy jako předpoklad pro převod. Výše a vyměřovací základ odměny byly mezi účastníky podrobně diskutovány. Protože v roce 1991 ale ještě nebylo známo, kterou částku by BAKred uznal jako základní vlastní prostředky, byla úhrada stanovena pouze v hrubých rysech, ale ne konkrétně k okamžiku převodu majetku. Skutečná sazba 0,6 % byla potom stanovena v roce 1993 po jednáních s dalšími podílníky společnosti WestLB (31). Německo nepředalo Komisi žádné podklady s vysvětleními k tomu, jak byla tato hodnota určena; spíše tvrdilo, že nikoli úvahy, které by byly základem pro sazbu odměny, jsou rozhodující z hlediska práva ohledně podpor, nýbrž samotný výsledek, a tento je přiměřený. Pevná úhrada se má platit ze zisku, který je možné rozdělit, tedy před vyplacením dividend. Pokud nebude úhrada v jednom roce zaplacena kvůli chybějícím ziskům, neexistuje žádné právo na kompenzační platby v následujících letech (32). Hodnota ve výši 0,6 % odpovídá výdajům před zdaněním pro společnost WestLB ve výši 1,1 %. |
| --- | --- |

(122)

Podle názoru Německa zaplatila společnost WestLB přiměřenou úhradu za převedený objem majetku. Že by společnost WestLB měla za kapitál, který jí byl poskytnut k dispozici, platit odměnu, považovala země vždy jako předpoklad pro převod. Výše a vyměřovací základ odměny byly mezi účastníky podrobně diskutovány. Protože v roce 1991 ale ještě nebylo známo, kterou částku by BAKred uznal jako základní vlastní prostředky, byla úhrada stanovena pouze v hrubých rysech, ale ne konkrétně k okamžiku převodu majetku. Skutečná sazba 0,6 % byla potom stanovena v roce 1993 po jednáních s dalšími podílníky společnosti WestLB (31). Německo nepředalo Komisi žádné podklady s vysvětleními k tomu, jak byla tato hodnota určena; spíše tvrdilo, že nikoli úvahy, které by byly základem pro sazbu odměny, jsou rozhodující z hlediska práva ohledně podpor, nýbrž samotný výsledek, a tento je přiměřený. Pevná úhrada se má platit ze zisku, který je možné rozdělit, tedy před vyplacením dividend. Pokud nebude úhrada v jednom roce zaplacena kvůli chybějícím ziskům, neexistuje žádné právo na kompenzační platby v následujících letech (32). Hodnota ve výši 0,6 % odpovídá výdajům před zdaněním pro společnost WestLB ve výši 1,1 %.

| (123) | V následující tabulce jsou uvedeny platby společnosti WestLB zemi na úhradu převedeného majetku: |
| --- | --- |

(123)

V následující tabulce jsou uvedeny platby společnosti WestLB zemi na úhradu převedeného majetku:

| (124) | Tabulka 4: Úhrada zaplacená společností WestLB za převod majetku Wfa (částky v mil. DEM; Údaje Německa)
















  (v mil. DEM) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | | | | | | | | | | | |
| Odměna (před zdaněním) | 0,0 | 27,9 | 30,8 | 33,4 | 33,9 | 34,0 | 34,0 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vyplacené odstupné za penzijní nároky pracovníků Wfa | 33,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | | | | |
| Celková úhrada zaplacená zemi | 33,1 | 27,9 | 30,8 | 33,4 | 33,9 | 34,0 | 34,0 | [...] | [...] | [...] | [...] |

(124)

Tabulka 4: Úhrada zaplacená společností WestLB za převod majetku Wfa (částky v mil. DEM; Údaje Německa)

(v mil. DEM)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Odměna (před zdaněním)

0,0

27,9

30,8

33,4

33,9

34,0

34,0

[...]

[...]

[...]

[...]

Vyplacené odstupné za penzijní nároky pracovníků Wfa

33,1

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[...]

[...]

[...]

[...]

Celková úhrada zaplacená zemi

33,1

27,9

30,8

33,4

33,9

34,0

34,0

[...]

[...]

[...]

[...]

| (125) | Německo předložilo posudky externí poradenské firmy, která byla společností WestLB pověřena, aby zjistila, jak vysoká by v roce 1991 byla přiměřená úhrada za kapitálové investice s týmž rizikovým profilem jako majetek Wfa. V těchto znaleckých posudcích je zkoumán rizikový profil jak ve vnějším tak i ve vnitřním vztahu, jakož i podmínky pro platby odměn. Tyto charakteristiky jsou porovnávány s různými kapitálovými nástroji existujícími na mezinárodních kapitálových trzích, aby tak bylo možné zjistit přiměřenou úhradu. Srovnání je vysvětleno v následujícím odstavci. Znalecké posudky se dostávají k sazbě odměny od 0,9 do 1,4 % jako přiměřené úhrady. Protože se úhrada 0,6 % pro společnost WestLB pohybuje na výdaje před zdaněním ve výši 1,1 %, je úhrada považována za přiměřenou. K této přímé úhradě je dále nutné připočíst také synergické efekty převodu majetku. |
| --- | --- |

(125)

Německo předložilo posudky externí poradenské firmy, která byla společností WestLB pověřena, aby zjistila, jak vysoká by v roce 1991 byla přiměřená úhrada za kapitálové investice s týmž rizikovým profilem jako majetek Wfa. V těchto znaleckých posudcích je zkoumán rizikový profil jak ve vnějším tak i ve vnitřním vztahu, jakož i podmínky pro platby odměn. Tyto charakteristiky jsou porovnávány s různými kapitálovými nástroji existujícími na mezinárodních kapitálových trzích, aby tak bylo možné zjistit přiměřenou úhradu. Srovnání je vysvětleno v následujícím odstavci. Znalecké posudky se dostávají k sazbě odměny od 0,9 do 1,4 % jako přiměřené úhrady. Protože se úhrada 0,6 % pro společnost WestLB pohybuje na výdaje před zdaněním ve výši 1,1 %, je úhrada považována za přiměřenou. K této přímé úhradě je dále nutné připočíst také synergické efekty převodu majetku.

a)   SROVNÁNÍ S DALŠÍMI NÁSTROJI KAPITÁLU

| (126) | Posudky vycházejí ze zjištění, že výnosnost nástroje kapitálu je závislá na jeho rizikovém profilu, čím je vyšší riziko, tím vyšší je rizikový příplatek, tzn. rozdíl v úrocích, které musí být zaplaceny vůči jistým státním půjčkám. Při analýze rizikového profilu nástroje kapitálu mají proto význam zvláště následující tři faktory: modality běžných plateb úroků, pozice investora při běžné ztrátě a pozice investora v případě konkurzu popř. likvidace. V posudcích jsou popsány různé charakteristiky (33) několika nástrojů kapitálů existujících na finančních trzích (kmenové akcie, tiché spoluúčasti, požitkové listy, „Perpetual preferred share“, „Trust preferred securities“ a druhořadé půjčky) a jsou porovnávány s majetkem Wfa. V souvislosti s posudky je možné nejlépe srovnat majetek Wfa s požitkovými listy, „Perpetual preferred shares“ a tichými spoluúčastmi (34). Z uvedených nástrojů kapitálů nejsou v Německu uznávány „Trust preferred shares“ a „Perpetual preferred shares“. V souvislosti s posudky byly v Německu na konci roku 1991 k dispozici následující nástroje kapitálu s kvalitou základních vlastních prostředků: kmenové akcie, přednostní akcie a tiché spoluúčasti. |
| --- | --- |

(126)

Posudky vycházejí ze zjištění, že výnosnost nástroje kapitálu je závislá na jeho rizikovém profilu, čím je vyšší riziko, tím vyšší je rizikový příplatek, tzn. rozdíl v úrocích, které musí být zaplaceny vůči jistým státním půjčkám. Při analýze rizikového profilu nástroje kapitálu mají proto význam zvláště následující tři faktory: modality běžných plateb úroků, pozice investora při běžné ztrátě a pozice investora v případě konkurzu popř. likvidace. V posudcích jsou popsány různé charakteristiky (33) několika nástrojů kapitálů existujících na finančních trzích (kmenové akcie, tiché spoluúčasti, požitkové listy, „Perpetual preferred share“, „Trust preferred securities“ a druhořadé půjčky) a jsou porovnávány s majetkem Wfa. V souvislosti s posudky je možné nejlépe srovnat majetek Wfa s požitkovými listy, „Perpetual preferred shares“ a tichými spoluúčastmi (34). Z uvedených nástrojů kapitálů nejsou v Německu uznávány „Trust preferred shares“ a „Perpetual preferred shares“. V souvislosti s posudky byly v Německu na konci roku 1991 k dispozici následující nástroje kapitálu s kvalitou základních vlastních prostředků: kmenové akcie, přednostní akcie a tiché spoluúčasti.

| (127) | V posudcích se vyzdvihuje, že by byl majetek Wfa v případě konkurzu WestLB k dispozici věřitelům (funkce ručení). Současně může společnost WestLB vyrovnat ztráty v neomezené výši prostřednictvím zvláštní rezervy Wfa (funkce vyrovnávání ztráty). Interní úmluvy a účelová vázání majetku Wfa v této souvislosti nemají význam. Ve vnitřním vztahu ale zvláštní rezerva ručí druhořadě po dalším vlastním kapitálu společnosti WestLB a to je rozhodující pro rozhodování investora. |
| --- | --- |

(127)

V posudcích se vyzdvihuje, že by byl majetek Wfa v případě konkurzu WestLB k dispozici věřitelům (funkce ručení). Současně může společnost WestLB vyrovnat ztráty v neomezené výši prostřednictvím zvláštní rezervy Wfa (funkce vyrovnávání ztráty). Interní úmluvy a účelová vázání majetku Wfa v této souvislosti nemají význam. Ve vnitřním vztahu ale zvláštní rezerva ručí druhořadě po dalším vlastním kapitálu společnosti WestLB a to je rozhodující pro rozhodování investora.

| (128) | S ohledem na funkci vyrovnávání ztráty je možné zvláštní rezervu Wfa porovnávat s „Perpetual preferred shares“. Protože zvláštní rezerva Wfa by ale byla použita až poté – a paralelně s požitkovými listy (které jsou doplňkovými vlastními prostředky) –, když budou spotřebovány ostatní základní vlastní prostředky společnosti WestLB, a také požitkové listy by byly použity již částečně společně s těmito ostatními základními vlastními prostředky, přináší to menší riziko než požitkové listy. Totéž platí pro tiché podíly. |
| --- | --- |

(128)

S ohledem na funkci vyrovnávání ztráty je možné zvláštní rezervu Wfa porovnávat s „Perpetual preferred shares“. Protože zvláštní rezerva Wfa by ale byla použita až poté – a paralelně s požitkovými listy (které jsou doplňkovými vlastními prostředky) –, když budou spotřebovány ostatní základní vlastní prostředky společnosti WestLB, a také požitkové listy by byly použity již částečně společně s těmito ostatními základními vlastními prostředky, přináší to menší riziko než požitkové listy. Totéž platí pro tiché podíly.

| (129) | Ohledně funkce ručení by se zvláštní rezerva použila po ostatních základních vlastních prostředcích, ale ještě před tichými spoluúčastmi, požitkovými listy a ostatními doplňujícími vlastními prostředky. Takto zvláštní rezerva Wfa nese vyšší riziko než podílové listy a tiché spoluúčasti. Také ohledně funkce ručení je možné zvláštní rezervu Wfa s ohledem na její riziko srovnávat s „Perpetual preferred shares“. Kvůli nanejvýš nízké pravděpodobnosti konkurzu WestLB je toto riziko ale prakticky zanedbatelné a případné náklady na riziko by byl investor nastavil velice nízko. |
| --- | --- |

(129)

Ohledně funkce ručení by se zvláštní rezerva použila po ostatních základních vlastních prostředcích, ale ještě před tichými spoluúčastmi, požitkovými listy a ostatními doplňujícími vlastními prostředky. Takto zvláštní rezerva Wfa nese vyšší riziko než podílové listy a tiché spoluúčasti. Také ohledně funkce ručení je možné zvláštní rezervu Wfa s ohledem na její riziko srovnávat s „Perpetual preferred shares“. Kvůli nanejvýš nízké pravděpodobnosti konkurzu WestLB je toto riziko ale prakticky zanedbatelné a případné náklady na riziko by byl investor nastavil velice nízko.

| (130) | Platby úroků za majetek Wfa by se platily z rozdělitelného zisku a měly by přednost před vyplacením dividend. Pokud by zisk nestačil, neplatila by se žádná úhrada. Tato úprava odpovídá principiálně úpravě u „Perpetual preferred shares“. Požitkové listy mají nižší riziko, protože ušlé platby úroků by byly odloženy a v dalších letech doplaceny kumulativně. Také u kapitálových vkladů tichého společníka jsou kumulativní doplatky možné. V případě zvláštního vkladu Wfa se riziko ztráty v platbě vztahuje pouze k rizikovému příplatku (kvůli „nevýhodám likvidity“, viz dole), zatímco u dalších dvou nástrojů se týká celého kupónu (bezriziková výnosnost plus riziková marže). S ohledem na platby úroků je proto riziko zvláštní rezervy Wfa lehce pod rizikem tří dalších nástrojů. |
| --- | --- |

(130)

Platby úroků za majetek Wfa by se platily z rozdělitelného zisku a měly by přednost před vyplacením dividend. Pokud by zisk nestačil, neplatila by se žádná úhrada. Tato úprava odpovídá principiálně úpravě u „Perpetual preferred shares“. Požitkové listy mají nižší riziko, protože ušlé platby úroků by byly odloženy a v dalších letech doplaceny kumulativně. Také u kapitálových vkladů tichého společníka jsou kumulativní doplatky možné. V případě zvláštního vkladu Wfa se riziko ztráty v platbě vztahuje pouze k rizikovému příplatku (kvůli „nevýhodám likvidity“, viz dole), zatímco u dalších dvou nástrojů se týká celého kupónu (bezriziková výnosnost plus riziková marže). S ohledem na platby úroků je proto riziko zvláštní rezervy Wfa lehce pod rizikem tří dalších nástrojů.

| (131) | Posudky docházejí k závěru, že rizikový příplatek za zvláštní rezervu Wfa musí být nižší než příplatek za požitkové listy a kapitálové vklady tichého společníka i než příplatek za „Perpetual preferred shares“. Pro požitkové listy se uvádí „historická marže“ před zdaněním od 1,0 do 1,2 %, pro tiché spoluúčasti od 1,1 do 1,5 % a pro „perpetual preferred shares“ od 1,5 do 2,0 % (35). Pro zvláštní rezervu Wfa se pro léta 1993 až 1996 vypočítává úhrada ve výši 1,1 % (36). Pro rok 1992 se uvádí hodnota 255 % (37). Také jsou zahrnuty synergické efekty. Posudky docházejí k závěru, že úhrada zaplacená společností WestLB za rok 1992 byla příliš vysoká a v letech 1993 až 1996 přiměřená. |
| --- | --- |

(131)

Posudky docházejí k závěru, že rizikový příplatek za zvláštní rezervu Wfa musí být nižší než příplatek za požitkové listy a kapitálové vklady tichého společníka i než příplatek za „Perpetual preferred shares“. Pro požitkové listy se uvádí „historická marže“ před zdaněním od 1,0 do 1,2 %, pro tiché spoluúčasti od 1,1 do 1,5 % a pro „perpetual preferred shares“ od 1,5 do 2,0 % (35). Pro zvláštní rezervu Wfa se pro léta 1993 až 1996 vypočítává úhrada ve výši 1,1 % (36). Pro rok 1992 se uvádí hodnota 255 % (37). Také jsou zahrnuty synergické efekty. Posudky docházejí k závěru, že úhrada zaplacená společností WestLB za rok 1992 byla příliš vysoká a v letech 1993 až 1996 přiměřená.

b)   NEVÝHODY LIKVIDITY

| (132) | Podle názoru Německa znamená kapitálový vklad v hotovosti navýšení vlastních prostředků a vytváří likviditu. Likvidní prostředky by mohly být nově investovány a vytvořit úroky, za což investor požaduje úhradu. Začlenění Wfa zvyšuje vlastní prostředky WestLB, nepřináší ale žádnou likviditu. Kapitál Wfa je vázán na účel podpory bytové výstavby. Jinak než u kapitálového vkladu v hotovosti nemůže společnost WestLB nově investovat žádné likvidní prostředky, nýbrž si musí vytvářet likviditu na kapitálovém trhu, aby mohla dospět k témuž výsledku. Toto s sebou přináší další úrokové výdaje. Kvůli této chybějící likviditě může země, jak je uvedeno ve znaleckých posudcích, požadovat pouze úhradu ve výši rizikového příplatku, tzn. rozdíl mezi celkovou výnosností investice a výnosností odpovídajícím státních dluhopisem. |
| --- | --- |

(132)

Podle názoru Německa znamená kapitálový vklad v hotovosti navýšení vlastních prostředků a vytváří likviditu. Likvidní prostředky by mohly být nově investovány a vytvořit úroky, za což investor požaduje úhradu. Začlenění Wfa zvyšuje vlastní prostředky WestLB, nepřináší ale žádnou likviditu. Kapitál Wfa je vázán na účel podpory bytové výstavby. Jinak než u kapitálového vkladu v hotovosti nemůže společnost WestLB nově investovat žádné likvidní prostředky, nýbrž si musí vytvářet likviditu na kapitálovém trhu, aby mohla dospět k témuž výsledku. Toto s sebou přináší další úrokové výdaje. Kvůli této chybějící likviditě může země, jak je uvedeno ve znaleckých posudcích, požadovat pouze úhradu ve výši rizikového příplatku, tzn. rozdíl mezi celkovou výnosností investice a výnosností odpovídajícím státních dluhopisem.

| (133) | Dále je uvedeno, že prakticky všechny aktivní rizikové obchody úvěrového ústavu, jako například swapové, forwardové a derivátové obchody. Pouze vydání záruk a garancí je možné provádět bez použití likvidity, ale odpovídající obchody by také nebyly uvedeny v rozvaze. |
| --- | --- |

(133)

Dále je uvedeno, že prakticky všechny aktivní rizikové obchody úvěrového ústavu, jako například swapové, forwardové a derivátové obchody. Pouze vydání záruk a garancí je možné provádět bez použití likvidity, ale odpovídající obchody by také nebyly uvedeny v rozvaze.

| (134) | Pro náklady na refinancování, které je nutno zohlednit, se má použít výnosnost nerizikové dlouhodobých německých státních dluhopisů (splatnost 10 let). Na konci roku 1991 odpovídající oběžná výnosnost činila 8,26 %. Skutečné průměrné náklady na refinancování společnosti WestLB v listopadu 1991 činily 9,28 %. |
| --- | --- |

(134)

Pro náklady na refinancování, které je nutno zohlednit, se má použít výnosnost nerizikové dlouhodobých německých státních dluhopisů (splatnost 10 let). Na konci roku 1991 odpovídající oběžná výnosnost činila 8,26 %. Skutečné průměrné náklady na refinancování společnosti WestLB v listopadu 1991 činily 9,28 %.

c)   KAPITÁLOVÁ ZÁKLADNA PRO VÝPOČET ÚHRADY

| (135) | Podle názoru Německa se má podle poznámky v protokolu k rámcové smlouvě platit úhrada s ohledem na zvláštní rezervu Wfa použitou v ročním průměru k vlastnímu obchodu WestLB, a to poprvé v roce 1993. Ve skutečnosti ale společnost WestLB nezaplatila úhradu na nepoužitou, nýbrž na použitelnou část, tzn. na část zvláštní rezervy, která nebyla použita k vlastním obchodům Wfa. |
| --- | --- |

(135)

Podle názoru Německa se má podle poznámky v protokolu k rámcové smlouvě platit úhrada s ohledem na zvláštní rezervu Wfa použitou v ročním průměru k vlastnímu obchodu WestLB, a to poprvé v roce 1993. Ve skutečnosti ale společnost WestLB nezaplatila úhradu na nepoužitou, nýbrž na použitelnou část, tzn. na část zvláštní rezervy, která nebyla použita k vlastním obchodům Wfa.

| (136) | „Zvýšená částka kapitálu“, tzn. podíl zvláštní rezervy, který je doložen vlastním obchodem Wfa, jakož i 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR), které se objevují jako vlastní kapitál v rozvaze WestLB, ale které nejsou BAKred uznány jako základní vlastní prostředky, nemá pro WestLB žádný hospodářský význam, protože tímto není možné podpořit žádné další rizikové aktivní obchody. V rozvaze vykázaných 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR) se realizovalo pouze jako částka rozdílu v souvislosti s hodnocením. Protože se ratingové agentury a investoři se zkušenostmi na trhu orientovali pouze podle uznané částky, nemá 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR) pro společnost WestLB žádný ekonomický význam. Žádný soukromý investor za ně nemůže na trhu požadovat odměnu, protože banka by měla stále další možnosti, aby si na trhu pořídila vlastní kapitál (např. jako normální kapitálový vklad v hotovosti), který bude uznán jako základní vlastní prostředky. |
| --- | --- |

(136)

„Zvýšená částka kapitálu“, tzn. podíl zvláštní rezervy, který je doložen vlastním obchodem Wfa, jakož i 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR), které se objevují jako vlastní kapitál v rozvaze WestLB, ale které nejsou BAKred uznány jako základní vlastní prostředky, nemá pro WestLB žádný hospodářský význam, protože tímto není možné podpořit žádné další rizikové aktivní obchody. V rozvaze vykázaných 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR) se realizovalo pouze jako částka rozdílu v souvislosti s hodnocením. Protože se ratingové agentury a investoři se zkušenostmi na trhu orientovali pouze podle uznané částky, nemá 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR) pro společnost WestLB žádný ekonomický význam. Žádný soukromý investor za ně nemůže na trhu požadovat odměnu, protože banka by měla stále další možnosti, aby si na trhu pořídila vlastní kapitál (např. jako normální kapitálový vklad v hotovosti), který bude uznán jako základní vlastní prostředky.

| (137) | Aktiva a pasiva Wfa by byly, jak uvádí Německo, každý rok nově odúročeny, aby je bylo možné v rozvaze společnosti WestLB vykazovat v současné hodnotě. Protože platby splátek a úroků by byly opět dlouhodobě vypůjčovány za nízké úroky jako půjčky na bytovou výstavbu, je možné, že se jmenovitá částka majetku Wfa zvýší, zatímco se odúročená jakož i riziková hodnota sníží. |
| --- | --- |

(137)

Aktiva a pasiva Wfa by byly, jak uvádí Německo, každý rok nově odúročeny, aby je bylo možné v rozvaze společnosti WestLB vykazovat v současné hodnotě. Protože platby splátek a úroků by byly opět dlouhodobě vypůjčovány za nízké úroky jako půjčky na bytovou výstavbu, je možné, že se jmenovitá částka majetku Wfa zvýší, zatímco se odúročená jakož i riziková hodnota sníží.

d)   SYNERGICKÉ EFEKTY

| (138) | Podle informací Německa země od začlenění Wfa očekávala synergické efekty, které byly dlouhodobě odhadovány na více než 30 mil. DEM (15 mil. EUR) ročně. Vznikly by ze zjednodušení podpůrného řízení mimo jiné odpadnutím dřívějších zdvojených prací, zjednodušením a urychlením komunikace a menší potřebou koordinace. Wfa od začlenění potřebuje méně personálu a nemusí již plnit žádné vyrovnávací platby za práce, které dříve pro Wfa provádělo oddělení společnosti WestLB pro podporu bytové výstavby. Očekávání země by byla skutečně splněna a vložení Wfa do společnosti WestLB by bylo z hlediska provozně hospodářského jediným způsobem, jak by bylo možné těchto synergických cílů dosáhnout. Navíc druh a způsob, jak by bylo synergií dosaženo, patří do podnikatelské svobody právního stavu země, která je chráněna článkem 295 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(138)

Podle informací Německa země od začlenění Wfa očekávala synergické efekty, které byly dlouhodobě odhadovány na více než 30 mil. DEM (15 mil. EUR) ročně. Vznikly by ze zjednodušení podpůrného řízení mimo jiné odpadnutím dřívějších zdvojených prací, zjednodušením a urychlením komunikace a menší potřebou koordinace. Wfa od začlenění potřebuje méně personálu a nemusí již plnit žádné vyrovnávací platby za práce, které dříve pro Wfa provádělo oddělení společnosti WestLB pro podporu bytové výstavby. Očekávání země by byla skutečně splněna a vložení Wfa do společnosti WestLB by bylo z hlediska provozně hospodářského jediným způsobem, jak by bylo možné těchto synergických cílů dosáhnout. Navíc druh a způsob, jak by bylo synergií dosaženo, patří do podnikatelské svobody právního stavu země, která je chráněna článkem 295 Smlouvy o ES.

| (139) | Německo odkazuje na to, že společnost WestLB v roce 1992 zaplatila 33 mil. DEM (17 mil. EUR) za stávající a budoucí penzijní nároky pracovníků Wfa, což pro Wfa snížilo budoucí výdaje. Tyto platby by byly v knihách společnosti WestLB odepisovány během 15 let částkou ve výši 16 mil. DEM (0,8 mil. EUR) ročně. |
| --- | --- |

(139)

Německo odkazuje na to, že společnost WestLB v roce 1992 zaplatila 33 mil. DEM (17 mil. EUR) za stávající a budoucí penzijní nároky pracovníků Wfa, což pro Wfa snížilo budoucí výdaje. Tyto platby by byly v knihách společnosti WestLB odepisovány během 15 let částkou ve výši 16 mil. DEM (0,8 mil. EUR) ročně.

3.   OSVOBOZENÍ OD DANÍ

| (140) | Osvobození Wfa od majetkové daně, živnostenské daně a daně z příjmů podnikatelských osob vyplývá z německého daňového systému. Wfa a další veřejnoprávní podniky jsou osvobozeny od daně, protože nekonkurují finančním ústavům, které jsou plátci daně, nýbrž jsou státem používány k určitým účelům podpory. Na základě částek uspořených díky daňové úlevě musí stát poskytovat na činnost Wfa méně prostředků na podporu. Společnost WestLB platí za své veškeré příjmy (tedy také za to, čeho bylo dosaženo v obchodních oblastech orientovaných na konkurenci, které jsou podporovány vlastním kapitálem Wfa) daně v plné výši a díky osvobozením Wfa od daní nedostává žádnou finanční výhodu, protože částka uznaná jako základní vlastní prostředky se tím nezvyšuje. I když by osvobození od daně vedlo k navýšení uznaného kapitálu, nebyla by tím společnost WestLB zvýhodněna, protože by potom musela zaplatit přiměřenou úhradu za částku rozdílu. |
| --- | --- |

(140)

Osvobození Wfa od majetkové daně, živnostenské daně a daně z příjmů podnikatelských osob vyplývá z německého daňového systému. Wfa a další veřejnoprávní podniky jsou osvobozeny od daně, protože nekonkurují finančním ústavům, které jsou plátci daně, nýbrž jsou státem používány k určitým účelům podpory. Na základě částek uspořených díky daňové úlevě musí stát poskytovat na činnost Wfa méně prostředků na podporu. Společnost WestLB platí za své veškeré příjmy (tedy také za to, čeho bylo dosaženo v obchodních oblastech orientovaných na konkurenci, které jsou podporovány vlastním kapitálem Wfa) daně v plné výši a díky osvobozením Wfa od daní nedostává žádnou finanční výhodu, protože částka uznaná jako základní vlastní prostředky se tím nezvyšuje. I když by osvobození od daně vedlo k navýšení uznaného kapitálu, nebyla by tím společnost WestLB zvýhodněna, protože by potom musela zaplatit přiměřenou úhradu za částku rozdílu.

| (141) | Co se týče majetkové daně a živnostenské daně, může hodnota majetku podléhat zdanění pouze jednou a má být zdaněna tam, kde se majetek bezprostředně používá. Protože na tomto stupni bezprostředního použití, tedy při podpoře bytové výstavby, je objem majetku Wfa osvobozen od daně, nemůže být použit ke zdanění, pokud je přidělen k dalšímu, sekundárnímu použití. Toto by odporovalo systematice německého daňového práva. Totéž platí pro začlenění soukromého zařízení osvobozeného od daně do soukromé banky. Protože tato osvobození od daně společnosti WestLB nevytvořila žádnou bezúplatnou majetkovou výhodu, nepředstavovala také žádnou státní podporu. Navíc živnostenská daň a majetková daň nebyly již vybírány od roku 1997 popř. 1998, protože je Spolkový ústavní soud prohlásil za protiústavní. |
| --- | --- |

(141)

Co se týče majetkové daně a živnostenské daně, může hodnota majetku podléhat zdanění pouze jednou a má být zdaněna tam, kde se majetek bezprostředně používá. Protože na tomto stupni bezprostředního použití, tedy při podpoře bytové výstavby, je objem majetku Wfa osvobozen od daně, nemůže být použit ke zdanění, pokud je přidělen k dalšímu, sekundárnímu použití. Toto by odporovalo systematice německého daňového práva. Totéž platí pro začlenění soukromého zařízení osvobozeného od daně do soukromé banky. Protože tato osvobození od daně společnosti WestLB nevytvořila žádnou bezúplatnou majetkovou výhodu, nepředstavovala také žádnou státní podporu. Navíc živnostenská daň a majetková daň nebyly již vybírány od roku 1997 popř. 1998, protože je Spolkový ústavní soud prohlásil za protiústavní.

4.   PROMINUTÍ ZÁVAZKŮ

| (142) | Německo uvádí, že osvobozením od povinnosti ručení se zabrání tomu, aby se prostředky na podporu bytové výstavby země plynule zmenšovaly kvůli každoročně vznikajícím závazkům. Upuštění by majetek země nezmenšilo, protože by jí v případě likvidace Wfa přibyly adekvátně větší prostředky na podporu bytové výstavby. Protože závazky Wfa, které byly zrušeny, by byly splatné pouze v takovém případě likvidace, osvobozením od závazku ručení se nezmění celková hospodářská situace země. Ve výsledku země upustila toliko od nároku vůči sobě samé. |
| --- | --- |

(142)

Německo uvádí, že osvobozením od povinnosti ručení se zabrání tomu, aby se prostředky na podporu bytové výstavby země plynule zmenšovaly kvůli každoročně vznikajícím závazkům. Upuštění by majetek země nezmenšilo, protože by jí v případě likvidace Wfa přibyly adekvátně větší prostředky na podporu bytové výstavby. Protože závazky Wfa, které byly zrušeny, by byly splatné pouze v takovém případě likvidace, osvobozením od závazku ručení se nezmění celková hospodářská situace země. Ve výsledku země upustila toliko od nároku vůči sobě samé.

| (143) | Prominutí závazků bylo zohledněno při vyhodnocování základního jmění Wfa k ručení prostřednictvím BAKred a na tomto základě společnost WestLB zaplatí přiměřenou úhradu. Společnosti WestLB proto zrušením závazku ručení nepřibude žádná finanční výhoda. |
| --- | --- |

(143)

Prominutí závazků bylo zohledněno při vyhodnocování základního jmění Wfa k ručení prostřednictvím BAKred a na tomto základě společnost WestLB zaplatí přiměřenou úhradu. Společnosti WestLB proto zrušením závazku ručení nepřibude žádná finanční výhoda.

5.   POZNÁMKY KE STANOVISKŮM ÚČASTNÍKŮ

| (144) | Ke stanoviskům obou bankovních sdružení Německo uvádí, že paušální výtky nejsou doloženy skutečnostmi nebo konkrétními stížnostmi úvěrových ústavů o činnosti společnosti WestLB na trzích. Otázka odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele, která byla v těchto stanoviscích uvedena, není spojena se stávajícím případem a musí být posuzována zvlášť. |
| --- | --- |

(144)

Ke stanoviskům obou bankovních sdružení Německo uvádí, že paušální výtky nejsou doloženy skutečnostmi nebo konkrétními stížnostmi úvěrových ústavů o činnosti společnosti WestLB na trzích. Otázka odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele, která byla v těchto stanoviscích uvedena, není spojena se stávajícím případem a musí být posuzována zvlášť.

| (145) | Co se týče stanoviska BdB, vyzdvihuje Německo, že vložení Wfa nebylo žádným řešením ad hoc, nýbrž že se zakládalo na dlouhodobých strategických úvahách, zvláště s ohledem na růst efektivity Wfa. V rozhodovací praxi Soudního dvora neexistuje žádný případ, ve kterém by byla investice státu do zdravého, ziskově pracujícího podniku považována za státní podporu. Případ, na který upozornil BdB, se týká podniků, které by pracovaly se ztrátami. Protože společnost WestLB od svého založení hospodaří stále se zisky, nelze zde použít princip investora v tržním hospodářství. Toto je podporováno jurisdikcí Soudního dvora, který tuto zásadu nikdy nepoužíval pro zdravé a ziskové podniky. Také soukromý investor nevychází pouze z očekávané výnosnosti, nýbrž sleduje i další strategické úvahy. V případě podpor na záchranu a restrukturalizaci musí být prováděny jiné úvahy než při navyšování kapitálu ziskového podniku. Investice státu není možné jednoduše posuzovat podle toho, zda je dosaženo průměrné rentability vztahující se k odvětví. Jinak by byla každá investice státu do banky s podprůměrnou výnosností státní podporou, zatímco současně soukromí investoři by investovali do stejných podniků. Investoři by se neorientovali podle průměru v odvětví, nýbrž podle výhledů do budoucna. |
| --- | --- |

(145)

Co se týče stanoviska BdB, vyzdvihuje Německo, že vložení Wfa nebylo žádným řešením ad hoc, nýbrž že se zakládalo na dlouhodobých strategických úvahách, zvláště s ohledem na růst efektivity Wfa. V rozhodovací praxi Soudního dvora neexistuje žádný případ, ve kterém by byla investice státu do zdravého, ziskově pracujícího podniku považována za státní podporu. Případ, na který upozornil BdB, se týká podniků, které by pracovaly se ztrátami. Protože společnost WestLB od svého založení hospodaří stále se zisky, nelze zde použít princip investora v tržním hospodářství. Toto je podporováno jurisdikcí Soudního dvora, který tuto zásadu nikdy nepoužíval pro zdravé a ziskové podniky. Také soukromý investor nevychází pouze z očekávané výnosnosti, nýbrž sleduje i další strategické úvahy. V případě podpor na záchranu a restrukturalizaci musí být prováděny jiné úvahy než při navyšování kapitálu ziskového podniku. Investice státu není možné jednoduše posuzovat podle toho, zda je dosaženo průměrné rentability vztahující se k odvětví. Jinak by byla každá investice státu do banky s podprůměrnou výnosností státní podporou, zatímco současně soukromí investoři by investovali do stejných podniků. Investoři by se neorientovali podle průměru v odvětví, nýbrž podle výhledů do budoucna.

| (146) | Předpisy o státních podporách umožňovaly toliko přezkoumání podmínek vložení majetku Wfa, ale ne zvláštností majetku Wfa, které jsou ochráněny článkem 295 Smlouvy o ES. Protože zvláštní charakter majetku Wfa je pod ochranou tohoto článku, nesmí být vložený kapitál Wfa srovnáván s normálním vkladem likvidního vlastního kapitálu. Podobně jako Wfa lze použít i soukromoprávní nadaci,, aniž by se to dotýkalo účelově vázaného používání výnosů. |
| --- | --- |

(146)

Předpisy o státních podporách umožňovaly toliko přezkoumání podmínek vložení majetku Wfa, ale ne zvláštností majetku Wfa, které jsou ochráněny článkem 295 Smlouvy o ES. Protože zvláštní charakter majetku Wfa je pod ochranou tohoto článku, nesmí být vložený kapitál Wfa srovnáván s normálním vkladem likvidního vlastního kapitálu. Podobně jako Wfa lze použít i soukromoprávní nadaci,, aniž by se to dotýkalo účelově vázaného používání výnosů.

| (147) | S ohledem na rizikový profil kapitálu Wfa se musí rozlišovat mezi zemí jako vlastníkem společnosti WestLB a jako investorem zvláštní rezervy Wfa. Jako investor Wfa země nese nižší riziko, protože mezi podílníky společnosti WestLB bylo ujednáno, že zvláštní rezerva ve vnitřním vztahu ručí pouze druhořadě. Riziko země jako investora Wfa je omezeno na převedený objem majetku a ne výše, jak tvrdí BdB. |
| --- | --- |

(147)

S ohledem na rizikový profil kapitálu Wfa se musí rozlišovat mezi zemí jako vlastníkem společnosti WestLB a jako investorem zvláštní rezervy Wfa. Jako investor Wfa země nese nižší riziko, protože mezi podílníky společnosti WestLB bylo ujednáno, že zvláštní rezerva ve vnitřním vztahu ručí pouze druhořadě. Riziko země jako investora Wfa je omezeno na převedený objem majetku a ne výše, jak tvrdí BdB.

| (148) | Německo uvádí, že BdB předložené (a z posudku nezávislého znalce převzaté) výpočty výnosnosti jsou chybné, a tento názor podpírá rozporným posudkem, který byl zhotoven na zakázku společnosti WestLB. Podle posledně jmenovaného posudku jsou hlavními chybami nekorektní metoda výpočtu (aritmetický průměr místo geometrického průměru, „Compound annual growth rate“) a zřetel na irelevantní investiční období. Očištěna o tyto chyby redukuje se rentabilita soukromých německých velkých bank ze 16,86 % před zdaněním na 7,0 %. Také není možné pět německých soukromých bank použitých pro zjištění srovnávací hodnoty srovnávat se společností WestLB kvůli jiným klíčovým bodům jejich obchodu. Při výpočtu provedeném se zřetelem na srovnatelné banky klesá výnosnost vlastního kapitálu na 5,8 %. Kromě toho posudek BdB používá nereprezentativní časové období sledování od 1982 do 1992, které zahrnuje dva vzestupy kurzu na burze. V případě kratšího sledovaného období by částky výnosnosti opět klesaly. |
| --- | --- |

(148)

Německo uvádí, že BdB předložené (a z posudku nezávislého znalce převzaté) výpočty výnosnosti jsou chybné, a tento názor podpírá rozporným posudkem, který byl zhotoven na zakázku společnosti WestLB. Podle posledně jmenovaného posudku jsou hlavními chybami nekorektní metoda výpočtu (aritmetický průměr místo geometrického průměru, „Compound annual growth rate“) a zřetel na irelevantní investiční období. Očištěna o tyto chyby redukuje se rentabilita soukromých německých velkých bank ze 16,86 % před zdaněním na 7,0 %. Také není možné pět německých soukromých bank použitých pro zjištění srovnávací hodnoty srovnávat se společností WestLB kvůli jiným klíčovým bodům jejich obchodu. Při výpočtu provedeném se zřetelem na srovnatelné banky klesá výnosnost vlastního kapitálu na 5,8 %. Kromě toho posudek BdB používá nereprezentativní časové období sledování od 1982 do 1992, které zahrnuje dva vzestupy kurzu na burze. V případě kratšího sledovaného období by částky výnosnosti opět klesaly.

| (149) | Německo odmítá argumentaci BdB, že nevznikaly žádné náklady na refinancování kvůli chybějící likviditě, protože při odúročení nominální hodnoty majetku Wfa byla tato likvidní nevýhoda již zohledněna. Podle názoru Německa nemá toto odúročení nic společného s aspektem likvidity, nýbrž pouze s okolností, že se majetek Wfa v podstatě skládal z bezúročných a nízko úročených dlouhodobých aktiv a pasiv. Také argument, že i při přijetí nákladů na refinancování je oprávněná toliko nízká sleva z výnosnosti ve výši 2,7 % před zdaněním, je Německem odmítnut. Stanovisko znalce, které k tomuto předložil BdB, je chybné, protože v něm byly výnosy banky z bankovních obchodů nepřípustným způsobem směšovány s výnosy externího investora. Posudek BdB také vychází z hrubých výnosů, zatímco při správném způsobu by se musely srovnávat čisté výnosy. K tomuto německá vláda předkládá vlastní posudek zhotovený externí poradenskou firmou. |
| --- | --- |

(149)

Německo odmítá argumentaci BdB, že nevznikaly žádné náklady na refinancování kvůli chybějící likviditě, protože při odúročení nominální hodnoty majetku Wfa byla tato likvidní nevýhoda již zohledněna. Podle názoru Německa nemá toto odúročení nic společného s aspektem likvidity, nýbrž pouze s okolností, že se majetek Wfa v podstatě skládal z bezúročných a nízko úročených dlouhodobých aktiv a pasiv. Také argument, že i při přijetí nákladů na refinancování je oprávněná toliko nízká sleva z výnosnosti ve výši 2,7 % před zdaněním, je Německem odmítnut. Stanovisko znalce, které k tomuto předložil BdB, je chybné, protože v něm byly výnosy banky z bankovních obchodů nepřípustným způsobem směšovány s výnosy externího investora. Posudek BdB také vychází z hrubých výnosů, zatímco při správném způsobu by se musely srovnávat čisté výnosy. K tomuto německá vláda předkládá vlastní posudek zhotovený externí poradenskou firmou.

| (150) | Synergie by vznikly toliko u Wfa a ne v rámci WestLB, protože by byly odstraněny dvojitá práce a paralelní správní jednotky (přeložení dřívějšího oddělení WestLB pro bytovou výstavbu). K synergickým efektům proto dochází zcela nezávisle na ekonomickém, organizačním a personálním oddělení od Wfa a WestLB. Vedly k tomu, že jsou požadovány nižší kapitálové vklady země do Wfa, a představují přímý důsledek převodu Wfa na WestLB. |
| --- | --- |

(150)

Synergie by vznikly toliko u Wfa a ne v rámci WestLB, protože by byly odstraněny dvojitá práce a paralelní správní jednotky (přeložení dřívějšího oddělení WestLB pro bytovou výstavbu). K synergickým efektům proto dochází zcela nezávisle na ekonomickém, organizačním a personálním oddělení od Wfa a WestLB. Vedly k tomu, že jsou požadovány nižší kapitálové vklady země do Wfa, a představují přímý důsledek převodu Wfa na WestLB.

| (151) | Rozdíl mezi bilančním vykázáním zvláštní rezervy Wfa a částkou uznanou z hlediska dohledu BAKred byl vůči třetím osobám jasně komunikován. Z pohledu věřitele nepřísluší kapitálu, který není uznán z hlediska dohledu, žádná kvalita ručení. Protože pouze ta část, kterou může společnost WestLB používat na podporu svého bankovního obchodu, má ekonomický užitek pro banku, nemůže země pro nadměrnou částku požadovat žádnou úhradu. |
| --- | --- |

(151)

Rozdíl mezi bilančním vykázáním zvláštní rezervy Wfa a částkou uznanou z hlediska dohledu BAKred byl vůči třetím osobám jasně komunikován. Z pohledu věřitele nepřísluší kapitálu, který není uznán z hlediska dohledu, žádná kvalita ručení. Protože pouze ta část, kterou může společnost WestLB používat na podporu svého bankovního obchodu, má ekonomický užitek pro banku, nemůže země pro nadměrnou částku požadovat žádnou úhradu.

| (152) | Osvobození od závazků Wfa bylo zohledněno při hodnocení majetku Wfa prostřednictvím BAKred a na tomto základě platí společnost WestLB úhradu. Osvobozením Wfa od závazku ručení nebyla ovlivněna celková ekonomická situace země. Také osvobození od daně nepůsobí jako výhoda pro společnost WestLB. |
| --- | --- |

(152)

Osvobození od závazků Wfa bylo zohledněno při hodnocení majetku Wfa prostřednictvím BAKred a na tomto základě platí společnost WestLB úhradu. Osvobozením Wfa od závazku ručení nebyla ovlivněna celková ekonomická situace země. Také osvobození od daně nepůsobí jako výhoda pro společnost WestLB.

V.   POROZUMĚNÍ MEZI BDB, ZEMÍ SEVERNÍ PORÝNÍ-VESTFÁLSKO A WESTLB

| (153) | Dne 13. října 2004 předali stěžovatel BdB, země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB AG Komisi porozumění k příspěvkovému řízení ve věcech WestLB. Aniž by byla dotčena nadále existující zásadní právní pojetí stran porozumění, se strany shodly na tom, co samy považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady. Strany žádají Komisi, aby výsledky porozumění zohlednila při svém rozhodování. |
| --- | --- |

(153)

Dne 13. října 2004 předali stěžovatel BdB, země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB AG Komisi porozumění k příspěvkovému řízení ve věcech WestLB. Aniž by byla dotčena nadále existující zásadní právní pojetí stran porozumění, se strany shodly na tom, co samy považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady. Strany žádají Komisi, aby výsledky porozumění zohlednila při svém rozhodování.

| (154) | Strany nejprve na bázi Capital Asset Pricing Modell (CAPM) zjistily očekávanou minimální úhradu za hypotetickou investici základního kapitálu do společnosti WestLB k relevantnímu okamžiku vložení. Podle toho má přiměřená minimální úhrada za část kapitálu Wfa, kterou BAKred neuznal jako základní kapitál a kterou Wfa nepoužívá na podporu svých vlastních činností na podporu bytové výstavby, činit 10,19 % p.a. |
| --- | --- |

(154)

Strany nejprve na bázi Capital Asset Pricing Modell (CAPM) zjistily očekávanou minimální úhradu za hypotetickou investici základního kapitálu do společnosti WestLB k relevantnímu okamžiku vložení. Podle toho má přiměřená minimální úhrada za část kapitálu Wfa, kterou BAKred neuznal jako základní kapitál a kterou Wfa nepoužívá na podporu svých vlastních činností na podporu bytové výstavby, činit 10,19 % p.a.

| (155) | Přitom byly při výpočtu této minimální úhrady používány dlouhodobé nerizikové úrokové sazby zjištěné zemskými bankami při použití REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG (Německá burza a.s.) a faktory beta odhadnuté na základě posudku společnosti KPMG z 26. května 2004 zadaného zemskými bankami. Pro WestLB k relevantnímu vložení konkrétně vyplynula neriziková základní úroková sazba 7,15 %. Jako faktor beta byla na základě stanoviska společnosti KPMG k relevantnímu okamžiku vložení použita hodnota 0,76. Prémie tržního rizika byla stanovena jednotně ve výši 4 %. |
| --- | --- |

(155)

Přitom byly při výpočtu této minimální úhrady používány dlouhodobé nerizikové úrokové sazby zjištěné zemskými bankami při použití REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG (Německá burza a.s.) a faktory beta odhadnuté na základě posudku společnosti KPMG z 26. května 2004 zadaného zemskými bankami. Pro WestLB k relevantnímu vložení konkrétně vyplynula neriziková základní úroková sazba 7,15 %. Jako faktor beta byla na základě stanoviska společnosti KPMG k relevantnímu okamžiku vložení použita hodnota 0,76. Prémie tržního rizika byla stanovena jednotně ve výši 4 %.

| (156) | Výchozí úroková sazba ve výši 10,16 % (1. leden 1991) se tak vypočítala následovně: Neriziková úroková sazba 7,15 % + (všeobecná prémie tržního rizika 4,0 % x faktor beta 0,76) |
| --- | --- |

(156)

Výchozí úroková sazba ve výši 10,16 % (1. leden 1991) se tak vypočítala následovně: Neriziková úroková sazba 7,15 % + (všeobecná prémie tržního rizika 4,0 % x faktor beta 0,76)

| (157) | Poté se určuje srážka kvůli chybějící likviditě účelového jmění. Přitom byla paušálně brána za základ uvedená bezriziková úroková sazba ve výši 7,15 % jako hrubé náklady na refinancování. Pro zjištění rozhodujících čistých nákladů na refinancování bylo rozhodující daňové zatížení společnosti WestLB paušalizováno ve vztahu na oba okamžiky vložení 50 %, takže vyplývá odpočet likvidity ve výši 3,57 %. |
| --- | --- |

(157)

Poté se určuje srážka kvůli chybějící likviditě účelového jmění. Přitom byla paušálně brána za základ uvedená bezriziková úroková sazba ve výši 7,15 % jako hrubé náklady na refinancování. Pro zjištění rozhodujících čistých nákladů na refinancování bylo rozhodující daňové zatížení společnosti WestLB paušalizováno ve vztahu na oba okamžiky vložení 50 %, takže vyplývá odpočet likvidity ve výši 3,57 %.

| (158) | Nakonec je realizován příplatek ve výši 0,3 % kvůli chybějícím hlasovacím právům. |
| --- | --- |

(158)

Nakonec je realizován příplatek ve výši 0,3 % kvůli chybějícím hlasovacím právům.

| (159) | Celkově z tohoto vyplývá přiměřená úhrada za účelové jmění ve výši 6,92 % (po zdanění) pro část kapitálu Wfa, kterou BAKred uznal jako základní kapitál a kterou Wfa nepoužil ke krytí svých vlastních činností na podporu bytové výstavby. |
| --- | --- |

(159)

Celkově z tohoto vyplývá přiměřená úhrada za účelové jmění ve výši 6,92 % (po zdanění) pro část kapitálu Wfa, kterou BAKred uznal jako základní kapitál a kterou Wfa nepoužil ke krytí svých vlastních činností na podporu bytové výstavby.

| (160) | Mezi stranami existuje shoda, že realizací modelu mateřského a dceřinného podniku k 1. lednu 2002 byla odstraněna skutková podstata podpory ze vkladu Wfa. |
| --- | --- |

(160)

Mezi stranami existuje shoda, že realizací modelu mateřského a dceřinného podniku k 1. lednu 2002 byla odstraněna skutková podstata podpory ze vkladu Wfa.

VI.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (161) | Pro posouzení opatření podle ustanovení Smlouvy o ES o státních podporách je nejprve nutné zkoumat, zda opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(161)

Pro posouzení opatření podle ustanovení Smlouvy o ES o státních podporách je nejprve nutné zkoumat, zda opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

1.   STÁTNÍ PROSTŘEDKY A ZVÝHODŇOVÁNÍ URČITÉHO PODNIKU

| (162) | Wfa byl ústavem veřejného práva se zemí Severní Porýní-Vestfálsko jako jediným podílníkem a s úlohou podpory bytové výstavby díky udělování nízko úročených a bezúročných půjček. Země garantovala své veškeré závazky v rámci odpovědnosti veřejnoprávní instituce a ručení zřizovatele. Hlavní zdroj financí Wfa, kapitál na bytovou výstavbu země, byl vytvořen ročním přídělem prostředků ze zemského rozpočtu a příjmy z úroků z půjček na bytovou výstavbu. |
| --- | --- |

(162)

Wfa byl ústavem veřejného práva se zemí Severní Porýní-Vestfálsko jako jediným podílníkem a s úlohou podpory bytové výstavby díky udělování nízko úročených a bezúročných půjček. Země garantovala své veškeré závazky v rámci odpovědnosti veřejnoprávní instituce a ručení zřizovatele. Hlavní zdroj financí Wfa, kapitál na bytovou výstavbu země, byl vytvořen ročním přídělem prostředků ze zemského rozpočtu a příjmy z úroků z půjček na bytovou výstavbu.

| (163) | Pokud je takový státní majetek s komerční hodnotou převeden na podnik bez dostatečné úhrady, je nabíledni, že se jedná o státní prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(163)

Pokud je takový státní majetek s komerční hodnotou převeden na podnik bez dostatečné úhrady, je nabíledni, že se jedná o státní prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (164) | Při zkoumání, zda převod státních prostředků na státní podnik tento podnik zvýhodňuje a tak může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, používá Komise zásadu „investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Soudním dvorem akceptována v řadě rozhodnutí (a dále rozvíjena). Posuzování podle této zásady je provedeno v bodě 3. Pokud existuje státní podpora, je společnost WestLB, tzn. podnik ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, jednoznačně zvýhodněna. |
| --- | --- |

(164)

Při zkoumání, zda převod státních prostředků na státní podnik tento podnik zvýhodňuje a tak může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, používá Komise zásadu „investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Soudním dvorem akceptována v řadě rozhodnutí (a dále rozvíjena). Posuzování podle této zásady je provedeno v bodě 3. Pokud existuje státní podpora, je společnost WestLB, tzn. podnik ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, jednoznačně zvýhodněna.

2.   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OMEZOVÁNÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY

| (165) | Liberalizací finančních služeb a integrací finančních trhů je bankovní odvětví stále více citlivé na narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současnosti ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, díky které jsou zbývající konkurenční překážky na trzích finančních služeb odbourávány. |
| --- | --- |

(165)

Liberalizací finančních služeb a integrací finančních trhů je bankovní odvětví stále více citlivé na narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současnosti ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, díky které jsou zbývající konkurenční překážky na trzích finančních služeb odbourávány.

| (166) | Podle své výroční zprávy za rok 1997 je společnost WestLB chápána jako univerzální a mezinárodně činná obchodní banka, centrální banka pro spořitelny a státní a komunální banka. Sama se označuje za evropskou bankovní skupinu v obchodování s velkými zákazníky s aktivitami na nejdůležitějších finančních a hospodářských místech na světě. Těžištěm její přítomnosti v zahraničí je Evropa, kde podporuje dceřiné společnosti, pobočky a zastoupení ve všech důležitých zemích. Po celém světě má koncern WestLB vlastní zastoupení ve více než 35 zemích. |
| --- | --- |

(166)

Podle své výroční zprávy za rok 1997 je společnost WestLB chápána jako univerzální a mezinárodně činná obchodní banka, centrální banka pro spořitelny a státní a komunální banka. Sama se označuje za evropskou bankovní skupinu v obchodování s velkými zákazníky s aktivitami na nejdůležitějších finančních a hospodářských místech na světě. Těžištěm její přítomnosti v zahraničí je Evropa, kde podporuje dceřiné společnosti, pobočky a zastoupení ve všech důležitých zemích. Po celém světě má koncern WestLB vlastní zastoupení ve více než 35 zemích.

| (167) | Přes svůj název, svou tradici a své zákonem řízené úkoly není WestLB v žádném případě místní nebo regionální bankou. Její přítomnost v Evropě a na mezinárodních trzích byla popsána již v oddíle II číslo 1. Ze zahraničního obchodu pocházelo v roce 1997 48 % nekonsolidovaných výnosů. Jak je patrné ve výroční zprávě za rok 1997, je možné růst banky v tomto roce odvodit především z rozšíření zahraničního obchodu. |
| --- | --- |

(167)

Přes svůj název, svou tradici a své zákonem řízené úkoly není WestLB v žádném případě místní nebo regionální bankou. Její přítomnost v Evropě a na mezinárodních trzích byla popsána již v oddíle II číslo 1. Ze zahraničního obchodu pocházelo v roce 1997 48 % nekonsolidovaných výnosů. Jak je patrné ve výroční zprávě za rok 1997, je možné růst banky v tomto roce odvodit především z rozšíření zahraničního obchodu.

| (168) | Tím se jednoznačně ukazuje, že WestLB realizuje bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí jsou činné v Německu – v rámci Německa. Toto bylo potvrzeno stanovisky bankovních sdružení dvou členských států. Je proto konstatováno, že podpory společnosti WestLB hospodářskou soutěž narušují a omezují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(168)

Tím se jednoznačně ukazuje, že WestLB realizuje bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí jsou činné v Německu – v rámci Německa. Toto bylo potvrzeno stanovisky bankovních sdružení dvou členských států. Je proto konstatováno, že podpory společnosti WestLB hospodářskou soutěž narušují a omezují obchod mezi členskými státy.

| (169) | Také je nutné poukázat na to, že existuje velmi úzká souvislost mezi vlastním kapitálem úvěrového ústavu a jeho bankovními aktivitami. Banka může pracovat pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem a rozšiřovat své komerční činnosti. Protože společnost WestLB byla díky státnímu opatření vybavena takovým vlastním kapitálem pro účely výše kapitálové přiměřenosti, byly bezprostředně ovlivněny obchodní možnosti banky. |
| --- | --- |

(169)

Také je nutné poukázat na to, že existuje velmi úzká souvislost mezi vlastním kapitálem úvěrového ústavu a jeho bankovními aktivitami. Banka může pracovat pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem a rozšiřovat své komerční činnosti. Protože společnost WestLB byla díky státnímu opatření vybavena takovým vlastním kapitálem pro účely výše kapitálové přiměřenosti, byly bezprostředně ovlivněny obchodní možnosti banky.

3.   ZÁSADA INVESTORA V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ

| (170) | Aby bylo možné posoudit, zda kapitálové opatření učiněné státním podílníkem podniku zahrnuje prvky státní podpory, používá Komise zásadu „investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Komisí použita v mnoha případech a Soudním dvorem Evropských společenství v několika rozhodnutích akceptována a dále rozvíjena (38). Dovoluje Komisi zapojit zvláštní okolnosti jednoho každého případu, popřípadě zohlednit určité strategie holdingové společnosti nebo skupiny podniků nebo rozlišovat mezi krátkodobými a dlouhodobými zájmy investora. Zásada investora v tržním hospodářství se použije také v daném případě. |
| --- | --- |

(170)

Aby bylo možné posoudit, zda kapitálové opatření učiněné státním podílníkem podniku zahrnuje prvky státní podpory, používá Komise zásadu „investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Komisí použita v mnoha případech a Soudním dvorem Evropských společenství v několika rozhodnutích akceptována a dále rozvíjena (38). Dovoluje Komisi zapojit zvláštní okolnosti jednoho každého případu, popřípadě zohlednit určité strategie holdingové společnosti nebo skupiny podniků nebo rozlišovat mezi krátkodobými a dlouhodobými zájmy investora. Zásada investora v tržním hospodářství se použije také v daném případě.

| (171) | Podle této zásady nelze za státní podporu považovat, pokud jsou poskytnuty kapitálové prostředky za podmínek, „za kterých by byl soukromý investor, který jedná za normálních tržně-ekonomických podmínek, ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (39). Zvláště je nutné finanční opatření jako pro investora v tržním hospodářství považovat za nepřijatelné tehdy, když je finanční situace podniku taková, že není v přiměřené lhůtě možné očekávat normální výnosnost (ve formě dividend nebo nárůstu hodnoty) (40). |
| --- | --- |

(171)

Podle této zásady nelze za státní podporu považovat, pokud jsou poskytnuty kapitálové prostředky za podmínek, „za kterých by byl soukromý investor, který jedná za normálních tržně-ekonomických podmínek, ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (39). Zvláště je nutné finanční opatření jako pro investora v tržním hospodářství považovat za nepřijatelné tehdy, když je finanční situace podniku taková, že není v přiměřené lhůtě možné očekávat normální výnosnost (ve formě dividend nebo nárůstu hodnoty) (40).

| (172) | Komise musí samozřejmě posouzení případu opírat o údaje, které měl investor k dispozici v okamžiku svého rozhodování o sporném finančním opatření. O převodu Wfa rozhodla příslušná veřejná místa v roce 1991. Tak má Komise posuzovat transakci na základě tehdy disponibilních údajů a tehdejších ekonomických a tržních okolností. Údaje v tomto rozhodnutí, které se vztahují k pozdějším létům, se používají pouze k tomu, aby bylo možné ukázat důsledky převodu na situaci společnosti WestLB a ne aby byla transakce dále ospravedlněna nebo zpochybněna. |
| --- | --- |

(172)

Komise musí samozřejmě posouzení případu opírat o údaje, které měl investor k dispozici v okamžiku svého rozhodování o sporném finančním opatření. O převodu Wfa rozhodla příslušná veřejná místa v roce 1991. Tak má Komise posuzovat transakci na základě tehdy disponibilních údajů a tehdejších ekonomických a tržních okolností. Údaje v tomto rozhodnutí, které se vztahují k pozdějším létům, se používají pouze k tomu, aby bylo možné ukázat důsledky převodu na situaci společnosti WestLB a ne aby byla transakce dále ospravedlněna nebo zpochybněna.

| (173) | Německo Komisi připomíná, aby případ zkoumala pouze podle poměrů k okamžiku rozhodování o převodu, tzn. ke konci roku 1991, a aby nedbala pozdějšího vývoje. Toto by mohlo znamenat, že ani okolnost, že jako základní vlastní prostředky byly BAKred uznány pouze 4 mld. (2,05 mld. EUR) místo požadovaných 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR), ani skutečnost, že v roce 1993 byla sjednána úhrada ve výši 0,6 %, nemohou být Komisí zohledněny. K okamžiku převodu nebyla stanovena žádná výše odměny, přestože se země a společnost WestLB shodly na hodnotě Wfa ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR). Komise proto považuje za vhodné zohledňovat při posuzování transakce také poměry k okamžiku, ke kterému byla úhrada nakonec stanovena. |
| --- | --- |

(173)

Německo Komisi připomíná, aby případ zkoumala pouze podle poměrů k okamžiku rozhodování o převodu, tzn. ke konci roku 1991, a aby nedbala pozdějšího vývoje. Toto by mohlo znamenat, že ani okolnost, že jako základní vlastní prostředky byly BAKred uznány pouze 4 mld. (2,05 mld. EUR) místo požadovaných 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR), ani skutečnost, že v roce 1993 byla sjednána úhrada ve výši 0,6 %, nemohou být Komisí zohledněny. K okamžiku převodu nebyla stanovena žádná výše odměny, přestože se země a společnost WestLB shodly na hodnotě Wfa ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR). Komise proto považuje za vhodné zohledňovat při posuzování transakce také poměry k okamžiku, ke kterému byla úhrada nakonec stanovena.

| (174) | Komise nesdílí názor Německa a společnosti WestLB, že zásadu investora v tržním hospodářství není možné použít na zdravý a ziskově pracující podnik a že toto vyplývá z jurisdikce Soudního dvora. Skutečnost, že zásada byla dosud použita hlavně na podniky v obtížích, neomezuje její aplikaci na tuto kategorii podniků. |
| --- | --- |

(174)

Komise nesdílí názor Německa a společnosti WestLB, že zásadu investora v tržním hospodářství není možné použít na zdravý a ziskově pracující podnik a že toto vyplývá z jurisdikce Soudního dvora. Skutečnost, že zásada byla dosud použita hlavně na podniky v obtížích, neomezuje její aplikaci na tuto kategorii podniků.

| (175) | Podpory na restrukturalizaci mohou být podnikům poskytnuty pouze tehdy, pokud plán restrukturalizace vede k opětovnému vytvoření životaschopnosti podniku, tzn. k „normální“ výnosnosti, se kterou může podporovaný podnik vlastními silami dále existovat, protože tato výnosnost „běžná na trhu“ je přijatelná pro investora v tržním hospodářství. V případech, ve kterých se Soudní dvůr takovými rozhodnutími zabýval, nezpochybňoval nikdy, že Komise požadovala nejen krytí nákladů nebo symbolickou výnosnost, nýbrž úplnou výnosnost „běžnou na trhu“. |
| --- | --- |

(175)

Podpory na restrukturalizaci mohou být podnikům poskytnuty pouze tehdy, pokud plán restrukturalizace vede k opětovnému vytvoření životaschopnosti podniku, tzn. k „normální“ výnosnosti, se kterou může podporovaný podnik vlastními silami dále existovat, protože tato výnosnost „běžná na trhu“ je přijatelná pro investora v tržním hospodářství. V případech, ve kterých se Soudní dvůr takovými rozhodnutími zabýval, nezpochybňoval nikdy, že Komise požadovala nejen krytí nákladů nebo symbolickou výnosnost, nýbrž úplnou výnosnost „běžnou na trhu“.

| (176) | Neexistuje žádné pravidlo, podle kterého okolnost, že podnik hospodaří se zisky, vylučuje od začátku možnost, aby kapitálový vklad obsahoval prvky státní podpory. I když podnik pracuje ziskově, mohl by investor v tržním hospodářství upustit od (dalšího) kapitálového vkladu, pokud nemůže z investovaného kapitálu očekávat přiměřenou výnosnost (ve formě dividend nebo nárůstu hodnoty). Pokud by podnik k okamžiku investice nepřinášel očekávanou přiměřenou výnosnost, požadoval by investor v tržním hospodářství opatření k růstu výnosnosti. Proto lze zásadu investora v tržním hospodářství použít stejnou měrou na všechny státní podniky, a to nezávisle na tom, zda pracují ziskově nebo ztrátově. |
| --- | --- |

(176)

Neexistuje žádné pravidlo, podle kterého okolnost, že podnik hospodaří se zisky, vylučuje od začátku možnost, aby kapitálový vklad obsahoval prvky státní podpory. I když podnik pracuje ziskově, mohl by investor v tržním hospodářství upustit od (dalšího) kapitálového vkladu, pokud nemůže z investovaného kapitálu očekávat přiměřenou výnosnost (ve formě dividend nebo nárůstu hodnoty). Pokud by podnik k okamžiku investice nepřinášel očekávanou přiměřenou výnosnost, požadoval by investor v tržním hospodářství opatření k růstu výnosnosti. Proto lze zásadu investora v tržním hospodářství použít stejnou měrou na všechny státní podniky, a to nezávisle na tom, zda pracují ziskově nebo ztrátově.

| (177) | Přiměřenost pravděpodobné kapitálové výnosnosti závisí opět na tom, co může investor v tržním hospodářství očekávat od srovnatelných investic při srovnatelném riziku. Je zřejmé, že podnik s trvale špatnými výsledky a bez náznaků zlepšení není dlouhodobě životaschopný. Noví investoři by odmítli podporu podniku po dalším kapitálu a stávající investoři by nakonec odešli – a v případě nutnosti převzali i ztráty -, aby mohli svůj kapitál investovat rentabilněji. Tak Komise ve sdělení členským státům o aplikaci pravidel pro státní podpory státním podnikům poukázala na to, že finanční situace podniku se zjišťuje k okamžiku, ke kterému je stanoven doplňkový kapitálový vklad, pokud se porovnává chování státu s chováním investora v tržním hospodářství, „zvláště v případech, ve kterých podnik nedosahuje ztrát“ (41). |
| --- | --- |

(177)

Přiměřenost pravděpodobné kapitálové výnosnosti závisí opět na tom, co může investor v tržním hospodářství očekávat od srovnatelných investic při srovnatelném riziku. Je zřejmé, že podnik s trvale špatnými výsledky a bez náznaků zlepšení není dlouhodobě životaschopný. Noví investoři by odmítli podporu podniku po dalším kapitálu a stávající investoři by nakonec odešli – a v případě nutnosti převzali i ztráty -, aby mohli svůj kapitál investovat rentabilněji. Tak Komise ve sdělení členským státům o aplikaci pravidel pro státní podpory státním podnikům poukázala na to, že finanční situace podniku se zjišťuje k okamžiku, ke kterému je stanoven doplňkový kapitálový vklad, pokud se porovnává chování státu s chováním investora v tržním hospodářství, „zvláště v případech, ve kterých podnik nedosahuje ztrát“ (41).

| (178) | Kromě toho by bylo nutné uvážit, že „zdravé a profitující podniky“ není možné stavět na stejnou úroveň s podniky, které nemají žádné ztráty. Podnik vykazující pouze malý zisk nebo ani zisky ani ztráty nemůže být fakticky považován za zdravý a profitující. Jistě je těžké určit „průměrnou rentabilitu“, protože ta závisí na řadě faktorů, např. na riziku v hospodářském odvětví, ve kterém je podnik činný. Ale podniky, které po určité časové období hospodaří se ziskem, který je pod ziskem podniků se srovnatelnou strukturou rizik, jak bylo již řečeno, jsou dlouhodobě vytlačovány z trhu. Pozice, kterou zastupuje Německo a společnost WestLB, by vedla k situaci, ve které by stát mohl bez ohledu na pravidla stanovená ve Smlouvě o ES pro státní podpory investovat do podniků, které hospodaří s ročním ziskem ve výši 1 EUR. |
| --- | --- |

(178)

Kromě toho by bylo nutné uvážit, že „zdravé a profitující podniky“ není možné stavět na stejnou úroveň s podniky, které nemají žádné ztráty. Podnik vykazující pouze malý zisk nebo ani zisky ani ztráty nemůže být fakticky považován za zdravý a profitující. Jistě je těžké určit „průměrnou rentabilitu“, protože ta závisí na řadě faktorů, např. na riziku v hospodářském odvětví, ve kterém je podnik činný. Ale podniky, které po určité časové období hospodaří se ziskem, který je pod ziskem podniků se srovnatelnou strukturou rizik, jak bylo již řečeno, jsou dlouhodobě vytlačovány z trhu. Pozice, kterou zastupuje Německo a společnost WestLB, by vedla k situaci, ve které by stát mohl bez ohledu na pravidla stanovená ve Smlouvě o ES pro státní podpory investovat do podniků, které hospodaří s ročním ziskem ve výši 1 EUR.

| (179) | Jistě není úkolem Komise, aby systematicky ihned zahájila řízení, pokud státní podnik vykazuje podprůměrnou rentabilitu. Také soukromé podniky jsou někdy pod průměrnou rentabilitou (je logické, že od průměrné hodnoty existují odchylky oběma směry). Normální podnik na trhu by se ale v takovém případě pokoušel zvýšit svou rentabilitu a provést restrukturalizační a jiná opatření, aby tato situace nebyla trvalá. Investoři na trhu očekávají, že v tomto ohledu budou učiněna přiměřená opatření. |
| --- | --- |

(179)

Jistě není úkolem Komise, aby systematicky ihned zahájila řízení, pokud státní podnik vykazuje podprůměrnou rentabilitu. Také soukromé podniky jsou někdy pod průměrnou rentabilitou (je logické, že od průměrné hodnoty existují odchylky oběma směry). Normální podnik na trhu by se ale v takovém případě pokoušel zvýšit svou rentabilitu a provést restrukturalizační a jiná opatření, aby tato situace nebyla trvalá. Investoři na trhu očekávají, že v tomto ohledu budou učiněna přiměřená opatření.

| (180) | Také by se mělo rozlišovat, jak bylo již uvedeno, mezi stávajícími a novými investicemi, protože výchozí body – ale ne základní principy – jsou pro rozhodování o investicích rozdílné. U stávající investice by mohl být investor spíše ochoten krátkodobě snést nižší (nebo také negativní) výnosnost, pokud počítá se zlepšením situace. Jistě by mohl také investor zvýšit svou investici do podniku s nízkou rentabilitou, ale toto by opomenul, pokud by dlouhodobě neočekával zlepšení situace a přiměřenou výnosnost. Pokud na druhé straně očekává, že kombinace rizika a výnosnosti vypadá hůře než ve srovnatelných podnicích, bude pomýšlet na snížení míry investic. V případě nové investice bude investor možná již od počátku méně ochoten snést nízkou rentabilitu (42). Ale, jak již bylo řečeno, jsou zásady ve všech situacích rozhodování stejné: Dlouhodobě očekávaná výnosnost z investice (při zohlednění rizika a jiných faktorů) musí být přinejmenším tak vysoká jako výnosnost srovnatelných investic. Pokud tomu tak není, nemůže podnik vložit potřebné prostředky, a proto není dlouhodobě životaschopný. |
| --- | --- |

(180)

Také by se mělo rozlišovat, jak bylo již uvedeno, mezi stávajícími a novými investicemi, protože výchozí body – ale ne základní principy – jsou pro rozhodování o investicích rozdílné. U stávající investice by mohl být investor spíše ochoten krátkodobě snést nižší (nebo také negativní) výnosnost, pokud počítá se zlepšením situace. Jistě by mohl také investor zvýšit svou investici do podniku s nízkou rentabilitou, ale toto by opomenul, pokud by dlouhodobě neočekával zlepšení situace a přiměřenou výnosnost. Pokud na druhé straně očekává, že kombinace rizika a výnosnosti vypadá hůře než ve srovnatelných podnicích, bude pomýšlet na snížení míry investic. V případě nové investice bude investor možná již od počátku méně ochoten snést nízkou rentabilitu (42). Ale, jak již bylo řečeno, jsou zásady ve všech situacích rozhodování stejné: Dlouhodobě očekávaná výnosnost z investice (při zohlednění rizika a jiných faktorů) musí být přinejmenším tak vysoká jako výnosnost srovnatelných investic. Pokud tomu tak není, nemůže podnik vložit potřebné prostředky, a proto není dlouhodobě životaschopný.

| (181) | Podle názoru společnosti WestLB může otázka, zda banka v letech před převodem hospodařila s průměrnými zisky, zůstat v zásadě nezodpovězena, pokud je sjednána přiměřená pevná úhrada a pokud se rentabilita jeví dlouhodobě dostatečnou pro zachování úhrady. S tímto názorem je možné v zásadě souhlasit. Mělo by se ale také namítnout, že dlouhodobá životaschopnost závisí na tom, zda podnik ze svého vlastního kapitálu dosahuje průměrné výnosnosti. |
| --- | --- |

(181)

Podle názoru společnosti WestLB může otázka, zda banka v letech před převodem hospodařila s průměrnými zisky, zůstat v zásadě nezodpovězena, pokud je sjednána přiměřená pevná úhrada a pokud se rentabilita jeví dlouhodobě dostatečnou pro zachování úhrady. S tímto názorem je možné v zásadě souhlasit. Mělo by se ale také namítnout, že dlouhodobá životaschopnost závisí na tom, zda podnik ze svého vlastního kapitálu dosahuje průměrné výnosnosti.

| (182) | S ohledem na pravděpodobné chování investora v tržním hospodářství je nevýznamné, zda také jiné banky jako důsledek přísnějších předpisů směrnice o kapitálové přiměřenosti přijaly doplňkový kapitál. Směrnice banky nezavazuje k přijetí doplňkového kapitálu. Stanovuje pouze minimální podíl kapitálu k rizikovým aktivům, tvoří tedy právní domněnku o tom, co je zapotřebí pro životaschopnost banky. To znamená, že investor v tržním hospodářství by byl měl svou banku pokud možno podněcovat, aby restrukturalizovala svá rizika, aby bylo možné dodržet nové předpisy o kapitálové přiměřenosti, místo toho, aby se navyšoval kapitál banky. Tímto by se bezprostředně snížil objem obchodů banky, a tak by se zmenšila její přítomnost na trzích. |
| --- | --- |

(182)

S ohledem na pravděpodobné chování investora v tržním hospodářství je nevýznamné, zda také jiné banky jako důsledek přísnějších předpisů směrnice o kapitálové přiměřenosti přijaly doplňkový kapitál. Směrnice banky nezavazuje k přijetí doplňkového kapitálu. Stanovuje pouze minimální podíl kapitálu k rizikovým aktivům, tvoří tedy právní domněnku o tom, co je zapotřebí pro životaschopnost banky. To znamená, že investor v tržním hospodářství by byl měl svou banku pokud možno podněcovat, aby restrukturalizovala svá rizika, aby bylo možné dodržet nové předpisy o kapitálové přiměřenosti, místo toho, aby se navyšoval kapitál banky. Tímto by se bezprostředně snížil objem obchodů banky, a tak by se zmenšila její přítomnost na trzích.

| (183) | Pokud se státní podílník rozhodne, že kapitálový vklad je pro banku přiměřený, aby odpovídal požadavkům na vlastní kapitál, vyvstává otázka, zda zvláštní okolnosti, za kterých je kapitál poskytnut, by byly pro investora v tržním hospodářství přijatelné. Pokud je zapotřebí kapitálové opatření, aby bylo možné splnit požadavky na kapitálovou přiměřenost, mohl by být investor v tržním hospodářství k tomuto opatření ochoten, aby byla zachována hodnota již učiněných investic. Ale trval by na přiměřené výnosnosti z nového kapitálového vkladu. Investor v tržním hospodářství by pravděpodobně očekával vyšší výnosnost ze své kapitálové investice do banky, jejíž kapitálové rezervy jsou spotřebovány a která naléhavě potřebuje nový kapitál, protože je za této okolnosti vystaven většímu riziku. |
| --- | --- |

(183)

Pokud se státní podílník rozhodne, že kapitálový vklad je pro banku přiměřený, aby odpovídal požadavkům na vlastní kapitál, vyvstává otázka, zda zvláštní okolnosti, za kterých je kapitál poskytnut, by byly pro investora v tržním hospodářství přijatelné. Pokud je zapotřebí kapitálové opatření, aby bylo možné splnit požadavky na kapitálovou přiměřenost, mohl by být investor v tržním hospodářství k tomuto opatření ochoten, aby byla zachována hodnota již učiněných investic. Ale trval by na přiměřené výnosnosti z nového kapitálového vkladu. Investor v tržním hospodářství by pravděpodobně očekával vyšší výnosnost ze své kapitálové investice do banky, jejíž kapitálové rezervy jsou spotřebovány a která naléhavě potřebuje nový kapitál, protože je za této okolnosti vystaven většímu riziku.

| (184) | Ve světle „investora v tržním hospodářství“ je klíčovou otázkou, zda takový investor by byl společnosti WestLB poskytl kapitál, který vykazuje zvláštní charakteristiky majetku Wfa, za stejných podmínek, zvláště s ohledem na pravděpodobnou výnosnost z investice. Tato otázka se má zkoumat dále. |
| --- | --- |

(184)

Ve světle „investora v tržním hospodářství“ je klíčovou otázkou, zda takový investor by byl společnosti WestLB poskytl kapitál, který vykazuje zvláštní charakteristiky majetku Wfa, za stejných podmínek, zvláště s ohledem na pravděpodobnou výnosnost z investice. Tato otázka se má zkoumat dále.

a)   ČLÁNEK 295 SMLOUVY O ES

| (185) | Podle názoru Německa nemusela země Severní Porýní-Vestfálsko pomýšlet na privatizaci společnosti WestLB, aby bylo možné posílit její základnu vlastního kapitálu, bylo zásadně na zemi, že Wfa převede na WestLB za účelem dosažení synergických efektů, a země podle práva Společenství nebyla povinna všímat si převodu Wfa na soukromý úvěrový ústav. S tímto stanoviskem je možné souhlasit. Německo dále uvádí, že veřejnoprávní zakázka Wfa představuje úkol obecně ekonomického zájmu a že Wfa proto na základě článku 295 není podrobena kontrole Komisí. |
| --- | --- |

(185)

Podle názoru Německa nemusela země Severní Porýní-Vestfálsko pomýšlet na privatizaci společnosti WestLB, aby bylo možné posílit její základnu vlastního kapitálu, bylo zásadně na zemi, že Wfa převede na WestLB za účelem dosažení synergických efektů, a země podle práva Společenství nebyla povinna všímat si převodu Wfa na soukromý úvěrový ústav. S tímto stanoviskem je možné souhlasit. Německo dále uvádí, že veřejnoprávní zakázka Wfa představuje úkol obecně ekonomického zájmu a že Wfa proto na základě článku 295 není podrobena kontrole Komisí.

| (186) | Pokud veřejné ústavy zastávají výlučně veřejné úkoly a nekonkurují komerčním podnikům, nejsou na ně použita pravidla hospodářské soutěže. Jinak se chová, pokud jsou účinky na hospodářskou soutěž. Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES slouží k tomu, aby bylo možné vyrovnat se se situacemi, ve kterých by mohlo být zapotřebí odchýlit se od pravidel hospodářské soutěže, aby bylo možné zajistit realizaci služeb všeobecně ekonomického zájmu. Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES je projednáván v oddílu V bod 6. Na druhé straně se smlouva podle článku 295 nijak nedotýká úpravy vlastnictví, v různých členských zemích což ale neospravedlňuje žádné protichůdné jednání proti pravidlům smlouvy ohledně hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(186)

Pokud veřejné ústavy zastávají výlučně veřejné úkoly a nekonkurují komerčním podnikům, nejsou na ně použita pravidla hospodářské soutěže. Jinak se chová, pokud jsou účinky na hospodářskou soutěž. Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES slouží k tomu, aby bylo možné vyrovnat se se situacemi, ve kterých by mohlo být zapotřebí odchýlit se od pravidel hospodářské soutěže, aby bylo možné zajistit realizaci služeb všeobecně ekonomického zájmu. Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES je projednáván v oddílu V bod 6. Na druhé straně se smlouva podle článku 295 nijak nedotýká úpravy vlastnictví, v různých členských zemích což ale neospravedlňuje žádné protichůdné jednání proti pravidlům smlouvy ohledně hospodářské soutěže.

| (187) | Německé orgány a společnost WestLB uvádějí, že kvůli účelové vazbě majetku Wfa stanovené v zákoně o podpoře bytové výstavby by nemohly být tyto prostředky použity ziskově jinak, než jejich vložením do podobného veřejnoprávního zařízení. Proto převod představoval komerčně nejsmysluplnější použití tohoto majetku. Proto byla každá úhrada za vložení, tzn. každá další výnosnost z kapitálu Wfa, dostačující, aby ospravedlnila převod s ohledem na „zásadu investora v tržním hospodářství“. Tuto argumentaci nelze přijmout. Asi se může stát, že vložení Wfa do WestLB a z toho vyplývající možnost pro WestLB použít část kapitálu Wfa pro účely kapitálové přiměřenosti, bylo ekonomicky nejsmysluplnější využití. Členským státům je dovoleno používat státní peníze pro veřejné, suverénní účely a v této souvislosti nepožadovat žádný nebo nižší zisk. Komise nezpochybňuje právo členských států, aby zřizovaly zvláštní fondy k plnění úkolů spočívajících obecného ekonomického zájmu. Jakmile jsou ale státní peníze a další aktiva používány pro komerční aktivity orientované na hospodářskou soutěž, je nutno používat pravidla běžná na trhu. To znamená, že stát, jakmile se rozhodne, že pro veřejné účely použije určitý majetek (také) komerčně, by za to měl požadovat odměnu, která odpovídá úhradě obvyklé na trhu. |
| --- | --- |

(187)

Německé orgány a společnost WestLB uvádějí, že kvůli účelové vazbě majetku Wfa stanovené v zákoně o podpoře bytové výstavby by nemohly být tyto prostředky použity ziskově jinak, než jejich vložením do podobného veřejnoprávního zařízení. Proto převod představoval komerčně nejsmysluplnější použití tohoto majetku. Proto byla každá úhrada za vložení, tzn. každá další výnosnost z kapitálu Wfa, dostačující, aby ospravedlnila převod s ohledem na „zásadu investora v tržním hospodářství“. Tuto argumentaci nelze přijmout. Asi se může stát, že vložení Wfa do WestLB a z toho vyplývající možnost pro WestLB použít část kapitálu Wfa pro účely kapitálové přiměřenosti, bylo ekonomicky nejsmysluplnější využití. Členským státům je dovoleno používat státní peníze pro veřejné, suverénní účely a v této souvislosti nepožadovat žádný nebo nižší zisk. Komise nezpochybňuje právo členských států, aby zřizovaly zvláštní fondy k plnění úkolů spočívajících obecného ekonomického zájmu. Jakmile jsou ale státní peníze a další aktiva používány pro komerční aktivity orientované na hospodářskou soutěž, je nutno používat pravidla běžná na trhu. To znamená, že stát, jakmile se rozhodne, že pro veřejné účely použije určitý majetek (také) komerčně, by za to měl požadovat odměnu, která odpovídá úhradě obvyklé na trhu.

b)   ZVLÁŠTNOST OPATŘENÍ

| (188) | Popsaným převodem jako odpovědí na potřebu doplňkových základních vlastních prostředků společnosti WestLB se zemské úřady rozhodly pro metodu navýšení kapitálu s velice specifickými zvláštními vlastnostmi. Základní koncept spočíval v tom, že obecně prospěšný úvěrový ústav, který sleduje zvláštní úkol (Wfa), má splynout s normální obchodní bankou, která je činná za podmínek hospodářské soutěže, aby bylo možné (z pohledu pravidel kapitálové přiměřenosti) nadměrný kapitál použít v rámci obecně prospěšného ústavu pro účely ústavu orientovaného na hospodářskou soutěž. Současně se převedené majetkové hodnoty věnují svému původnímu účelu. Dále bylo vybráno řešení „ústavu v rámci ústavu“, přičemž majetek Wfa tvoří nezávislý a „uzavřený“ cyklus, ve kterém jsou přebytky dosažené Wfa připočítávány pouze jemu a pouze jemu i zůstávají. |
| --- | --- |

(188)

Popsaným převodem jako odpovědí na potřebu doplňkových základních vlastních prostředků společnosti WestLB se zemské úřady rozhodly pro metodu navýšení kapitálu s velice specifickými zvláštními vlastnostmi. Základní koncept spočíval v tom, že obecně prospěšný úvěrový ústav, který sleduje zvláštní úkol (Wfa), má splynout s normální obchodní bankou, která je činná za podmínek hospodářské soutěže, aby bylo možné (z pohledu pravidel kapitálové přiměřenosti) nadměrný kapitál použít v rámci obecně prospěšného ústavu pro účely ústavu orientovaného na hospodářskou soutěž. Současně se převedené majetkové hodnoty věnují svému původnímu účelu. Dále bylo vybráno řešení „ústavu v rámci ústavu“, přičemž majetek Wfa tvoří nezávislý a „uzavřený“ cyklus, ve kterém jsou přebytky dosažené Wfa připočítávány pouze jemu a pouze jemu i zůstávají.

| (189) | Komise nezná žádné precedentní případy pro navýšení kapitálu cestou takového „neúplného splynutí“, pokud by toto mohlo být důležité vzhledem k právu ohledně podpor. Podle názoru Komise se musí ale tehdy, když se členský stát rozhodne pro konstrukci, jako je ta stávající, podrobně zkoumat, jak tato působí z finančního a ekonomického hlediska na konkurující část instituce. Pouze tak je možné zabránit návratu k netransparentním konstrukcím, aby bylo možné obejít pravidla Smlouvy o ES o státních podporách. Musí se posoudit, v jaké míře je vložení přes vytvoření oddělených cyklů ekonomicky výhodné pro část podniku orientovanou na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(189)

Komise nezná žádné precedentní případy pro navýšení kapitálu cestou takového „neúplného splynutí“, pokud by toto mohlo být důležité vzhledem k právu ohledně podpor. Podle názoru Komise se musí ale tehdy, když se členský stát rozhodne pro konstrukci, jako je ta stávající, podrobně zkoumat, jak tato působí z finančního a ekonomického hlediska na konkurující část instituce. Pouze tak je možné zabránit návratu k netransparentním konstrukcím, aby bylo možné obejít pravidla Smlouvy o ES o státních podporách. Musí se posoudit, v jaké míře je vložení přes vytvoření oddělených cyklů ekonomicky výhodné pro část podniku orientovanou na hospodářskou soutěž.

| (190) | Zde je nutno poznamenat, že komplexnost případu a absence bezprostředně srovnatelných transakcí na volném trhu toto posouzení značně ztěžují. Proto Komise vynaložila značný čas na shromažďování informací a analýzu případu. Kromě toho pověřila externího znalce zpracováním stanoviska k transakci a k odměně, kterou je možné považovat za obvyklou na trhu. Pouze na základě všech disponibilních informací a po pečlivé kontrole Komise konečně vyvodila své závěry a dospěla ke stávajícímu rozhodnutí. |
| --- | --- |

(190)

Zde je nutno poznamenat, že komplexnost případu a absence bezprostředně srovnatelných transakcí na volném trhu toto posouzení značně ztěžují. Proto Komise vynaložila značný čas na shromažďování informací a analýzu případu. Kromě toho pověřila externího znalce zpracováním stanoviska k transakci a k odměně, kterou je možné považovat za obvyklou na trhu. Pouze na základě všech disponibilních informací a po pečlivé kontrole Komise konečně vyvodila své závěry a dospěla ke stávajícímu rozhodnutí.

c)   ŽÁDNÁ ZMĚNA VLASTNICKÉ STRUKTURY

| (191) | Pokud investor v tržním hospodářství přidělí bance vlastní kapitál, požaduje přiměřený podíl na ziscích banky. Jedním způsobem, jak je možné toto zajistit, je odpovídající změna poměrů podílů. Tímto se může přiměřeně podílet na dividendách banky a na možném otevřeném a skrytém vzestupu hodnoty jako výsledku větších výnosových možností. Prostředkem pro zaručení přiměřené výnosnosti z poskytnutého kapitálu by proto bylo adekvátní navýšení účasti země ve společnosti WestLB, pokud celková rentabilita banky odpovídá normální výnosnosti, kterou investor v tržním hospodářství očekává ze své investice. Tímto by bylo nadbytečné posuzování otázky, zda je odměna ve výši 0,6 % přiměřená, ale země se pro tento postup nerozhodla. |
| --- | --- |

(191)

Pokud investor v tržním hospodářství přidělí bance vlastní kapitál, požaduje přiměřený podíl na ziscích banky. Jedním způsobem, jak je možné toto zajistit, je odpovídající změna poměrů podílů. Tímto se může přiměřeně podílet na dividendách banky a na možném otevřeném a skrytém vzestupu hodnoty jako výsledku větších výnosových možností. Prostředkem pro zaručení přiměřené výnosnosti z poskytnutého kapitálu by proto bylo adekvátní navýšení účasti země ve společnosti WestLB, pokud celková rentabilita banky odpovídá normální výnosnosti, kterou investor v tržním hospodářství očekává ze své investice. Tímto by bylo nadbytečné posuzování otázky, zda je odměna ve výši 0,6 % přiměřená, ale země se pro tento postup nerozhodla.

| (192) | Podle německých úřadů nebylo nové posuzování podílů WestLB vzhledem ke zvláštnímu charakteru transakce možné, především kvůli konceptu uzavřeného cyklu a (pouze interně platnému) upřednostněnému právu země na přístup k čistému majetku Wfa v případě likvidace WestLB, které sjednali vlastníci WestLB. |
| --- | --- |

(192)

Podle německých úřadů nebylo nové posuzování podílů WestLB vzhledem ke zvláštnímu charakteru transakce možné, především kvůli konceptu uzavřeného cyklu a (pouze interně platnému) upřednostněnému právu země na přístup k čistému majetku Wfa v případě likvidace WestLB, které sjednali vlastníci WestLB.

| (193) | V tomto případě by ale byla musela země podle zásady investora v tržním hospodářství požadovat za vložení kapitálu přiměřenou odměnu v jiné formě. Pokud proti tomu země upustí od úhrady obvyklé na trhu, nechová se jako investor v tržním hospodářství a poskytuje společnosti WestLB zvýhodnění, které představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(193)

V tomto případě by ale byla musela země podle zásady investora v tržním hospodářství požadovat za vložení kapitálu přiměřenou odměnu v jiné formě. Pokud proti tomu země upustí od úhrady obvyklé na trhu, nechová se jako investor v tržním hospodářství a poskytuje společnosti WestLB zvýhodnění, které představuje státní podporu.

d)   KAPITÁLOVÁ ZÁKLADNA PRO VÝPOČET ÚHRADY

| (194) | Podle názoru Německa a WestLB má pouze část uznávaných základních vlastních prostředků, kterou může společnost WestLB použít k podpoře svých komerčních aktivit, hospodářský význam pro banku, a proto může země požadovat úhradu pouze za tuto část. BdB tvrdí, že celková částka ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) je zatížena rizikem, a tudíž by se na tuto částku musela platit úhrada. Výše této odměny by měla být různá pro uznané základní vlastní prostředky ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) a za zbývající částku ve výši 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR). |
| --- | --- |

(194)

Podle názoru Německa a WestLB má pouze část uznávaných základních vlastních prostředků, kterou může společnost WestLB použít k podpoře svých komerčních aktivit, hospodářský význam pro banku, a proto může země požadovat úhradu pouze za tuto část. BdB tvrdí, že celková částka ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) je zatížena rizikem, a tudíž by se na tuto částku musela platit úhrada. Výše této odměny by měla být různá pro uznané základní vlastní prostředky ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) a za zbývající částku ve výši 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR).

| (195) | Poradci Komise podpírali své posouzení předpokladem, že hodnota Wfa k okamžiku převodu majetku byla zemí a společností WestLB nastavena ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) a že investor v tržním hospodářství by proto za tuto hodnotu požadoval zásadně úhradu, nezávisle na pozdějším vývoji jako uznání kapitálu (nebo pouze jeho části) jako základní vlastní prostředky prostřednictvím BAKred. Pro stanovení úhrady za kapitálovou investici jsou rozhodující okolnosti v době rozhodování o investici, ale žádné později vzniklé události. Přesto poradci Komisi také přiznávají, že transakce by byla měla jiný průběh, pokud by byla provedena za podmínek obvyklých na trhu. |
| --- | --- |

(195)

Poradci Komise podpírali své posouzení předpokladem, že hodnota Wfa k okamžiku převodu majetku byla zemí a společností WestLB nastavena ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) a že investor v tržním hospodářství by proto za tuto hodnotu požadoval zásadně úhradu, nezávisle na pozdějším vývoji jako uznání kapitálu (nebo pouze jeho části) jako základní vlastní prostředky prostřednictvím BAKred. Pro stanovení úhrady za kapitálovou investici jsou rozhodující okolnosti v době rozhodování o investici, ale žádné později vzniklé události. Přesto poradci Komisi také přiznávají, že transakce by byla měla jiný průběh, pokud by byla provedena za podmínek obvyklých na trhu.

| (196) | Podle názoru Komise by mohl sled kroků převodu skutečně poukazovat na stejně vysokou úhradu za celkový kapitál vykazovaný v rozvaze WestLB. O převodu bylo nejprve rozhodnuto a byl proveden, potom byl BAKred požádán, aby uznal základní rezervu Wfa jako základní vlastní prostředky, a odměna byla stanovena až téměř dva roky po rozhodnutí o investici. Za podmínek obvyklých na trhu by byla ale žádná banka neakceptovala, že přijme do svých účtů Wfa ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) a že na tuto částku zaplatí jednotnou úhradu, aniž by si nejprve vyjasnila, zda bude úřadem pro dohled uznána jako základní vlastní prostředek. Jak také vyzdvihli externí znalci Komise, rozumně jednající investor by se jistě nechoval tímto způsobem, tzn. nesouhlasil by se substančním kapitálovým vkladem, aniž by předem nesjednal přiměřenou metodu ke zjištění úhrady. Podle názoru Komise je ale možné sled událostí vysvětlit zvláštními okolnostmi případu. Země měla dlouhodobé finanční vztahy k bance a byla jejím hlavním vlastníkem. Existoval pouze malý počet (vesměs státních) podílníků, což v praxi znamená, že je zapotřebí méně transparentnosti a zveřejnění než v případě podniku s velkým počtem („vně stojících“) podílníků nebo s kotováním cenných papírů na burze. Na základě těchto zvláštních okolností bylo možné rozhodnout o převodu majetku a stanovit konečnou úhradu až tehdy, když je určena skutečná použitelnost kapitálu Wfa pro bankovní obchody orientované na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(196)

Podle názoru Komise by mohl sled kroků převodu skutečně poukazovat na stejně vysokou úhradu za celkový kapitál vykazovaný v rozvaze WestLB. O převodu bylo nejprve rozhodnuto a byl proveden, potom byl BAKred požádán, aby uznal základní rezervu Wfa jako základní vlastní prostředky, a odměna byla stanovena až téměř dva roky po rozhodnutí o investici. Za podmínek obvyklých na trhu by byla ale žádná banka neakceptovala, že přijme do svých účtů Wfa ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) a že na tuto částku zaplatí jednotnou úhradu, aniž by si nejprve vyjasnila, zda bude úřadem pro dohled uznána jako základní vlastní prostředek. Jak také vyzdvihli externí znalci Komise, rozumně jednající investor by se jistě nechoval tímto způsobem, tzn. nesouhlasil by se substančním kapitálovým vkladem, aniž by předem nesjednal přiměřenou metodu ke zjištění úhrady. Podle názoru Komise je ale možné sled událostí vysvětlit zvláštními okolnostmi případu. Země měla dlouhodobé finanční vztahy k bance a byla jejím hlavním vlastníkem. Existoval pouze malý počet (vesměs státních) podílníků, což v praxi znamená, že je zapotřebí méně transparentnosti a zveřejnění než v případě podniku s velkým počtem („vně stojících“) podílníků nebo s kotováním cenných papírů na burze. Na základě těchto zvláštních okolností bylo možné rozhodnout o převodu majetku a stanovit konečnou úhradu až tehdy, když je určena skutečná použitelnost kapitálu Wfa pro bankovní obchody orientované na hospodářskou soutěž.

| (197) | Pro stanovení přiměřené odměny by se mělo rozlišovat mezi částmi zvláštní rezervy Wfa podle jejího užitku pro WestLB. 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) bylo uvedeno do rozvahy WestLB jako vlastní kapitál. 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) uznal BAKred jako základní vlastní prostředky. Pouze 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) těchto prostředků dovoluje společnosti WestLB, aby rozšířila své aktivity, a měly by být použity jako primární základna pro úhradu pro zemi. Zbývající uznané základní vlastní prostředky ve výši 1,5 mld. DEM (770 mil. EUR) jsou vykazovány v rozvaze, jsou ale zapotřebí ke krytí obchodu Wfa na podporu bytové výstavby. Částka 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR) se objevuje v rozvaze, není ale uznaná jako vlastní prostředky pro účely kapitálové přiměřenosti. Takto částka vykazovaná v rozvaze WestLB, která ale nemůže být použita k rozšíření obchodů orientovaných na hospodářskou soutěž, činí 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR). |
| --- | --- |

(197)

Pro stanovení přiměřené odměny by se mělo rozlišovat mezi částmi zvláštní rezervy Wfa podle jejího užitku pro WestLB. 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) bylo uvedeno do rozvahy WestLB jako vlastní kapitál. 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) uznal BAKred jako základní vlastní prostředky. Pouze 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) těchto prostředků dovoluje společnosti WestLB, aby rozšířila své aktivity, a měly by být použity jako primární základna pro úhradu pro zemi. Zbývající uznané základní vlastní prostředky ve výši 1,5 mld. DEM (770 mil. EUR) jsou vykazovány v rozvaze, jsou ale zapotřebí ke krytí obchodu Wfa na podporu bytové výstavby. Částka 1,9 mld. DEM (970 mil. EUR) se objevuje v rozvaze, není ale uznaná jako vlastní prostředky pro účely kapitálové přiměřenosti. Takto částka vykazovaná v rozvaze WestLB, která ale nemůže být použita k rozšíření obchodů orientovaných na hospodářskou soutěž, činí 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR).

| (198) | Vlastní kapitál má význam nejen z hlediska dohledu. Výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze dává investorům banky také informaci o její solidnosti a působí tak na podmínky, za kterých může banka přijmout cizí kapitál. Proti argumentům Německa a společnosti WestLB věřitelé a ratingové agentury zohlednili nejen uznané vlastní prostředky, nýbrž i celkovou ekonomickou a finanční situaci banky. Uznané vlastní prostředky tvoří pouze část takové analýzy, kterou je hodnocena bonita banky. Částka ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) byla zemí a společností WestLB stanovena jako pravděpodobná hodnota, kterou by bylo možné dosáhnout v případě prodeje Wfa třetí osobě. Pokud by toto nastavení nebylo přiměřené, byli by auditoři společnosti WestLB neakceptovali, aby bylo zachováno v rozvaze. Částka uznaná BAKred ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) vyplývá z velice opatrného hodnocení úřadu pro dohled. Poukazuje se na to, že také hodnocení provedené pro BAKred uvádí rozpětí od 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) do 5,4 mld. DEM (2,76 mld. EUR). Proto je celková částka ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) považována potenciálním věřitelem jako jistota pro jeho peníze a zlepšuje věrohodnost společnosti WestLB. Tento pozitivní účinek převodu majetku na bonitu banky byl konstatován také v hodnocení Wfa, které bylo v roce 1992 vytvořeno pro WestLB. Protože částka ve výši 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) nemůže být použita k rozšíření obchodní činnosti, nýbrž zlepšuje image banky v očích věřitelů, může být její ekonomická funkce – i když je vykazována v rozvaze jako vlastní kapitál – v tomto ohledu srovnávána přinejmenším se zárukou. |
| --- | --- |

(198)

Vlastní kapitál má význam nejen z hlediska dohledu. Výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze dává investorům banky také informaci o její solidnosti a působí tak na podmínky, za kterých může banka přijmout cizí kapitál. Proti argumentům Německa a společnosti WestLB věřitelé a ratingové agentury zohlednili nejen uznané vlastní prostředky, nýbrž i celkovou ekonomickou a finanční situaci banky. Uznané vlastní prostředky tvoří pouze část takové analýzy, kterou je hodnocena bonita banky. Částka ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) byla zemí a společností WestLB stanovena jako pravděpodobná hodnota, kterou by bylo možné dosáhnout v případě prodeje Wfa třetí osobě. Pokud by toto nastavení nebylo přiměřené, byli by auditoři společnosti WestLB neakceptovali, aby bylo zachováno v rozvaze. Částka uznaná BAKred ve výši 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) vyplývá z velice opatrného hodnocení úřadu pro dohled. Poukazuje se na to, že také hodnocení provedené pro BAKred uvádí rozpětí od 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) do 5,4 mld. DEM (2,76 mld. EUR). Proto je celková částka ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR) považována potenciálním věřitelem jako jistota pro jeho peníze a zlepšuje věrohodnost společnosti WestLB. Tento pozitivní účinek převodu majetku na bonitu banky byl konstatován také v hodnocení Wfa, které bylo v roce 1992 vytvořeno pro WestLB. Protože částka ve výši 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) nemůže být použita k rozšíření obchodní činnosti, nýbrž zlepšuje image banky v očích věřitelů, může být její ekonomická funkce – i když je vykazována v rozvaze jako vlastní kapitál – v tomto ohledu srovnávána přinejmenším se zárukou.

| (199) | Protože takto má také částka ve výši 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) ekonomický význam pro WestLB, investor v tržním hospodářství by požadoval za toto úhradu. Výše této úhrady je jistě nižší než úhrada za část ve výši 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR), která má pro WestLB větší význam, protože podle pravidel o kapitálové přiměřenosti může být použita také jako základ vlastních prostředků pro rozšíření obchodu orientovaného na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(199)

Protože takto má také částka ve výši 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) ekonomický význam pro WestLB, investor v tržním hospodářství by požadoval za toto úhradu. Výše této úhrady je jistě nižší než úhrada za část ve výši 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR), která má pro WestLB větší význam, protože podle pravidel o kapitálové přiměřenosti může být použita také jako základ vlastních prostředků pro rozšíření obchodu orientovaného na hospodářskou soutěž.

e)   PŘIMĚŘENÁ ÚHRADA ZA KAPITÁL

| (200) | Finanční investice různé hospodářské kvality vyžadují různé výnosnosti. Při šetření, zda je investice akceptovatelná pro investora jednajícího za normálních tržních podmínek, se proto musí vycházet ze zvláštního hospodářského charakteru sporného kapitálového opatření a z hodnoty kapitálu, který byl k dispozici pro WestLB. |
| --- | --- |

(200)

Finanční investice různé hospodářské kvality vyžadují různé výnosnosti. Při šetření, zda je investice akceptovatelná pro investora jednajícího za normálních tržních podmínek, se proto musí vycházet ze zvláštního hospodářského charakteru sporného kapitálového opatření a z hodnoty kapitálu, který byl k dispozici pro WestLB.

| (201) | Stěžovatel původně uváděl, že sporná transakce představuje státní záruku země Severní Porýní-Vestfálsko za závazky společnosti WestLB. Společnost WestLB ale vykazuje převedený kapitál ve své rozvaze jako vlastní kapitál a BAKred uznal částku ve výši 4,0 mld. DEM (2,05 mld. EUR) jako základní vlastní prostředky ve smyslu směrnice o vlastních prostředcích, z nichž může společnost WestLB použít 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) na podporu své konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Koherentní posouzení kapitálového opatření podle rozhodnutí čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES proto předpokládá, že je klasifikována zásadně jako kapitálový vklad a že je požadována odpovídající úhrada. Na jedno a totéž kapitálové opatření není možné podle hledisek bankovního dohledu nahlížet jako na navýšení kapitálu a podle předpisů Smlouvy ES o státních podporách jako na záruku. Tato zásadní klasifikace ale nevylučuje, že Komise část této částky kapitálu, kterou WestLB nemůže použít stejným způsobem jako „normální“ vlastní kapitál, nesrovnává kvůli jeho zvláštnímu charakteru a účelu výpočtu přiměřené úhrady se zárukou. |
| --- | --- |

(201)

Stěžovatel původně uváděl, že sporná transakce představuje státní záruku země Severní Porýní-Vestfálsko za závazky společnosti WestLB. Společnost WestLB ale vykazuje převedený kapitál ve své rozvaze jako vlastní kapitál a BAKred uznal částku ve výši 4,0 mld. DEM (2,05 mld. EUR) jako základní vlastní prostředky ve smyslu směrnice o vlastních prostředcích, z nichž může společnost WestLB použít 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) na podporu své konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Koherentní posouzení kapitálového opatření podle rozhodnutí čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES proto předpokládá, že je klasifikována zásadně jako kapitálový vklad a že je požadována odpovídající úhrada. Na jedno a totéž kapitálové opatření není možné podle hledisek bankovního dohledu nahlížet jako na navýšení kapitálu a podle předpisů Smlouvy ES o státních podporách jako na záruku. Tato zásadní klasifikace ale nevylučuje, že Komise část této částky kapitálu, kterou WestLB nemůže použít stejným způsobem jako „normální“ vlastní kapitál, nesrovnává kvůli jeho zvláštnímu charakteru a účelu výpočtu přiměřené úhrady se zárukou.

i)   Srovnání s dalšími nástroji vlastního kapitálu

| (202) | Německo tvrdí, že přímé srovnávání s jinými transakcemi není možné, přiměřená úhrada za kapitál poskytnutý k dispozici by se měla zjišťovat tak, že se převod majetku porovnává s různými nástroji vlastního kapitálu běžnými na trhu. K tomuto Německo předložilo externí posudky, jejichž výsledky byly uvedeny již nahoře a které docházejí k závěru, že kapitál Wfa je možné nejlépe porovnávat s požitkovými listy, „Perpetual preferred stock“ a kapitálovými podíly tichých společníků. |
| --- | --- |

(202)

Německo tvrdí, že přímé srovnávání s jinými transakcemi není možné, přiměřená úhrada za kapitál poskytnutý k dispozici by se měla zjišťovat tak, že se převod majetku porovnává s různými nástroji vlastního kapitálu běžnými na trhu. K tomuto Německo předložilo externí posudky, jejichž výsledky byly uvedeny již nahoře a které docházejí k závěru, že kapitál Wfa je možné nejlépe porovnávat s požitkovými listy, „Perpetual preferred stock“ a kapitálovými podíly tichých společníků.

| (203) | Podle názoru Komise je ovšem kvůli zvláštnímu charakteru transakce obtížné porovnávat vložení Wfa do společnosti WestLB s jakýmkoli nástrojem, který tehdy tak na trhu existoval. I když se transakce také v některých aspektech může podobat určitým nástrojům, existuje ale ke každému nástroji tolik rozdílů, že každé porovnávání je platné pouze omezeně. Posudky předložené Německem nejsou kromě toho také skutečně úplné, protože se nevěnují několika platným nástrojům, např. akciím bez hlasovacích práv. |
| --- | --- |

(203)

Podle názoru Komise je ovšem kvůli zvláštnímu charakteru transakce obtížné porovnávat vložení Wfa do společnosti WestLB s jakýmkoli nástrojem, který tehdy tak na trhu existoval. I když se transakce také v některých aspektech může podobat určitým nástrojům, existuje ale ke každému nástroji tolik rozdílů, že každé porovnávání je platné pouze omezeně. Posudky předložené Německem nejsou kromě toho také skutečně úplné, protože se nevěnují několika platným nástrojům, např. akciím bez hlasovacích práv.

| (204) | Je nutno respektovat, že nástroje, které Německo používá pro účely porovnání, vytvářejí bance zpravidla pouze velice omezenou část jejích vlastních prostředků.Jsou to doplňkové nástroje, které doplňují „základní-vlastní kapitál“, který se skládá především ze základního kapitálu a z otevřených rezervních fondů. Převodem majetku Wfa proti tomu byly navýšeny vlastní prostředky společnosti WestLB pro výpočty kapitálové přiměřenosti z 5,09 mld. DEM (2,6 mld. EUR) na 9,09 mld. DEM (4,65 mld. EUR), tzn. o 80 %. Pokud uvažujeme toliko navýšení o 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR), které může WestLB používat na podporu své obchodní činnosti, znamená to vždy ještě navýšení vlastních prostředků o 50 %. Hybridní nástroje se tehdy používaly obvykle až do podílu maximálně 20 %. Jedním z nástrojů srovnávání by nebylo možné navýšit kapitál WestLB stejným způsobem – a na trvalém základu (43). |
| --- | --- |

(204)

Je nutno respektovat, že nástroje, které Německo používá pro účely porovnání, vytvářejí bance zpravidla pouze velice omezenou část jejích vlastních prostředků.Jsou to doplňkové nástroje, které doplňují „základní-vlastní kapitál“, který se skládá především ze základního kapitálu a z otevřených rezervních fondů. Převodem majetku Wfa proti tomu byly navýšeny vlastní prostředky společnosti WestLB pro výpočty kapitálové přiměřenosti z 5,09 mld. DEM (2,6 mld. EUR) na 9,09 mld. DEM (4,65 mld. EUR), tzn. o 80 %. Pokud uvažujeme toliko navýšení o 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR), které může WestLB používat na podporu své obchodní činnosti, znamená to vždy ještě navýšení vlastních prostředků o 50 %. Hybridní nástroje se tehdy používaly obvykle až do podílu maximálně 20 %. Jedním z nástrojů srovnávání by nebylo možné navýšit kapitál WestLB stejným způsobem – a na trvalém základu (43).

| (205) | Je nutné poukázat na to, že také ratingové agentury vyvíjely tlak, aby se realizoval způsob „dobrovolného vlastního omezení“ s ohledem na podíl těchto nástrojů na vlastních prostředcích tím, že tyto agentury by tento podíl pečlivě sledovaly. |
| --- | --- |

(205)

Je nutné poukázat na to, že také ratingové agentury vyvíjely tlak, aby se realizoval způsob „dobrovolného vlastního omezení“ s ohledem na podíl těchto nástrojů na vlastních prostředcích tím, že tyto agentury by tento podíl pečlivě sledovaly.

| (206) | V této souvislosti je nutné zdůraznit, že relativně široce rozvětvený instrumentář hybridních nástrojů vlastního kapitálu základních vlastních prostředků a doplňujících vlastních prostředků, který je úvěrovým ústavům nyní v mnoha zemích k dispozici, v Německu ještě neexistoval, když bylo v roce 1991 rozhodnuto o převodu Wfa na WestLB a že společnost WestLB musela v roce 1993 dostát přísnějším kapitálovým požadavkům platným v té době. Některé tyto nástroje byly až do té doby rozvíjeny, jiné již existovaly, ale v Německu nebyly uznávány. Nástroje, které byly v praxi tehdy především k dispozici a které byly využívány, byly podílové listy a sekundární závazky (obojí toliko doplňující vlastní prostředky, druhý nástroj byl uznán až od roku 1993). Takto není srovnávání kapitálu Wfa s takovými hybridními nástroji, které byly vyvinuty až později a které jsou částečně disponibilní pouze v jiných zemích, přesvědčivé. Také Německo samo takové srovnání (nepřímo) odmítá tím, že požaduje, aby Komise posuzovala případ na základě skutkové podstaty dané v okamžiku usnesení na konci roku 1991. |
| --- | --- |

(206)

V této souvislosti je nutné zdůraznit, že relativně široce rozvětvený instrumentář hybridních nástrojů vlastního kapitálu základních vlastních prostředků a doplňujících vlastních prostředků, který je úvěrovým ústavům nyní v mnoha zemích k dispozici, v Německu ještě neexistoval, když bylo v roce 1991 rozhodnuto o převodu Wfa na WestLB a že společnost WestLB musela v roce 1993 dostát přísnějším kapitálovým požadavkům platným v té době. Některé tyto nástroje byly až do té doby rozvíjeny, jiné již existovaly, ale v Německu nebyly uznávány. Nástroje, které byly v praxi tehdy především k dispozici a které byly využívány, byly podílové listy a sekundární závazky (obojí toliko doplňující vlastní prostředky, druhý nástroj byl uznán až od roku 1993). Takto není srovnávání kapitálu Wfa s takovými hybridními nástroji, které byly vyvinuty až později a které jsou částečně disponibilní pouze v jiných zemích, přesvědčivé. Také Německo samo takové srovnání (nepřímo) odmítá tím, že požaduje, aby Komise posuzovala případ na základě skutkové podstaty dané v okamžiku usnesení na konci roku 1991.

| (207) | V posudcích Německa se uvádí, že u společnosti WestLB je konkurz tak nepravděpodobný, že toto riziko se prakticky nemusí vůbec brát do úvahy. Pokud postupujeme přísně podle této argumentace, znamenalo by to, že investor by za investici v podniku, který je považován za bezpečný, nesměl požadovat žádnou rizikovou přirážku k výnosu nerizikových státních dluhopisů. Toto jistě neodpovídá danostem trhu. I když může být riziko konkurzu u určité finanční investice velice nízké, je toto ale zohledňováno investorem v tržním hospodářství. Za takové investice do bank, jako v případě jiných „bezpečných“ podílů, bude požadovat značnou přirážku. |
| --- | --- |

(207)

V posudcích Německa se uvádí, že u společnosti WestLB je konkurz tak nepravděpodobný, že toto riziko se prakticky nemusí vůbec brát do úvahy. Pokud postupujeme přísně podle této argumentace, znamenalo by to, že investor by za investici v podniku, který je považován za bezpečný, nesměl požadovat žádnou rizikovou přirážku k výnosu nerizikových státních dluhopisů. Toto jistě neodpovídá danostem trhu. I když může být riziko konkurzu u určité finanční investice velice nízké, je toto ale zohledňováno investorem v tržním hospodářství. Za takové investice do bank, jako v případě jiných „bezpečných“ podílů, bude požadovat značnou přirážku.

| (208) | S ohledem na oba nástroje vlastního kapitálu, které při porovnávání provedeném Německem jako nejbližší referenční veličiny hrají ústřední roli, totiž „Perpetual preferred shares“ a podílové listy, je nutné vyzdvihnout některé specifické body. „Perpetual preferred shares“ patří v několika zemích k základním vlastním prostředkům (základnímu kapitálu), v Německu nejsou, stejně jako dříve, jako takové uznávány. Podílové listy patří toliko k doplňujícím vlastním prostředkům, zatímco kapitál Wfa má kvalitu základního kapitálu. Proto má kapitál Wfa pro WestLB daleko větší užitek, protože ta si tímto může pořídit doplňující vlastní prostředky (jako např. podílové listy) až do stejné výše, aby tak rozšířila základnu vlastních prostředků. Také by byly, pokud na ztrátové roky navazují opět roky přinášející zisk, naplněny na nominální hodnotu nejprve podílové listy a teprve potom kapitál Wfa. Navíc je kapitál Wfa společnosti WestLB k dispozici bez jakéhokoli časového omezení, zatímco podílové listy jsou obvykle vydávány na deset let. Dále se musí znovu poukázat na to, že enormní rozsah kapitálového vkladu je atypický a posloupnost v případě ztrát musí být tedy spatřována v souvislosti. Protože podíl majetku Wfa je relativně velký, bude v případě výskytu větších ztrát relativně rychle napaden. |
| --- | --- |

(208)

S ohledem na oba nástroje vlastního kapitálu, které při porovnávání provedeném Německem jako nejbližší referenční veličiny hrají ústřední roli, totiž „Perpetual preferred shares“ a podílové listy, je nutné vyzdvihnout některé specifické body. „Perpetual preferred shares“ patří v několika zemích k základním vlastním prostředkům (základnímu kapitálu), v Německu nejsou, stejně jako dříve, jako takové uznávány. Podílové listy patří toliko k doplňujícím vlastním prostředkům, zatímco kapitál Wfa má kvalitu základního kapitálu. Proto má kapitál Wfa pro WestLB daleko větší užitek, protože ta si tímto může pořídit doplňující vlastní prostředky (jako např. podílové listy) až do stejné výše, aby tak rozšířila základnu vlastních prostředků. Také by byly, pokud na ztrátové roky navazují opět roky přinášející zisk, naplněny na nominální hodnotu nejprve podílové listy a teprve potom kapitál Wfa. Navíc je kapitál Wfa společnosti WestLB k dispozici bez jakéhokoli časového omezení, zatímco podílové listy jsou obvykle vydávány na deset let. Dále se musí znovu poukázat na to, že enormní rozsah kapitálového vkladu je atypický a posloupnost v případě ztrát musí být tedy spatřována v souvislosti. Protože podíl majetku Wfa je relativně velký, bude v případě výskytu větších ztrát relativně rychle napaden.

| (209) | Ze všech těchto důvodů je Komise toho názoru, že porovnání provedené Německem s hybridními nástroji vlastního kapitálu není kvůli zvláštnostem kapitálu Wfa vhodné k tomu, aby posloužilo za podklad pro určování přiměřené úhrady za kapitál Wfa (44). |
| --- | --- |

(209)

Ze všech těchto důvodů je Komise toho názoru, že porovnání provedené Německem s hybridními nástroji vlastního kapitálu není kvůli zvláštnostem kapitálu Wfa vhodné k tomu, aby posloužilo za podklad pro určování přiměřené úhrady za kapitál Wfa (44).

| (210) | S ohledem na vztah mezi kapitálem Wfa a dalšími nástroji vlastního kapitálu BdB tvrdí, že úmluva o druhořadosti v rámcové smlouvě mezi podílníky WestLB je neplatná, protože je na vrub třetích osob tím, že je ujednáno, že zvláštní rezerva Wfa – v případě ztrát společnosti WestLB – se smí použít až druhořadě po ostatním vlastním kapitálu společnosti WestLB. Je ale možné se řídit podle argumentace německé vlády a společnosti WestLB, že se úmluva vztahuje výlučně na vztah mezi zvláštní rezervou Wfa a ostatními základními vlastními prostředky, které jsou podílníky dány k dispozici, tzn. konkrétně základní kapitál a rezervy, ale není úmyslem, aby byl kapitál Wfa druhořadý vůči doplňujícím vlastním prostředkům jako podílovým listům a druhořadým závazkům. |
| --- | --- |

(210)

S ohledem na vztah mezi kapitálem Wfa a dalšími nástroji vlastního kapitálu BdB tvrdí, že úmluva o druhořadosti v rámcové smlouvě mezi podílníky WestLB je neplatná, protože je na vrub třetích osob tím, že je ujednáno, že zvláštní rezerva Wfa – v případě ztrát společnosti WestLB – se smí použít až druhořadě po ostatním vlastním kapitálu společnosti WestLB. Je ale možné se řídit podle argumentace německé vlády a společnosti WestLB, že se úmluva vztahuje výlučně na vztah mezi zvláštní rezervou Wfa a ostatními základními vlastními prostředky, které jsou podílníky dány k dispozici, tzn. konkrétně základní kapitál a rezervy, ale není úmyslem, aby byl kapitál Wfa druhořadý vůči doplňujícím vlastním prostředkům jako podílovým listům a druhořadým závazkům.

ii)   Nevýhody likvidity

| (211) | Principiálně je možné se řídit dle argumentů Německa a společnosti WestLB k nevýhodám likvidity. „Normální“ kapitálový vklad bance jí vytváří jak likviditu tak i základnu základních prostředků, která je z důvodů dohledu požadována pro rozšiřování její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno koeficientem kapitálové přiměřenosti 8 %), musí se banka 11,5-krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu z 12,5-krát získaných a 11,5-krát zaplacených úroků na tento kapitál s odečtením ostatních nákladů banky (např. náklady na správu) vyplývá zisk na vlastní kapitál (45). Protože kapitál Wfa společnosti WestLB nevytváří nejprve žádnou likviditu – protože převedený majetek a veškeré výnosy Wfa jsou ze zákona vyhrazeny na podporu bytové výstavby -, měla společnost WestLB další náklady na financování ve výši částky kapitálu, pokud požadované prostředky přijala na finančních trzích, aby bylo možné plně vyčerpat obchodní možnosti, které se jí díky doplňkovému vlastnímu kapitálu otevřely, tzn. aby bylo možné rizikově vážené majetkové hodnoty rozšířit o 12,5-násobek částky kapitálu (popř. aby bylo možné zachovat existující majetkové hodnoty v této výši) (46). Kvůli těmto dalším nákladům, které u vlastního kapitálu nevznikají, musí být pro zjišťování přiměřené odměny provedena odpovídající srážka. Investor v tržním hospodářství nemůže očekávat, že získá stejnou odměnu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti. |
| --- | --- |

(211)

Principiálně je možné se řídit dle argumentů Německa a společnosti WestLB k nevýhodám likvidity. „Normální“ kapitálový vklad bance jí vytváří jak likviditu tak i základnu základních prostředků, která je z důvodů dohledu požadována pro rozšiřování její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno koeficientem kapitálové přiměřenosti 8 %), musí se banka 11,5-krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu z 12,5-krát získaných a 11,5-krát zaplacených úroků na tento kapitál s odečtením ostatních nákladů banky (např. náklady na správu) vyplývá zisk na vlastní kapitál (45). Protože kapitál Wfa společnosti WestLB nevytváří nejprve žádnou likviditu – protože převedený majetek a veškeré výnosy Wfa jsou ze zákona vyhrazeny na podporu bytové výstavby -, měla společnost WestLB další náklady na financování ve výši částky kapitálu, pokud požadované prostředky přijala na finančních trzích, aby bylo možné plně vyčerpat obchodní možnosti, které se jí díky doplňkovému vlastnímu kapitálu otevřely, tzn. aby bylo možné rizikově vážené majetkové hodnoty rozšířit o 12,5-násobek částky kapitálu (popř. aby bylo možné zachovat existující majetkové hodnoty v této výši) (46). Kvůli těmto dalším nákladům, které u vlastního kapitálu nevznikají, musí být pro zjišťování přiměřené odměny provedena odpovídající srážka. Investor v tržním hospodářství nemůže očekávat, že získá stejnou odměnu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti.

| (212) | Jinak než WestLB a Německo je ale Komise toho názoru, že není nutné uvažovat celou úrokovou sazbu refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelný příjem. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dále zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovnává sníženou daní z příjmů právnických osob. Pouze čisté výdaje je možné zohlednit dalšími zatíženími společnosti WestLB v důsledku zvláštního charakteru převedeného kapitálu. Komise tedy celkově uznává, že společnosti WestLB vznikají další „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování s odečtením daní“. |
| --- | --- |

(212)

Jinak než WestLB a Německo je ale Komise toho názoru, že není nutné uvažovat celou úrokovou sazbu refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelný příjem. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dále zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovnává sníženou daní z příjmů právnických osob. Pouze čisté výdaje je možné zohlednit dalšími zatíženími společnosti WestLB v důsledku zvláštního charakteru převedeného kapitálu. Komise tedy celkově uznává, že společnosti WestLB vznikají další „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování s odečtením daní“.

iii)   Přiměřená úhrada za částku ve výši 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR)

| (213) | Přiměřenou úhradu za částku 2,5 mld. DEM je možné bezpochyby zjistit různým způsobem. Jak se však uvádí, sledují všechny způsoby výpočtu ke zjištění úhrady za základní kapitál daný k dispozici stejné základní principy. Na bázi těchto základních principů provádí Komise výpočet v daném případě ve dvou krocích: Nejprve se zjišťuje minimální úhrada, kterou by očekával investor za (hypotetickou) investici základního kapitálu do WestLB. Dále se zkoumá, zda by byla na trhu na základě zvláštností pochybných transakcí sjednána přirážka nebo sleva a zda může být Komisí popřípadě provedena metodicky dostatečně zatížitelná kvantifikace. |
| --- | --- |

(213)

Přiměřenou úhradu za částku 2,5 mld. DEM je možné bezpochyby zjistit různým způsobem. Jak se však uvádí, sledují všechny způsoby výpočtu ke zjištění úhrady za základní kapitál daný k dispozici stejné základní principy. Na bázi těchto základních principů provádí Komise výpočet v daném případě ve dvou krocích: Nejprve se zjišťuje minimální úhrada, kterou by očekával investor za (hypotetickou) investici základního kapitálu do WestLB. Dále se zkoumá, zda by byla na trhu na základě zvláštností pochybných transakcí sjednána přirážka nebo sleva a zda může být Komisí popřípadě provedena metodicky dostatečně zatížitelná kvantifikace.

| (214) | Očekávaný výnos investice a investiční riziko jsou podstatnými determinanty rozhodování o investici investora v tržním hospodářství. Aby bylo možné určit výši těchto dvou prvků, zapojuje investor do své kalkulace všechny disponibilní informace o firmách a o trhu. Přitom se opírá o historické průměrné výnosnosti, které obecně představují záchytný bod i pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku platného pro investiční období, strategie a kvality vedení podniku nebo relativní výhledy dotyčného hospodářského odvětví. |
| --- | --- |

(214)

Očekávaný výnos investice a investiční riziko jsou podstatnými determinanty rozhodování o investici investora v tržním hospodářství. Aby bylo možné určit výši těchto dvou prvků, zapojuje investor do své kalkulace všechny disponibilní informace o firmách a o trhu. Přitom se opírá o historické průměrné výnosnosti, které obecně představují záchytný bod i pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku platného pro investiční období, strategie a kvality vedení podniku nebo relativní výhledy dotyčného hospodářského odvětví.

| (215) | Investor v tržním hospodářství zrealizuje investici pouze tehdy, pokud ve srovnání s nejlepším alternativním použitím kapitálu umožňuje vyšší výnosnost, popř. menší riziko. Adekvátně nebude investor realizovat žádné investice do podniku, jehož očekávání výnosnosti jsou nižší než průměrná očekávání výnosnosti jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě je možné akceptovat, že existují dostatečné alternativy k přijatému investičnímu záměru, které slibují vyšší očekávání výnosnosti při stejném riziku. |
| --- | --- |

(215)

Investor v tržním hospodářství zrealizuje investici pouze tehdy, pokud ve srovnání s nejlepším alternativním použitím kapitálu umožňuje vyšší výnosnost, popř. menší riziko. Adekvátně nebude investor realizovat žádné investice do podniku, jehož očekávání výnosnosti jsou nižší než průměrná očekávání výnosnosti jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě je možné akceptovat, že existují dostatečné alternativy k přijatému investičnímu záměru, které slibují vyšší očekávání výnosnosti při stejném riziku.

| (216) | Existují různé metody, aby bylo možné zjistit přiměřenou minimální úhradu. To sahá od různých variant použití financí až po metodu CAPM. Za účelem znázornění různých použití má smysl rozlišovat mezi dvěma komponenty, nerizikovou výnosností a rizikovou prémií specifickou pro projekt
  přiměřená minimální výnosnost rizikové investice
  =
  neriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice.
  Přiměřená minimální výnosnost rizikové investice může být dále popsána jako suma nerizikové sazby výnosnosti a další rizikové prémie pro převzetí rizika specifického pro investici. |
| --- | --- |

(216)

Existují různé metody, aby bylo možné zjistit přiměřenou minimální úhradu. To sahá od různých variant použití financí až po metodu CAPM. Za účelem znázornění různých použití má smysl rozlišovat mezi dvěma komponenty, nerizikovou výnosností a rizikovou prémií specifickou pro projekt

přiměřená minimální výnosnost rizikové investice

=

neriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice.

Přiměřená minimální výnosnost rizikové investice může být dále popsána jako suma nerizikové sazby výnosnosti a další rizikové prémie pro převzetí rizika specifického pro investici.

| (217) | Adekvátně je základem každého určení výnosnosti existence formy investice bez rizika ztráty s nerizikovou výnosností podle přijetí. Obvykle se očekávaná výnosnost pevně úročených cenných papírů státních emitentů používá pro určení nerizikové základní sazby (popřípadě index zakládající se na takových cenných papírech), představují ale formy investic se srovnatelně nízkým rizikem. Rozdíly mezi různými metodami existují ale ohledně zjišťování rizikové prémie:






  — | Model financování: Očekávaná výnosnost vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady na financování. Při tomto použití se zjišťují nejprve historické náklady vlastního kapitálu, které vznikly u bank a které jsou srovnatelné s pochybnou bankou. Aritmetický průměr historických kapitálových nákladů je potom srovnáván s náklady vlastního kapitálu očekávaného v budoucnu, a tím i s očekávaným požadavkem investora na výnosnost. |
| --- | --- | --- |

(217)

Adekvátně je základem každého určení výnosnosti existence formy investice bez rizika ztráty s nerizikovou výnosností podle přijetí. Obvykle se očekávaná výnosnost pevně úročených cenných papírů státních emitentů používá pro určení nerizikové základní sazby (popřípadě index zakládající se na takových cenných papírech), představují ale formy investic se srovnatelně nízkým rizikem. Rozdíly mezi různými metodami existují ale ohledně zjišťování rizikové prémie:

—

Model financování: Očekávaná výnosnost vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady na financování. Při tomto použití se zjišťují nejprve historické náklady vlastního kapitálu, které vznikly u bank a které jsou srovnatelné s pochybnou bankou. Aritmetický průměr historických kapitálových nákladů je potom srovnáván s náklady vlastního kapitálu očekávaného v budoucnu, a tím i s očekávaným požadavkem investora na výnosnost.

| — | Model financování s Compound Annual Growth Rate: V centru tohoto použití stojí použití geometrické místo aritmetické průměrné hodnoty (Compound Annual Growth Rate). |
| --- | --- |

—

Model financování s Compound Annual Growth Rate: V centru tohoto použití stojí použití geometrické místo aritmetické průměrné hodnoty (Compound Annual Growth Rate).

| — | Capital Asset Pricing Model (CAPM): CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančního hospodářství, kterým je možné výnosnost očekávanou investorem zjistit pomocí následujícího vzorce |
| --- | --- |

—

Capital Asset Pricing Model (CAPM): CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančního hospodářství, kterým je možné výnosnost očekávanou investorem zjistit pomocí následujícího vzorce

minimální výnosnost

=

neriziková základní sazba + (trh-riziková prémie × beta)

Riziková prémie pro investici vlastního kapitálu vyplývá multiplikací rizikové prémie trhu s faktorem beta (tržní-riziková prémie × beta). S faktorem beta se riziko podniku kvantifikuje relativně k celkovému riziku všech podniků.

| (218) | CAPM je převládající metodou pro výpočet výnosu investic u velkých podniků zapsaných na burze. Protože společnost WestLB není podnikem zapsaným na burze, není ale možné přímé odvození její hodnoty beta. Použití CAPM je proto možné pouze na bázi odhadu faktoru beta. |
| --- | --- |

(218)

CAPM je převládající metodou pro výpočet výnosu investic u velkých podniků zapsaných na burze. Protože společnost WestLB není podnikem zapsaným na burze, není ale možné přímé odvození její hodnoty beta. Použití CAPM je proto možné pouze na bázi odhadu faktoru beta.

| (219) | Komisi je předloženo šest posudků, ve kterých byla vypočtena riziková prémie popř. celková výnosnost investice podle různých způsobů, přičemž všechny posudky zjišťovaly rizikovou prémii pro vložení Wfa do WestLB nepřímo, nýbrž při vzetí základu (hypotetické) investice základního kapitálu do WestLB.






  — | Stanoviska Ernst&Young ze dne 11. září 1995/28. srpna 1997: U Ernst&Young (1995), kteří sledují finanční model, jsou pro časové období 1982 až 1992 zjišťovány skutečné náklady na kapitál ze změn cen kurzů k poslednímu dnu v měsíci (kurzové ztráty a zisky) a z vyplacených dividend (výnosnost dividend). Aritmetický průměr historických nákladů na kapitál je potom postaven na stejnou úroveň s očekávaným požadavkem investora na výnosnost. |
| --- | --- | --- |

(219)

Komisi je předloženo šest posudků, ve kterých byla vypočtena riziková prémie popř. celková výnosnost investice podle různých způsobů, přičemž všechny posudky zjišťovaly rizikovou prémii pro vložení Wfa do WestLB nepřímo, nýbrž při vzetí základu (hypotetické) investice základního kapitálu do WestLB.

—

Stanoviska Ernst&Young ze dne 11. září 1995/28. srpna 1997: U Ernst&Young (1995), kteří sledují finanční model, jsou pro časové období 1982 až 1992 zjišťovány skutečné náklady na kapitál ze změn cen kurzů k poslednímu dnu v měsíci (kurzové ztráty a zisky) a z vyplacených dividend (výnosnost dividend). Aritmetický průměr historických nákladů na kapitál je potom postaven na stejnou úroveň s očekávaným požadavkem investora na výnosnost.

| — | Stanovisko Associés en Finance (říjen 1999) zjistilo na příkaz společnosti WestLB a na základě takzvaného modelu Securities Market Line minimální úhradu od 10 do 11 % za investici podobnou kmenovému kapitálu do společnosti WestLB k relevantnímu okamžiku vložení. |
| --- | --- |

—

Stanovisko Associés en Finance (říjen 1999) zjistilo na příkaz společnosti WestLB a na základě takzvaného modelu Securities Market Line minimální úhradu od 10 do 11 % za investici podobnou kmenovému kapitálu do společnosti WestLB k relevantnímu okamžiku vložení.

| — | Stanovisko BdB ze dne 14. ledna 1999: BdB zjistil podle použití financí s Compound Annual Growth Rate s databází Ernst&Young pro všechna myslitelná investiční období mezi léty 1982 a 1992 geometrické střední hodnoty nákladů na vlastní kapitál pro čtyři velké německé obchodní banky Deutsche Bank, Dresdner Bank, Commerzbank a Bayerische Vereinsbank. Průměrné náklady na vlastní kapitál těchto srovnávaných bank ve výši 12,54 % odpovídá očekávané výnosnosti investora. |
| --- | --- |

—

Stanovisko BdB ze dne 14. ledna 1999: BdB zjistil podle použití financí s Compound Annual Growth Rate s databází Ernst&Young pro všechna myslitelná investiční období mezi léty 1982 a 1992 geometrické střední hodnoty nákladů na vlastní kapitál pro čtyři velké německé obchodní banky Deutsche Bank, Dresdner Bank, Commerzbank a Bayerische Vereinsbank. Průměrné náklady na vlastní kapitál těchto srovnávaných bank ve výši 12,54 % odpovídá očekávané výnosnosti investora.

| — | Posudek Lehman Brothers ze dne 8. července 1997 na zakázku společnosti WestLB, stanovisko profesora Schulte-Mattlera ze dne 14. ledna 1999 na zakázku společnosti BdB, stanovisko First Consulting ze dne 18. června 1999 na zakázku Komise: Tito znalci, kteří všichni aplikují CAPM, zjistili nejdříve všeobecnou tržní-rizikovou prémii pro německý akciový trh pro okamžik konce roku 1991. V průměru docházejí k prémii 4-5 % (Lehman Brothers 4 %, profesor Schulte-Mattler 5 % a First Consulting 4-5 %). Ve svém porozumění předaném Komisi dne 13. října 2004 brali také země Severní Porýní-Vestfálsko, společnost WestLB a stěžovatel BdB za základ tržní-rizikovou prémii ve výši 4 %. Dále znalci odhadovali hodnotu beta společnosti WestLB, tzn. zjišťovali individuální rizikovou prémii společnosti WestLB. S touto hodnotou byla všeobecná tržní-riziková prémie uzpůsobena společnosti WestLB. Protože společnost WestLB nebyla na konci roku 1991 akciovou společností zapsanou na burze, nemohla být její hodnota beta statisticky odhadnuta. Z tohoto důvodu znalci předpokládali, že hodnota beta společnosti WestLB je stejně velká jako hodnota beta srovnatelných bank jednajících na burze. Profesor Schulte-Mattler při použití údajů Deutsche Bundesbank (Německá spolková banka) určil faktor beta pro úvěrové banky v Německu na konci roku 1991 ve výši 1,25 (na bázi ročních údajů) a 1,1 (na bázi měsíčních údajů). Naproti tomu znalec společnosti WestLB, Lehman Brothers nebral za základ faktory beta veškerých německých úvěrových ústavů, nýbrž společnosti IKB Deutsche Industriebank a BHF-Bank ve výši 0,765. Lehman Brothers tímto dospěl k celkově nižší rizikové prémii pro společnost WestLB. Také stěžovatel BdB v porozumění předaném komisi dne 13. října 2004 akceptoval faktor beta 0,76 jako ještě správný a dospěl tak odlišně od svého stanoviska ze dne 14. ledna 1999 k minimální úhradě ve výši 10,19 %. |
| --- | --- |

—

Posudek Lehman Brothers ze dne 8. července 1997 na zakázku společnosti WestLB, stanovisko profesora Schulte-Mattlera ze dne 14. ledna 1999 na zakázku společnosti BdB, stanovisko First Consulting ze dne 18. června 1999 na zakázku Komise: Tito znalci, kteří všichni aplikují CAPM, zjistili nejdříve všeobecnou tržní-rizikovou prémii pro německý akciový trh pro okamžik konce roku 1991. V průměru docházejí k prémii 4-5 % (Lehman Brothers 4 %, profesor Schulte-Mattler 5 % a First Consulting 4-5 %). Ve svém porozumění předaném Komisi dne 13. října 2004 brali také země Severní Porýní-Vestfálsko, společnost WestLB a stěžovatel BdB za základ tržní-rizikovou prémii ve výši 4 %. Dále znalci odhadovali hodnotu beta společnosti WestLB, tzn. zjišťovali individuální rizikovou prémii společnosti WestLB. S touto hodnotou byla všeobecná tržní-riziková prémie uzpůsobena společnosti WestLB. Protože společnost WestLB nebyla na konci roku 1991 akciovou společností zapsanou na burze, nemohla být její hodnota beta statisticky odhadnuta. Z tohoto důvodu znalci předpokládali, že hodnota beta společnosti WestLB je stejně velká jako hodnota beta srovnatelných bank jednajících na burze. Profesor Schulte-Mattler při použití údajů Deutsche Bundesbank (Německá spolková banka) určil faktor beta pro úvěrové banky v Německu na konci roku 1991 ve výši 1,25 (na bázi ročních údajů) a 1,1 (na bázi měsíčních údajů). Naproti tomu znalec společnosti WestLB, Lehman Brothers nebral za základ faktory beta veškerých německých úvěrových ústavů, nýbrž společnosti IKB Deutsche Industriebank a BHF-Bank ve výši 0,765. Lehman Brothers tímto dospěl k celkově nižší rizikové prémii pro společnost WestLB. Také stěžovatel BdB v porozumění předaném komisi dne 13. října 2004 akceptoval faktor beta 0,76 jako ještě správný a dospěl tak odlišně od svého stanoviska ze dne 14. ledna 1999 k minimální úhradě ve výši 10,19 %.

| (220) | V následujícím grafu jsou shrnuty výsledky těchto posudků. Při aplikaci uvedených metod ke zjišťování očekávané výnosnosti rizikové investice tak vyplývají následující hodnoty minimální výnosnosti pro investici kmenového kapitálu do společnosti WestLB: |
| --- | --- |

(220)

V následujícím grafu jsou shrnuty výsledky těchto posudků. Při aplikaci uvedených metod ke zjišťování očekávané výnosnosti rizikové investice tak vyplývají následující hodnoty minimální výnosnosti pro investici kmenového kapitálu do společnosti WestLB:

Image

| (221) | Předložené posudky a stanoviska připouštějí závěr, že minimální výnosnost pro (hypotetickou) investici základního kapitálu do společnosti WestLB se k relevantnímu časovému období vložení nachází mezi 10 % a 13 % (47). Toliko dva posudky vycházejí ze zřetelně vyšší minimální výnosnosti. V jednáních mezi stěžovatelem BdB, zemí Severní Porýní-Vestfálsko a společností WestLB AG v červenci 2004 byla za přiměřenou úhradu považována sazba ve výši 10,19 %. Tato hodnota se nachází v právě zjištěném tržním koridoru. Komise se proto odlišně od svého prvního rozhodnutí o WestLB z roku 1999, ve kterém stanovila za základ minimální úhradu ve výši 12 % p.a., rozhodla pro hodnotu zjištěnou stranami ve výši 10,19 % p.a. jako pro úhradu obvyklou na trhu pro investici podobnou základnímu kapitálu do společnosti WestLB ke dni 31. prosince 1991. Komise stanovuje ve výsledku jako přiměřenou minimální úhradu za převod majetku Wfa hodnotu ve výši 10,19 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora). |
| --- | --- |

(221)

Předložené posudky a stanoviska připouštějí závěr, že minimální výnosnost pro (hypotetickou) investici základního kapitálu do společnosti WestLB se k relevantnímu časovému období vložení nachází mezi 10 % a 13 % (47). Toliko dva posudky vycházejí ze zřetelně vyšší minimální výnosnosti. V jednáních mezi stěžovatelem BdB, zemí Severní Porýní-Vestfálsko a společností WestLB AG v červenci 2004 byla za přiměřenou úhradu považována sazba ve výši 10,19 %. Tato hodnota se nachází v právě zjištěném tržním koridoru. Komise se proto odlišně od svého prvního rozhodnutí o WestLB z roku 1999, ve kterém stanovila za základ minimální úhradu ve výši 12 % p.a., rozhodla pro hodnotu zjištěnou stranami ve výši 10,19 % p.a. jako pro úhradu obvyklou na trhu pro investici podobnou základnímu kapitálu do společnosti WestLB ke dni 31. prosince 1991. Komise stanovuje ve výsledku jako přiměřenou minimální úhradu za převod majetku Wfa hodnotu ve výši 10,19 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora).

| (222) | Společnost WestLB nejprve uvedla, že by byly náklady na refinancování k okamžiku převodu majetku na základě své finanční struktury činily 9,2 %. V souvislosti s řízením byly v několika písemnostech a rozhovorech ze strany WestLB a Německa uvedeny sazby na refinancování ve výši 7,0 % a 7,5 % (48). V porozumění strany podle dlouhodobé nerizikové základní úrokové sazby ke dni 31. prosince 1991, kterou zjistily, stanovily za základ sazbu 7,15 %. Navíc se strany shodly na tom, že přijmou paušální daňovou sazbu 50 %. Podle tohoto docházejí strany k čisté sazbě na refinancování ve výši 3,57 % pro kapitál Wfa, který je k dispozici k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, a tím k odpovídající srážce na likviditu. |
| --- | --- |

(222)

Společnost WestLB nejprve uvedla, že by byly náklady na refinancování k okamžiku převodu majetku na základě své finanční struktury činily 9,2 %. V souvislosti s řízením byly v několika písemnostech a rozhovorech ze strany WestLB a Německa uvedeny sazby na refinancování ve výši 7,0 % a 7,5 % (48). V porozumění strany podle dlouhodobé nerizikové základní úrokové sazby ke dni 31. prosince 1991, kterou zjistily, stanovily za základ sazbu 7,15 %. Navíc se strany shodly na tom, že přijmou paušální daňovou sazbu 50 %. Podle tohoto docházejí strany k čisté sazbě na refinancování ve výši 3,57 % pro kapitál Wfa, který je k dispozici k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, a tím k odpovídající srážce na likviditu.

| (223) | Na základě skutečnosti, že uvedené částky spadají ještě do rámce, který Německo uvedlo již shora, nemá Komise důvod, aby na toto nenahlížela jako na správné, a stanovuje proto tyto částky jako základ pro zjišťování prvku podpory. Komise sice ve svém prvním rozhodnutí o WestLB dlouhodobou nerizikovou sazbu pro německé spolkové půjčky s desetiletou životností, která na konci 1991 činila 8,26 %, akceptovala jako minimální hrubé náklady na refinancování. U této úrokové míry se ale jedná o způsob sledování vztahující se k rozhodnému dni, který nezohledňuje, že majetek Wfa by měl být poskytnut společnosti WestLB k dispozici trvale. V rámci své diskuse o dlouhodobé nerizikové úrokové sazbě strany proto upustily od použití nerizikové výnosnosti pro pevné investiční časové období, která je sledovatelná na trhu k okamžiku vložení se vztahem k rozhodnému dnu, protože takové sledování by si nevšímalo reinvestičního rizika, tzn. rizika, že po uplynutí investičního časového období nebude možné opět investovat ve výši nerizikové úrokové sazby. Podle názoru stran se investiční rizika nejlépe zohlední, pokud je základem „Total Return Index“. Proto strany použily Performance Index REX10 vytvořený společnosti Deutsche Börse AG, který znázorňuje performanci investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s dobou splatnosti deseti let. Zde používaná řada indexů obsahuje příslušné stavy na konci roku v REX 10 Performance Index od roku 1970. Strany pak zjistily výnosnost za rok, která odráží trend, jak je znázorněn v REX10 Performance Index, který je brán za základ, v období od roku 1970 do roku 1991, a dospěly tak k uvedené bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 7,15 % (31. prosinec 1991). |
| --- | --- |

(223)

Na základě skutečnosti, že uvedené částky spadají ještě do rámce, který Německo uvedlo již shora, nemá Komise důvod, aby na toto nenahlížela jako na správné, a stanovuje proto tyto částky jako základ pro zjišťování prvku podpory. Komise sice ve svém prvním rozhodnutí o WestLB dlouhodobou nerizikovou sazbu pro německé spolkové půjčky s desetiletou životností, která na konci 1991 činila 8,26 %, akceptovala jako minimální hrubé náklady na refinancování. U této úrokové míry se ale jedná o způsob sledování vztahující se k rozhodnému dni, který nezohledňuje, že majetek Wfa by měl být poskytnut společnosti WestLB k dispozici trvale. V rámci své diskuse o dlouhodobé nerizikové úrokové sazbě strany proto upustily od použití nerizikové výnosnosti pro pevné investiční časové období, která je sledovatelná na trhu k okamžiku vložení se vztahem k rozhodnému dnu, protože takové sledování by si nevšímalo reinvestičního rizika, tzn. rizika, že po uplynutí investičního časového období nebude možné opět investovat ve výši nerizikové úrokové sazby. Podle názoru stran se investiční rizika nejlépe zohlední, pokud je základem „Total Return Index“. Proto strany použily Performance Index REX10 vytvořený společnosti Deutsche Börse AG, který znázorňuje performanci investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s dobou splatnosti deseti let. Zde používaná řada indexů obsahuje příslušné stavy na konci roku v REX 10 Performance Index od roku 1970. Strany pak zjistily výnosnost za rok, která odráží trend, jak je znázorněn v REX10 Performance Index, který je brán za základ, v období od roku 1970 do roku 1991, a dospěly tak k uvedené bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 7,15 % (31. prosinec 1991).

| (224) | Protože vložení společnosti WestLB by mělo být k dispozici trvale, jeví se způsob postupu zjišťování bezrizikových základních úrokových sazeb v tomto speciálním případě jako přiměřené. Také použitý REX10 Performance Index představuje všeobecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěné bezrizikové základní úrokové sazby se tady tedy zdají být správnými. |
| --- | --- |

(224)

Protože vložení společnosti WestLB by mělo být k dispozici trvale, jeví se způsob postupu zjišťování bezrizikových základních úrokových sazeb v tomto speciálním případě jako přiměřené. Také použitý REX10 Performance Index představuje všeobecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěné bezrizikové základní úrokové sazby se tady tedy zdají být správnými.

| (225) | Také proto se zde Komise rozhodla brát za základ dlouhodobou nerizikovou úrokovou sazbu, kterou zjistily strany, ve výši 7,15 % ke dni 31. prosince 1991 jako minimální hrubé náklady na refinancování. Při paušální daňové sazbě 50 % (49) k tehdejšímu okamžiku vložení tak také Komise dochází k čisté sazbě refinancování, a tím ke srážce likvidity ve výši 3,75 % p.a. za kapitál, který je k dispozici k podpoře konkurenčního obchodu. |
| --- | --- |

(225)

Také proto se zde Komise rozhodla brát za základ dlouhodobou nerizikovou úrokovou sazbu, kterou zjistily strany, ve výši 7,15 % ke dni 31. prosince 1991 jako minimální hrubé náklady na refinancování. Při paušální daňové sazbě 50 % (49) k tehdejšímu okamžiku vložení tak také Komise dochází k čisté sazbě refinancování, a tím ke srážce likvidity ve výši 3,75 % p.a. za kapitál, který je k dispozici k podpoře konkurenčního obchodu.

| (226) | V praxi jsou při stanovování úhrady atypické okolnosti, které probíhají odchylně od normálního případu investice základního kapitálu do dotyčného podniku, obecně zohledňovány odpovídajícími přirážkami popř. srážkami. Je proto nutné přezkoumat, zda podle zvláštností, zvláště podle konkrétního profilu rizika převodu Wfa, existují důvody pro uzpůsobení zjištěné minimální úhrady ve výši 10,19 %, které by soukromý investor očekával za (hypotetickou) investici základního kapitálu do WestLB, a zda může být navíc provedena metodicky dostatečně zatížitelná kvantifikace. V této souvislosti se posuzují tři aspekty: za prvé neprovedené vydání nových obchodních podílů a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádný objem majetkového převodu a za třetí chybějící zastupitelnost investice. |
| --- | --- |

(226)

V praxi jsou při stanovování úhrady atypické okolnosti, které probíhají odchylně od normálního případu investice základního kapitálu do dotyčného podniku, obecně zohledňovány odpovídajícími přirážkami popř. srážkami. Je proto nutné přezkoumat, zda podle zvláštností, zvláště podle konkrétního profilu rizika převodu Wfa, existují důvody pro uzpůsobení zjištěné minimální úhrady ve výši 10,19 %, které by soukromý investor očekával za (hypotetickou) investici základního kapitálu do WestLB, a zda může být navíc provedena metodicky dostatečně zatížitelná kvantifikace. V této souvislosti se posuzují tři aspekty: za prvé neprovedené vydání nových obchodních podílů a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádný objem majetkového převodu a za třetí chybějící zastupitelnost investice.

| (227) | Země vložením nezískává žádná další hlasovací práva. Vzdáním se hlasovacích práv se investor vzdává možnosti ovlivňovat obchodní vedení banky při jeho rozhodování. Kdyby byla navýšena hlasovací práva země, země by vlastnila více než 70 % hlasovacích práv. To znamená, že země by se stala z minoritního vlastníka (se 42 % podílem vlastnictví) vlastníkem většinovým. Jako vyrovnání toho, že je přijato vyšší riziko ztráty, aniž by proti tomuto stál adekvátně větší vliv na podnik, by investor v tržním hospodářství (i při snížení rizika díky interním úmluvám s dalšími podílníky) požadoval vyšší úhradu. Vycházeje ze zvýšené úhrady za přednostní akcie vůči kmenovým akciím a v souladu se stěžovatelem BdB, zemí Severní Porýní-Vestfálsko a společností WestLB AG, které jako výsledek svých jednání z července 2004 považují za přiměřenou sazbu 0,3 % p.a. (po zdanění), považuje Komise přirážku ve výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) za správnou. |
| --- | --- |

(227)

Země vložením nezískává žádná další hlasovací práva. Vzdáním se hlasovacích práv se investor vzdává možnosti ovlivňovat obchodní vedení banky při jeho rozhodování. Kdyby byla navýšena hlasovací práva země, země by vlastnila více než 70 % hlasovacích práv. To znamená, že země by se stala z minoritního vlastníka (se 42 % podílem vlastnictví) vlastníkem většinovým. Jako vyrovnání toho, že je přijato vyšší riziko ztráty, aniž by proti tomuto stál adekvátně větší vliv na podnik, by investor v tržním hospodářství (i při snížení rizika díky interním úmluvám s dalšími podílníky) požadoval vyšší úhradu. Vycházeje ze zvýšené úhrady za přednostní akcie vůči kmenovým akciím a v souladu se stěžovatelem BdB, zemí Severní Porýní-Vestfálsko a společností WestLB AG, které jako výsledek svých jednání z července 2004 považují za přiměřenou sazbu 0,3 % p.a. (po zdanění), považuje Komise přirážku ve výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) za správnou.

| (228) | Objem převedeného majetku a vliv, který tento hrál z úhlu pohledu směrnice o výši kapitálové přiměřenosti pro WestLB, byl již zmíněn nahoře. Vložením Wfa se značně zvýšil základní kapitál společnosti WestLB, a to bez nákladů na akvizice a správu. V daném případě byl ale velký objem majetku Wfa hodnocen jako – ačkoli ne jako jediná rozhodující – indicie pro podobnost základního kapitálu transakce. Z tohoto hlediska by opakované zohlednění objemu převodu Wfa v rámci přirážky mělo nedovolený efekt „dvojího“.zohlednění. Komise proto v daném případě upouští – odchylně od svého prvního rozhodnutí o WestLB – od přirážky z hlediska objemu. |
| --- | --- |

(228)

Objem převedeného majetku a vliv, který tento hrál z úhlu pohledu směrnice o výši kapitálové přiměřenosti pro WestLB, byl již zmíněn nahoře. Vložením Wfa se značně zvýšil základní kapitál společnosti WestLB, a to bez nákladů na akvizice a správu. V daném případě byl ale velký objem majetku Wfa hodnocen jako – ačkoli ne jako jediná rozhodující – indicie pro podobnost základního kapitálu transakce. Z tohoto hlediska by opakované zohlednění objemu převodu Wfa v rámci přirážky mělo nedovolený efekt „dvojího“.zohlednění. Komise proto v daném případě upouští – odchylně od svého prvního rozhodnutí o WestLB – od přirážky z hlediska objemu.

| (229) | Nakonec je nutné upozornit na chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost odebrat investovaný kapitál kdykoli znovu z podniku. Normálně může investor nástroj vlastního kapitálu prodat na trhu třetí osobě, a tím svou investici ukončit. Normální vklad základního kapitálu se odvíjí při přesném posuzování následovně: Investor vkládá majetek na straně aktiv v rozvaze (ať už jako peněžitý nebo nepeněžitý vklad). Tomu na straně pasiv v normálním případě odpovídá obchodovatelný podíl ve prospěch investora, např. u akciové společnosti jsou to akcie. Tyto akcie potom může prodávat třetím osobám. Tímto sice nemůže znovu odebírat svoji původně vloženou majetkovou hodnotu. Neboť tato patří nyní k základnímu jmění společnosti k ručení a je zbavena jeho dispozice. Prostřednictvím prodeje akcie – vždy podle burzovního kurzu – může ale realizovat ekonomickou protihodnotu. Jeho kapitálová investice je takto zastupitelná. Kvůli zvláštním okolnostem převodu majetku Wfa země tuto možnost nemá. Komise přesto na rozdíl od svého prvního rozhodnutí o WestLB v tomto případě nevidí žádný důvod pro další přirážku. Země sice neměla možnost díky volné obchodovatelnosti investice realizovat hospodářskou protihodnotu, ovšem existovala a kdykoli existuje možnost uvolnit majetek Wfa dle zákona opět z WestLB a popřípadě dosáhnout vyšších výnosností opětovným vkladem do jiných ústavů. |
| --- | --- |

(229)

Nakonec je nutné upozornit na chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost odebrat investovaný kapitál kdykoli znovu z podniku. Normálně může investor nástroj vlastního kapitálu prodat na trhu třetí osobě, a tím svou investici ukončit. Normální vklad základního kapitálu se odvíjí při přesném posuzování následovně: Investor vkládá majetek na straně aktiv v rozvaze (ať už jako peněžitý nebo nepeněžitý vklad). Tomu na straně pasiv v normálním případě odpovídá obchodovatelný podíl ve prospěch investora, např. u akciové společnosti jsou to akcie. Tyto akcie potom může prodávat třetím osobám. Tímto sice nemůže znovu odebírat svoji původně vloženou majetkovou hodnotu. Neboť tato patří nyní k základnímu jmění společnosti k ručení a je zbavena jeho dispozice. Prostřednictvím prodeje akcie – vždy podle burzovního kurzu – může ale realizovat ekonomickou protihodnotu. Jeho kapitálová investice je takto zastupitelná. Kvůli zvláštním okolnostem převodu majetku Wfa země tuto možnost nemá. Komise přesto na rozdíl od svého prvního rozhodnutí o WestLB v tomto případě nevidí žádný důvod pro další přirážku. Země sice neměla možnost díky volné obchodovatelnosti investice realizovat hospodářskou protihodnotu, ovšem existovala a kdykoli existuje možnost uvolnit majetek Wfa dle zákona opět z WestLB a popřípadě dosáhnout vyšších výnosností opětovným vkladem do jiných ústavů.

| (230) | Komise proto považuje celkově za správnou přirážku výnosnosti ve výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) pro upuštění od dalších hlasovacích práv (50). |
| --- | --- |

(230)

Komise proto považuje celkově za správnou přirážku výnosnosti ve výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) pro upuštění od dalších hlasovacích práv (50).

| (231) | U akcií závisí úhrada přímo na výsledcích podniku a vyjadřuje se hlavně ve formě dividend a podílu na nárůstu hodnoty podniku (např. vyjádřeno růsty kurzů akcií). Země obdrží paušální úhradu, v jejíž výši by měly být vyjádřeny tyto oba aspekty úhrady za „normální“ kapitálový vklad. Je možné argumentovat, že pevná úhrada, kterou obdrží země místo úhrady spojené přímo s výsledky společnosti WestLB, představuje výhodu, která opravňuje redukci sazby odměny. Zda je taková pevná úhrada skutečně výhodnější než variabilní úhrada vztahující se k zisku, závisí na výsledcích podniku v budoucnosti. Pokud se tyto zhorší, je paušální sazba pro investora výhodou, pokud se ale zlepší, je nevýhodou. Skutečný vývoj není ale možné dodatečně použít k posuzování rozhodování o investici. V daném případě je nutné také uvážit, že v případě ztrát se neplatí žádná úhrada a že rozhodování o kumulativních dodatečných platbách je na společnosti WestLB. Paušální charakter úhrady proto investorovi neprospěje tak, že tento by byl proto srozuměn se snížením úhrady. Vzhledem k tomuto všemu je Komise toho názoru, že sazba odměny nemusí být z tohoto důvodu redukována. |
| --- | --- |

(231)

U akcií závisí úhrada přímo na výsledcích podniku a vyjadřuje se hlavně ve formě dividend a podílu na nárůstu hodnoty podniku (např. vyjádřeno růsty kurzů akcií). Země obdrží paušální úhradu, v jejíž výši by měly být vyjádřeny tyto oba aspekty úhrady za „normální“ kapitálový vklad. Je možné argumentovat, že pevná úhrada, kterou obdrží země místo úhrady spojené přímo s výsledky společnosti WestLB, představuje výhodu, která opravňuje redukci sazby odměny. Zda je taková pevná úhrada skutečně výhodnější než variabilní úhrada vztahující se k zisku, závisí na výsledcích podniku v budoucnosti. Pokud se tyto zhorší, je paušální sazba pro investora výhodou, pokud se ale zlepší, je nevýhodou. Skutečný vývoj není ale možné dodatečně použít k posuzování rozhodování o investici. V daném případě je nutné také uvážit, že v případě ztrát se neplatí žádná úhrada a že rozhodování o kumulativních dodatečných platbách je na společnosti WestLB. Paušální charakter úhrady proto investorovi neprospěje tak, že tento by byl proto srozuměn se snížením úhrady. Vzhledem k tomuto všemu je Komise toho názoru, že sazba odměny nemusí být z tohoto důvodu redukována.

| (232) | Je také nutno zmínit, že úhrada, která se má za přidělený kapitál zaplatit, se normálně sjednává mezi podniky a investorem. V daném případě ale byla výše odměny, kterou má WestLB zaplatit, sjednána zjevně mezi podílníky WestLB, což se jeví jako neobvyklé. Výše úhrady by neměla záviset na tom, co jsou ostatní podílníci ochotni akceptovat, nýbrž na riziku pro zemi a užitek pro WestLB. Německo také nepředložilo žádné podklady k jednáním o úhradě a k výpočtu její výše. Německo s tím musí jistě souhlasit, pokud poukazuje na to, že pro ocenění Komisí z hlediska práva ohledně podpor je rozhodující pouze výsledek, tzn. výše odměny, a ne druh a způsob její realizace. Z hlediska Komise mohou ale druh a způsob, jak byla úhrada stanovena, a úvahy, které přitom hrají roli, zcela poukazovat na to, do jaké míry se země chovala jako investor v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(232)

Je také nutno zmínit, že úhrada, která se má za přidělený kapitál zaplatit, se normálně sjednává mezi podniky a investorem. V daném případě ale byla výše odměny, kterou má WestLB zaplatit, sjednána zjevně mezi podílníky WestLB, což se jeví jako neobvyklé. Výše úhrady by neměla záviset na tom, co jsou ostatní podílníci ochotni akceptovat, nýbrž na riziku pro zemi a užitek pro WestLB. Německo také nepředložilo žádné podklady k jednáním o úhradě a k výpočtu její výše. Německo s tím musí jistě souhlasit, pokud poukazuje na to, že pro ocenění Komisí z hlediska práva ohledně podpor je rozhodující pouze výsledek, tzn. výše odměny, a ne druh a způsob její realizace. Z hlediska Komise mohou ale druh a způsob, jak byla úhrada stanovena, a úvahy, které přitom hrají roli, zcela poukazovat na to, do jaké míry se země chovala jako investor v tržním hospodářství.

| (233) | Mezi podílníky WestLB bylo dále sjednáno, že úhrada by měla být stanovena až poté, kdy budou předloženy finanční výsledky společnosti WestLB za léta od roku 1992. Podle názoru Komise by finanční výsledky banky ovšem neměly mít žádný význam pro určení výše paušální úhrady. Taková úhrada by neměla rovněž záviset na ziscích, kterých společnost WestLB skutečně dosáhla, nýbrž na riziku pro zemi a potenciální užitek majetkového převodu pro banku. Investor v tržním hospodářství by nebyl ochoten kvůli špatným výsledkům dotyčného podniku akceptovat nižší paušální úhradu. Tato dohoda tak nepoukazuje na chování, které odpovídá chování investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(233)

Mezi podílníky WestLB bylo dále sjednáno, že úhrada by měla být stanovena až poté, kdy budou předloženy finanční výsledky společnosti WestLB za léta od roku 1992. Podle názoru Komise by finanční výsledky banky ovšem neměly mít žádný význam pro určení výše paušální úhrady. Taková úhrada by neměla rovněž záviset na ziscích, kterých společnost WestLB skutečně dosáhla, nýbrž na riziku pro zemi a potenciální užitek majetkového převodu pro banku. Investor v tržním hospodářství by nebyl ochoten kvůli špatným výsledkům dotyčného podniku akceptovat nižší paušální úhradu. Tato dohoda tak nepoukazuje na chování, které odpovídá chování investora v tržním hospodářství.

| (234) | V přípravné fázi zjišťování Komise se mezi stěžovatelem a společností WestLB konají jednání s cílem dojít bez provedení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES k řešení, tzn. na společném základě nalézt úhradu považovanou za odpovídající trhu. Tato jednání nevedla k žádnému výsledku. V souvislost s těmito jednáními společnost WestLB ale navrhla, aby bylo zemi dále k již stávající paušální úhradě ve výši 0,6 % poskytnuto právo zachovávat při likvidaci WestLB přiměřené odškodnění za nárůst hodnoty, kterou společnost WestLB zjistila rozšířením obchodní činnosti v důsledku převodu majetku Wfa; tzn. zemi by byl vyhrazen další podíl ve státních rezervách a v tichých rezervách společnosti WestLB. Tato skutková podstata poukazuje na to, že hodnota vloženého kapitálu pro WestLB byla ve skutečnosti větší než hodnota sjednané úhrady. Takový podíl na likvidační hodnotě ale nebyl sjednán. Investor v tržním hospodářství by takovou hypotetickou „úhradu“ neakceptoval, protože u podniku, který je proinvestován natrvalo, jako WestLB, by nikdy nebyl v situaci, aby měla výnosy; byla by pro něj proto bez hodnoty. |
| --- | --- |

(234)

V přípravné fázi zjišťování Komise se mezi stěžovatelem a společností WestLB konají jednání s cílem dojít bez provedení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES k řešení, tzn. na společném základě nalézt úhradu považovanou za odpovídající trhu. Tato jednání nevedla k žádnému výsledku. V souvislost s těmito jednáními společnost WestLB ale navrhla, aby bylo zemi dále k již stávající paušální úhradě ve výši 0,6 % poskytnuto právo zachovávat při likvidaci WestLB přiměřené odškodnění za nárůst hodnoty, kterou společnost WestLB zjistila rozšířením obchodní činnosti v důsledku převodu majetku Wfa; tzn. zemi by byl vyhrazen další podíl ve státních rezervách a v tichých rezervách společnosti WestLB. Tato skutková podstata poukazuje na to, že hodnota vloženého kapitálu pro WestLB byla ve skutečnosti větší než hodnota sjednané úhrady. Takový podíl na likvidační hodnotě ale nebyl sjednán. Investor v tržním hospodářství by takovou hypotetickou „úhradu“ neakceptoval, protože u podniku, který je proinvestován natrvalo, jako WestLB, by nikdy nebyl v situaci, aby měla výnosy; byla by pro něj proto bez hodnoty.

| (235) | Na základě všech těchto úvah a v souladu se stěžovatelem BdB, zemí Severní Porýní-Vestfálsko a společností WestLB AG dospěla Komise k závěru, že přiměřená úhrada za dotčený kapitál by činila 6,92 % (po zdanění podniku), totiž 10,19 % (po zdanění podniku) normální výnosnosti pro sporné investice, s připočtením 0,3 % (po zdanění podniku) kvůli zvláštnostem transakce, s odečtením 3,75 % (po zdanění podniku) kvůli nákladům na financování, který vzniká společnosti WestLB kvůli chybějící likviditě převedeného majetku. |
| --- | --- |

(235)

Na základě všech těchto úvah a v souladu se stěžovatelem BdB, zemí Severní Porýní-Vestfálsko a společností WestLB AG dospěla Komise k závěru, že přiměřená úhrada za dotčený kapitál by činila 6,92 % (po zdanění podniku), totiž 10,19 % (po zdanění podniku) normální výnosnosti pro sporné investice, s připočtením 0,3 % (po zdanění podniku) kvůli zvláštnostem transakce, s odečtením 3,75 % (po zdanění podniku) kvůli nákladům na financování, který vzniká společnosti WestLB kvůli chybějící likviditě převedeného majetku.

iv)   Přiměřená úhrada za částku 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR)

| (236) | Jak bylo již vysvětleno, má také podíl vlastního kapitálu ve výši 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) materiální hodnotu pro společnost WestLB a jeho ekonomickou funkci lze srovnávat s funkcí záruky nebo ručení. Aby bylo možné se takovému riziku vyhnout, požadoval by investor v tržním hospodářství přiměřenou úhradu. |
| --- | --- |

(236)

Jak bylo již vysvětleno, má také podíl vlastního kapitálu ve výši 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) materiální hodnotu pro společnost WestLB a jeho ekonomickou funkci lze srovnávat s funkcí záruky nebo ručení. Aby bylo možné se takovému riziku vyhnout, požadoval by investor v tržním hospodářství přiměřenou úhradu.

| (237) | V rozhodnutí k zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES uvedla Komise sazbu 0,3 % p.a. (po zdanění), kterou Německo uvádělo jako přiměřenou provizi avala pro banku jako WestLB. Ohledně toho je ale nutné zohlednit zvláště dva faktory. Za prvé částka 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) je vyšší než částka, která je normálně kryta takovými bankovními zárukami. Za druhé jsou bankovní záruky obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezeny. Zvláštní rezerva Wfa je proti tomu společnosti WestLB k dispozici časově neomezeně. Oba faktory vyžadují zvýšení úhrady na přibližně 0,5 až 0,6 %. Protože prémie záruky normálně představují provozní výdaje a protože snižují zdanitelný zisk, se úhrada, která se platí zemi za kapitál Wfa, ale která se platí ze zisků po zdanění, je nutné tuto sazbu adekvátně uzpůsobit. Při zvážení tohoto všeho je Komise názoru, že sazba odměny ve výši 0,3 % po zdanění představuje pro tento druh kapitálu korektní úhradu. |
| --- | --- |

(237)

V rozhodnutí k zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES uvedla Komise sazbu 0,3 % p.a. (po zdanění), kterou Německo uvádělo jako přiměřenou provizi avala pro banku jako WestLB. Ohledně toho je ale nutné zohlednit zvláště dva faktory. Za prvé částka 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) je vyšší než částka, která je normálně kryta takovými bankovními zárukami. Za druhé jsou bankovní záruky obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezeny. Zvláštní rezerva Wfa je proti tomu společnosti WestLB k dispozici časově neomezeně. Oba faktory vyžadují zvýšení úhrady na přibližně 0,5 až 0,6 %. Protože prémie záruky normálně představují provozní výdaje a protože snižují zdanitelný zisk, se úhrada, která se platí zemi za kapitál Wfa, ale která se platí ze zisků po zdanění, je nutné tuto sazbu adekvátně uzpůsobit. Při zvážení tohoto všeho je Komise názoru, že sazba odměny ve výši 0,3 % po zdanění představuje pro tento druh kapitálu korektní úhradu.

v)   Synergické efekty

| (238) | Německé orgány uvádějí, že vlastním důvodem pro převod byly potenciální synergie a ne navýšení vlastního kapitálu společnosti WestLB. Že diskuse o efektivitě podpory bytové výstavby začaly již v 70. letech, je veskrze možné. Přes tuto zdlouhavou diskusi se ale převod nekonal před rokem 1991, když potřeba kapitálu společnosti WestLB nutila veřejné vlastníky, aby v tomto směru začali jednat. Z podkladů – zvláště z platných podkladů k zákonu o převodu jako zákonného zdůvodnění nebo k protokolům o debatách zemského sněmu – jednoznačně vyplývá, že vlastní účel převodu spočíval v tom, aby byla společnosti WestLB poskytnuta základna vlastního kapitálu slučitelná s novými předpisy o kapitálové přiměřenosti. Synergie byly považovány za pozitivní (vedlejší) efekt, ale v tomto okamžiku nebyly jistě hlavním důvodem pro transakci. |
| --- | --- |

(238)

Německé orgány uvádějí, že vlastním důvodem pro převod byly potenciální synergie a ne navýšení vlastního kapitálu společnosti WestLB. Že diskuse o efektivitě podpory bytové výstavby začaly již v 70. letech, je veskrze možné. Přes tuto zdlouhavou diskusi se ale převod nekonal před rokem 1991, když potřeba kapitálu společnosti WestLB nutila veřejné vlastníky, aby v tomto směru začali jednat. Z podkladů – zvláště z platných podkladů k zákonu o převodu jako zákonného zdůvodnění nebo k protokolům o debatách zemského sněmu – jednoznačně vyplývá, že vlastní účel převodu spočíval v tom, aby byla společnosti WestLB poskytnuta základna vlastního kapitálu slučitelná s novými předpisy o kapitálové přiměřenosti. Synergie byly považovány za pozitivní (vedlejší) efekt, ale v tomto okamžiku nebyly jistě hlavním důvodem pro transakci.

| (239) | Německé orgány a společnost WestLB uvádějí, že země obdržela nejen odměnu ve výši 0,6 % za částku 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR), nýbrž navíc profitovala ze synergických efektů v přibližné výši 30 mil. DEM (15 mil. EUR) ročně v důsledku převodu a začlenění Wfa a převzetí penzijních závazků Wfa společností WestLB ve výši 33 mil. DEM (17 mil. EUR). Úspory podmíněné synergiemi je možné odvodit ze sloučení Wfa s dřívějším oddělením společnosti WestLB pro bytovou výstavbu, kterým bylo umožněno, aby byla organizačně zúžena podpora bytové výstavby země a bylo možné uspořit personál. |
| --- | --- |

(239)

Německé orgány a společnost WestLB uvádějí, že země obdržela nejen odměnu ve výši 0,6 % za částku 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR), nýbrž navíc profitovala ze synergických efektů v přibližné výši 30 mil. DEM (15 mil. EUR) ročně v důsledku převodu a začlenění Wfa a převzetí penzijních závazků Wfa společností WestLB ve výši 33 mil. DEM (17 mil. EUR). Úspory podmíněné synergiemi je možné odvodit ze sloučení Wfa s dřívějším oddělením společnosti WestLB pro bytovou výstavbu, kterým bylo umožněno, aby byla organizačně zúžena podpora bytové výstavby země a bylo možné uspořit personál.

| (240) | Synergie jsou normálními důsledky sloučení. Není ovšem jasné, jak je možné takové synergické efekty sloučit s konceptem uzavřeného cyklu a konkurenční neutrality Wfa, který uplatňuje země. Pokud byly synergie možné po převodu, ačkoli obě jednotky zůstaly navzájem jasně oddělené a vyplývaly ze sloučení Wfa s oddělením WestLB pro bytovou výstavbu, které již dříve pracovalo výlučně pro Wfa, nelze pochopit, proč by byly neměly takové synergie být možné i bez převodu. |
| --- | --- |

(240)

Synergie jsou normálními důsledky sloučení. Není ovšem jasné, jak je možné takové synergické efekty sloučit s konceptem uzavřeného cyklu a konkurenční neutrality Wfa, který uplatňuje země. Pokud byly synergie možné po převodu, ačkoli obě jednotky zůstaly navzájem jasně oddělené a vyplývaly ze sloučení Wfa s oddělením WestLB pro bytovou výstavbu, které již dříve pracovalo výlučně pro Wfa, nelze pochopit, proč by byly neměly takové synergie být možné i bez převodu.

| (241) | Pokud v ostatním pro Wfa vznikají takové synergie a úspory, přispívá toto podpoře bytové výstavby redukcí nákladů (a tak zemi), nemůže to být ale považováno za protihodnotu společnosti WestLB za poskytnutí základních vlastních prostředků. Protože se těmito synergiemi nezmenší ani použitelnost převedeného kapitálu pro společnost WestLB, ani se nezvýší náklady vyplývající z převodu, nesměly by mít synergie také žádný vliv na výši odměny, kterou by mohl investor jednající podle tržně-ekonomických zásad požadovat od banky za poskytnutý vlastní kapitál. Také v případě skutečné výhody pro zemi v důsledku synergií by byl každý konkurent na základě konkurence nucen „zaplatit“ zemi za finanční nástroj (Wfa) s připočtením k přiměřené odměně za poskytnutý vlastní kapitál „úhradu“ ve formě takových výhod. |
| --- | --- |

(241)

Pokud v ostatním pro Wfa vznikají takové synergie a úspory, přispívá toto podpoře bytové výstavby redukcí nákladů (a tak zemi), nemůže to být ale považováno za protihodnotu společnosti WestLB za poskytnutí základních vlastních prostředků. Protože se těmito synergiemi nezmenší ani použitelnost převedeného kapitálu pro společnost WestLB, ani se nezvýší náklady vyplývající z převodu, nesměly by mít synergie také žádný vliv na výši odměny, kterou by mohl investor jednající podle tržně-ekonomických zásad požadovat od banky za poskytnutý vlastní kapitál. Také v případě skutečné výhody pro zemi v důsledku synergií by byl každý konkurent na základě konkurence nucen „zaplatit“ zemi za finanční nástroj (Wfa) s připočtením k přiměřené odměně za poskytnutý vlastní kapitál „úhradu“ ve formě takových výhod.

| (242) | V ostatním synergie v důsledku sloučení vznikají normálně v obou podnicích podílejících se na sloučení. Je obtížné pochopit, proč by společnost WestLB z těchto výhod neměla vůbec profitovat. |
| --- | --- |

(242)

V ostatním synergie v důsledku sloučení vznikají normálně v obou podnicích podílejících se na sloučení. Je obtížné pochopit, proč by společnost WestLB z těchto výhod neměla vůbec profitovat.

| (243) | Pokud by společnost WestLB provedla platby za penzijní závazky Wfa, kterými se snižují roční náklady Wfa, nemohou být takové platby považovány za synergie v důsledku sloučení. Mohou být ale považovány za nepřímou úhradu společnosti WestLB pro zemi. Výhody by měly vzniknout v rámci podpory bytové výstavby a následně by měly navýšit prostředky, které tam jsou k dispozici. |
| --- | --- |

(243)

Pokud by společnost WestLB provedla platby za penzijní závazky Wfa, kterými se snižují roční náklady Wfa, nemohou být takové platby považovány za synergie v důsledku sloučení. Mohou být ale považovány za nepřímou úhradu společnosti WestLB pro zemi. Výhody by měly vzniknout v rámci podpory bytové výstavby a následně by měly navýšit prostředky, které tam jsou k dispozici.

| (244) | Komise tedy zastává názor, že se u uplatňovaných synergických efektů nejedná o úhradu zaplacenou společností WestLB za převod Wfa, je ale ochotna považovat částku zaplacenou společností WestLB v roce 1992 za penzijní výdaje Wfa ve výši 33 mil. DEM (17 mil. EUR) za část úhrady zaplacené společností WestLB za převod. |
| --- | --- |

(244)

Komise tedy zastává názor, že se u uplatňovaných synergických efektů nejedná o úhradu zaplacenou společností WestLB za převod Wfa, je ale ochotna považovat částku zaplacenou společností WestLB v roce 1992 za penzijní výdaje Wfa ve výši 33 mil. DEM (17 mil. EUR) za část úhrady zaplacené společností WestLB za převod.

f)   ZAČLENĚNÍ OBCHODNÍHO ROKU 2002

| (245) | Komise v ostatním oproti názoru stran porozumění dospěla k závěru, že také rok 2002 musí být brán za základ při zjišťování prvku podpory, a to podílově až do 1. srpna 2002. Německo sice opakovaně uvádělo, že na základě zpětného právního účinku na rozvahu a výsledovku prostřednictvím zákonem nařízeného příplatku Wfa k Landesbank Nordrhein-Westfalen ke dni 1. ledna 2002 je nutné považovat skutkovou podstatu podpory za zrušenou ke dni 1. ledna 2002. Bez ohledu na právní účinky na rozvahu měla ale společnost WestLB kapitál Wfa k dispozici na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech skutečně až do 1. srpna 2002 . Pro zde posuzovanou otázku je toto rozhodujícím hlediskem. |
| --- | --- |

(245)

Komise v ostatním oproti názoru stran porozumění dospěla k závěru, že také rok 2002 musí být brán za základ při zjišťování prvku podpory, a to podílově až do 1. srpna 2002. Německo sice opakovaně uvádělo, že na základě zpětného právního účinku na rozvahu a výsledovku prostřednictvím zákonem nařízeného příplatku Wfa k Landesbank Nordrhein-Westfalen ke dni 1. ledna 2002 je nutné považovat skutkovou podstatu podpory za zrušenou ke dni 1. ledna 2002. Bez ohledu na právní účinky na rozvahu měla ale společnost WestLB kapitál Wfa k dispozici na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech skutečně až do 1. srpna 2002 . Pro zde posuzovanou otázku je toto rozhodujícím hlediskem.

| (246) | Přesvědčivá není ani námitka, že nejen výnosy Wfa a podporovaných oblastí, nýbrž také veškerého Veřejného hypotečního obchodu přešly na zemskou banku novým nařízením již ke dni 1. ledna 2002 a tak by byly tyto výnosové ztráty pro WestLB, které je nutné spatřovat v bezprostřední souvislosti s budoucím řešením Wfa, již značně vyšší než přiměřená odměna za kapitál Wfa, což musí být uznáno za přiměřenou kompenzaci. Komise dospěla k závěru, že nevýhoda z oddělení podpory samotného obchodu jakož i Veřejného hypotečního obchodu nepředstavuje žádnou úhradu za užívání kapitálu Wfa, které bylo prováděno až do 1. srpna 2002. Kapitálem Wfa byla kryta nejen podpora samotného obchodu i Veřejný hypoteční obchod, nýbrž veškerý konkurenční obchod WestLB. Společnost WestLB tak musí provést úhradu 6,92 % alikvotně ke dni 1. srpna 2002. |
| --- | --- |

(246)

Přesvědčivá není ani námitka, že nejen výnosy Wfa a podporovaných oblastí, nýbrž také veškerého Veřejného hypotečního obchodu přešly na zemskou banku novým nařízením již ke dni 1. ledna 2002 a tak by byly tyto výnosové ztráty pro WestLB, které je nutné spatřovat v bezprostřední souvislosti s budoucím řešením Wfa, již značně vyšší než přiměřená odměna za kapitál Wfa, což musí být uznáno za přiměřenou kompenzaci. Komise dospěla k závěru, že nevýhoda z oddělení podpory samotného obchodu jakož i Veřejného hypotečního obchodu nepředstavuje žádnou úhradu za užívání kapitálu Wfa, které bylo prováděno až do 1. srpna 2002. Kapitálem Wfa byla kryta nejen podpora samotného obchodu i Veřejný hypoteční obchod, nýbrž veškerý konkurenční obchod WestLB. Společnost WestLB tak musí provést úhradu 6,92 % alikvotně ke dni 1. srpna 2002.

g)   PRVEK PODPORY

| (247) | Podle shora uvedených výpočtů považuje Komise za slučitelnou s trhem odměnu ve výši 6,92 % p.a. po zdanění za část kapitálu, kterou mohla WestLB používat na podporu své obchodní činnosti, totiž 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) ke konci roku 1993, a 0,3 % po zdanění za rozdíl mezi touto částí a částkou vykazovanou v rozvaze společnosti WestLB jako vlastní kapitál ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR), tedy 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) ke konci roku 1993. |
| --- | --- |

(247)

Podle shora uvedených výpočtů považuje Komise za slučitelnou s trhem odměnu ve výši 6,92 % p.a. po zdanění za část kapitálu, kterou mohla WestLB používat na podporu své obchodní činnosti, totiž 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR) ke konci roku 1993, a 0,3 % po zdanění za rozdíl mezi touto částí a částkou vykazovanou v rozvaze společnosti WestLB jako vlastní kapitál ve výši 5,9 mld. DEM (3,02 mld. EUR), tedy 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) ke konci roku 1993.

| (248) | Společnost WestLB platila odměnu 0,6 % výhradně na částku, kterou mohla skutečně použít na podporu své obchodní činnosti. Tato odměna byla placena poprvé za rok 1993. Jak Komise vysvětlila nahoře, akceptuje platby WestLB v roce 1992 za penzijní pohledávky Wfa jako další odměnu pro zemi. |
| --- | --- |

(248)

Společnost WestLB platila odměnu 0,6 % výhradně na částku, kterou mohla skutečně použít na podporu své obchodní činnosti. Tato odměna byla placena poprvé za rok 1993. Jak Komise vysvětlila nahoře, akceptuje platby WestLB v roce 1992 za penzijní pohledávky Wfa jako další odměnu pro zemi.

| (249) | Prvek podpory může být vypočítán jako rozdíl mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(249)

Prvek podpory může být vypočítán jako rozdíl mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám.

| (250) | Tabulka 5: Výpočet prvku podpory
















  (v mil. DEM) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | | | | | | | | | | | |
| 1. | Podíl zvláštní rezervy, která byla k dispozici společnosti WestLB |

(250)

Tabulka 5: Výpočet prvku podpory

(v mil. DEM)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

1.

Podíl zvláštní rezervy, která byla k dispozici společnosti WestLB

13

2 510

2 819

3 048

3 108

3 112

3 113

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | Zůstatek (rozdíl od 5 900 mil. DEM, 2002 podílově ze 7/12) |
| --- | --- |

2.

Zůstatek (rozdíl od 5 900 mil. DEM, 2002 podílově ze 7/12)

5 887

3 390

3 081

2 852

2 792

2 788

2 787

[...]

[...]

[...]

[...]

Odměna ve výši 6,92 % (po zdanění) pro 1.

0,9

173,7

195,1

210,9

215,1

215,4

215,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Odměna ve výši 0,3 % (po zdanění) pro 2.

17,7

10,2

9,2

8,6

8,4

8,4

8,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Celková odměna konformní s trhem

18,6

183,9

204,3

219,5

223,5

223,8

223,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Skutečná odměna (po zdanění)

33,1

15,1

16,9

18,3

18,6

18,7

18,7

[...]

[...]

[...]

[...] (51)

Prvek podpory

-14,5

168,8

187,4

201,2

204,9

205,1

205,1

208,6

209,3

209,3

128,6

(Celková částka: 1 913,80 mil. DEM = 978,51 mil. EUR)

4.   OSVOBOZENÍ OD DANÍ

| (251) | Jak Komise vysvětlila ve svém usnesení o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, za státní podpory lze považovat, je-li určitý podnik osvobozen od normálního zdanění, které se týká jeho konkurentů. Pokud konstrukce „ústavu uvnitř ústavu“ zahrnuje obecně prospěšnou podnikovou jednotku osvobozenou od daní, musí být učiněna opatření, aby bylo možné zaručit, že se ekonomické účinky daňových zvýhodnění omezí pouze na obecně prospěšný ústav a že neovlivní podnik v rámci hospodářské soutěže.. |
| --- | --- |

(251)

Jak Komise vysvětlila ve svém usnesení o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, za státní podpory lze považovat, je-li určitý podnik osvobozen od normálního zdanění, které se týká jeho konkurentů. Pokud konstrukce „ústavu uvnitř ústavu“ zahrnuje obecně prospěšnou podnikovou jednotku osvobozenou od daní, musí být učiněna opatření, aby bylo možné zaručit, že se ekonomické účinky daňových zvýhodnění omezí pouze na obecně prospěšný ústav a že neovlivní podnik v rámci hospodářské soutěže..

| (252) | Společnost WestLB neměla za převáděné majetkové hodnoty hradit ani majetkovou daň, ani živnostenskou daň. Kromě toho nebyla obchodní činnost Wfa ani po převodu podrobena dani z příjmů právnických osob. Podle názoru Německa nemá být společnost WestLB touto daňovou úpravou zvýhodněna vůči jiným daňovým subjektům a také nebyla. |
| --- | --- |

(252)

Společnost WestLB neměla za převáděné majetkové hodnoty hradit ani majetkovou daň, ani živnostenskou daň. Kromě toho nebyla obchodní činnost Wfa ani po převodu podrobena dani z příjmů právnických osob. Podle názoru Německa nemá být společnost WestLB touto daňovou úpravou zvýhodněna vůči jiným daňovým subjektům a také nebyla.

| (253) | Zisky, které v konkurenčním obchodě společnosti WestLB vzniknou v důsledku použití kapitálu Wfa pro výpočty kapitálové přiměřenosti, jsou normálně zdaňovány. Pouze zisky v podpoře bytové výstavby jsou od daně osvobozeny. Osvobození od majetkové daně a od živnostenské daně se omezovala rovněž na obchod podpory bytové výstavby. Komise nemusela rozhodovat o tom, zda existuje provinění proti německým předpisům o osvobození od daně ve prospěch obecně prospěšných zařízení, nýbrž měla toliko zhodnotit opatření na pozadí ustanovení Smlouvy o ES o státních podporách. |
| --- | --- |

(253)

Zisky, které v konkurenčním obchodě společnosti WestLB vzniknou v důsledku použití kapitálu Wfa pro výpočty kapitálové přiměřenosti, jsou normálně zdaňovány. Pouze zisky v podpoře bytové výstavby jsou od daně osvobozeny. Osvobození od majetkové daně a od živnostenské daně se omezovala rovněž na obchod podpory bytové výstavby. Komise nemusela rozhodovat o tom, zda existuje provinění proti německým předpisům o osvobození od daně ve prospěch obecně prospěšných zařízení, nýbrž měla toliko zhodnotit opatření na pozadí ustanovení Smlouvy o ES o státních podporách.

| (254) | Osvobozením Wfa v rámci WestLB od majetkové, živnostenské daně a daně z příjmů právnických osob se zvýšily zisky (popř. se snížily ztráty) Wfa, zredukovala se potenciální nutnost pro zemi přidělovat další kapitál na podporu bytové výstavby a mohl se zvýšit čistý majetek Wfa. Protože Wfa potřeboval pouze určitou část této (rozšířené) základny vlastního kapitálu jako základní vlastní prostředky pro vlastní obchod, mohla část, kterou měla k dispozici WestLB na podporu své obchodní činnosti, v průběhu doby rovněž růst. Pokud by byl ale tento podíl rostl, byla by se rozšiřovala také základna pro úhradu, která se měla platit zemi. Pokud je úhrada stanovena v přiměřené výši, nebyla by osvobození od daně pro podporu bytové výstavby vedla k žádnému narušení hospodářské soutěže ve prospěch WestLB. Podle shora uvedených výpočtů činí přiměřená odměna 6,92 % p.a. popř. 0,3 % p.a. po zdanění podniku. |
| --- | --- |

(254)

Osvobozením Wfa v rámci WestLB od majetkové, živnostenské daně a daně z příjmů právnických osob se zvýšily zisky (popř. se snížily ztráty) Wfa, zredukovala se potenciální nutnost pro zemi přidělovat další kapitál na podporu bytové výstavby a mohl se zvýšit čistý majetek Wfa. Protože Wfa potřeboval pouze určitou část této (rozšířené) základny vlastního kapitálu jako základní vlastní prostředky pro vlastní obchod, mohla část, kterou měla k dispozici WestLB na podporu své obchodní činnosti, v průběhu doby rovněž růst. Pokud by byl ale tento podíl rostl, byla by se rozšiřovala také základna pro úhradu, která se měla platit zemi. Pokud je úhrada stanovena v přiměřené výši, nebyla by osvobození od daně pro podporu bytové výstavby vedla k žádnému narušení hospodářské soutěže ve prospěch WestLB. Podle shora uvedených výpočtů činí přiměřená odměna 6,92 % p.a. popř. 0,3 % p.a. po zdanění podniku.

5.   PROMINUTÍ ZÁVAZKŮ

| (255) | Německo tvrdí, že prominutí povinného ručení neomezovalo finanční situaci země a nepředstavovalo žádnou konkurenční výhodu pro Wfa nebo WestLB. Protože se majetek Wfa (prostředky na bytovou výstavbu země) po převodu dotčeným závazkem ročně již nesnižoval, byly by v případě zrušení Wfa možné vyšší výnosy, přičemž tyto vyšší výnosy by byly přibyly zemi. Kromě toho německé orgány prohlašují, že bez tohoto prominutí by byl BAKred neakceptoval 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) jako základní vlastní prostředky Wfa. |
| --- | --- |

(255)

Německo tvrdí, že prominutí povinného ručení neomezovalo finanční situaci země a nepředstavovalo žádnou konkurenční výhodu pro Wfa nebo WestLB. Protože se majetek Wfa (prostředky na bytovou výstavbu země) po převodu dotčeným závazkem ročně již nesnižoval, byly by v případě zrušení Wfa možné vyšší výnosy, přičemž tyto vyšší výnosy by byly přibyly zemi. Kromě toho německé orgány prohlašují, že bez tohoto prominutí by byl BAKred neakceptoval 4 mld. DEM (2,05 mld. EUR) jako základní vlastní prostředky Wfa.

| (256) | Zrušením ručení hodnota Wfa jistě vzrostla. Protože se ale odměna, kterou měla zaplatit WestLB, zakládala na hodnocení Wfa po tomto zrušení, přispělo se tedy tomuto nárůstu hodnoty, nepředstavovalo zrušení žádnou výhodu pro WestLB, nýbrž se jedná o odměnu v souladu s tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(256)

Zrušením ručení hodnota Wfa jistě vzrostla. Protože se ale odměna, kterou měla zaplatit WestLB, zakládala na hodnocení Wfa po tomto zrušení, přispělo se tedy tomuto nárůstu hodnoty, nepředstavovalo zrušení žádnou výhodu pro WestLB, nýbrž se jedná o odměnu v souladu s tržními podmínkami.

6.   SLUČITELNOST OPATŘENÍ SE SMLOUVOU O ES

| (257) | Na základě všech těchto uvedení je možné konstatovat, že veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou splněna a že převod Wfa dále obsahuje státní podpory ve smyslu dotyčného článku. Vycházeje z toho je nutné zkoumat, zda je možné podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Ovšem je nutno poznamenat, že německá vláda s ohledem na eventuelní prvky podpor v rámci převodu Wfa neuplatňovala žádné ustanovení smlouvy o výjimkách. |
| --- | --- |

(257)

Na základě všech těchto uvedení je možné konstatovat, že veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou splněna a že převod Wfa dále obsahuje státní podpory ve smyslu dotyčného článku. Vycházeje z toho je nutné zkoumat, zda je možné podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Ovšem je nutno poznamenat, že německá vláda s ohledem na eventuelní prvky podpor v rámci převodu Wfa neuplatňovala žádné ustanovení smlouvy o výjimkách.

| (258) | Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi nebo není vyrovnáváno hospodářské znevýhodnění způsobené rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(258)

Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi nebo není vyrovnáváno hospodářské znevýhodnění způsobené rozdělením Německa.

| (259) | Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani na podporu hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani na podporu rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou není podporován ani žádný významný projekt společného evropského zájmu. Pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví nejsou rovněž cílem podpory |
| --- | --- |

(259)

Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani na podporu hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani na podporu rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou není podporován ani žádný významný projekt společného evropského zájmu. Pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví nejsou rovněž cílem podpory

| (260) | Protože další ekonomická existence společnosti WestLB nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jednoho jediného velkého úvěrového ústavu jako WestLB v Německu mohl vést ke generální krizi bankovního sektoru, což by na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu na nápravu vážné poruchy v německém hospodářství. |
| --- | --- |

(260)

Protože další ekonomická existence společnosti WestLB nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jednoho jediného velkého úvěrového ústavu jako WestLB v Německu mohl vést ke generální krizi bankovního sektoru, což by na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu na nápravu vážné poruchy v německém hospodářství.

| (261) | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud podporují rozvoj určitých hospodářských odvětví. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory restrukturalizace v bankovním sektoru. V předloženém případě neexistují ale předpoklady pro aplikaci tohoto ustanovení o výjimce. Společnost WestLB není označována jako podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami. |
| --- | --- |

(261)

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud podporují rozvoj určitých hospodářských odvětví. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory restrukturalizace v bankovním sektoru. V předloženém případě neexistují ale předpoklady pro aplikaci tohoto ustanovení o výjimce. Společnost WestLB není označována jako podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami.

| (262) | Ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, který za určitých okolností připouští výjimky z předpisů smlouvy o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise toto potvrdila ve své zprávě o „Službách obecně hospodářského zájmu v bankovním sektoru“ (52). Ovšem je jasné, že převod byl proveden proto, aby se společnost WestLB dostala do situace, kdy může dostát novým požadavkům vlastního kapitálu, a bez vztahu k jakýmkoli službám všeobecně hospodářského zájmu. Německo v ostatním neuplatňovalo, že by společnost WestLB měla být převodem Wfa odškodněna za vložení určitých služeb všeobecně hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(262)

Ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, který za určitých okolností připouští výjimky z předpisů smlouvy o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise toto potvrdila ve své zprávě o „Službách obecně hospodářského zájmu v bankovním sektoru“ (52). Ovšem je jasné, že převod byl proveden proto, aby se společnost WestLB dostala do situace, kdy může dostát novým požadavkům vlastního kapitálu, a bez vztahu k jakýmkoli službám všeobecně hospodářského zájmu. Německo v ostatním neuplatňovalo, že by společnost WestLB měla být převodem Wfa odškodněna za vložení určitých služeb všeobecně hospodářského zájmu.

| (263) | Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(263)

Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou se společným trhem.

VII.   ZÁVĚR

| (264) | Komise konstatuje, že Německo opatření ohledně podpor poskytlo protiprávním způsobem při porušení čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Podle tohoto je podpora protiprávní. |
| --- | --- |

(264)

Komise konstatuje, že Německo opatření ohledně podpor poskytlo protiprávním způsobem při porušení čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Podle tohoto je podpora protiprávní.

| (265) | Podpora nemůže být ani na základě čl. 87 odst. 2 popř. odst. 3 Smlouvy o ES, ani na základě jiného ustanovení Smlouvy o ES považována za slučitelnou. Podle tohoto je podpora prohlášena za neslučitelnou se společným trhem, musí být zrušena a prvek podpory protiprávního opatření musí Německo vyžádat zpět, |
| --- | --- |

(265)

Podpora nemůže být ani na základě čl. 87 odst. 2 popř. odst. 3 Smlouvy o ES, ani na základě jiného ustanovení Smlouvy o ES považována za slučitelnou. Podle tohoto je podpora prohlášena za neslučitelnou se společným trhem, musí být zrušena a prvek podpory protiprávního opatření musí Německo vyžádat zpět,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ -

Článek 1

Státní podpora ve výši 978,51 mil. EUR, kterou Německo poskytlo v časovém období od 1. ledna 1992 do 1. srpna 2002 ve prospěch Westdeutsche Landesbank – Girozentrale, nyní WestLB AG, je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

Německo přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možno získat od příjemce nazpět podporu uvedenou v článku 1, jež mu byla udělena protiprávně.

Článek 3

Navrácení se provede bezodkladně postupem daným vnitrostátními procesními předpisy za předpokladu, že tento postup umožní okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.

Částka, která má být vrácena, zahrnuje úroky od okamžiku, kdy mohl příjemce touto protiprávně udělenou podporou disponovat, až do okamžiku jejího úplného vrácení.

Úroky se vypočítávají podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (53).

Článek 4

Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí za použití dotazníku uvedeného v příloze, jaká opatření přijalo k jeho splnění.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 20. října 2004.

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 140, 5.5.1998, s. 9.

1

(2)  ov zápati 1.

2

(3)  Úř. věst. L 150, 23.6.2000, s. 1

3

(4)  Rozsudek ze dne 6. března 2003 ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a země Severní Porýní-Vestfálsko/Komise, Sb. rozh. 2003, II-435.

4

(5)  Stanovisko Německa ze dne 10. března 2004, s. 2.

5

(6)  Zákon o podpoře bytové výstavby ve znění zveřejněném dne 30. září 1979 (Sbírka zákonů a nařízení pro zemi Severní Porýní-Vestfálsko, s. 630).

6

(7)  Úř. věst. L 386, 30.12.1989 s. 14, zrušen a nahrazen směrnicí 2000/12/ES Úř. věst. L 126, 26.5.2000.

7

(8)  Požadavky na vlastní kapitál musí úvěrové ústavy splňovat na konsolidované, částečně konsolidované a nekonsolidované bázi.

8

(9)  Dále termín „rizikově vážená aktiva“ zahrnuje všechny rizikové a rizikově vážené položky..

9

(10)  Ve skutečnosti by byly musely nové požadavky na vlastní kapitál vstoupit v platnost již 1. ledna 1993; v Německu vstoupily v platnost později.

10

(11)  Tento údaj je však založen na užší definici vlastních prostředků než na definici zahrnuté do směrnice o vlastních prostředcích.

11

(12)  Úř. věst. L 29, 5.2.1993, s. 1.

12

(13)  Je ale nutné konstatovat, že se nezměnily jen hranice, nýbrž také definice termínů „vlastní prostředky“ a „rizikově vážená aktiva“.

13

(14)  Üř. věst. L 386, 30.12.1989, s. 1.

14

(15)  Měsíční zpráva Deutsche Bundesbank, květen 1993, s. 49.

15

(16)  Viz m.j. tiskovina 11/2329 zemského sněmu Severního Porýní-Vestfálska.

16

(17)  Zákon o regulaci podpory bytové výstavby z 18. prosince 1991 (Sbírka zákonů a nařízení pro zemi Severní Porýní-Vestfálsko, 61, z 30. prosince 1991, s. 561).

17

(18)  Podle údajů Německa je tam používaný výraz „peněžité plnění“ nepřesný a byl později upřesněn.

18

(19)  Podle § 13 zákona o převodu musí ústav na podporu bytové výstavby provádět své úkoly z hlediska hospodářské soutěže neutrálně. Jak je toto jednotlivě zajišťováno, je mezi WestLB a zemí regulováno smlouvou.

19

(20)  Převod Wfa byl proveden dne 1. ledna 1992.

20

(21)  Na základě tehdejšího požadavku 5,6 %..

21

(22)

22

| (+) | Důvěrná informace, také dále označená [...]. |
| --- | --- |

(+)

+

Důvěrná informace, také dále označená [...].

(23)  Anomálie tohoto roku lze odvodit z toho, že aktiva Wfa byla v rozvaze vykázána jinak, že se změnila definice vlastního kapitálu a kapitálové přiměřenosti, a z okamžiku uznání kapitálu Wfa prostřednictvím BAKred.

23

(24)

24

| (#) | Čísla vztahující se k WestLB AG, ve které byl v roce 2002 sloučen obchod na volném trhu bývalé Westdeutsche Landesbank Girozentrale. |
| --- | --- |

(#)

#

Čísla vztahující se k WestLB AG, ve které byl v roce 2002 sloučen obchod na volném trhu bývalé Westdeutsche Landesbank Girozentrale.

(25)  Při tomto výpočtu zůstávají rizikové mimorozvahové transakce bez zohlednění.

25

(26)  Je nutno připomenout, že s novými předpisy se změnily nejen koeficienty, nýbrž také definice termínů „vlastní prostředky“ a „rizikově zatížená aktiva“.

26

(27)  Podle šetření, které předložilo Německo, o odměně zaplacené společností WestLB činila daň z příjmů právnických osob v roce 1993 46 % a poté 42 %. K tomuto přibývá ještě solidární příspěvek ve výši 3,75 % v roce 1992, 0 % v roce 1993 a 7,5 % poté.

27

(28)  Pokud jde dále o částku, za kterou se musí platit odměna, je nezávisle na tom, že se v průběhu doby mění rozdíl mezi účelově vázaným kapitálem pro činnost Wfa a částkou, kterou má WestLB k dispozici, z důvodů jasnosti brán zřetel vždy na situaci na konci roku 1993, tedy na rozdíl mezi 1,5 mld. DEM (770 mil. EUR) a 2,5 mld. DEM (1,28 mld. EUR).

28

(29)  Protože BAKred akceptoval kapitál Wfa až 30. prosince 1992, byl podíl kapitálu ve výši 2,332 mld. DEM (1,2 mld. EUR) společnosti WestLB v roce 1992 k dispozici pouze 2 dny. Z toho pro WestLB v tomto roce vyplývá disponibilní kapitál v průměrné výši 13 mil. DEM (7 mil. EUR).

29

(30)

30

| (#) | Protože kapitál Wfa byl pro obchody na volném trhu na základě rozdělení společnosti WestLB k dispozici pouze do 1. srpna 2002, musí být rozdíl [...] mezi celkovou částkou uznaných základních vlastních prostředků ve výši [...] a částkou vázanou Wfa ve výši 632 mil. DEM násoben faktorem 7/12. Z toho pro obchody na volném trhu společnosti WestLB v tomto roce vyplývá průměrný disponibilní kapitál ve výši [...]. |
| --- | --- |

(#)

#

Protože kapitál Wfa byl pro obchody na volném trhu na základě rozdělení společnosti WestLB k dispozici pouze do 1. srpna 2002, musí být rozdíl [...] mezi celkovou částkou uznaných základních vlastních prostředků ve výši [...] a částkou vázanou Wfa ve výši 632 mil. DEM násoben faktorem 7/12. Z toho pro obchody na volném trhu společnosti WestLB v tomto roce vyplývá průměrný disponibilní kapitál ve výši [...].

(31)  Úhrada ve výši 0,6 % p.a. byla stanovena poznámkou v protokolu 1993 k rámcové smlouvě ze dne 11. listopadu.

31

(32)  Německo uvádí, že mezi podílníky existuje dohoda, podle které by se měly provádět takové vyrovnávací platby, ale společnost WestLB k tomu není právně zavázána.

32

(33)  Jsou popsány následující charakteristiky: země emise a emitenta, zařazení z hlediska bankovního dohledu, typická doba platnosti, ošetření v případě konkurzu nebo likvidace nebo k účasti na ztrátě, možnost předčasné výpovědi, možnost přerušení úroků nebo odložení úroků, možnost kumulativního přerušení.

33

(34)  V tomto znění je majetek Wfa porovnáván pouze s požitkovými listy a „Perpetual preferred stock“, v dalších se všemi třemi nástroji.

34

(35)  Protože „perpetual preferred shares“ nejsou v Německu k dispozici, byla použita odpovídající data z amerických (USA) a britských trhů.

35

(36)  Tato hodnota se zakládá na sazbě odměny 0,6 %, na sazbě daně z příjmu 46 % do 1993 a 42 % poté jakož i na solidárním příspěvku 3,75 % 1992, 0 % 1993 a 7,5 % poté.

36

(37)  Toto se zakládá za prvé na tom, že zvláštní rezerva byla BAKred uznána až 30. prosince 1992, takže při výpočtu se vychází z podílu, který byl společností WestLB skutečně doložen, ve výši pouhých 2 mil. DEM (1 mil. EUR), a za druhé na tom, že WestLB provedla v roce 1992 platbu ve výši 33 mil. DEM (17 mil. EUR) za budoucí penzijní nároky pracovníků Wfa a tato částka je pojednávána jako úhrada, která byla zemi společností WestLB v onom roce zaplacena.

37

(38)  Viz například rozsudky v právních věcech C-303/88, Itálie/Komise, Sb. rozh. 1991, I-1433 a C-305/89, Itálie/Komise, Sb. rozh. 1991, I-1603.

38

(39)  Sdělení Komise členským státům: Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 Směrnice Komise 80/723/EHS o státních podnicích ve zpracovatelském průmyslu, Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3, viz bod 11. V tomto sdělení jde sice výslovně o zpracovatelský průmysl, ale zásada platí bezpochyby i pro všechna ostatní odvětví hospodářství. Co se týče finančních služeb, bylo toto stvrzeno řadou rozhodnutí Komise, např. v případech Crédit Lyonnais (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28) a GAN (Úř. věst. L 78, 16.3.1998, s. 1).

39

(40)  Majetkové podíly veřejného sektoru na kapitálu podniků – stanovisko Komise, Bul. ES 9-1984, s. 93 a další.

40

(41)  Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3, viz bod 37.

41

(42)  Nemůže být řečeno, že jsou na trhu prováděny pouze investice do profitujících podniků. Investice s vysokým rizikem, např. do podniků aplikujících inovační nebo nové technologie, jsou vesměs pravidlem. Ale také v těchto případech investuje investor svůj kapitál vždy podle svých očekávání, to znamená, zda může počáteční ztráty a stávající rizika později vyrovnat vysokými příjmy. Také u takových investic je referenčním bodem očekávaná dlouhodobá výnosnost.

42

(43)  Tento aspekt vyzdvihují externí znalci Komise, kteří na posudcích německé vlády kritizují, že tyto nepoukazují na velikost transakce a srovnávají je s (dle objemu) marginálními nástroji; kapitál Wfa se má porovnávat spíše s nástroji základních vlastních prostředků jako jsou akcie bez hlasovacích práv.

43

(44)  Externí posudek zhotovený pro Komisi potvrzuje tento pohled; věnuje se také různým jednotlivým hodnocením, která jsou obsažena v posudku Německa. Tak se např. „kupónový efekt“ dostane do jiného světla tím, když se konstatuje, že u běžných ztrát nebo při likvidaci se ztratil celý kapitál a nejen jeho část. Posudek dále poukazuje na dva subjektivní aspekty posudků Německa: Za prvé jsou, tak zní závěr, údaje o trhu používána selektivně, a za druhé jsou údaje o trhu částečně nahrazeny údaji, které autoři přebírají ze svých vlastních zkušeností, aniž by toto výslovně uvedli.

44

(45)  Ve skutečnosti je situace samozřejmě mnohem komplikovanější, např. kvůli mimorozvahovým položkám, rozdílné váze aktiv a položkám s nulovým rizikem. Základ úvahy se však nemění.

45

(46)  Situace zůstává stejná, pokud se vezme v úvahu možnost opatření doplňkových vlastních prostředků až do výše základních vlastních prostředků (faktor 25 místo 12,5 pro základní vlastní prostředky)

46

(47)  Toto se opírá o výpovědi a studie investičních bank a poradenských firem o skutečných a očekávaných výnosů vlastního kapitálu. Salomon Brothers odhadují výnos vlastního kapitálu pro většinu evropských bank na 10 až 14 %, Merryl Lynch pro různé německé banky na přibližně 11,8 % WestLB Panmure na přibližně 11,8 až 12,3 %.

47

(48)  V usnesení k zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES Komise na základě informace, kterou k tomuto okamžiku předložila WestLB, uvedla předběžnou sazbu 7 %.

48

(49)  Podle podkladů, které předložila německá vláda, činila daň z příjmů právnických osob v roce 1995 a 1996 42 %, ke které přibyl ještě solidární příspěvek ve výši 7,5 % (celkem tedy 49,5 %). Celková zdaňovací sazba se v roce 1998 snížila na 47,5. Teprve od roku 2001 činila celková zdaňovací sazba již jen 30,5 %.

49

(50)  Posudek společnosti First Consulting citovaný v prvním rozhodnutí o WestLB v poznámce pod čarou 49 stanovoval sice paušální přirážku 1-2 % pro jednotlivá uvedená hlediska, s ohledem na objem ale neuznal, že toto se mělo použít již při zjišťování podobnosti se základním kapitálem. Co se týče hlediska zastupitelnosti, First Consulting z hlediska Komise nevzal do úvahy, že investici sice není možné prodat, ale mohla být ze zákona z WestLB vypuštěna a tak principiálně reinvestována.

50

(51)  Podle údajů Německa zaplatila WestLB za celý rok 2002 [...] DEM. Vztaženo na zde posuzované časové období od 1. ledna do 1. srpna 2002 ([...] násobeno faktorem 7/12) byla tak jako úhrada poskytnuta částka ve výši [...].

51

(52)  Tato zpráva byla předložena Radě Ecofin dne 23. listopadu 1998, ovšem nebyla zveřejněna. Je možné ji nalézt na Generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž Komise a na internetové webové stránce Komise.

52

(53)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

53

---

PŘÍLOHA

INFORMACE O PROVEDENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

1.   Kalkulace částky, která má být navrácena

| 1.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla oprávněné osobě dána k dispozici:








  Datum platby (1) | Výše příspěvku (2) | Měna | Identita oprávněné osoby |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla oprávněné osobě dána k dispozici:

Datum platby (1)

Výše příspěvku (2)

Měna

Identita oprávněné osoby

Poznámky:

| 1.2. | Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která á musí být navrácena.. |
| --- | --- |

1.2.

Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která á musí být navrácena..

2.   Již učiněná nebo naplánovaná opatření k navrácení podpory

| 2.1. | Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření jsou plánována, aby bylo možné provést bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně, zda existuje právní základ pro učiněná/plánovaná opatření. |
| --- | --- |

2.1.

Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření jsou plánována, aby bylo možné provést bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně, zda existuje právní základ pro učiněná/plánovaná opatření.

| 2.2. | Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno? |
| --- | --- |

2.2.

Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno?

3.   Podpora, která již byla navrácena

| 3.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:








  Datum (3) | Splacená částka | Měna | Identita oprávněné osoby |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:

Datum (3)

Splacená částka

Měna

Identita oprávněné osoby

| 3.2. | Doložte, prosím, splacení částek podpor, které jsou specifikovány v horní tabulce pod bodem 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Doložte, prosím, splacení částek podpor, které jsou specifikovány v horní tabulce pod bodem 3.1.

---

(1)

| (o) | Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány oprávněné osobě k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řady) |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány oprávněné osobě k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řady)

(2)  Výše podpory, která byla oprávněné osobě dána k dispozici (v ekvivalentech hrubé podpory)

(3)

| (o) | Datum, kdy byla podpora splacena. |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora splacena.

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/58

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. října 2004

o státní podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Norddeutsche Landesbank – Girozentrale

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3926)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/738/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co členský stát a jiné zúčastněné strany byly na základě výše uvedených ustanovení vyzvány k podání připomínek (1) a s ohledem na jejich připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Předmětem řízení je převod ze tří Zemských správ svěřeného majetku (Landestreuhandstellen) („LTS“) prostřednictvím země Dolní Sasko na společnost Norddeutsche Landesbank – Girozentrale („NordLB“). Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu kvůli převodům majetku na zemské banky (Landesbanken), zvláště Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“) (Západoněmecká zemská banka ústředí žirové banky). |
| --- | --- |

(1)

Předmětem řízení je převod ze tří Zemských správ svěřeného majetku (Landestreuhandstellen) („LTS“) prostřednictvím země Dolní Sasko na společnost Norddeutsche Landesbank – Girozentrale („NordLB“). Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu kvůli převodům majetku na zemské banky (Landesbanken), zvláště Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“) (Západoněmecká zemská banka ústředí žirové banky).

| (2) | Komise předala Německu dne 12. ledna 1993 žádost o informace o navýšení kapitálu u společnosti WestLB prostřednictvím integrace Ústavu na podporu výstavby bytů (Wohnunngsbauförderanstalt) („WfA“) jakož i podobných navýšení vlastních prostředků zemských bank dalších spolkových zemí. Komise se také dopisem dotazovala, u kterých zemských bank došlo k převodu veřejných prostředků na podporu, a rovněž byly požadovány informace o důvodech opravňujících tyto transakce. |
| --- | --- |

(2)

Komise předala Německu dne 12. ledna 1993 žádost o informace o navýšení kapitálu u společnosti WestLB prostřednictvím integrace Ústavu na podporu výstavby bytů (Wohnunngsbauförderanstalt) („WfA“) jakož i podobných navýšení vlastních prostředků zemských bank dalších spolkových zemí. Komise se také dopisem dotazovala, u kterých zemských bank došlo k převodu veřejných prostředků na podporu, a rovněž byly požadovány informace o důvodech opravňujících tyto transakce.

| (3) | Německo předalo dopisy s odpovědí ze dne 16. března 1993 a 17. září 1993. Další informace Komise požadovala dopisy ze dne 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993 a předány Německem v dopisu ze dne 8. března 1994. |
| --- | --- |

(3)

Německo předalo dopisy s odpovědí ze dne 16. března 1993 a 17. září 1993. Další informace Komise požadovala dopisy ze dne 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993 a předány Německem v dopisu ze dne 8. března 1994.

| (4) | Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který reprezentuje soukromé banky se sídlem v Německu, sdělil Komisi mimo jiné, že zákonem ze dne 17. prosince 1991 byly podíly země Dolní Sasko na majetku na podporu oblasti bydlení, zemědělství a živnostenského podnikání převedeny na NordLB s účinností ke dni 31. prosince 1991. BdB ve zvýšení vlastních prostředků společnosti NordLB, které je s tímto spojeno, vidí narušení hospodářské soutěže v její prospěch, protože pro to nebyla sjednána úhrada v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Druhým uvedeným dopisem proto BdB podal formální stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odstavec 2 Smlouvy o ES). V únoru a v březnu 1995 a v prosinci 1996 přistoupilo ke stížnosti svého svazu několik jednotlivých bank. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který reprezentuje soukromé banky se sídlem v Německu, sdělil Komisi mimo jiné, že zákonem ze dne 17. prosince 1991 byly podíly země Dolní Sasko na majetku na podporu oblasti bydlení, zemědělství a živnostenského podnikání převedeny na NordLB s účinností ke dni 31. prosince 1991. BdB ve zvýšení vlastních prostředků společnosti NordLB, které je s tímto spojeno, vidí narušení hospodářské soutěže v její prospěch, protože pro to nebyla sjednána úhrada v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Druhým uvedeným dopisem proto BdB podal formální stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odstavec 2 Smlouvy o ES). V únoru a v březnu 1995 a v prosinci 1996 přistoupilo ke stížnosti svého svazu několik jednotlivých bank.

| (5) | Komise nejprve zkoumala převod majetku na společnost WestLB, prohlásila ale, že bude zkoumat převody na další zemské banky, zvláště na NordLB, ve světle zjištění ve věci WestLB (2). Rozhodnutím 2000/392/EG (3) v této věci konečně v roce 1999 prohlásila, že opatření pro poskytování podpor (rozdíl mezi zaplacenou úhradou a úhradou běžnou na trhu) je neslučitelné se společným trhem a vyslovila požadavek na vrácení podpory. Toto rozhodnutí bylo Soudem prvního stupně Evropských společenství rozsudkem ze dne 6. března 2003 zrušeno kvůli nedostatečnému zdůvodnění dvou prvků při vyměřování výše úhrady, jinak bylo ale v plném rozsahu potvrzeno. Dne 20. října 2004 přijala Komise, berouc na vědomí vyrozumění mezi stěžovatelem, společností WestLB a zemí Severní Porýní-Vestfálsko, nové rozhodnutí, které přihlédlo k bodům kritiky soudu. |
| --- | --- |

(5)

Komise nejprve zkoumala převod majetku na společnost WestLB, prohlásila ale, že bude zkoumat převody na další zemské banky, zvláště na NordLB, ve světle zjištění ve věci WestLB (2). Rozhodnutím 2000/392/EG (3) v této věci konečně v roce 1999 prohlásila, že opatření pro poskytování podpor (rozdíl mezi zaplacenou úhradou a úhradou běžnou na trhu) je neslučitelné se společným trhem a vyslovila požadavek na vrácení podpory. Toto rozhodnutí bylo Soudem prvního stupně Evropských společenství rozsudkem ze dne 6. března 2003 zrušeno kvůli nedostatečnému zdůvodnění dvou prvků při vyměřování výše úhrady, jinak bylo ale v plném rozsahu potvrzeno. Dne 20. října 2004 přijala Komise, berouc na vědomí vyrozumění mezi stěžovatelem, společností WestLB a zemí Severní Porýní-Vestfálsko, nové rozhodnutí, které přihlédlo k bodům kritiky soudu.

| (6) | V návaznosti na rozhodnutí 2000/392/ES předala Komise dne 1. září 1999 Německu žádost o informace, které se týkají převodů na jiné zemské banky. Německo nato dopisem ze dne 8. prosince 1999 zaslalo informace k převodu Zemských správ svěřeného majetku země na společnost NordLB, které byly po další žádosti Komise o informace doplněny dopisem ze dne 22. ledna 2001. |
| --- | --- |

(6)

V návaznosti na rozhodnutí 2000/392/ES předala Komise dne 1. září 1999 Německu žádost o informace, které se týkají převodů na jiné zemské banky. Německo nato dopisem ze dne 8. prosince 1999 zaslalo informace k převodu Zemských správ svěřeného majetku země na společnost NordLB, které byly po další žádosti Komise o informace doplněny dopisem ze dne 22. ledna 2001.

| (7) | Žádostí o informace ze dne 1. března 2001 Komise žádala o další údaje, zvláště k převodům kapitálu prostřednictvím Niedersächsische Sparkassen und Giroverband („NSGV“) (Dolnosaské spořitelny a svaz žirových bank), které byly zodpovězeny dopisem Německa ze dne 15. května 2001. |
| --- | --- |

(7)

Žádostí o informace ze dne 1. března 2001 Komise žádala o další údaje, zvláště k převodům kapitálu prostřednictvím Niedersächsische Sparkassen und Giroverband („NSGV“) (Dolnosaské spořitelny a svaz žirových bank), které byly zodpovězeny dopisem Německa ze dne 15. května 2001.

| (8) | Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ohledně převodu prostředků na podporu země Dolní Sasko na společnost NordLB formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Ve stejné době Komise zahájila také řízení kvůli podobným majetkovým převodům na společnosti Bayerische Landesbank – Girozentrale (Bavorská zemská banka – ústředí žirové banky), Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko – ústředí žirové banky), Hamburgische Landesbank – Girozentrale (Hamburská zemská banka – ústředí žirové banky) a Landesbank Hessen-Thüringen (Zemská banka Hesensko-Duryňsko). Nejprve Komise zahájila již v červenci 2002 řízení ohledně majetkového převodu na Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín). |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ohledně převodu prostředků na podporu země Dolní Sasko na společnost NordLB formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Ve stejné době Komise zahájila také řízení kvůli podobným majetkovým převodům na společnosti Bayerische Landesbank – Girozentrale (Bavorská zemská banka – ústředí žirové banky), Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko – ústředí žirové banky), Hamburgische Landesbank – Girozentrale (Hamburská zemská banka – ústředí žirové banky) a Landesbank Hessen-Thüringen (Zemská banka Hesensko-Duryňsko). Nejprve Komise zahájila již v červenci 2002 řízení ohledně majetkového převodu na Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín).

| (9) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala ostatní účastníky k zaujetí stanoviska. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala ostatní účastníky k zaujetí stanoviska.

| (10) | Dopisem ze dne 11. dubna 2003 zaujalo Německo stanovisko k zahájení řízení ve věcech společnosti NordLB. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 11. dubna 2003 zaujalo Německo stanovisko k zahájení řízení ve věcech společnosti NordLB.

| (11) | Dopisem ze dne 29. července 2003 zaujal BdB stanovisko ke všem rozhodnutím o zahájení ze dne 13. listopadu 2002 společně. Ke stanovisku BdB Německo sdělením ze dne 30. října 2003 zaslalo odpor zemské vlády Severního Porýní-Vestfálska a společnosti WestLB AG, který se vztahuje také na řízení kvůli převodu LTS na NordLB. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 29. července 2003 zaujal BdB stanovisko ke všem rozhodnutím o zahájení ze dne 13. listopadu 2002 společně. Ke stanovisku BdB Německo sdělením ze dne 30. října 2003 zaslalo odpor zemské vlády Severního Porýní-Vestfálska a společnosti WestLB AG, který se vztahuje také na řízení kvůli převodu LTS na NordLB.

| (12) | Na další žádost Komise o informace ze dne 1. září 2003 Německo dopisem ze dne 28. října 2003 předalo další informace a reagovalo na stanovisko BdB k NordLB. |
| --- | --- |

(12)

Na další žádost Komise o informace ze dne 1. září 2003 Německo dopisem ze dne 28. října 2003 předalo další informace a reagovalo na stanovisko BdB k NordLB.

| (13) | Dne 7. dubna 2004 a 3. května 2004 adresovala Komise Německu další žádosti o informace, které byly zodpovězeny dopisy ze dne 27. května 2004 a z 28. června 2004. Dne 16. srpna a 9. září 2004 Německo zaslalo doplňující stanoviska ke svému dosavadnímu vyjádření. |
| --- | --- |

(13)

Dne 7. dubna 2004 a 3. května 2004 adresovala Komise Německu další žádosti o informace, které byly zodpovězeny dopisy ze dne 27. května 2004 a z 28. června 2004. Dne 16. srpna a 9. září 2004 Německo zaslalo doplňující stanoviska ke svému dosavadnímu vyjádření.

| (14) | Dne 19. července 2000 stěžovatelé BdB, země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB AG předali předběžné vyrozumění o přiměřené úhradě za převedený majetek. Tato úhrada by měla být podle jejich názoru základem pro rozhodnutí Komise. BdB, země Dolní Sasko a společnost NordLB rovněž zaslaly návrh na vyrozumění o přiměřené úhradě za převedený majetek LTS. Následně bylo Komisi doručeno několik dopisů těchto účastníků, jakož i Německa. Konečného znění vyrozumění ohledně převodu majetku LTS na společnost NordLB Komise obdržela dne 7. října 2004. |
| --- | --- |

(14)

Dne 19. července 2000 stěžovatelé BdB, země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB AG předali předběžné vyrozumění o přiměřené úhradě za převedený majetek. Tato úhrada by měla být podle jejich názoru základem pro rozhodnutí Komise. BdB, země Dolní Sasko a společnost NordLB rovněž zaslaly návrh na vyrozumění o přiměřené úhradě za převedený majetek LTS. Následně bylo Komisi doručeno několik dopisů těchto účastníků, jakož i Německa. Konečného znění vyrozumění ohledně převodu majetku LTS na společnost NordLB Komise obdržela dne 7. října 2004.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

1.   NORDDEUTSCHE LANDESBANK – GIROZENTRALE (SEVERONĚMECKÁ BANKA – ÚSTŘEDÍ ŽIROVÉ BANKY)

| (15) | Společnost NordLB, do které byla LTS vložena, je veřejně právním úvěrovým ústavem s právní formou ústavu veřejného práva se sídlem v Hannoveru, Braunschweigu, Magdeburgu a Schwerinu. S částkou konsolidované rozvahy ve výši cca 193 miliard EUR (rozhodný den 31. prosinec 2003) je jednou z největších bank v Německu. Společnost NordLB v současnosti zaměstnává přibližně 9 500 pracovníků. |
| --- | --- |

(15)

Společnost NordLB, do které byla LTS vložena, je veřejně právním úvěrovým ústavem s právní formou ústavu veřejného práva se sídlem v Hannoveru, Braunschweigu, Magdeburgu a Schwerinu. S částkou konsolidované rozvahy ve výši cca 193 miliard EUR (rozhodný den 31. prosinec 2003) je jednou z největších bank v Německu. Společnost NordLB v současnosti zaměstnává přibližně 9 500 pracovníků.

| (16) | Společnost NordLB vznikla roku 1970 sloučením čtyř veřejnoprávních úvěrových ústavů (Niedersächsische Landesbank, Braunschweigische Staatsbank včetně Braunschweigische Landessparkasse, Hannoversche Landeskreditanstalt a Niedersächsische Wohnungskreditanstalt-Stadtschaft). |
| --- | --- |

(16)

Společnost NordLB vznikla roku 1970 sloučením čtyř veřejnoprávních úvěrových ústavů (Niedersächsische Landesbank, Braunschweigische Staatsbank včetně Braunschweigische Landessparkasse, Hannoversche Landeskreditanstalt a Niedersächsische Wohnungskreditanstalt-Stadtschaft).

| (17) | K okamžiku nabytí platnosti předloženého zkoumaného převodu kapitálu byly vlastníky společnosti NordLB země Dolní Sasko ze 60 % a Niedersächsische Sparkassen- und Giroverband („NSGV“), veřejnoprávní korporace, ze 40 %. |
| --- | --- |

(17)

K okamžiku nabytí platnosti předloženého zkoumaného převodu kapitálu byly vlastníky společnosti NordLB země Dolní Sasko ze 60 % a Niedersächsische Sparkassen- und Giroverband („NSGV“), veřejnoprávní korporace, ze 40 %.

| (18) | Ve dvou státních smlouvách z roku 1991 resp. 1992 se země Dolní Sasko, Sasko-Anhaltsko a Meklenbursko-Pomořansko dohodly, že budou společnost NordLB provozovat jako společný ústav zemí. S účinkem ke dni 12. ledna 1993 se změnila struktura podílníků a ručitelů následovně: země Dolní Sasko 40 %, NSGV 26,66 %, země Sasko-Anhaltsko 10 %, země Meklenbursko-Pomořansko 10 %, Sparkassenbeteiligungsverband Sachsen-Anhalt („SBV“) 6,66 %, Sparkassenbeteiligungszweckverband Mecklenburg-Vorpommern („SZV“) 6,66 %. |
| --- | --- |

(18)

Ve dvou státních smlouvách z roku 1991 resp. 1992 se země Dolní Sasko, Sasko-Anhaltsko a Meklenbursko-Pomořansko dohodly, že budou společnost NordLB provozovat jako společný ústav zemí. S účinkem ke dni 12. ledna 1993 se změnila struktura podílníků a ručitelů následovně: země Dolní Sasko 40 %, NSGV 26,66 %, země Sasko-Anhaltsko 10 %, země Meklenbursko-Pomořansko 10 %, Sparkassenbeteiligungsverband Sachsen-Anhalt („SBV“) 6,66 %, Sparkassenbeteiligungszweckverband Mecklenburg-Vorpommern („SZV“) 6,66 %.

| (19) | Podle jejích stanov náležejí společnosti NordLB úkoly zemské banky, spořitelní centrální banky a obchodní banky. Dále může provozovat ostatní obchody všeho druhu, které slouží účelům banky, jejích nositelů, jakož i místním samosprávám v zemích. V oblasti Braunschweigu je společnost NordLB činná jako spořitelna. Společnost NordLB nabízí finanční služby soukromým osobám, firmám, institucím a státu a je významným aktérem na mezinárodních kapitálových trzích jak na vlastní účet, tak pro jiné emitenty titulů pro výkon rozhodnutí. Jako mnoho dalších německých univerzálních bank má také společnost NordLB řadu podílů ve finančních ústavech a v jiných podnicích. |
| --- | --- |

(19)

Podle jejích stanov náležejí společnosti NordLB úkoly zemské banky, spořitelní centrální banky a obchodní banky. Dále může provozovat ostatní obchody všeho druhu, které slouží účelům banky, jejích nositelů, jakož i místním samosprávám v zemích. V oblasti Braunschweigu je společnost NordLB činná jako spořitelna. Společnost NordLB nabízí finanční služby soukromým osobám, firmám, institucím a státu a je významným aktérem na mezinárodních kapitálových trzích jak na vlastní účet, tak pro jiné emitenty titulů pro výkon rozhodnutí. Jako mnoho dalších německých univerzálních bank má také společnost NordLB řadu podílů ve finančních ústavech a v jiných podnicích.

| (20) | Společnost NordLB je přítomna na významných finančních a obchodních místech světa. Banka udržuje burzovní kancelář ve Frankfurtu, pobočky v Londýně, New Yorku, Singapuru, Stockholmu, Helsinkách a Šanghaji, zastoupení v Oslu, Talinu a Beijingu, jakož i dceřiné společnosti v Londýně, Curychu, Luxemburgu, Rize, Vilniusu a ve Varšavě. |
| --- | --- |

(20)

Společnost NordLB je přítomna na významných finančních a obchodních místech světa. Banka udržuje burzovní kancelář ve Frankfurtu, pobočky v Londýně, New Yorku, Singapuru, Stockholmu, Helsinkách a Šanghaji, zastoupení v Oslu, Talinu a Beijingu, jakož i dceřiné společnosti v Londýně, Curychu, Luxemburgu, Rize, Vilniusu a ve Varšavě.

| (21) | V roce 2003 činil podíl vlastních prostředků společnosti NordLB na úrovni institutu 11,5 % a na úrovni koncernu 10,1 %; podíl klíčového kapitálu na úrovni institutu se pohyboval kolem 7,1 % a 6,3 % na úrovni koncernu. Rentabilita vlastního kapitálu byla v roce 2003 přibližně [...] (5) %. |
| --- | --- |

(21)

V roce 2003 činil podíl vlastních prostředků společnosti NordLB na úrovni institutu 11,5 % a na úrovni koncernu 10,1 %; podíl klíčového kapitálu na úrovni institutu se pohyboval kolem 7,1 % a 6,3 % na úrovni koncernu. Rentabilita vlastního kapitálu byla v roce 2003 přibližně [...] (5) %.

2.   ZEMSKÉ SPRÁVY SVĚŘENÉHO MAJETKU (LTS)

| (22) | V roce 1948 zřídila země Dolní Sasko „Správu svěřeného majetku“ (Treuhandstelle), jejíž úkol spočíval v podpoře sociální výstavby bytů. Na základě takzvané svěřenecké smlouvy mezi zemí a společností NordLB převzala společnost NordLB správu prostředků na podpory a úkolů, které zastává místo pro správu státního majetku. Na základě této a dvou dalších smluv stejného druhu se společnost NordLB stala právním – ale ne ekonomickým – majitelem a důvěrnickým správcem prostředků na podporu výstavby bytů, na podporu zemědělství a hospodářství v zemi. Půjčky byly přidělovány vlastním jménem, ale ekonomicky na účet země. |
| --- | --- |

(22)

V roce 1948 zřídila země Dolní Sasko „Správu svěřeného majetku“ (Treuhandstelle), jejíž úkol spočíval v podpoře sociální výstavby bytů. Na základě takzvané svěřenecké smlouvy mezi zemí a společností NordLB převzala společnost NordLB správu prostředků na podpory a úkolů, které zastává místo pro správu státního majetku. Na základě této a dvou dalších smluv stejného druhu se společnost NordLB stala právním – ale ne ekonomickým – majitelem a důvěrnickým správcem prostředků na podporu výstavby bytů, na podporu zemědělství a hospodářství v zemi. Půjčky byly přidělovány vlastním jménem, ale ekonomicky na účet země.

| (23) | Celkem tři Zemské správy svěřeného majetku jsou právně nezávislé, jsou ale vedeny jako samostatné, ekonomicky, personálně a organizačně oddělené obchodní úseky společnosti NordLB. Tyto tři LTS jsou osvobozeny od daně z příjmu právnických osob, od daně z příjmu fyzických osob a od daně z majetku. |
| --- | --- |

(23)

Celkem tři Zemské správy svěřeného majetku jsou právně nezávislé, jsou ale vedeny jako samostatné, ekonomicky, personálně a organizačně oddělené obchodní úseky společnosti NordLB. Tyto tři LTS jsou osvobozeny od daně z příjmu právnických osob, od daně z příjmu fyzických osob a od daně z majetku.

| (24) | LTS-Wohnungswesen spravuje majetek k účelu výstavby bytů jakož i zemské záruky na podporu výstavby bytů. Podporuje zvláště novou výstavbu a modernizaci vlastních a nájemních bytů, jakož i nákup a nabývání vlastních bytů. |
| --- | --- |

(24)

LTS-Wohnungswesen spravuje majetek k účelu výstavby bytů jakož i zemské záruky na podporu výstavby bytů. Podporuje zvláště novou výstavbu a modernizaci vlastních a nájemních bytů, jakož i nákup a nabývání vlastních bytů.

| (25) | LTS-Agrar spravuje veřejné půjčky a dotace na podporu zemědělství, zvláště na agrární investice a opatření v lesním hospodářství. |
| --- | --- |

(25)

LTS-Agrar spravuje veřejné půjčky a dotace na podporu zemědělství, zvláště na agrární investice a opatření v lesním hospodářství.

| (26) | LTS-Wirtschaft schvaluje a spravuje půjčky a dotace v oblasti podpory hospodářství, především na investice malých a středních podniků jakož i na zakládání nových podniků. Spravuje iniciativu Společenství EU INTERREG a je uznáváno jako zprostředkovatel financí v rámci „Joint European Venture“ (JEV). |
| --- | --- |

(26)

LTS-Wirtschaft schvaluje a spravuje půjčky a dotace v oblasti podpory hospodářství, především na investice malých a středních podniků jakož i na zakládání nových podniků. Spravuje iniciativu Společenství EU INTERREG a je uznáváno jako zprostředkovatel financí v rámci „Joint European Venture“ (JEV).

3.   POŽADAVKY NA KAPITÁL PODLE SMĚRNICE O VLASTNÍCH PROSTŘEDCÍCH

| (27) | Podle směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o koeficientu výše kapitálové přiměřenosti pro úvěrové ústavy (6) (dále „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a podle směrnice Rady 89/299/EHS ze dne 17. dubna 1989 o vlastních prostředích úvěrových ústavů (7) (dále „směrnice o vlastních prostředcích“), podle nichž byl novelizován zákon o úvěrech („KWG“), musí banky disponovat základním jměním k ručení ve výši 8 % svých rizikových aktiv. Alespoň čtyři procenta z tohoto musí představovat takzvaný klíčový kapitál (kapitál „třídy 1“), který zahrnuje části kapitálu, které má úvěrový ústav neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby mohl krýt rizika a ztráty, jakmile z tohoto vyplynou. Klíčový kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu právního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „třídy 2“) je uznán pouze ve výši stávajícího klíčového kapitálu na podporu rizikových obchodů banky. |
| --- | --- |

(27)

Podle směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o koeficientu výše kapitálové přiměřenosti pro úvěrové ústavy (6) (dále „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a podle směrnice Rady 89/299/EHS ze dne 17. dubna 1989 o vlastních prostředích úvěrových ústavů (7) (dále „směrnice o vlastních prostředcích“), podle nichž byl novelizován zákon o úvěrech („KWG“), musí banky disponovat základním jměním k ručení ve výši 8 % svých rizikových aktiv. Alespoň čtyři procenta z tohoto musí představovat takzvaný klíčový kapitál (kapitál „třídy 1“), který zahrnuje části kapitálu, které má úvěrový ústav neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby mohl krýt rizika a ztráty, jakmile z tohoto vyplynou. Klíčový kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu právního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „třídy 2“) je uznán pouze ve výši stávajícího klíčového kapitálu na podporu rizikových obchodů banky.

| (28) | Ke dni 30. června 1993 musely německé banky své vybavení základním jměním k ručení přizpůsobit novým požadavkům podle směrnice o kapitálové přiměřenosti a směrnice o vlastních prostředcích (8). |
| --- | --- |

(28)

Ke dni 30. června 1993 musely německé banky své vybavení základním jměním k ručení přizpůsobit novým požadavkům podle směrnice o kapitálové přiměřenosti a směrnice o vlastních prostředcích (8).

| (29) | Před převedením směrnice o kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo mnoho zemských bank vybaveno základním jměním k ručení v poměrně malé výši. Pro dotyčné úvěrové ústavy bylo proto naléhavě nutné, aby posílily výši vlastního kapitálu, aby zabránily omezení své podnikatelské expanze nebo aby si alespoň mohly zachovat svůj stávající objem obchodů. |
| --- | --- |

(29)

Před převedením směrnice o kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo mnoho zemských bank vybaveno základním jměním k ručení v poměrně malé výši. Pro dotyčné úvěrové ústavy bylo proto naléhavě nutné, aby posílily výši vlastního kapitálu, aby zabránily omezení své podnikatelské expanze nebo aby si alespoň mohly zachovat svůj stávající objem obchodů.

| (30) | Kvůli napjaté rozpočtové situaci nemohli ale státní podílníci přinést žádný nový kapitál, na druhé straně ale nechtěli také privatizovat a další kapitál financovat prostřednictvím kapitálových trhů. Tak bylo rozhodnuto, že budou realizovány převody majetku resp. kapitálu, např. v případě společnosti WestLB majetek Wohnungsbauförderungsanstalt (Ústav na podporu bytové výstavby) země Severní Porýní-Vestfálsko („WfA“), v případě společnosti NordLB uvedené prostředky na podporu tří LTS. |
| --- | --- |

(30)

Kvůli napjaté rozpočtové situaci nemohli ale státní podílníci přinést žádný nový kapitál, na druhé straně ale nechtěli také privatizovat a další kapitál financovat prostřednictvím kapitálových trhů. Tak bylo rozhodnuto, že budou realizovány převody majetku resp. kapitálu, např. v případě společnosti WestLB majetek Wohnungsbauförderungsanstalt (Ústav na podporu bytové výstavby) země Severní Porýní-Vestfálsko („WfA“), v případě společnosti NordLB uvedené prostředky na podporu tří LTS.

4.   PŘEVOD LTS A JEHO ÚČINKY

a.   PŘEVOD

| (31) | Zákonem o vložení prostředků na podporu země Dolní Sasko do vlastního jmění k ručení společnosti Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (9), který byl přijat dne 17. prosince 1991 dolnosaským zemským sněmem, bylo ministerstvo financí země zmocněno, aby podíly země na prostředcích na podporu těchto tří LTS převedlo na společnost NordLB jako vlastní kapitál za aktuální cenu na trhu. Vedle toho se země zavázala, že převedené prostředky na podporu udrží v součtu na hranici aktuální tržní hodnoty ve výši alespoň 1,5 miliardy DEM. |
| --- | --- |

(31)

Zákonem o vložení prostředků na podporu země Dolní Sasko do vlastního jmění k ručení společnosti Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (9), který byl přijat dne 17. prosince 1991 dolnosaským zemským sněmem, bylo ministerstvo financí země zmocněno, aby podíly země na prostředcích na podporu těchto tří LTS převedlo na společnost NordLB jako vlastní kapitál za aktuální cenu na trhu. Vedle toho se země zavázala, že převedené prostředky na podporu udrží v součtu na hranici aktuální tržní hodnoty ve výši alespoň 1,5 miliardy DEM.

| (32) | Podle zákona uzavřely země Dolní Sasko a společnost NordLB dne 20. prosince 1991 smlouvu o převodu, kterou převedla země své podíly na příslušných prostředcích na podporu zcela na společnost NordLB jako vlastní jmění k ručení. Účelem převodu prostředků na podporu bylo zvýšení vlastního kapitálu společnosti NordLB uznaného z hlediska bankovního dohledu o 1,5 miliardy DEM. |
| --- | --- |

(32)

Podle zákona uzavřely země Dolní Sasko a společnost NordLB dne 20. prosince 1991 smlouvu o převodu, kterou převedla země své podíly na příslušných prostředcích na podporu zcela na společnost NordLB jako vlastní jmění k ručení. Účelem převodu prostředků na podporu bylo zvýšení vlastního kapitálu společnosti NordLB uznaného z hlediska bankovního dohledu o 1,5 miliardy DEM.

b.   HODNOTA LTS

| (33) | Společnost NordLB dne 21. února 1992 pověřila auditorskou společnost Treuarbeit AG zjištěním hodnoty vloženého majetku ke dni 31. prosince 1991. Tato došla k výsledku, že převedený majetek vykazoval celkově hodnotu 1,7544 miliard DEM, a potvrdila, že na účelové rezervy vytvořené v souvislosti s vložením a vykazované v rozvaze společnosti NordLB k 31. prosinci 1991 jako vlastní kapitál ve výši 1,5 miliardy DEM je možné nahlížet jako na zhodnocené. |
| --- | --- |

(33)

Společnost NordLB dne 21. února 1992 pověřila auditorskou společnost Treuarbeit AG zjištěním hodnoty vloženého majetku ke dni 31. prosince 1991. Tato došla k výsledku, že převedený majetek vykazoval celkově hodnotu 1,7544 miliard DEM, a potvrdila, že na účelové rezervy vytvořené v souvislosti s vložením a vykazované v rozvaze společnosti NordLB k 31. prosinci 1991 jako vlastní kapitál ve výši 1,5 miliardy DEM je možné nahlížet jako na zhodnocené.

| (34) | Hodnota majetku vloženého zemí Dolní Sasko do společnosti NordLB se zjišťuje průběžně. Následující tabulka ukazuje zjištěné hodnoty ke konci roku 2003:






  Rozhodný den | Hodnota v mil. DEM |
| --- | --- | --- |
| 31.12.1991 | 1 754,4 |
| 31.12.1992 | [...] |
| 31.12.1993 | [...] |
| 31.12.1994 | [...] |
| 31.12.1995 | [...] |
| 31.12.1996 | [...] |
| 31.12.1997 | [...] |
| 31.12.1998 | [...] |
| 31.12.1999 | [...] |
| 31.12.2000 | [...] |
| 31.12.2001 | [...] |
| 31.12.2002 | [...] |
| 31.12.2003 | [...] |

(34)

Hodnota majetku vloženého zemí Dolní Sasko do společnosti NordLB se zjišťuje průběžně. Následující tabulka ukazuje zjištěné hodnoty ke konci roku 2003:

Rozhodný den

Hodnota v mil. DEM

31.12.1991

1 754,4

31.12.1992

[...]

31.12.1993

[...]

31.12.1994

[...]

31.12.1995

[...]

31.12.1996

[...]

31.12.1997

[...]

31.12.1998

[...]

31.12.1999

[...]

31.12.2000

[...]

31.12.2001

[...]

31.12.2002

[...]

31.12.2003

[...]

| (35) | Na základě posudku společnosti Treuarbeit AG společnost NordLB dne 26. února 1992 požádala Spolkový úřad pro bankovní dohled (BAKred) o uznání účelové rezervy z hlediska bankovního dohledu ve výši 1,5 miliard DEM jako vlastní prostředky k ručení podle § 10 odst. 2 věty 2 KWG. |
| --- | --- |

(35)

Na základě posudku společnosti Treuarbeit AG společnost NordLB dne 26. února 1992 požádala Spolkový úřad pro bankovní dohled (BAKred) o uznání účelové rezervy z hlediska bankovního dohledu ve výši 1,5 miliard DEM jako vlastní prostředky k ručení podle § 10 odst. 2 věty 2 KWG.

| (36) | Dne 26. července 1993 uznal BAKred těchto 1,5 miliard DEM předběžně jako základní jmění k ručení. Poté, co země Dolní Sasko objasnila svůj závazek k zachování hodnoty prostředků na podporu ve výši alespoň 1,5 miliardy DEM, které vyžadoval BAKred, uznal úřad pro dohled dne 22. listopadu 1993 s konečnou platností, že netrvají jeho počáteční pochybnosti ohledně zhodnocení účelové rezervy. Před formálním uznáním prostředků na podporu LTS za základní jmění úřadem BAKRed toleroval BAKred skutečné používání prostředků na podporu k ručení, pokud to bylo nutné, aby bylo možné vyhovět aktuálně platným předpisům o kapitálové přiměřenosti. |
| --- | --- |

(36)

Dne 26. července 1993 uznal BAKred těchto 1,5 miliard DEM předběžně jako základní jmění k ručení. Poté, co země Dolní Sasko objasnila svůj závazek k zachování hodnoty prostředků na podporu ve výši alespoň 1,5 miliardy DEM, které vyžadoval BAKred, uznal úřad pro dohled dne 22. listopadu 1993 s konečnou platností, že netrvají jeho počáteční pochybnosti ohledně zhodnocení účelové rezervy. Před formálním uznáním prostředků na podporu LTS za základní jmění úřadem BAKRed toleroval BAKred skutečné používání prostředků na podporu k ručení, pokud to bylo nutné, aby bylo možné vyhovět aktuálně platným předpisům o kapitálové přiměřenosti.

| (37) | Částka 1,5 miliardy DEM byla od okamžiku vložení vykazována jako souhrnná účelová rezerva pod vlastním kapitálem společnosti NordLB, zatímco příslušná částka rozdílu byla zaúčtována k hodnotě majetku jako rezerva pro závazky ze smlouvy o převodu. |
| --- | --- |

(37)

Částka 1,5 miliardy DEM byla od okamžiku vložení vykazována jako souhrnná účelová rezerva pod vlastním kapitálem společnosti NordLB, zatímco příslušná částka rozdílu byla zaúčtována k hodnotě majetku jako rezerva pro závazky ze smlouvy o převodu.

| (38) | Německo uvedlo, že z převedeného majetku bylo cca 100 mil. DEM ročně využito na podporu samotného bankovního obchodu. Veškerý zbytek majetku měla společnost NordLB od uznání úřadem BAKred k dispozici na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Před uznáním úřadem BAKRed byla na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech k dispozici pouze část skutečně požadovaných prostředků, aby bylo možné splnit předpisy o kapitálové přiměřenosti. |
| --- | --- |

(38)

Německo uvedlo, že z převedeného majetku bylo cca 100 mil. DEM ročně využito na podporu samotného bankovního obchodu. Veškerý zbytek majetku měla společnost NordLB od uznání úřadem BAKred k dispozici na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Před uznáním úřadem BAKRed byla na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech k dispozici pouze část skutečně požadovaných prostředků, aby bylo možné splnit předpisy o kapitálové přiměřenosti.

| (39) | Pro konkurenceschopnost v bankovních obchodech byly vyčleněny následující prostředky:






  Rok 1992 | Hodnota prostředků vyčleněných na konkurenceschopnost v bankovních obchodech podle údajů Německa v mil. DEM |
| --- | --- | --- |
| Leden | 120 |
| Únor | 101 |
| Březen | 145 |
| Duben | 109 |
| Květen | 71 |
| Červen | 0 |
| Červenec | 0 |
| Srpen | 0 |
| Září | 0 |
| Říjen | 19 |
| Listopad | 63 |
| Prosinec | 162 |

(39)

Pro konkurenceschopnost v bankovních obchodech byly vyčleněny následující prostředky:

Rok 1992

Hodnota prostředků vyčleněných na konkurenceschopnost v bankovních obchodech podle údajů Německa v mil. DEM

Leden

120

Únor

101

Březen

145

Duben

109

Květen

71

Červen

0

Červenec

0

Srpen

0

Září

0

Říjen

19

Listopad

63

Prosinec

162

| Rok 1993 | Hodnota prostředků vyčleněných na konkurenceschopnost v bankovních obchodech podle údajů Německa v mil. DEM |
| --- | --- |
| Leden | 133 |
| Únor | 133 |
| Březen | 207 |
| Duben | 147 |
| Květen | 174 |
| Červen | 1 143 |
| Červenec | 1 222 |
| Srpen | 1 071 |
| Září | 1 176 |
| Říjen | 1 204 |
| Listopad | 1 149 |
| Prosinec | 1 197 |

Rok 1993

Hodnota prostředků vyčleněných na konkurenceschopnost v bankovních obchodech podle údajů Německa v mil. DEM

Leden

133

Únor

133

Březen

207

Duben

147

Květen

174

Červen

1 143

Červenec

1 222

Srpen

1 071

Září

1 176

Říjen

1 204

Listopad

1 149

Prosinec

1 197

Nezávisle na využití prostředků z hlediska dohledu, je společnost NordLB vůči zemi smluvně zavázána, že před započetím jednoho každého obchodního roku sdělí výši předpokládaného využití prostředků na podporu LTS (takzvané doložení kapitálu). Pro rok 1992 společnost NordLB ohlásila 180 mil. DEM. Pro rok 1993 byla doložena částka 1,4 miliardy DEM. Od roku 1994 se kapitál ohlášený vůči zemi kryje s maximální hodnotou prostředků, která byla k dispozici na konkurenceschopnost v bankovních obchodech (částky rozdílů k 1,5 miliardy DEM byly zapotřebí na podporu samotného obchodu).

| Rozhodný den | Doložený kapitál v mil. DEM |
| --- | --- |
| 31.12.1991 | — |
| 31.12.1992 | 180 |
| 31.12.1993 | 1 400 |
| 31.12.1994 | 1 400 |
| 31.12.1995 | 1 390 |
| 31.12.1996 | 1 390 |
| 31.12.1997 | 1 390 |
| 31.12.1998 | 1 390 |
| 31.12.1999 | [...] |
| 31.12.2000 | [...] |
| 31.12.2001 | [...] |
| 31.12.2002 | [...] |
| 31.12.2003 | [...] |

Rozhodný den

Doložený kapitál v mil. DEM

31.12.1991

—

31.12.1992

180

31.12.1993

1 400

31.12.1994

1 400

31.12.1995

1 390

31.12.1996

1 390

31.12.1997

1 390

31.12.1998

1 390

31.12.1999

[...]

31.12.2000

[...]

31.12.2001

[...]

31.12.2002

[...]

31.12.2003

[...]

c.   ÚČINKY PŘEVODU PROSTŘEDKŮ NA PODPORU LTS NA SPOLEČNOST NORDLB

| (40) | Podle údajů Německa měla společnost NordLB ke dni 31. prosince 1991 klíčový kapitál ve výši 2,043 miliard DEM a doplňkový kapitál ve výši 543 mil. DEM. V poměru k tehdejší základně vlastního kapitálu tedy celkově ve výši 2,586 miliard DEM zvýšily prostředky na podporu ve výši 1,5 miliardy DEM základnu vlastního kapitálu o 58 %. |
| --- | --- |

(40)

Podle údajů Německa měla společnost NordLB ke dni 31. prosince 1991 klíčový kapitál ve výši 2,043 miliard DEM a doplňkový kapitál ve výši 543 mil. DEM. V poměru k tehdejší základně vlastního kapitálu tedy celkově ve výši 2,586 miliard DEM zvýšily prostředky na podporu ve výši 1,5 miliardy DEM základnu vlastního kapitálu o 58 %.

| (41) | Možnost rozšíření obchodu až do 100 % vážených rizikových aktiv se zvýšila s faktorem 12,5, tzn. cca o 17,5 miliard DEM. Ve skutečnosti může být zvýšením vlastních prostředků o cca 1,4 miliardy DEM rozšířen přípustný objem úvěrů ale mnohem silněji, protože riziková aktiva banky nelze normálně zatížit 100 % rizikem. Protože zvýšení klíčového kapitálu společnosti NordLB vytvořilo možnost přijmout další doplňkový kapitál, zvětšila se nepřímo ještě silněji její skutečná kapacita pro přidělování úvěrů. |
| --- | --- |

(41)

Možnost rozšíření obchodu až do 100 % vážených rizikových aktiv se zvýšila s faktorem 12,5, tzn. cca o 17,5 miliard DEM. Ve skutečnosti může být zvýšením vlastních prostředků o cca 1,4 miliardy DEM rozšířen přípustný objem úvěrů ale mnohem silněji, protože riziková aktiva banky nelze normálně zatížit 100 % rizikem. Protože zvýšení klíčového kapitálu společnosti NordLB vytvořilo možnost přijmout další doplňkový kapitál, zvětšila se nepřímo ještě silněji její skutečná kapacita pro přidělování úvěrů.

d.   ÚHRADA ZA PŘEVOD LTS

| (42) | V § 7 odst. 1 smlouvy o vložení ze dne 20. prosince 1991 byla sjednána úhrada ve výši 0,5 % p.a. po zdanění za převod prostředků na podporu všech tří LTS. Úhrada musí být placena ročně dodatečně. Přitom musí společnost NordLB do 31.ledna příslušného následujícího obchodního roku zjistit výši úhrady. Sazba úhrady se vztahuje podle smluvního ustanovení na ohlášené využívání rezerv vytvořených podle smlouvy o vložení, tzn. pouze na „doložený“ kapitál. Podle tohoto jsou placeny následující částky.








  Rozhodný den | Doložený kapitál v mil. DEM | Úroková sazba | Zaplacená úhrada v mil. DEM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.1992 | 180 | 0,5 % | 0,9 |
| 31.12.1993 | 1 400 | 0,5 % | 7 |
| 31.12.1994 | 1 400 | 0,5 % | 7 |
| 31.12.1995 | 1 390 | 0,5 % | 6,95 |
| 31.12.1996 | 1 390 | 0,5 % | 6,95 |
| 31.12.1997 | 1390 | 0,5 % | 6,95 |
| 31.12.1998 | 1 390 | 0,5 % | 6,95 |
| 31.12.1999 | [...] (10) | 0,5 % | [...] |
| 31.12.2000 | [...] | 0,5 % | [...] |
| 31.12.2001 | [...] | 0,5 % | [...] |
| 31.12.2002 | [...] | 0,5 % | [...] |
| 31.12.2003 | [...] | 0,5 % | [...] |

(42)

V § 7 odst. 1 smlouvy o vložení ze dne 20. prosince 1991 byla sjednána úhrada ve výši 0,5 % p.a. po zdanění za převod prostředků na podporu všech tří LTS. Úhrada musí být placena ročně dodatečně. Přitom musí společnost NordLB do 31.ledna příslušného následujícího obchodního roku zjistit výši úhrady. Sazba úhrady se vztahuje podle smluvního ustanovení na ohlášené využívání rezerv vytvořených podle smlouvy o vložení, tzn. pouze na „doložený“ kapitál. Podle tohoto jsou placeny následující částky.

Rozhodný den

Doložený kapitál v mil. DEM

Úroková sazba

Zaplacená úhrada v mil. DEM

31.12.1992

180

0,5 %

0,9

31.12.1993

1 400

0,5 %

7

31.12.1994

1 400

0,5 %

7

31.12.1995

1 390

0,5 %

6,95

31.12.1996

1 390

0,5 %

6,95

31.12.1997

1390

0,5 %

6,95

31.12.1998

1 390

0,5 %

6,95

31.12.1999

[...] (10)

0,5 %

[...]

31.12.2000

[...]

0,5 %

[...]

31.12.2001

[...]

0,5 %

[...]

31.12.2002

[...]

0,5 %

[...]

31.12.2003

[...]

0,5 %

[...]

| (43) | Podle smlouvy o vložení má země Dolní Sasko navíc právo vybírat úroky a splátky, které se vrací do prostředků na podporu, pokud hodnota prostředků na podporu běžná na trhu překračuje 1,5 miliardu DEM. V době do března 2003 bylo podle údajů Německa odebráno celkem 473,88 mil. DEM (242,29 mil. EUR). Toto podle jeho názoru odpovídá úrokové přirážce ke sjednaným 0,5 % p.a. ve výši cca 2,79-2,85 % za rok. |
| --- | --- |

(43)

Podle smlouvy o vložení má země Dolní Sasko navíc právo vybírat úroky a splátky, které se vrací do prostředků na podporu, pokud hodnota prostředků na podporu běžná na trhu překračuje 1,5 miliardu DEM. V době do března 2003 bylo podle údajů Německa odebráno celkem 473,88 mil. DEM (242,29 mil. EUR). Toto podle jeho názoru odpovídá úrokové přirážce ke sjednaným 0,5 % p.a. ve výši cca 2,79-2,85 % za rok.

e.   VLOŽENÍ KAPITÁLU PROSTŘEDNICTVÍM DALŠÍHO VLASTNÍKA PODÍLŮ, NSGV

| (44) | V přípravných rozhovorech k převodu prostředků na podporu LTS na NordLB země Dolní Sasko objasnila vůči tehdy jedinému jinému ručiteli NSGV, že vychází ze společné odpovědnosti za financování obou ručitelů a že NSGV by měl přispět podle svého kapitálového podílu 40 %. Pokud by toto způsobilo potíže, bylo by nutné diskutovat o změně poměrů podílů. |
| --- | --- |

(44)

V přípravných rozhovorech k převodu prostředků na podporu LTS na NordLB země Dolní Sasko objasnila vůči tehdy jedinému jinému ručiteli NSGV, že vychází ze společné odpovědnosti za financování obou ručitelů a že NSGV by měl přispět podle svého kapitálového podílu 40 %. Pokud by toto způsobilo potíže, bylo by nutné diskutovat o změně poměrů podílů.

| (45) | Návrh dohody, která má být uzavřena mezi oběma ručiteli, byl přiložen k návrhu zákona ze dne 15. října 1991. Proti okamžitému podepsání této „dohody ručitelů“ stála podle údajů Německa pouze okolnost, že bylo stanoveno společné podepsání země Saska-Anhaltska a SBV, SBV k tehdejšímu okamžiku ale ještě nebyl založen. Při uzavření smlouvy o vkladu dne 20. prosince 1991 rozhodla schůze ručitelů, která k tomuto okamžiku sestávala ze země Dolní Sasko a NSGV, že učiní takovou dohodu ručitelů. Dohoda byla uzavřena po nabytí platnosti státní smlouvy za účasti země Sasko-Anhaltsko a SBV dne 5. března 1992. |
| --- | --- |

(45)

Návrh dohody, která má být uzavřena mezi oběma ručiteli, byl přiložen k návrhu zákona ze dne 15. října 1991. Proti okamžitému podepsání této „dohody ručitelů“ stála podle údajů Německa pouze okolnost, že bylo stanoveno společné podepsání země Saska-Anhaltska a SBV, SBV k tehdejšímu okamžiku ale ještě nebyl založen. Při uzavření smlouvy o vkladu dne 20. prosince 1991 rozhodla schůze ručitelů, která k tomuto okamžiku sestávala ze země Dolní Sasko a NSGV, že učiní takovou dohodu ručitelů. Dohoda byla uzavřena po nabytí platnosti státní smlouvy za účasti země Sasko-Anhaltsko a SBV dne 5. března 1992.

| (46) | NSGV podle údajů Německa dále splnil své závazky z dohody ručitelů ze dne 5. března 1992 a v červenci a v říjnu 1994 vlastní prostředky společnosti NordLB, které jsou uznány z hlediska bankovního právního dohledu, zvýšil prostřednictvím dvou dále blíže popsaných opatření z jeho strany celkem o 1 miliardu DEM (podle jeho tehdejšího kapitálového podílu na společnosti NordLB ve výši 40 %). |
| --- | --- |

(46)

NSGV podle údajů Německa dále splnil své závazky z dohody ručitelů ze dne 5. března 1992 a v červenci a v říjnu 1994 vlastní prostředky společnosti NordLB, které jsou uznány z hlediska bankovního právního dohledu, zvýšil prostřednictvím dvou dále blíže popsaných opatření z jeho strany celkem o 1 miliardu DEM (podle jeho tehdejšího kapitálového podílu na společnosti NordLB ve výši 40 %).

(i)   LBS-zvláštní rezerva ve výši 450 mil. DEM

| (47) | Landesbausparkasse (LBS) (Zemská stavební spořitelna), která byla dosud začleněna do společnosti NordLB, byla po jednáních na konci roku 1993 mezi zemí, NSGV a NordLB vyloučena z NordLB zákonem ze 6. června 1994 s účinkem ke dni 1. července 1994 a osamostatněna jako právně způsobilý ústav veřejného práva. |
| --- | --- |

(47)

Landesbausparkasse (LBS) (Zemská stavební spořitelna), která byla dosud začleněna do společnosti NordLB, byla po jednáních na konci roku 1993 mezi zemí, NSGV a NordLB vyloučena z NordLB zákonem ze 6. června 1994 s účinkem ke dni 1. července 1994 a osamostatněna jako právně způsobilý ústav veřejného práva.

| (48) | Dosud byli v interním poměru ručitelů vlastníci LBS země Dolní Sasko ze 60 % a NSGV ze 40 %. Hodnota LBS byla vyčíslena na 900 mil. DEM. Bylo sjednáno, že společnost NordLB by měla před vyčleněním odebrat z LBS 450 mil. DEM a NSGV by měl stejnou částku do LBS opět přivést. Toto opatření bylo NSGV započítáno ve výši 450 mil. DEM na jeho závazek z dohody ručitelů přivést do NordLB 1 miliardu DEM, za podmínky, že NSGV by realizoval další majetkový vklad ve výši 550 mil. DEM. |
| --- | --- |

(48)

Dosud byli v interním poměru ručitelů vlastníci LBS země Dolní Sasko ze 60 % a NSGV ze 40 %. Hodnota LBS byla vyčíslena na 900 mil. DEM. Bylo sjednáno, že společnost NordLB by měla před vyčleněním odebrat z LBS 450 mil. DEM a NSGV by měl stejnou částku do LBS opět přivést. Toto opatření bylo NSGV započítáno ve výši 450 mil. DEM na jeho závazek z dohody ručitelů přivést do NordLB 1 miliardu DEM, za podmínky, že NSGV by realizoval další majetkový vklad ve výši 550 mil. DEM.

| (49) | Odebraná částka ve výši 450 mil. DEM byla společností NordLB zaúčtována v rezervních fondech ze zisku ve formě zvláštní rezervy jako dodatečné vlastní jmění k ručení ve smyslu předpisů bankovního právního dohledu. Zvláštní rezerva se úročí 7,5 % p.a. před zdaněním způsobem ukládání a v interním poměru ručitelů mezi sebou navzájem přísluší zemi ze 60 % a NSGV ze 40 %. |
| --- | --- |

(49)

Odebraná částka ve výši 450 mil. DEM byla společností NordLB zaúčtována v rezervních fondech ze zisku ve formě zvláštní rezervy jako dodatečné vlastní jmění k ručení ve smyslu předpisů bankovního právního dohledu. Zvláštní rezerva se úročí 7,5 % p.a. před zdaněním způsobem ukládání a v interním poměru ručitelů mezi sebou navzájem přísluší zemi ze 60 % a NSGV ze 40 %.

(ii)   Kapitálový vklad tichého společníka ve výši 550 mil. DEM

| (50) | NSGV a společnost NordLB podle údajů Německa uzavřely dne 10. října 1994 smlouvu o majetkovém vkladu podle § 10 odst. 4 KWG. Podle ní se NSGV zavázal, že s účinností k 10. říjnu 1994 provede majetkový vklad ve formě podílu tichého společníka ve výši 550 mil. DEM u NordLB proti zaplacení úhrady závislé na zisku, jejíž výše vyplývá z blíže specifikované úrokové sazby pro desetileté dluhopisy majitele ve výši 7,91 % s připočtením marže 1,2 % p.a. Z toho se podle údajů německých úřadů vypočítá celkové úročení ve výši 9,11 %, které odpovídá úhradě běžné na trhu za podíl tichého společníka a zároveň úhradě, která se má zaplatit zemi Dolní Sasko za vložení prostředků na podporu do vlastního jmění k ručení. Vklad byl podle údajů německých úřadů proveden podle smlouvy a byl ve smyslu bankovního právního dohledu uznán jako vlastní jmění společnosti NordLB k ručení. |
| --- | --- |

(50)

NSGV a společnost NordLB podle údajů Německa uzavřely dne 10. října 1994 smlouvu o majetkovém vkladu podle § 10 odst. 4 KWG. Podle ní se NSGV zavázal, že s účinností k 10. říjnu 1994 provede majetkový vklad ve formě podílu tichého společníka ve výši 550 mil. DEM u NordLB proti zaplacení úhrady závislé na zisku, jejíž výše vyplývá z blíže specifikované úrokové sazby pro desetileté dluhopisy majitele ve výši 7,91 % s připočtením marže 1,2 % p.a. Z toho se podle údajů německých úřadů vypočítá celkové úročení ve výši 9,11 %, které odpovídá úhradě běžné na trhu za podíl tichého společníka a zároveň úhradě, která se má zaplatit zemi Dolní Sasko za vložení prostředků na podporu do vlastního jmění k ručení. Vklad byl podle údajů německých úřadů proveden podle smlouvy a byl ve smyslu bankovního právního dohledu uznán jako vlastní jmění společnosti NordLB k ručení.

III.   STANOVISKO ÚČASTNÍKŮ

1.   STÍŽNOST A POZNÁMKY STĚŽOVATELE

| (51) | BdB vidí v převodu prostředků LTS na podporu a ve zvýšení vlastních prostředků společnosti NordLB, které je s tím spojeno, narušení hospodářské soutěže ve prospěch společnosti NordLB, protože společnost NordLB neprovedla žádnou úhradu, která by byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(51)

BdB vidí v převodu prostředků LTS na podporu a ve zvýšení vlastních prostředků společnosti NordLB, které je s tím spojeno, narušení hospodářské soutěže ve prospěch společnosti NordLB, protože společnost NordLB neprovedla žádnou úhradu, která by byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

| (52) | Podle názoru BdB není použití zásady investora v tržním hospodářství omezeno na ztrátové nebo sanaci vyžadující podniky. Investor se při rozhodování o své investici nemá vést otázkou, zda dotyčný podnik hospodaří vůbec rentabilně, nýbrž zkoumá, zda výnosnost odpovídá sazbě běžné na trhu. Pokud by byly vklady státního kapitálu zkoumány z hlediska práva podpory pouze tehdy, pokud se jedná o ztrátové podniky, vedlo by to k horšímu postavení soukromých podniků, které nelze sjednat pomocí článku 86 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(52)

Podle názoru BdB není použití zásady investora v tržním hospodářství omezeno na ztrátové nebo sanaci vyžadující podniky. Investor se při rozhodování o své investici nemá vést otázkou, zda dotyčný podnik hospodaří vůbec rentabilně, nýbrž zkoumá, zda výnosnost odpovídá sazbě běžné na trhu. Pokud by byly vklady státního kapitálu zkoumány z hlediska práva podpory pouze tehdy, pokud se jedná o ztrátové podniky, vedlo by to k horšímu postavení soukromých podniků, které nelze sjednat pomocí článku 86 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (53) | Také by nebylo možné použít článek 295 Smlouvy o ES k tomu, aby byl převod LTS vyjmut z rozsahu platnosti práva hospodářské soutěže. Podle uvedeného článku je ale možné odvodit svobodu státu vytvořit takový zvláštní majetek; jakmile ten ale přejde na komerčně pracující podnik, bylo by nutné použít pravidla hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(53)

Také by nebylo možné použít článek 295 Smlouvy o ES k tomu, aby byl převod LTS vyjmut z rozsahu platnosti práva hospodářské soutěže. Podle uvedeného článku je ale možné odvodit svobodu státu vytvořit takový zvláštní majetek; jakmile ten ale přejde na komerčně pracující podnik, bylo by nutné použít pravidla hospodářské soutěže.

| (54) | BdB ve své stížnosti konstatoval, že otázka, jaká úhrada je přiměřená za vložení prostředků na podporu, musí být zodpovězena zvláště v případě společnosti NordLB podle metodiky, která byla pro Komisi základem v jejím rozhodnutí o WestLB ze dne 8. července 1999. Podle ní má být v prvním kroku provedeno srovnání kapitálu, který je k dispozici, s jinými nástroji vlastního kapitálu. Ve druhém kroku se má zjistit minimální úhrada, kterou by investor očekával za konkrétní investice vlastního kapitálu do zemské banky. Nakonec se mají vypočítat eventuelní příplatky a srážky kvůli zvláštnostem převodu. |
| --- | --- |

(54)

BdB ve své stížnosti konstatoval, že otázka, jaká úhrada je přiměřená za vložení prostředků na podporu, musí být zodpovězena zvláště v případě společnosti NordLB podle metodiky, která byla pro Komisi základem v jejím rozhodnutí o WestLB ze dne 8. července 1999. Podle ní má být v prvním kroku provedeno srovnání kapitálu, který je k dispozici, s jinými nástroji vlastního kapitálu. Ve druhém kroku se má zjistit minimální úhrada, kterou by investor očekával za konkrétní investice vlastního kapitálu do zemské banky. Nakonec se mají vypočítat eventuelní příplatky a srážky kvůli zvláštnostem převodu.

| (55) | BdB dospěl k výsledku, že vklad prostředků LTS na podporu do NordLB – stejně jako u všech dalších řízení kvůli vkladu kapitálu do zemských bank – je srovnatelný s vkladem do základního kapitálu. |
| --- | --- |

(55)

BdB dospěl k výsledku, že vklad prostředků LTS na podporu do NordLB – stejně jako u všech dalších řízení kvůli vkladu kapitálu do zemských bank – je srovnatelný s vkladem do základního kapitálu.

| (56) | Vložení prostředků na podporu nelze srovnávat s podílem na zisku, protože právo na podíl na zisku představoval pouze doplňkový kapitál. V Německu byl jako klíčový kapitál při příslušných okamžicích vložení, tedy zvláště na konci roku 1991, toliko základní kapitál (a rezervy ve smyslu § 10 odst. 2 KWG), jakož i kapitálové vklady tichého společníka. Srovnání s podílem tichého společníka přitom ve všech případech vyloučeno. Zaprvé investor poskytl kapitálové vklady tichého společníka k dispozici pouze časově omezeně. Investor proto nemůže očekávat, že za kapitálový vklad tichého společníka obdrží stejnou výnosnost jako za nástroje vlastního kapitálu neomezeně uznávané bankovním právním dohledem, jako zvláště vklad do základního kapitálu. |
| --- | --- |

(56)

Vložení prostředků na podporu nelze srovnávat s podílem na zisku, protože právo na podíl na zisku představoval pouze doplňkový kapitál. V Německu byl jako klíčový kapitál při příslušných okamžicích vložení, tedy zvláště na konci roku 1991, toliko základní kapitál (a rezervy ve smyslu § 10 odst. 2 KWG), jakož i kapitálové vklady tichého společníka. Srovnání s podílem tichého společníka přitom ve všech případech vyloučeno. Zaprvé investor poskytl kapitálové vklady tichého společníka k dispozici pouze časově omezeně. Investor proto nemůže očekávat, že za kapitálový vklad tichého společníka obdrží stejnou výnosnost jako za nástroje vlastního kapitálu neomezeně uznávané bankovním právním dohledem, jako zvláště vklad do základního kapitálu.

| (57) | Pokud se za druhé uplatní, že přidělený kapitál se na základě dohod mezi vlastníky zemské banky použije k ručení sekundárně po základním kapitálu, nemělo by se z toho pro investora odvozovat žádné snížení rizika. Přidělený kapitál tvoří významnou část celkového klíčového kapitálu. Tím existuje velmi vysoká pravděpodobnost, že vložený kapitál bude v případě ztrát použit alespoň částečně (11). |
| --- | --- |

(57)

Pokud se za druhé uplatní, že přidělený kapitál se na základě dohod mezi vlastníky zemské banky použije k ručení sekundárně po základním kapitálu, nemělo by se z toho pro investora odvozovat žádné snížení rizika. Přidělený kapitál tvoří významnou část celkového klíčového kapitálu. Tím existuje velmi vysoká pravděpodobnost, že vložený kapitál bude v případě ztrát použit alespoň částečně (11).

| (58) | Rozdílná kvalita kapitálových vkladů tichého společníka v porovnání ke kapitálu, který by byl přidělen vložením prostředků zemských bank na podporu, byl za třetí potvrzen basilejským výborem pro bankovní dohled s ohledem na definici klíčového kapitálu z hlediska bankovního dohledu. Podle toho by měly být kapitálové vklady tichého společníka z hlediska bankovního dohledu uznány toliko jako takzvaný kapitál Lower-Tier-1. Tento kapitál by směl činit pouze 15 % požadovaného podílu klíčového kapitálu, tzn. při podílu klíčového kapitálu ve výši 4 % by musely být 3,4 % představovány základním kapitálem a otevřenými rezervami (např. vložené účelové rezervy do zemských bank). Navíc by sekundární nástroje vlastního kapitálu, např. přednostní akcie nebo požitková práva, přijímány bankami vždy pouze v malém rozsahu. Na nátlak ratingových agentur nedosáhly – zcela jinak, než ve zde posuzovaných případech – téměř nikdy více než 10 % celkového klíčového kapitálu banky. Na tomto pozadí nejsou vklady tichého společníka použitelné pro velké objemy, které investuje sám jeden investor. |
| --- | --- |

(58)

Rozdílná kvalita kapitálových vkladů tichého společníka v porovnání ke kapitálu, který by byl přidělen vložením prostředků zemských bank na podporu, byl za třetí potvrzen basilejským výborem pro bankovní dohled s ohledem na definici klíčového kapitálu z hlediska bankovního dohledu. Podle toho by měly být kapitálové vklady tichého společníka z hlediska bankovního dohledu uznány toliko jako takzvaný kapitál Lower-Tier-1. Tento kapitál by směl činit pouze 15 % požadovaného podílu klíčového kapitálu, tzn. při podílu klíčového kapitálu ve výši 4 % by musely být 3,4 % představovány základním kapitálem a otevřenými rezervami (např. vložené účelové rezervy do zemských bank). Navíc by sekundární nástroje vlastního kapitálu, např. přednostní akcie nebo požitková práva, přijímány bankami vždy pouze v malém rozsahu. Na nátlak ratingových agentur nedosáhly – zcela jinak, než ve zde posuzovaných případech – téměř nikdy více než 10 % celkového klíčového kapitálu banky. Na tomto pozadí nejsou vklady tichého společníka použitelné pro velké objemy, které investuje sám jeden investor.

| (59) | BdB uvádí, že veškeré metody ke zjištění přiměřené úhrady (výnosnosti) pro základní kapitál, který je dán k dispozici, vycházejí z bezrizikové výnosnosti a že sčítají rizikovou prémii. Metody je možné odvodit z následujícího základního principu:
  Očekávaná výnosnost rizikové investice
  =
  Bezriziková výnosnost + riziková prémie rizikové investice |
| --- | --- |

(59)

BdB uvádí, že veškeré metody ke zjištění přiměřené úhrady (výnosnosti) pro základní kapitál, který je dán k dispozici, vycházejí z bezrizikové výnosnosti a že sčítají rizikovou prémii. Metody je možné odvodit z následujícího základního principu:

Očekávaná výnosnost rizikové investice

=

Bezriziková výnosnost + riziková prémie rizikové investice

| (60) | Pro zjištění bezrizikové výnosnosti použil BdB výnosnost dlouhodobé státní půjčky, protože u pevně zúročených cenných papírů státních emitentů se jedná o formu investice s nejmenším nebo žádným rizikem. K odstranění účinku inflace, má být přitom pro každé časové období vkladu určena sazba výnosnosti pro dlouhodobou státní půjčku nejprve bez zohlednění očekávání inflace. Pro odhad dlouhodobé bezrizikové základní úrokové sazby je potom k „reálné základní úrokové sazbě“ v okamžiku sledování nutné přičíst odhad dlouhodobé průměrné očekávané inflace ve výši 3,6 %. |
| --- | --- |

(60)

Pro zjištění bezrizikové výnosnosti použil BdB výnosnost dlouhodobé státní půjčky, protože u pevně zúročených cenných papírů státních emitentů se jedná o formu investice s nejmenším nebo žádným rizikem. K odstranění účinku inflace, má být přitom pro každé časové období vkladu určena sazba výnosnosti pro dlouhodobou státní půjčku nejprve bez zohlednění očekávání inflace. Pro odhad dlouhodobé bezrizikové základní úrokové sazby je potom k „reálné základní úrokové sazbě“ v okamžiku sledování nutné přičíst odhad dlouhodobé průměrné očekávané inflace ve výši 3,6 %.

| (61) | Trh-riziková prémie se zjišťuje podle názoru BdB v prvním kroku z rozdílu mezi dlouhodobou průměrnou výnosností akcií a úrokovou sazbou státních dluhopisů. |
| --- | --- |

(61)

Trh-riziková prémie se zjišťuje podle názoru BdB v prvním kroku z rozdílu mezi dlouhodobou průměrnou výnosností akcií a úrokovou sazbou státních dluhopisů.

| (62) | Ve druhém kroku BdB určí hodnotu beta zemských bank, tzn. individuální rizikovou prémii bank, které se má přizpůsobit všeobecná tržní-riziková-prémie. |
| --- | --- |

(62)

Ve druhém kroku BdB určí hodnotu beta zemských bank, tzn. individuální rizikovou prémii bank, které se má přizpůsobit všeobecná tržní-riziková-prémie.

| (63) | BdB konstatoval, že sazba odečtená Komisí od minimální úhrady v rozhodnutí 2000/392/ES kvůli chybějící likviditě majetku Wfa byla potvrzena Soudem prvního stupně. Neexistuje tedy žádný důvod odchylovat se v předložených případech od této metody a také zde se má provést odpočet likvidity. Výše odpočtu z důvodu chybějící likvidity se určí podle metodiky WestLB podle čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování s odečtením aplikovatelných daní podniku). |
| --- | --- |

(63)

BdB konstatoval, že sazba odečtená Komisí od minimální úhrady v rozhodnutí 2000/392/ES kvůli chybějící likviditě majetku Wfa byla potvrzena Soudem prvního stupně. Neexistuje tedy žádný důvod odchylovat se v předložených případech od této metody a také zde se má provést odpočet likvidity. Výše odpočtu z důvodu chybějící likvidity se určí podle metodiky WestLB podle čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování s odečtením aplikovatelných daní podniku).

| (64) | Přirážka provedená Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES byla rovněž potvrzena Soudem prvního stupně. Pokud také v dalších případech zemských bank existují okolnosti způsobující zvýšení rizika vůči „normální investici základního kapitálu“, jako částečně mimořádně vysoký objem převodu majetku, neprovedené vydání nových obchodních podílů a s tím spojené upuštění od dalších hlasovacích práv, jakož i chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost investovaný kapitál kdykoli z podniku odebrat, je podle názoru BdB také zde přirážka oprávněná. |
| --- | --- |

(64)

Přirážka provedená Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES byla rovněž potvrzena Soudem prvního stupně. Pokud také v dalších případech zemských bank existují okolnosti způsobující zvýšení rizika vůči „normální investici základního kapitálu“, jako částečně mimořádně vysoký objem převodu majetku, neprovedené vydání nových obchodních podílů a s tím spojené upuštění od dalších hlasovacích práv, jakož i chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost investovaný kapitál kdykoli z podniku odebrat, je podle názoru BdB také zde přirážka oprávněná.

2.   POZNÁMKY ZEMĚ SEVERNÍ PORÝNÍ-VESTFÁLSKO A SPOLEČNOSTI WESTLB

| (65) | Ve stanovisku předaném Německem dne 30. října 2003 k rozhodnutí Komise o zahájení popřely země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB, že vložení majetku do zemských bank, zvláště v případě společnosti NordLB, může být srovnáváno se základním kapitálem. Spíše byly kapitálové vklady tichého společníka a takzvané perpetuals uznány v Německu již od roku 1991 jako klíčový kapitál. Navíc se úhrada neřídí právně podle zařazení bankovního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu investice. Protože majetek se použije k ručení druhořadě, je riziková struktura srovnatelná spíše s kapitálovými vklady tichého společníka nebo s takzvanými perpetuals než s investicemi základního kapitálu. |
| --- | --- |

(65)

Ve stanovisku předaném Německem dne 30. října 2003 k rozhodnutí Komise o zahájení popřely země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB, že vložení majetku do zemských bank, zvláště v případě společnosti NordLB, může být srovnáváno se základním kapitálem. Spíše byly kapitálové vklady tichého společníka a takzvané perpetuals uznány v Německu již od roku 1991 jako klíčový kapitál. Navíc se úhrada neřídí právně podle zařazení bankovního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu investice. Protože majetek se použije k ručení druhořadě, je riziková struktura srovnatelná spíše s kapitálovými vklady tichého společníka nebo s takzvanými perpetuals než s investicemi základního kapitálu.

| (66) | Ohledně výpočtu minimální úhrady u investice základního kapitálu není nutné proti metodě Capital Asset Pricing Model (CAPM) z pohledu WestLB metodicky nic namítat. Ovšem hodnoty beta zjištěné prostřednictvím BdB, které jsou zřetelně vyšší než 1, jsou nepřiměřené. Faktor beta vyšší než 1 naznačuje, že akcie podniku představuje vyšší riziko než trh jako celek. Na základě tehdy nesporně existující institucionální odpovědnosti úvěrového ustavu a ručení zřizovatele se riziko investice do zemské banky jasně nachází pod rizikem trhu jako celku. |
| --- | --- |

(66)

Ohledně výpočtu minimální úhrady u investice základního kapitálu není nutné proti metodě Capital Asset Pricing Model (CAPM) z pohledu WestLB metodicky nic namítat. Ovšem hodnoty beta zjištěné prostřednictvím BdB, které jsou zřetelně vyšší než 1, jsou nepřiměřené. Faktor beta vyšší než 1 naznačuje, že akcie podniku představuje vyšší riziko než trh jako celek. Na základě tehdy nesporně existující institucionální odpovědnosti úvěrového ustavu a ručení zřizovatele se riziko investice do zemské banky jasně nachází pod rizikem trhu jako celku.

| (67) | Vedle toho ve zvláštním případě zemských bank by znamenalo chybu přizpůsobit se očekávané výnosnosti k okamžiku vložení majetku do zemských bank. V testu soukromého investora je tento přístup zásadně smysluplný. V tomto případě by to však znamenalo, že základem má být úroková míra očekávaná v roce 1991. Jakékoli ekonomické realitě však odporuje, že by investor v roce 2003 obdržel očekávanou výnosnost roku 1991, která by dalece převyšovala skutečně dosaženou výnosnost.. Schematické a trvalé použití sazby výnosnosti by neodůvodněně znevýhodnilo zemské banky oproti soukromým účastníkům hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(67)

Vedle toho ve zvláštním případě zemských bank by znamenalo chybu přizpůsobit se očekávané výnosnosti k okamžiku vložení majetku do zemských bank. V testu soukromého investora je tento přístup zásadně smysluplný. V tomto případě by to však znamenalo, že základem má být úroková míra očekávaná v roce 1991. Jakékoli ekonomické realitě však odporuje, že by investor v roce 2003 obdržel očekávanou výnosnost roku 1991, která by dalece převyšovala skutečně dosaženou výnosnost.. Schematické a trvalé použití sazby výnosnosti by neodůvodněně znevýhodnilo zemské banky oproti soukromým účastníkům hospodářské soutěže.

| (68) | Pokud jde o slevu kvůli chybějící likviditě majetkových převodů jsou WestLB a země Severní Porýní-Vestfálsko toho názoru, že sazba za nerizikové státní půjčky musí být úplně odečtena od základní výnosnosti. Převodem majetků by zemské banky nezískaly žádnou likviditu. Není ekonomicky udržitelné snížit tuto sazbu o daňovou úsporu, protože úhrada za nástroje kapitálového trhu je nezávislá na daňové situaci. Jinak by byly ceny nástrojů kapitálového trhu rozdílné vždy podle daňové situace.. |
| --- | --- |

(68)

Pokud jde o slevu kvůli chybějící likviditě majetkových převodů jsou WestLB a země Severní Porýní-Vestfálsko toho názoru, že sazba za nerizikové státní půjčky musí být úplně odečtena od základní výnosnosti. Převodem majetků by zemské banky nezískaly žádnou likviditu. Není ekonomicky udržitelné snížit tuto sazbu o daňovou úsporu, protože úhrada za nástroje kapitálového trhu je nezávislá na daňové situaci. Jinak by byly ceny nástrojů kapitálového trhu rozdílné vždy podle daňové situace..

| (69) | Konečně by se při posuzování rizika a úhrady zohlednit, že na základě chybějící likvidity majetků není ani likvidita riziková. To by se mělo zohlednit odpovídající slevou. Rovněž by se měl kvůli takzvanému efektu vlastníka uplatnit sleva, neboť investor, který již má v podniku podíl, hodnotí další investici jinak než investor nový. |
| --- | --- |

(69)

Konečně by se při posuzování rizika a úhrady zohlednit, že na základě chybějící likvidity majetků není ani likvidita riziková. To by se mělo zohlednit odpovídající slevou. Rovněž by se měl kvůli takzvanému efektu vlastníka uplatnit sleva, neboť investor, který již má v podniku podíl, hodnotí další investici jinak než investor nový.

3.   POZNÁMKY SPOLEČNOSTI NORDLB A ZEMĚ DOLNÍ SASKO

| (70) | Závěry společnosti NordLB a země Dolní Sasko uvádí také spolková vláda. Ty jsou proto uvedeny společně s poznámkami Německa. |
| --- | --- |

(70)

Závěry společnosti NordLB a země Dolní Sasko uvádí také spolková vláda. Ty jsou proto uvedeny společně s poznámkami Německa.

4.   POZNÁMKY NĚMECKA

| (71) | Podle názoru Německa existují i po rozhodnutí Soudu prvního stupně zásadní pochybnosti o tom, zda se mohou investice státního sektoru do rentabilních podniků měřit podle měřítka testu soukromých investorů. Německo je navíc přesvědčeno, že přenechání prostředků zemí Dolní Sasko na podporu společnosti NordLB nepředstavuje žádnou státní podporu ani podle zásad použitých Komisí v rozhodnutí 2000/392ES. |
| --- | --- |

(71)

Podle názoru Německa existují i po rozhodnutí Soudu prvního stupně zásadní pochybnosti o tom, zda se mohou investice státního sektoru do rentabilních podniků měřit podle měřítka testu soukromých investorů. Německo je navíc přesvědčeno, že přenechání prostředků zemí Dolní Sasko na podporu společnosti NordLB nepředstavuje žádnou státní podporu ani podle zásad použitých Komisí v rozhodnutí 2000/392ES.

| (72) | V případě společnosti NordLB se v okamžiku přenechání prostředků na podporu vedle země jediný další společník – NSGV – zavazuje, že podle své účasti provede vklad v odpovídajícím objemu a za srovnatelných podmínek jako země a tento vklad je potom také realizován. V této míře se země již chovala při přenechávání prostředků na podporu společnosti NordLB jako soukromý investor. |
| --- | --- |

(72)

V případě společnosti NordLB se v okamžiku přenechání prostředků na podporu vedle země jediný další společník – NSGV – zavazuje, že podle své účasti provede vklad v odpovídajícím objemu a za srovnatelných podmínek jako země a tento vklad je potom také realizován. V této míře se země již chovala při přenechávání prostředků na podporu společnosti NordLB jako soukromý investor.

| (73) | Společnost NordLB navíc ještě zaplatila přiměřenou úhradu. Přitom se má zohlednit, že zaplacená úhrada ve výši 0,5 % po zdanění (1,2 % před zdaněním) odpovídá při zohlednění nákladů refinancování ve výši cca 8,3 % indikativní úrokové sazby (1,2 % +8,3 % =) cca 9,5 % před zdaněním, které země jako investor ušetřila, Navíc zemi Dolní Sasko dodatečně k úhradě 0,5 % po zdanění průběžně plynuly zpětné toky z prostředků na podporu, které činily celkem přibližně 242,29 mil. EUR (473,88 mil. DEM). |
| --- | --- |

(73)

Společnost NordLB navíc ještě zaplatila přiměřenou úhradu. Přitom se má zohlednit, že zaplacená úhrada ve výši 0,5 % po zdanění (1,2 % před zdaněním) odpovídá při zohlednění nákladů refinancování ve výši cca 8,3 % indikativní úrokové sazby (1,2 % +8,3 % =) cca 9,5 % před zdaněním, které země jako investor ušetřila, Navíc zemi Dolní Sasko dodatečně k úhradě 0,5 % po zdanění průběžně plynuly zpětné toky z prostředků na podporu, které činily celkem přibližně 242,29 mil. EUR (473,88 mil. DEM).

| (74) | Způsob výpočtu minimální úhrady BdB a Komise v rozhodnutí 2000/392/ES je chybný. Metoda CAPM není z několika důvodů vhodná ke zjišťování tržní výnosnosti. Zaprvé majetek převedený na společnost NordLB nebyl volně disponibilní. Tím by investiční alternativy předpokládané v rámci CAPM prakticky neexistovaly. Navíc by neexistovalo riziko předpokládané v CAPM pro kolísání trhu, protože zemské banky nebyly zapsány na burze, protože vklad byl hrazen s pevným úrokem a zemské banky byly v tehdejší době ještě zvýhodněny institucionální odpovědností úvěrového ústavu a ručením zřizovatele. Podle toho by neexistovala také žádná řada historických údajů pro faktory beta. |
| --- | --- |

(74)

Způsob výpočtu minimální úhrady BdB a Komise v rozhodnutí 2000/392/ES je chybný. Metoda CAPM není z několika důvodů vhodná ke zjišťování tržní výnosnosti. Zaprvé majetek převedený na společnost NordLB nebyl volně disponibilní. Tím by investiční alternativy předpokládané v rámci CAPM prakticky neexistovaly. Navíc by neexistovalo riziko předpokládané v CAPM pro kolísání trhu, protože zemské banky nebyly zapsány na burze, protože vklad byl hrazen s pevným úrokem a zemské banky byly v tehdejší době ještě zvýhodněny institucionální odpovědností úvěrového ústavu a ručením zřizovatele. Podle toho by neexistovala také žádná řada historických údajů pro faktory beta.

| (75) | Za zvláštních okolností přenechání prostředků na podporu by se mělo zohlednit, že ručení prostředků na podporu je omezeno ve vnitřním vztahu podle podílu země Dolní Sasko na základním kapitálu společnosti NordLB a že země má nárok na vyrovnání vůči dalším ručitelům společnosti NordLB. Investor při rozhodování o investicích rozhodně zohlednil, že prostředky na podporu se sice ve vnějším vztahu podílejí neomezeně na ztrátě, ale že ručení ve vnitřním vztahu je omezeno v rozsahu odpovídajícím podílu země Dolní Sasko na základním kapitálu společnosti NordLB. Země Dolní Sasko má proto nárok na vyrovnání proti dalším ručitelům společnosti NordLB – včetně veřejnoprávních korporací – u nichž neexistovalo žádné riziko úpadku. |
| --- | --- |

(75)

Za zvláštních okolností přenechání prostředků na podporu by se mělo zohlednit, že ručení prostředků na podporu je omezeno ve vnitřním vztahu podle podílu země Dolní Sasko na základním kapitálu společnosti NordLB a že země má nárok na vyrovnání vůči dalším ručitelům společnosti NordLB. Investor při rozhodování o investicích rozhodně zohlednil, že prostředky na podporu se sice ve vnějším vztahu podílejí neomezeně na ztrátě, ale že ručení ve vnitřním vztahu je omezeno v rozsahu odpovídajícím podílu země Dolní Sasko na základním kapitálu společnosti NordLB. Země Dolní Sasko má proto nárok na vyrovnání proti dalším ručitelům společnosti NordLB – včetně veřejnoprávních korporací – u nichž neexistovalo žádné riziko úpadku.

| (76) | Pokud jde o přirážku kvůli mimořádně vysokému objemu transakce Německo nechápe, jak se má definovat a proč by to mělo ospravedlňovat přirážku. Poměr vloženého majetku uznaného z hlediska právního dohledu k celkovému vlastnímu kapitálu koncernu NordLB činil v roce 1992 pouze 34,89 %. Tento podíl do roku 2001 klesl již jen na 9,62 %. Tyto výpočty se provádí na základě toho, že vlastní kapitál společnosti NordLB činil v roce 1992 4,298 miliard DEM a v roce 2001 15,596 miliard DEM. Přitom údaje o vlastním kapitálu již obsahovaly majetek LTS. |
| --- | --- |

(76)

Pokud jde o přirážku kvůli mimořádně vysokému objemu transakce Německo nechápe, jak se má definovat a proč by to mělo ospravedlňovat přirážku. Poměr vloženého majetku uznaného z hlediska právního dohledu k celkovému vlastnímu kapitálu koncernu NordLB činil v roce 1992 pouze 34,89 %. Tento podíl do roku 2001 klesl již jen na 9,62 %. Tyto výpočty se provádí na základě toho, že vlastní kapitál společnosti NordLB činil v roce 1992 4,298 miliard DEM a v roce 2001 15,596 miliard DEM. Přitom údaje o vlastním kapitálu již obsahovaly majetek LTS.

| (77) | Ani z hlediska neprovedeného vydání nových obchodních podílů zemi Dolní Sasko není oprávněna žádná přirážka. NSGV se k okamžiku přenechání prostředků na podporu zavázal, že ke svému podílu na NordLB přidělí adekvátní kapitál, což se také později stalo. Neexistoval proto žádný podnět k tomu, aby se zvýšily podíly země. |
| --- | --- |

(77)

Ani z hlediska neprovedeného vydání nových obchodních podílů zemi Dolní Sasko není oprávněna žádná přirážka. NSGV se k okamžiku přenechání prostředků na podporu zavázal, že ke svému podílu na NordLB přidělí adekvátní kapitál, což se také později stalo. Neexistoval proto žádný podnět k tomu, aby se zvýšily podíly země.

| (78) | Konečně není ani kvůli chybějící zastupitelnosti prostředků na podporu oprávněna žádná přirážka. Vložení prostředků na podporu porovná BdB a Komise pro výpočet minimální výnosnosti s investicí základního kapitálu. Investice základního kapitálu jsou ale stejně málo zastupitelné jako prostředky LTS na podporu. |
| --- | --- |

(78)

Konečně není ani kvůli chybějící zastupitelnosti prostředků na podporu oprávněna žádná přirážka. Vložení prostředků na podporu porovná BdB a Komise pro výpočet minimální výnosnosti s investicí základního kapitálu. Investice základního kapitálu jsou ale stejně málo zastupitelné jako prostředky LTS na podporu.

| (79) | Pro případ, že by byla společnost NordLB přenecháním finančních majetků přesto zvýhodněna, jednalo by se při tomto zvýhodnění pouze o kompenzaci nákladů vzniklých společnosti NordLB kvůli realizaci její veřejné zakázky. Společnost NordLB není jen zemskou bankou, nýbrž v oblasti Braunschweigu také spořitelnou. Plní proto nejen klasickou veřejnou zakázku zemských bank s náklady, které jsou s tímto spojeny, nýbrž také funkci spořitelny. |
| --- | --- |

(79)

Pro případ, že by byla společnost NordLB přenecháním finančních majetků přesto zvýhodněna, jednalo by se při tomto zvýhodnění pouze o kompenzaci nákladů vzniklých společnosti NordLB kvůli realizaci její veřejné zakázky. Společnost NordLB není jen zemskou bankou, nýbrž v oblasti Braunschweigu také spořitelnou. Plní proto nejen klasickou veřejnou zakázku zemských bank s náklady, které jsou s tímto spojeny, nýbrž také funkci spořitelny.

| (80) | Pokud by nicméně existovala podpora, jednalo by se v každém případě o stávající podporu, protože přenechání prostředků na podporu by bylo realizováno na základě institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu naposledy upraveného bruselským kompromisem ze dne17. července 2001. |
| --- | --- |

(80)

Pokud by nicméně existovala podpora, jednalo by se v každém případě o stávající podporu, protože přenechání prostředků na podporu by bylo realizováno na základě institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu naposledy upraveného bruselským kompromisem ze dne17. července 2001.

5.   POROZUMĚNÍ MEZI BDB, ZEMÍ DOLNÍ SASKO A NORDLB

| (81) | Dne 7. října 2004 byly Komisi doručeny výsledky porozumění mezi stěžovatelem BdB, zemí Dolní Sasko a společností NordLB. Aniž byla dotčena nadále existující zásadní právní pojetí, strany se v porozumění shodly na tom, co samy považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady a za přiměřenou úhradu. Strany žádají Komisi, aby výsledky porozumění zohlednila při svém rozhodování. |
| --- | --- |

(81)

Dne 7. října 2004 byly Komisi doručeny výsledky porozumění mezi stěžovatelem BdB, zemí Dolní Sasko a společností NordLB. Aniž byla dotčena nadále existující zásadní právní pojetí, strany se v porozumění shodly na tom, co samy považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady a za přiměřenou úhradu. Strany žádají Komisi, aby výsledky porozumění zohlednila při svém rozhodování.

| (82) | Strany nejprve podle Capital Asset Pricing Modell („CAPM“) určily minimální úhradu za hypotetickou investici základního kapitálu do NordLB. Podle ní má přiměřená minimální úhrada za prostředky LTS na podporu činit přibližně 10,03 %. Přitom byly brány za základ nerizikové úrokové sazby REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG (Německá burza a.s.), jakož i pro faktory beta posudek KPMG zadaný zemskými bankami ze dne 26. května 2004 (který má Komise k dispozici). Pro NordLB k okamžiku vložení dne 31. prosince 1991 konkrétně vyplynula neriziková základní úroková sazba 7,15 %. Jako faktor beta byla na základě studie KPMG použita hodnota 0,72. Prémie tržního rizika byla stanovena 4 % (pro všechny zemské banky jednotně). |
| --- | --- |

(82)

Strany nejprve podle Capital Asset Pricing Modell („CAPM“) určily minimální úhradu za hypotetickou investici základního kapitálu do NordLB. Podle ní má přiměřená minimální úhrada za prostředky LTS na podporu činit přibližně 10,03 %. Přitom byly brány za základ nerizikové úrokové sazby REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG (Německá burza a.s.), jakož i pro faktory beta posudek KPMG zadaný zemskými bankami ze dne 26. května 2004 (který má Komise k dispozici). Pro NordLB k okamžiku vložení dne 31. prosince 1991 konkrétně vyplynula neriziková základní úroková sazba 7,15 %. Jako faktor beta byla na základě studie KPMG použita hodnota 0,72. Prémie tržního rizika byla stanovena 4 % (pro všechny zemské banky jednotně).

| (83) | Poté byla stanovena sleva za chybějící likviditu kapitálu. Přitom byla brána za základ opět bezriziková úroková sazba ve výši 7,15 % jako hrubé náklady na refinancování. Pro zjištění čistých nákladů na refinancování bylo rozhodující daňové zatížení společnosti NordLB paušalizováno ve vztahu na okamžik vložení 50 %, takže vyplývá odečtení likvidity ve výši 3,57 %. |
| --- | --- |

(83)

Poté byla stanovena sleva za chybějící likviditu kapitálu. Přitom byla brána za základ opět bezriziková úroková sazba ve výši 7,15 % jako hrubé náklady na refinancování. Pro zjištění čistých nákladů na refinancování bylo rozhodující daňové zatížení společnosti NordLB paušalizováno ve vztahu na okamžik vložení 50 %, takže vyplývá odečtení likvidity ve výši 3,57 %.

| (84) | Nakonec je uplatněn příplatek ve výši 0,3 % za chybějící navýšení hlasovacích práv. |
| --- | --- |

(84)

Nakonec je uplatněn příplatek ve výši 0,3 % za chybějící navýšení hlasovacích práv.

| (85) | Celkově z tohoto vyplývá přiměřená úhrada za prostředky LTS na podporu ve výši 6,76 % p.a. po zdanění za část prostředků LTS na podporu použitelných pro konkurenční obchod společnosti NordLB. Tato úhrada má být od konce měsíce přiznání splatná jako klíčový kapitál (30. listopadu 1993). |
| --- | --- |

(85)

Celkově z tohoto vyplývá přiměřená úhrada za prostředky LTS na podporu ve výši 6,76 % p.a. po zdanění za část prostředků LTS na podporu použitelných pro konkurenční obchod společnosti NordLB. Tato úhrada má být od konce měsíce přiznání splatná jako klíčový kapitál (30. listopadu 1993).

| (86) | K úhradě za část prostředků LTS na podporu, která není použitelná pro konkurenční obchod společnosti NordLB (provize avala), se porozumění nevyjadřuje. |
| --- | --- |

(86)

K úhradě za část prostředků LTS na podporu, která není použitelná pro konkurenční obchod společnosti NordLB (provize avala), se porozumění nevyjadřuje.

IV.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (87) | K posouzení opatření podle smluvních ustanovení o státních podporách se musí nejprve přezkoumat, zda opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(87)

K posouzení opatření podle smluvních ustanovení o státních podporách se musí nejprve přezkoumat, zda opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

1.   STÁTNÍ PROSTŘEDKY A ZVÝHODNĚNÍ URČITÉHO PODNIKU

| (88) | Jak bylo uvedeno již shora, byly podíly země Dolního Saska na prostředcích tří LTS na podporu převedeny na společnost NordLB jako vlastní kapitál. Pokud se takový státní majetek s komerční hodnotou převádí na podnik, jedná se o státní prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(88)

Jak bylo uvedeno již shora, byly podíly země Dolního Saska na prostředcích tří LTS na podporu převedeny na společnost NordLB jako vlastní kapitál. Pokud se takový státní majetek s komerční hodnotou převádí na podnik, jedná se o státní prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (89) | Při zkoumání, zda převod státních prostředků na státní podnik tento podnik zvýhodňuje, a tak může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, použije Komise zásadu „investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Soudním dvorem v řadě právních věcí akceptována a dále rozvíjena. Posouzení podle této zásady je uvedeno v bodech odůvodnění 93 a následujících. |
| --- | --- |

(89)

Při zkoumání, zda převod státních prostředků na státní podnik tento podnik zvýhodňuje, a tak může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, použije Komise zásadu „investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Soudním dvorem v řadě právních věcí akceptována a dále rozvíjena. Posouzení podle této zásady je uvedeno v bodech odůvodnění 93 a následujících.

2.   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OMEZENÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY

| (90) | Liberalizací finančních služeb a integrací finančních trhů je bankovní odvětví stále více citlivé na narušení hospodářské soutěže, zvláště zbývající konkurenční překážky na trzích finančních služeb jsou poznenáhlu odbourávány. |
| --- | --- |

(90)

Liberalizací finančních služeb a integrací finančních trhů je bankovní odvětví stále více citlivé na narušení hospodářské soutěže, zvláště zbývající konkurenční překážky na trzích finančních služeb jsou poznenáhlu odbourávány.

| (91) | Společnost NordLB je univerzální bankou a významným aktérem na mezinárodních kapitálových trzích. Společnost NordLB realizuje bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami v rámci Německa i mimo jeho území. Příspěvky do NordLB tedy narušují hospodářskou soutěž a omezují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(91)

Společnost NordLB je univerzální bankou a významným aktérem na mezinárodních kapitálových trzích. Společnost NordLB realizuje bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami v rámci Německa i mimo jeho území. Příspěvky do NordLB tedy narušují hospodářskou soutěž a omezují obchod mezi členskými státy.

| (92) | Také je nutné poukázat na to, že existuje úzká souvislost mezi vlastním kapitálem úvěrového ústavu a jeho bankovními aktivitami. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože společnost NordLB byla díky státnímu opatření takovým vlastním kapitálem pro účely výše kapitálové přiměřenosti vybavena, byly bezprostředně ovlivněny obchodní možnosti banky. |
| --- | --- |

(92)

Také je nutné poukázat na to, že existuje úzká souvislost mezi vlastním kapitálem úvěrového ústavu a jeho bankovními aktivitami. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože společnost NordLB byla díky státnímu opatření takovým vlastním kapitálem pro účely výše kapitálové přiměřenosti vybavena, byly bezprostředně ovlivněny obchodní možnosti banky.

3.   ZÁSADA SOUKROMÉHO INVESTORA V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ

| (93) | Aby bylo možné posoudit, zda kapitálové opatření učiněné státním vlastníkem podílů podniku představuje zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, použije Komise zásadu „soukromého investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Komisí použita v mnoha případech a Soudním dvorem Evropských společenství byla v několika rozhodnutích akceptována a dále rozvíjena (12). Dovoluje Komisi zapojit zvláštní okolnosti jednoho případu, popřípadě zohlednit určité strategie holdingové společnosti nebo skupiny podniků nebo mezi krátkodobými a dlouhodobými zájmy investora. Zásada soukromého investora v tržním hospodářství je použita také v předloženém případě. |
| --- | --- |

(93)

Aby bylo možné posoudit, zda kapitálové opatření učiněné státním vlastníkem podílů podniku představuje zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, použije Komise zásadu „soukromého investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Komisí použita v mnoha případech a Soudním dvorem Evropských společenství byla v několika rozhodnutích akceptována a dále rozvíjena (12). Dovoluje Komisi zapojit zvláštní okolnosti jednoho případu, popřípadě zohlednit určité strategie holdingové společnosti nebo skupiny podniků nebo mezi krátkodobými a dlouhodobými zájmy investora. Zásada soukromého investora v tržním hospodářství je použita také v předloženém případě.

| (94) | Podle této zásady nelze jako státní podporu hodnotit, pokud jsou poskytnuty kapitálové prostředky za podmínek, „za kterých by soukromý investor, který jedná za normálních tržně-ekonomických podmínek, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (13). Finanční opatření jako pro investora v tržním hospodářství je zvláště nepřijatelné tehdy, když stanovená úprava úhrady zaostává za úhradami zaplacenými na trhu za srovnatelné investice. |
| --- | --- |

(94)

Podle této zásady nelze jako státní podporu hodnotit, pokud jsou poskytnuty kapitálové prostředky za podmínek, „za kterých by soukromý investor, který jedná za normálních tržně-ekonomických podmínek, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (13). Finanční opatření jako pro investora v tržním hospodářství je zvláště nepřijatelné tehdy, když stanovená úprava úhrady zaostává za úhradami zaplacenými na trhu za srovnatelné investice.

| (95) | Ve světle „zásady investora v tržním hospodářství“ zní tedy klíčová otázka, zda by takový investor společnosti NordLB poskytl kapitál, který vykazuje zvláštní příznaky prostředků LTS na podporu, za stejných podmínek, zvláště s ohledem na pravděpodobnou výnosnost investice. Tato otázka má být dále zkoumána. |
| --- | --- |

(95)

Ve světle „zásady investora v tržním hospodářství“ zní tedy klíčová otázka, zda by takový investor společnosti NordLB poskytl kapitál, který vykazuje zvláštní příznaky prostředků LTS na podporu, za stejných podmínek, zvláště s ohledem na pravděpodobnou výnosnost investice. Tato otázka má být dále zkoumána.

a)   ČLÁNEK 295 SMLOUVY O ES

| (96) | Podle článku 295 Smlouvy o ES zůstává úprava vlastnictví v různých členských státech nedotčena. To ale neospravedlňuje žádné jednání proti pravidlům smlouvy o hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(96)

Podle článku 295 Smlouvy o ES zůstává úprava vlastnictví v různých členských státech nedotčena. To ale neospravedlňuje žádné jednání proti pravidlům smlouvy o hospodářské soutěži.

| (97) | Německo uvádí, že kvůli účelové vazbě majetku LTS by nemohly být tyto prostředky použity ziskově jinak, než jejich vložením do podobného státního zařízení. Proto převod představuje komerčně nejsmysluplnější použití tohoto majetku. Proto je každá úhrada za vložení, tzn. každá další výnosnost z kapitálu LTS dostačující, aby ospravedlnila převod s ohledem na „zásadu soukromého investora v tržním hospodářství“. |
| --- | --- |

(97)

Německo uvádí, že kvůli účelové vazbě majetku LTS by nemohly být tyto prostředky použity ziskově jinak, než jejich vložením do podobného státního zařízení. Proto převod představuje komerčně nejsmysluplnější použití tohoto majetku. Proto je každá úhrada za vložení, tzn. každá další výnosnost z kapitálu LTS dostačující, aby ospravedlnila převod s ohledem na „zásadu soukromého investora v tržním hospodářství“.

| (98) | Tuto argumentaci nelze přijmout. Asi se může stát, že vložení tří LTS do NordLB a z toho vyplývající možnost pro NordLB, aby část kapitálu LTS použila k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, bylo ekonomicky nejsmysluplnějším využitím. Omezení na stanovisko státního investora by však zcela vynechalo fundamentální otázku zvýhodnění příjemce. Zda existuje zvýhodnění, je možné určit pouze tím, že se přezkoumá, zda cena, kterou zaplatil příjemce opatření, odpovídá tržní ceně: Jakmile se veřejné finance nebo jiná aktiva použijí pro komerční aktivity orientované na hospodářskou soutěž, je nutné aplikovat pravidla běžná na trhu. |
| --- | --- |

(98)

Tuto argumentaci nelze přijmout. Asi se může stát, že vložení tří LTS do NordLB a z toho vyplývající možnost pro NordLB, aby část kapitálu LTS použila k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, bylo ekonomicky nejsmysluplnějším využitím. Omezení na stanovisko státního investora by však zcela vynechalo fundamentální otázku zvýhodnění příjemce. Zda existuje zvýhodnění, je možné určit pouze tím, že se přezkoumá, zda cena, kterou zaplatil příjemce opatření, odpovídá tržní ceně: Jakmile se veřejné finance nebo jiná aktiva použijí pro komerční aktivity orientované na hospodářskou soutěž, je nutné aplikovat pravidla běžná na trhu.

b)   ŽÁDNÁ ZMĚNA VLASTNICKÉ STRUKTURY

| (99) | Prostředkem pro zaručení přiměřené výnosnosti z poskytnutého kapitálu by bylo adekvátní zvýšení podílu země na společnosti NordLB, pokud celková rentabilita banky odpovídá normální výnosnosti, kterou investor v tržním hospodářství očekává ze své investice. Země Dolní Sasko se ale nerozhodla pro tento způsob postupu. |
| --- | --- |

(99)

Prostředkem pro zaručení přiměřené výnosnosti z poskytnutého kapitálu by bylo adekvátní zvýšení podílu země na společnosti NordLB, pokud celková rentabilita banky odpovídá normální výnosnosti, kterou investor v tržním hospodářství očekává ze své investice. Země Dolní Sasko se ale nerozhodla pro tento způsob postupu.

| (100) | Chybějící zvýšení obchodních podílů ve společnosti NordLB je ze strany Německa zdůvodňováno také tím, že se NSGV k okamžiku přenechání prostředků na podporu zavázalo přidat ke svému podílu ve společnosti NordLB adekvátně rovněž kapitál, což se potom také stalo vytvořením zvláštní rezervy LBS ve výši 450 mil. DEM a kapitálovým vkladem tichého společníka ve výši 550 mil. DEM. Německo navíc zastává názor, že Soudní dvůr ve věci Alitalia (14) rozhodl, že přísun kapitálu z veřejných prostředků by měl zásadě soukromého investora postačovat,, pokud investuje také jiný držitel podílů a pokud v takovém případě není k dispozici žádná státní podpora. |
| --- | --- |

(100)

Chybějící zvýšení obchodních podílů ve společnosti NordLB je ze strany Německa zdůvodňováno také tím, že se NSGV k okamžiku přenechání prostředků na podporu zavázalo přidat ke svému podílu ve společnosti NordLB adekvátně rovněž kapitál, což se potom také stalo vytvořením zvláštní rezervy LBS ve výši 450 mil. DEM a kapitálovým vkladem tichého společníka ve výši 550 mil. DEM. Německo navíc zastává názor, že Soudní dvůr ve věci Alitalia (14) rozhodl, že přísun kapitálu z veřejných prostředků by měl zásadě soukromého investora postačovat,, pokud investuje také jiný držitel podílů a pokud v takovém případě není k dispozici žádná státní podpora.

| (101) | S ohledem na rozhodnutí Soudního dvora v otázce Alitalia je nutné upozornit na to, že se rozhodnutí vztahuje na investice soukromých osob. U NSGV se ale nejedná o soukromé osoby, nýbrž o veřejnoprávní organizaci. Navíc nejsou kapitálové vklady NSGV ani časově ani obsahově srovnatelné s převodem prostředků LTS na podporu. |
| --- | --- |

(101)

S ohledem na rozhodnutí Soudního dvora v otázce Alitalia je nutné upozornit na to, že se rozhodnutí vztahuje na investice soukromých osob. U NSGV se ale nejedná o soukromé osoby, nýbrž o veřejnoprávní organizaci. Navíc nejsou kapitálové vklady NSGV ani časově ani obsahově srovnatelné s převodem prostředků LTS na podporu.

| (102) | Zatímco majetky LTS byly převedeny na NordLB s účinností ke dni 31. prosince 1991, byla LBS z NordLB vyčleněna až s účinností ke dni 1. července 1994 a zvláštní vklad LBS byl vytvořen ve výši 450 mil. DEM. Kapitálový vklad tichého společníka ve výši 550 mil. DEM byl proveden až s účinností od 10. října 1994. Již tento časový odstup mezi transakcemi vede z hlediska Komise k tomu, že neexistují žádné srovnatelné podmínky. |
| --- | --- |

(102)

Zatímco majetky LTS byly převedeny na NordLB s účinností ke dni 31. prosince 1991, byla LBS z NordLB vyčleněna až s účinností ke dni 1. července 1994 a zvláštní vklad LBS byl vytvořen ve výši 450 mil. DEM. Kapitálový vklad tichého společníka ve výši 550 mil. DEM byl proveden až s účinností od 10. října 1994. Již tento časový odstup mezi transakcemi vede z hlediska Komise k tomu, že neexistují žádné srovnatelné podmínky.

| (103) | Navíc se v každém případě u kapitálového vkladu tichého společníka jedná o jinou formu investice. Tehdy se u všech kapitálových vkladů tichého společníka jednalo o takzvaný kapitál „lower tier 1“, tedy doplňkový kapitál, který nemohl být ke splnění předpisů o výši kapitálové přiměřenosti použit ve stejné míře jako základní kapitál. Navíc poskytovatelé kapitálových vkladů tichého společníka se na rozdíl od poskytovatelů základního kapitálu nepodíleli na zvyšování hodnoty podniku, nýbrž úhrada byla prováděna úplně přímo zaplacenými úhradami, které byly běžně pod úrovní úhrad investic základního kapitálu. |
| --- | --- |

(103)

Navíc se v každém případě u kapitálového vkladu tichého společníka jedná o jinou formu investice. Tehdy se u všech kapitálových vkladů tichého společníka jednalo o takzvaný kapitál „lower tier 1“, tedy doplňkový kapitál, který nemohl být ke splnění předpisů o výši kapitálové přiměřenosti použit ve stejné míře jako základní kapitál. Navíc poskytovatelé kapitálových vkladů tichého společníka se na rozdíl od poskytovatelů základního kapitálu nepodíleli na zvyšování hodnoty podniku, nýbrž úhrada byla prováděna úplně přímo zaplacenými úhradami, které byly běžně pod úrovní úhrad investic základního kapitálu.

| (104) | Ani kdyby se vycházelo z toho, že – likvidní – kapitálový vklad tichého společníka ve výši 550 mil. DEM musel být uhrazen vyšší částkou než – nelikvidní – prostředky LTS na podporu, nejsou majetkové převody země a majetkové převody NSGV srovnatelné z důvodu rozdílné úhrady. Za zvláštní rezervu LBS se platí 7,5 % za rok (před zdaněním), kapitálový vklad tichého společníka je podle údajů spolkové vlády úročen cca 9,11 % (před zdaněním). Prostředky LTS na podporu jsou proti tomu úročeny 0,5 % po zdanění (cca 1,2 % před zdaněním). Tím je úhrada za prostředky LTS na podporu značně nižší než úhrada za opatření NSGV. |
| --- | --- |

(104)

Ani kdyby se vycházelo z toho, že – likvidní – kapitálový vklad tichého společníka ve výši 550 mil. DEM musel být uhrazen vyšší částkou než – nelikvidní – prostředky LTS na podporu, nejsou majetkové převody země a majetkové převody NSGV srovnatelné z důvodu rozdílné úhrady. Za zvláštní rezervu LBS se platí 7,5 % za rok (před zdaněním), kapitálový vklad tichého společníka je podle údajů spolkové vlády úročen cca 9,11 % (před zdaněním). Prostředky LTS na podporu jsou proti tomu úročeny 0,5 % po zdanění (cca 1,2 % před zdaněním). Tím je úhrada za prostředky LTS na podporu značně nižší než úhrada za opatření NSGV.

| (105) | Protože se transakce země a NSGV takto značně liší, může nakonec zůstat otevřená otázka, zda k okamžiku vložení prostředků LTS na podporu do NordLB skutečně existoval závazný závazek pro NSGV vložit kapitálu v rozsahu jeho podílu do NordLB nebo zda byl tento stanoven závazně až později. |
| --- | --- |

(105)

Protože se transakce země a NSGV takto značně liší, může nakonec zůstat otevřená otázka, zda k okamžiku vložení prostředků LTS na podporu do NordLB skutečně existoval závazný závazek pro NSGV vložit kapitálu v rozsahu jeho podílu do NordLB nebo zda byl tento stanoven závazně až později.

| (106) | Ve výsledku však nedošlo k žádnému proporcionálnímu, srovnatelnému kapitálovému vkladu soukromého investora, takže také předpoklady, které byly základem pro případ Alitalia, zde nejsou splněny. Investice byla učiněna jiným státním majitelem podílů, NSGV, a podmínky kapitálového vkladu nejsou srovnatelné, protože nejsou v časové souvislosti, a také podmínky vkladu jsou rozdílné. |
| --- | --- |

(106)

Ve výsledku však nedošlo k žádnému proporcionálnímu, srovnatelnému kapitálovému vkladu soukromého investora, takže také předpoklady, které byly základem pro případ Alitalia, zde nejsou splněny. Investice byla učiněna jiným státním majitelem podílů, NSGV, a podmínky kapitálového vkladu nejsou srovnatelné, protože nejsou v časové souvislosti, a také podmínky vkladu jsou rozdílné.

c)   EFEKT VLASTNÍKA

| (107) | Německo zastává názor, že investor v tržním hospodářství by při úhradě zohlednil přírůstek hodnoty vlastního podílu ve společnosti NordLB. Země Dolní Sasko se při vložení majetků LTS podílela 60 % na NordLB. Hodnota těchto 60 % vzrostla vkladem. Navíc země zajistila, aby také NSGV přidal kapitál podle své účasti, takže NSGV se nepodílí na růstu hodnoty, kterou způsobila země sama. |
| --- | --- |

(107)

Německo zastává názor, že investor v tržním hospodářství by při úhradě zohlednil přírůstek hodnoty vlastního podílu ve společnosti NordLB. Země Dolní Sasko se při vložení majetků LTS podílela 60 % na NordLB. Hodnota těchto 60 % vzrostla vkladem. Navíc země zajistila, aby také NSGV přidal kapitál podle své účasti, takže NSGV se nepodílí na růstu hodnoty, kterou způsobila země sama.

| (108) | Z důvodů vysvětlených pod bodem 102 a dalších nemůže být okolnosti, že země vlastnila podíly v NordLB, přičítán žádný význam, a na kapitálový vklad NSGV není možné nahlížet jako na srovnatelnou investici. Tím se NSGV podílí na růstu hodnoty, aniž by se o to sám odpovídajícím způsobem přičinil. Žádný investor v tržním hospodářství by neakceptoval, že ponese jako spoluvlastník veškeré zatížení investice a že bude pouze částečně realizovat užitek z toho vyplývající. To výslovně potvrdil Soud prvního stupně ve svém rozsudku k WestLB (15). |
| --- | --- |

(108)

Z důvodů vysvětlených pod bodem 102 a dalších nemůže být okolnosti, že země vlastnila podíly v NordLB, přičítán žádný význam, a na kapitálový vklad NSGV není možné nahlížet jako na srovnatelnou investici. Tím se NSGV podílí na růstu hodnoty, aniž by se o to sám odpovídajícím způsobem přičinil. Žádný investor v tržním hospodářství by neakceptoval, že ponese jako spoluvlastník veškeré zatížení investice a že bude pouze částečně realizovat užitek z toho vyplývající. To výslovně potvrdil Soud prvního stupně ve svém rozsudku k WestLB (15).

d)   KAPITÁLOVÁ ZÁKLADNA PRO VÝPOČET ÚHRADY

| (109) | Podle názoru Německa má pouze část uznávaných základních vlastních prostředků, kterou může společnost NordLB použít k podpoře svých komerčních aktivit, hospodářský význam pro banku, a proto může země požadovat úhradu pouze za tuto část. BdB tvrdí, že celková částka ve výši 1,7544 miliard DEM je zatížena rizikem, a tudíž by se za tuto částku měla platit úhrada. |
| --- | --- |

(109)

Podle názoru Německa má pouze část uznávaných základních vlastních prostředků, kterou může společnost NordLB použít k podpoře svých komerčních aktivit, hospodářský význam pro banku, a proto může země požadovat úhradu pouze za tuto část. BdB tvrdí, že celková částka ve výši 1,7544 miliard DEM je zatížena rizikem, a tudíž by se za tuto částku měla platit úhrada.

| (110) | Jak je použito v rozhodnutí 2000/392/ES a jak potvrdil Soud prvního stupně, je zásadně nutné uhradit celou hodnotu převedeného majetku. Úhrada může být přitom pro části převedeného majetku různá. |
| --- | --- |

(110)

Jak je použito v rozhodnutí 2000/392/ES a jak potvrdil Soud prvního stupně, je zásadně nutné uhradit celou hodnotu převedeného majetku. Úhrada může být přitom pro části převedeného majetku různá.

| (111) | Pro stanovení přiměřené úhrady by se mělo rozlišovat mezi částmi majetku LTS podle jejich užitku pro NordLB. |
| --- | --- |

(111)

Pro stanovení přiměřené úhrady by se mělo rozlišovat mezi částmi majetku LTS podle jejich užitku pro NordLB.

| (112) | Hodnota majetku na konci roku 1991 činila 1,7544 miliardy DEM. Hodnota majetku se zjišťuje ročně. Ovšem jako vlastní kapitál do rozvahy NordLB bylo zahrnuto pouze 1,5 miliardy DEM. Rozdíl od hodnoty prostředků LTS na podporu byl přeúčtován jako rezerva na závazek ze smlouvy o vkladu. Rezervy jsou vytvářeny pro hrozící závazky a nepředstavují žádný vlastní kapitál. Vlastní schopnost podniku splácet úvěr proto zásadně nezlepšují. Země Dolní Sasko je navíc oprávněna vybírat úroky a splátky, které vstupují do prostředků na podporu, pokud aktuální hodnota prostředků na podporu na trhu překročí 1,5 miliardy DEM. Protože kapitál, který přesahuje hodnotu 1,5 miliardy DEM NordLB, není k dispozici ani na rozšíření obchodů ani na podporu ručení, vychází Komise z toho, že investor nemohl za tuto část prostředků na podporu požadovat žádnou úhradu. |
| --- | --- |

(112)

Hodnota majetku na konci roku 1991 činila 1,7544 miliardy DEM. Hodnota majetku se zjišťuje ročně. Ovšem jako vlastní kapitál do rozvahy NordLB bylo zahrnuto pouze 1,5 miliardy DEM. Rozdíl od hodnoty prostředků LTS na podporu byl přeúčtován jako rezerva na závazek ze smlouvy o vkladu. Rezervy jsou vytvářeny pro hrozící závazky a nepředstavují žádný vlastní kapitál. Vlastní schopnost podniku splácet úvěr proto zásadně nezlepšují. Země Dolní Sasko je navíc oprávněna vybírat úroky a splátky, které vstupují do prostředků na podporu, pokud aktuální hodnota prostředků na podporu na trhu překročí 1,5 miliardy DEM. Protože kapitál, který přesahuje hodnotu 1,5 miliardy DEM NordLB, není k dispozici ani na rozšíření obchodů ani na podporu ručení, vychází Komise z toho, že investor nemohl za tuto část prostředků na podporu požadovat žádnou úhradu.

| (113) | Hodnota 1,5 miliardy DEM se od okamžiku vložení vykazuje v rozvaze společnosti NordLB jako vlastní kapitál. Ovšem prostředky LTS na podporu nebyly před uznáním BAKred využitelné v plném rozsahu jako vlastní kapitál. Až do předběžného uznání jako vlastní kapitál dne 26. července 1993 bylo využití prostředků na podporu tolerováno BAKred pouze do té míry, jak toto bylo požadováno ke splnění aktuálně platných předpisů o výši kapitálové přiměřenosti. Až od předběžného uznání dne 26. července 1993 bylo možné použít tuto částku ve výši 1,5 miliardy DEM v plném rozsahu. Z 1,5 miliardy DEM může NordLB využít pouze cca 1,4 miliardy DEM – hodnota každoročně kolísá – k tomu, aby rozšířila své aktivity v oblasti konkurenčního obchodu, protože zbytek je zapotřebí pro podporu samotného obchodu. Pro rok 1992 a do srpna 1993 by se proto měl jako primární základ pro úhradu pro zemi použít skutečně použitý kapitál a od srpna 1993 aktuálně doložený kapitál, tzn. 1,4 miliardy DEM ročně. |
| --- | --- |

(113)

Hodnota 1,5 miliardy DEM se od okamžiku vložení vykazuje v rozvaze společnosti NordLB jako vlastní kapitál. Ovšem prostředky LTS na podporu nebyly před uznáním BAKred využitelné v plném rozsahu jako vlastní kapitál. Až do předběžného uznání jako vlastní kapitál dne 26. července 1993 bylo využití prostředků na podporu tolerováno BAKred pouze do té míry, jak toto bylo požadováno ke splnění aktuálně platných předpisů o výši kapitálové přiměřenosti. Až od předběžného uznání dne 26. července 1993 bylo možné použít tuto částku ve výši 1,5 miliardy DEM v plném rozsahu. Z 1,5 miliardy DEM může NordLB využít pouze cca 1,4 miliardy DEM – hodnota každoročně kolísá – k tomu, aby rozšířila své aktivity v oblasti konkurenčního obchodu, protože zbytek je zapotřebí pro podporu samotného obchodu. Pro rok 1992 a do srpna 1993 by se proto měl jako primární základ pro úhradu pro zemi použít skutečně použitý kapitál a od srpna 1993 aktuálně doložený kapitál, tzn. 1,4 miliardy DEM ročně.

| (114) | Zbývající základní vlastní prostředky (od srpna 1993 ve výši cca 100 mil. DEM ročně, dříve více) nemohou být sice použity pro rozšíření konkurenčního obchodu, mají ale přesto užitek pro NordLB, neboť výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze dává investorům banky také informaci o její solidnosti a působí tak na podmínky, za kterých může banka přijmout cizí kapitál. Věřitelé a ratingové agentury zohledňují celkovou ekonomickou a finanční situaci banky. Protože částka ve výši cca 100 mil. DEM ročně nemůže být použita k rozšíření obchodní činnosti, nýbrž zlepšuje image banky v očích věřitelů, může být její ekonomická funkce v tomto ohledu srovnávána přinejmenším se zárukou. |
| --- | --- |

(114)

Zbývající základní vlastní prostředky (od srpna 1993 ve výši cca 100 mil. DEM ročně, dříve více) nemohou být sice použity pro rozšíření konkurenčního obchodu, mají ale přesto užitek pro NordLB, neboť výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze dává investorům banky také informaci o její solidnosti a působí tak na podmínky, za kterých může banka přijmout cizí kapitál. Věřitelé a ratingové agentury zohledňují celkovou ekonomickou a finanční situaci banky. Protože částka ve výši cca 100 mil. DEM ročně nemůže být použita k rozšíření obchodní činnosti, nýbrž zlepšuje image banky v očích věřitelů, může být její ekonomická funkce v tomto ohledu srovnávána přinejmenším se zárukou.

| (115) | Protože takto má částka ve výši 100 mil. DEM ročně také ekonomický význam pro NordLB, investor v tržním hospodářství by požadoval za toto úhradu. Výše této úhrady je jistě nižší než úhrada za část ve výši 1,4 miliardy DEM, která má pro NordLB větší užitek, protože podle pravidel o výši kapitálové přiměřenosti může být použita také jako základ vlastních prostředků pro rozšíření obchodu orientovaného na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(115)

Protože takto má částka ve výši 100 mil. DEM ročně také ekonomický význam pro NordLB, investor v tržním hospodářství by požadoval za toto úhradu. Výše této úhrady je jistě nižší než úhrada za část ve výši 1,4 miliardy DEM, která má pro NordLB větší užitek, protože podle pravidel o výši kapitálové přiměřenosti může být použita také jako základ vlastních prostředků pro rozšíření obchodu orientovaného na hospodářskou soutěž.

| (116) | Na závěr je nutné upozornit na to, že text porozumění mezi zemí Dolní Sasko, společností NordLB a BdB stanovuje, že úhrada za převedený majetek má být provedena teprve ke konci měsíce, ke kterému jej BAKred s konečnou platností uznal jako klíčový kapitál, tzn. až od dne 30. listopadu 1993. Komise ale s porozuměním v tomto ohledu nemůže souhlasit. Převedený majetek LTS byl společnosti NordLB k dispozici od vkladu dne 31. prosince 1991 přinejmenším v rozsahu, jak jej toleroval BAKred, a společnost NordLB majetek také skutečně ve značném rozsahu využívala již před konečným uznáním prostřednictvím BAKred. |
| --- | --- |

(116)

Na závěr je nutné upozornit na to, že text porozumění mezi zemí Dolní Sasko, společností NordLB a BdB stanovuje, že úhrada za převedený majetek má být provedena teprve ke konci měsíce, ke kterému jej BAKred s konečnou platností uznal jako klíčový kapitál, tzn. až od dne 30. listopadu 1993. Komise ale s porozuměním v tomto ohledu nemůže souhlasit. Převedený majetek LTS byl společnosti NordLB k dispozici od vkladu dne 31. prosince 1991 přinejmenším v rozsahu, jak jej toleroval BAKred, a společnost NordLB majetek také skutečně ve značném rozsahu využívala již před konečným uznáním prostřednictvím BAKred.

e)   PŘIMĚŘENÁ ÚHRADA ZA KAPITÁL

| (117) | Finanční investice různé ekonomické kvality vyžadují různé výnosnosti. Při šetření, zda je investice akceptovatelná pro investora jednajícího za normálních tržních podmínek, se proto musí vycházet ze zvláštního ekonomického charakteru sporného kapitálového opatření a z hodnoty kapitálu, který byl společnosti NordLB k dispozici. |
| --- | --- |

(117)

Finanční investice různé ekonomické kvality vyžadují různé výnosnosti. Při šetření, zda je investice akceptovatelná pro investora jednajícího za normálních tržních podmínek, se proto musí vycházet ze zvláštního ekonomického charakteru sporného kapitálového opatření a z hodnoty kapitálu, který byl společnosti NordLB k dispozici.

(i)   Srovnání s dalšími nástroji vlastního kapitálu

| (118) | Německo je toho názoru, že úhrada za základní kapitál není správným srovnávacím měřítkem pro výpočet přiměřené úhrady za prostředky LTS na podporu. Je sice případné, že základní kapitál patří z hlediska právního dohledu ke klíčovému kapitálu. Ale ne všechno, co se definuje jako klíčový kapitál, je zároveň také základním kapitálem banky. Zvláště základní kapitál, který je bance plně k dispozici a který může vložit, má zcela jinou kvalitu než vložené prostředky LTS na podporu, které jsou nadále účelově vázané pro účely podpory země, a pro samotnou NordLB nejsou proto ziskové. |
| --- | --- |

(118)

Německo je toho názoru, že úhrada za základní kapitál není správným srovnávacím měřítkem pro výpočet přiměřené úhrady za prostředky LTS na podporu. Je sice případné, že základní kapitál patří z hlediska právního dohledu ke klíčovému kapitálu. Ale ne všechno, co se definuje jako klíčový kapitál, je zároveň také základním kapitálem banky. Zvláště základní kapitál, který je bance plně k dispozici a který může vložit, má zcela jinou kvalitu než vložené prostředky LTS na podporu, které jsou nadále účelově vázané pro účely podpory země, a pro samotnou NordLB nejsou proto ziskové.

| (119) | K okamžiku přenechání prostředků LTS na podporu by se tyto musely nejdříve porovnat s kapitálem podílových listů. Společnost NordLB a země Dolní Sasko by měly v té doby porovnat úhradu za prostředky na podporu s úhradou podílových listů. U kapitálu podílových listů se jedná o doplňkový kapitál, který může být zohledněn zásadně pouze omezeně do výše klíčového kapitálu. Společnost NordLB ale měla ke dni 31. prosince 1991 klíčový kapitál ve výši 2,043 miliardy DEM a doplňkový kapitál ve výši 543 mil. DEM. Proto bylo možné převést místo prostředků na podporu uznaných jako klíčový kapitál podílové listy ve výši 1,5 miliardy DEM, aby bylo možné krýt potřebu vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

(119)

K okamžiku přenechání prostředků LTS na podporu by se tyto musely nejdříve porovnat s kapitálem podílových listů. Společnost NordLB a země Dolní Sasko by měly v té doby porovnat úhradu za prostředky na podporu s úhradou podílových listů. U kapitálu podílových listů se jedná o doplňkový kapitál, který může být zohledněn zásadně pouze omezeně do výše klíčového kapitálu. Společnost NordLB ale měla ke dni 31. prosince 1991 klíčový kapitál ve výši 2,043 miliardy DEM a doplňkový kapitál ve výši 543 mil. DEM. Proto bylo možné převést místo prostředků na podporu uznaných jako klíčový kapitál podílové listy ve výši 1,5 miliardy DEM, aby bylo možné krýt potřebu vlastního kapitálu.

| (120) | Země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB ve svém stanovisku rovněž popírají, že by diverzní vklady majetků do zemských bank, zvláště v případě NordLB, mohly být srovnávány se základním kapitálem. Spíše lze srovnávat vložení s kapitálovými vklady tichého společníka nebo takzvanými perpetuals. Kapitálové vklady tichého společníka a perpetuals byly v Německu již v roce 1991 uznávány jako klíčový kapitál. Navíc se úhrada neřídí podle zařazení z hlediska bankovního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu. Protože majetek LTS byl použit k ručení sekundárně, je možné rizikovou strukturu srovnávat spíše s kapitálovými vklady tichého společníka nebo perpetuals než se základním kapitálem. |
| --- | --- |

(120)

Země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB ve svém stanovisku rovněž popírají, že by diverzní vklady majetků do zemských bank, zvláště v případě NordLB, mohly být srovnávány se základním kapitálem. Spíše lze srovnávat vložení s kapitálovými vklady tichého společníka nebo takzvanými perpetuals. Kapitálové vklady tichého společníka a perpetuals byly v Německu již v roce 1991 uznávány jako klíčový kapitál. Navíc se úhrada neřídí podle zařazení z hlediska bankovního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu. Protože majetek LTS byl použit k ručení sekundárně, je možné rizikovou strukturu srovnávat spíše s kapitálovými vklady tichého společníka nebo perpetuals než se základním kapitálem.

| (121) | Komise je stejně jako BdB toho názoru, že převod prostředků LTS na podporu, které BAKred uznal jako klíčový kapitál, lze spíše srovnat s investicí základního kapitálu. |
| --- | --- |

(121)

Komise je stejně jako BdB toho názoru, že převod prostředků LTS na podporu, které BAKred uznal jako klíčový kapitál, lze spíše srovnat s investicí základního kapitálu.

| (122) | V této souvislosti je nutné vyzdvihnout, že relativně široce rozvětvený instrumentář inovačních nástrojů vlastního kapitálu, který je úvěrovým ústavům nyní v mnoha zemích k dispozici, v Německu ještě neexistoval, když bylo v roce 1991 rozhodnuto o převodu LTS na NordLB, a že NordLB musela v roce 1993 dostát přísnějším kapitálovým požadavkům platným v té době. Některé tyto nástroje byly až do té doby rozvíjeny, jiné již existovaly, ale v Německu nebyly uznávány. Nástroje, které byly tehdy v praxi zejména k dispozici a které byly využívány, byly podílové listy a sekundární závazky (obojí toliko doplňující vlastní prostředky, druhý nástroj byl uznán až od roku 1993). |
| --- | --- |

(122)

V této souvislosti je nutné vyzdvihnout, že relativně široce rozvětvený instrumentář inovačních nástrojů vlastního kapitálu, který je úvěrovým ústavům nyní v mnoha zemích k dispozici, v Německu ještě neexistoval, když bylo v roce 1991 rozhodnuto o převodu LTS na NordLB, a že NordLB musela v roce 1993 dostát přísnějším kapitálovým požadavkům platným v té době. Některé tyto nástroje byly až do té doby rozvíjeny, jiné již existovaly, ale v Německu nebyly uznávány. Nástroje, které byly tehdy v praxi zejména k dispozici a které byly využívány, byly podílové listy a sekundární závazky (obojí toliko doplňující vlastní prostředky, druhý nástroj byl uznán až od roku 1993).

| (123) | Srovnání kapitálu LTS s takovými inovačními nástroji, které byly vyvinuty až později a které jsou částečně disponibilní pouze v jiných zemích, není tudíž přesvědčivé. Také Německo samo takové srovnání (nepřímo) odmítá tím, že uvádí, že Komise musí případ posuzovat na základě skutkové podstaty dané v okamžiku rozhodnutí na konci roku 1991. |
| --- | --- |

(123)

Srovnání kapitálu LTS s takovými inovačními nástroji, které byly vyvinuty až později a které jsou částečně disponibilní pouze v jiných zemích, není tudíž přesvědčivé. Také Německo samo takové srovnání (nepřímo) odmítá tím, že uvádí, že Komise musí případ posuzovat na základě skutkové podstaty dané v okamžiku rozhodnutí na konci roku 1991.

| (124) | S ohledem na „Perpetual preferred shares“ a podílové listy je nutné vyzdvihnout některé specifické body. „Perpetual preferred shares“ patří v několika zemích ke klíčovému kapitálu; v Německu nejsou, stejně jako dříve, jako takové uznávány. Podílové listy patří toliko k doplňujícím vlastním prostředkům, zatímco kapitál LTS má kvalitu klíčového kapitálu. Proto má kapitál LTS pro NordLB daleko větší užitek, protože ta si tímto může pořídit doplňující vlastní prostředky (jako např. podílové listy) až do stejné výše, aby tak rozšířila základnu vlastních prostředků. Také by byly, pokud na ztrátové roky navazují opět roky přinášející zisk, doplněny do nominální hodnoty nejprve podílové listy a teprve potom kapitál LTS. Navíc je kapitál LTS společnosti NordLB k dispozici bez jakéhokoli časového omezení, zatímco podílové listy jsou obvykle vydávány na deset let. Dále by byl enormní rozsah kapitálového vkladu pro podílové listy atypický, a v tomto kontextu se musí pohlížet i na pořadí v případě ztrát. Protože podíl majetku LTS je relativně velký, bude v případě výskytu větších ztrát relativně rychle použit. |
| --- | --- |

(124)

S ohledem na „Perpetual preferred shares“ a podílové listy je nutné vyzdvihnout některé specifické body. „Perpetual preferred shares“ patří v několika zemích ke klíčovému kapitálu; v Německu nejsou, stejně jako dříve, jako takové uznávány. Podílové listy patří toliko k doplňujícím vlastním prostředkům, zatímco kapitál LTS má kvalitu klíčového kapitálu. Proto má kapitál LTS pro NordLB daleko větší užitek, protože ta si tímto může pořídit doplňující vlastní prostředky (jako např. podílové listy) až do stejné výše, aby tak rozšířila základnu vlastních prostředků. Také by byly, pokud na ztrátové roky navazují opět roky přinášející zisk, doplněny do nominální hodnoty nejprve podílové listy a teprve potom kapitál LTS. Navíc je kapitál LTS společnosti NordLB k dispozici bez jakéhokoli časového omezení, zatímco podílové listy jsou obvykle vydávány na deset let. Dále by byl enormní rozsah kapitálového vkladu pro podílové listy atypický, a v tomto kontextu se musí pohlížet i na pořadí v případě ztrát. Protože podíl majetku LTS je relativně velký, bude v případě výskytu větších ztrát relativně rychle použit.

| (125) | Komise je toho názoru, že také srovnání s kapitálovými vklady tichého společníka není vhodné pro určení přiměřené úhrady za účelovou rezervu uznanou jako klíčový kapitál. Důležitým hlediskem přitom pro Komisi je, že vložení prostředků LTS na podporu nebylo provedeno právě ve formě kapitálového vkladu tichého společníka, nýbrž jako účelová rezerva. Také BAKred uznal vložení jako rezervu a ne jako kapitálový vklad tichého společníka podle § 10 KWG. Skutečnost, že německý úřad pro dohled s ním nakládal jako s rezervou hovoří pro to, že kapitál daný k dispozici je srovnatelný spíše se základním kapitálem než s kapitálovými vklady tichého společníka. |
| --- | --- |

(125)

Komise je toho názoru, že také srovnání s kapitálovými vklady tichého společníka není vhodné pro určení přiměřené úhrady za účelovou rezervu uznanou jako klíčový kapitál. Důležitým hlediskem přitom pro Komisi je, že vložení prostředků LTS na podporu nebylo provedeno právě ve formě kapitálového vkladu tichého společníka, nýbrž jako účelová rezerva. Také BAKred uznal vložení jako rezervu a ne jako kapitálový vklad tichého společníka podle § 10 KWG. Skutečnost, že německý úřad pro dohled s ním nakládal jako s rezervou hovoří pro to, že kapitál daný k dispozici je srovnatelný spíše se základním kapitálem než s kapitálovými vklady tichého společníka.

| (126) | Navíc také riziko, že vložený kapitál je možné v případě insolvence resp. likvidace přinejmenším částečně ztratit, nezůstává v pozadí za rizikem investice základního kapitálu, neboť majetek LTS tvoří značnou část kapitálu NordLB a společnost NordLB majetek LTS daný k dispozici také na mnoho let ve značném rozsahu zatížila rizikovými aktivy. |
| --- | --- |

(126)

Navíc také riziko, že vložený kapitál je možné v případě insolvence resp. likvidace přinejmenším částečně ztratit, nezůstává v pozadí za rizikem investice základního kapitálu, neboť majetek LTS tvoří značnou část kapitálu NordLB a společnost NordLB majetek LTS daný k dispozici také na mnoho let ve značném rozsahu zatížila rizikovými aktivy.

| (127) | Ze všech těchto důvodů je Komise toho názoru, že srovnávání s perpetuals, podílovými listy a kapitálovými vklady tichého společníka kvůli zvláštnostem kapitálu LTS není vhodné k tomu, aby sloužilo jako podklad pro určení přiměřené úhrady pro kapitál LTS. Převod majetků LTS vykazuje spíše většinu společných znaků s investicí základního kapitálu. |
| --- | --- |

(127)

Ze všech těchto důvodů je Komise toho názoru, že srovnávání s perpetuals, podílovými listy a kapitálovými vklady tichého společníka kvůli zvláštnostem kapitálu LTS není vhodné k tomu, aby sloužilo jako podklad pro určení přiměřené úhrady pro kapitál LTS. Převod majetků LTS vykazuje spíše většinu společných znaků s investicí základního kapitálu.

(ii)   Nárok na vyrovnání a nízké riziko ručení

| (128) | Ručení prostředků na podporu je ve vnitřním poměru omezeno podle podílu země Dolní Sasko na základním kapitálu NordLB a země má nárok na vyrovnání vůči všem dalším ručitelům společnosti NordLB. Německo zastává názor, že investor by toto rozhodně zohlednil při rozhodování o své investici a požadované úhradě. |
| --- | --- |

(128)

Ručení prostředků na podporu je ve vnitřním poměru omezeno podle podílu země Dolní Sasko na základním kapitálu NordLB a země má nárok na vyrovnání vůči všem dalším ručitelům společnosti NordLB. Německo zastává názor, že investor by toto rozhodně zohlednil při rozhodování o své investici a požadované úhradě.

| (129) | Omezení ručení ve vnitřním poměru nemůže však vést k žádnému snížení úhrady, neboť z perspektivy společnosti NordLB zůstává při tom, že výhoda musí být přiměřeně uhrazena převodem kapitálu, aby bylo možné zabránit účinkům na hospodářskou soutěž. Při nároku země na vyrovnání vůči ostatním ručitelům se jedná o dohodu mezi ručiteli a ne o ústupek společnosti NordLB, který by ospravedlňovat nižší úhradu. Pokud by popřípadě další ručitelé souhlasili, že interně převezmou plné ručení za prostředky na podporu, nemohlo by to vést k tomu, že společnost NordLB by nemusela platit již žádnou úhradu. |
| --- | --- |

(129)

Omezení ručení ve vnitřním poměru nemůže však vést k žádnému snížení úhrady, neboť z perspektivy společnosti NordLB zůstává při tom, že výhoda musí být přiměřeně uhrazena převodem kapitálu, aby bylo možné zabránit účinkům na hospodářskou soutěž. Při nároku země na vyrovnání vůči ostatním ručitelům se jedná o dohodu mezi ručiteli a ne o ústupek společnosti NordLB, který by ospravedlňovat nižší úhradu. Pokud by popřípadě další ručitelé souhlasili, že interně převezmou plné ručení za prostředky na podporu, nemohlo by to vést k tomu, že společnost NordLB by nemusela platit již žádnou úhradu.

| (130) | Navíc také z pohledu Komise nehraje žádnou roli, zda prostředky LTS na podporu byly po uznání BAKred používány stále a v plném rozsahu, aby bylo možné splnit kritéria výše kapitálové přiměřenosti. I když tomu tak není, byl by býval investor v tržním hospodářství trval na plné úhradě, protože banka mohla celý kapitál použít v hospodářské soutěži podle své svobodné ekonomické úvahy. |
| --- | --- |

(130)

Navíc také z pohledu Komise nehraje žádnou roli, zda prostředky LTS na podporu byly po uznání BAKred používány stále a v plném rozsahu, aby bylo možné splnit kritéria výše kapitálové přiměřenosti. I když tomu tak není, byl by býval investor v tržním hospodářství trval na plné úhradě, protože banka mohla celý kapitál použít v hospodářské soutěži podle své svobodné ekonomické úvahy.

(iii)   Přiměřená úhrada za částku ve výši cca 1,4 miliardy DEM

| (131) | Přiměřenou úhradu za částku cca 1,4 miliardy DEM, která je každoročně k dispozici pro konkurenční obchod společnosti NordLB, je možné bezpochyby zjistit různým způsobem. Jak bude nutné uvést, sledují ale všechny způsoby výpočtu ke zjištění úhrady za základní kapitál daný k dispozici stejné základní principy. Na bázi těchto základních principů provedla Komise výpočet v daném případě ve dvou krocích: Nejprve se zjišťuje minimální úhrada, kterou by očekával investor za (hypotetickou) investici základního kapitálu do NordLB. Dále se zkoumá, zda by byla na trhu na základě zvláštností sporných transakcí sjednána přirážka nebo sleva a zda může být popřípadě Komisí provedena metodicky dostatečně zatížitelná kvantifikace. |
| --- | --- |

(131)

Přiměřenou úhradu za částku cca 1,4 miliardy DEM, která je každoročně k dispozici pro konkurenční obchod společnosti NordLB, je možné bezpochyby zjistit různým způsobem. Jak bude nutné uvést, sledují ale všechny způsoby výpočtu ke zjištění úhrady za základní kapitál daný k dispozici stejné základní principy. Na bázi těchto základních principů provedla Komise výpočet v daném případě ve dvou krocích: Nejprve se zjišťuje minimální úhrada, kterou by očekával investor za (hypotetickou) investici základního kapitálu do NordLB. Dále se zkoumá, zda by byla na trhu na základě zvláštností sporných transakcí sjednána přirážka nebo sleva a zda může být popřípadě Komisí provedena metodicky dostatečně zatížitelná kvantifikace.

| (132) | Očekávaná výnosnost investice a investiční riziko jsou podstatnými determinanty rozhodování o investici investora v tržním hospodářství. Aby bylo možné určit výši těchto dvou prvků, zapojí investor do své kalkulace všechny disponibilní informace o firmách a o trhu. Přitom se opírá o historické průměrné výnosnosti, které obecně představují záchytný bod i pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku platného pro investiční období, strategie a kvality vedení podniku nebo relativní výhledy dotyčného hospodářského odvětví. |
| --- | --- |

(132)

Očekávaná výnosnost investice a investiční riziko jsou podstatnými determinanty rozhodování o investici investora v tržním hospodářství. Aby bylo možné určit výši těchto dvou prvků, zapojí investor do své kalkulace všechny disponibilní informace o firmách a o trhu. Přitom se opírá o historické průměrné výnosnosti, které obecně představují záchytný bod i pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku platného pro investiční období, strategie a kvality vedení podniku nebo relativní výhledy dotyčného hospodářského odvětví.

| (133) | Investor v tržním hospodářství provede investici pouze tehdy, pokud ve srovnání s nejlepším alternativním použitím kapitálu umožňuje vyšší výnosnost, resp. menší riziko. Adekvátně nebude investor investovat do podniku, jehož očekávaná výnosnost je nižší než průměrná očekávaná výnosnost jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě je možné akceptovat, že existují dostatečné alternativy k přijatému investičnímu záměru, které slibují vyšší očekávánou výnosnost při stejném riziku. |
| --- | --- |

(133)

Investor v tržním hospodářství provede investici pouze tehdy, pokud ve srovnání s nejlepším alternativním použitím kapitálu umožňuje vyšší výnosnost, resp. menší riziko. Adekvátně nebude investor investovat do podniku, jehož očekávaná výnosnost je nižší než průměrná očekávaná výnosnost jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě je možné akceptovat, že existují dostatečné alternativy k přijatému investičnímu záměru, které slibují vyšší očekávánou výnosnost při stejném riziku.

| (134) | Existují různé metody, jak zjistit přiměřenou minimální úhradu. Ty zahrnují různé varianty použití financí až po metodu CAPM. Za účelem popisu různých použití má smysl rozlišovat mezi dvěma komponenty, nerizikovou výnosností a rizikovou prémií specifickou pro projekt
  přiměřená minimální výnosnost rizikové investice
  =
  neriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice.
  Přiměřená minimální výnosnost rizikové investice může být dále popsána jako suma nerizikové sazby výnosnosti a další rizikové prémie pro převzetí rizika specifického pro investici. |
| --- | --- |

(134)

Existují různé metody, jak zjistit přiměřenou minimální úhradu. Ty zahrnují různé varianty použití financí až po metodu CAPM. Za účelem popisu různých použití má smysl rozlišovat mezi dvěma komponenty, nerizikovou výnosností a rizikovou prémií specifickou pro projekt

přiměřená minimální výnosnost rizikové investice

=

neriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice.

Přiměřená minimální výnosnost rizikové investice může být dále popsána jako suma nerizikové sazby výnosnosti a další rizikové prémie pro převzetí rizika specifického pro investici.

| (135) | Adekvátně je základem každého určení výnosnosti existence formy investice bez rizika neplnění s nerizikovou výnosností podle přijetí. Obvykle se očekávaná výnosnost pevně úročených cenných papírů státních emitentů používá pro určení nerizikové základní sazby (popřípadě index zakládající se na takových cenných papírech), představují ale formy investic se srovnatelně nízkým rizikem. Existují však rozdíly mezi různými metodami, pokud jde o zjišťování rizikové prémie:






  — | Použití financování: Očekávaná výnosnost vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady na financování. Při tomto použití se zjišťují nejprve historické náklady vlastního kapitálu, které vznikly u bank a které jsou srovnatelné s pochybnou bankou. Aritmetický průměr historických kapitálových nákladů je potom srovnáván s náklady vlastního kapitálu očekávaného v budoucnu a tím i s očekávaným požadavkem investora na výnosnost. |
| --- | --- | --- |

(135)

Adekvátně je základem každého určení výnosnosti existence formy investice bez rizika neplnění s nerizikovou výnosností podle přijetí. Obvykle se očekávaná výnosnost pevně úročených cenných papírů státních emitentů používá pro určení nerizikové základní sazby (popřípadě index zakládající se na takových cenných papírech), představují ale formy investic se srovnatelně nízkým rizikem. Existují však rozdíly mezi různými metodami, pokud jde o zjišťování rizikové prémie:

—

Použití financování: Očekávaná výnosnost vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady na financování. Při tomto použití se zjišťují nejprve historické náklady vlastního kapitálu, které vznikly u bank a které jsou srovnatelné s pochybnou bankou. Aritmetický průměr historických kapitálových nákladů je potom srovnáván s náklady vlastního kapitálu očekávaného v budoucnu a tím i s očekávaným požadavkem investora na výnosnost.

| — | Přístup k financování s Compound Annual Growth Rate: Jádrem tohoto použití je použití geometrické místo aritmetické průměrné hodnoty (Compound Annual Growth Rate). |
| --- | --- |

—

Přístup k financování s Compound Annual Growth Rate: Jádrem tohoto použití je použití geometrické místo aritmetické průměrné hodnoty (Compound Annual Growth Rate).

| — | Capital Asset Pricing Model (CAPM): CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančního hospodářství, kterým je možné výnosnost očekávanou investorem zjistit pomocí následujícího vzorce
  minimální výnosnost
  =
  neriziková základní sazba + (trh-riziková prémie × beta) |
| --- | --- |

—

Capital Asset Pricing Model (CAPM): CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančního hospodářství, kterým je možné výnosnost očekávanou investorem zjistit pomocí následujícího vzorce

minimální výnosnost

=

neriziková základní sazba + (trh-riziková prémie × beta)

Rizikovou prémii pro investici vlastního kapitálu získáme vynásobením rizikové prémie trhu faktorem beta (tržní-riziková prémie × beta). Faktor beta se použije ke kvantifikaci relativního riziko podniku k celkovému riziku všech podniků.

| (136) | CAPM je převládající metodou pro výpočet investičních výnosností u velkých podniků zapsaných na burze. Protože společnost NordLB není podnikem zapsaným na burze, není tedy možné přímo odvodit její hodnotu beta. Použití CAPM je proto možné pouze na bázi odhadu faktoru beta. |
| --- | --- |

(136)

CAPM je převládající metodou pro výpočet investičních výnosností u velkých podniků zapsaných na burze. Protože společnost NordLB není podnikem zapsaným na burze, není tedy možné přímo odvodit její hodnotu beta. Použití CAPM je proto možné pouze na bázi odhadu faktoru beta.

| (137) | Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 BdB při použití CAPM dospěl k očekávané minimální úhradě za investice základního kapitálu do NordLB v okamžiku převodu majetku LTS ke dni 31. prosince 1991 ve výši 13,34 % p.a. Německo vyjádřilo zásadní pochybnosti o použití CAPM. Navíc BdB vycházel z příliš vysokého faktoru beta a navíc chybně určil bezrizikovou základní úrokovou sazbu. Také tržní riziková prémie ve výši 4,6 % je nastavena příliš vysoko. Správně by BdB musel na základě CAPM dojít ke značně nižší minimální úhradě za hypotetickou investici základního kapitálu do NordLB. |
| --- | --- |

(137)

Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 BdB při použití CAPM dospěl k očekávané minimální úhradě za investice základního kapitálu do NordLB v okamžiku převodu majetku LTS ke dni 31. prosince 1991 ve výši 13,34 % p.a. Německo vyjádřilo zásadní pochybnosti o použití CAPM. Navíc BdB vycházel z příliš vysokého faktoru beta a navíc chybně určil bezrizikovou základní úrokovou sazbu. Také tržní riziková prémie ve výši 4,6 % je nastavena příliš vysoko. Správně by BdB musel na základě CAPM dojít ke značně nižší minimální úhradě za hypotetickou investici základního kapitálu do NordLB.

| (138) | V rámci svého porozumění o přiměřené tržní úhradě dospěly země Dolní Sasko, NordLB a BdB k závěru, že minimální úhrada ve výši 10,03 % je přiměřená. |
| --- | --- |

(138)

V rámci svého porozumění o přiměřené tržní úhradě dospěly země Dolní Sasko, NordLB a BdB k závěru, že minimální úhrada ve výši 10,03 % je přiměřená.

| (139) | Strany si pro své výpočty vzaly za základ CAPM a jako bezrizikovou základní úrokovou sazbu pro NordLB použily 7,15 % ke dni 31. prosince 1991. Zjištění těchto úrokových sazeb bylo provedeno za předpokladu, že majetek LTS společnosti NordLB byl poskytnut k dispozici trvale. Strany proto upustily od používání bezrizikové výnosnosti pro pevně stanovené investiční období, která je sledovatelná na trhu v okamžiku vložení a která se vztahuje k rozhodnému dni (např. desetileté výnosnosti pro státní půjčky), protože takové posouzení by nebralo do úvahy riziko reinvestice, tzn. riziko znovu neinvestovat po uplynutí investičního období ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran se riziko investice nejlépe zohlední, pokud je základem „Total Return Index“. Proto strany použily Performance Index REX10 vytvořený společností Deutsche Börse AG, který sleduje průběh investice v půjčkách Spolkové republiky Německo s dobou platnosti deseti let. Používaná řada indexů obsahuje příslušné stavy na konci roku v REX 10 Performance Index od roku 1970. Strany zjistily roční výnosnost, která odráží trend, jak je znázorněn v REX10 Performance Index, který je brán za základ v období od roku 1970 do roku 1991, a dospěly tak k uvedené bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 7,15 % (31. prosinec 1991). |
| --- | --- |

(139)

Strany si pro své výpočty vzaly za základ CAPM a jako bezrizikovou základní úrokovou sazbu pro NordLB použily 7,15 % ke dni 31. prosince 1991. Zjištění těchto úrokových sazeb bylo provedeno za předpokladu, že majetek LTS společnosti NordLB byl poskytnut k dispozici trvale. Strany proto upustily od používání bezrizikové výnosnosti pro pevně stanovené investiční období, která je sledovatelná na trhu v okamžiku vložení a která se vztahuje k rozhodnému dni (např. desetileté výnosnosti pro státní půjčky), protože takové posouzení by nebralo do úvahy riziko reinvestice, tzn. riziko znovu neinvestovat po uplynutí investičního období ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran se riziko investice nejlépe zohlední, pokud je základem „Total Return Index“. Proto strany použily Performance Index REX10 vytvořený společností Deutsche Börse AG, který sleduje průběh investice v půjčkách Spolkové republiky Německo s dobou platnosti deseti let. Používaná řada indexů obsahuje příslušné stavy na konci roku v REX 10 Performance Index od roku 1970. Strany zjistily roční výnosnost, která odráží trend, jak je znázorněn v REX10 Performance Index, který je brán za základ v období od roku 1970 do roku 1991, a dospěly tak k uvedené bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 7,15 % (31. prosinec 1991).

| (140) | Protože kapitálový vklad do společnosti NordLB by měl být ve skutečnosti k dispozici trvale, jeví se způsob postupu zjišťování bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě jako přiměřený. Také použitý REX10 Performance Index představuje všeobecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěné bezrizikové základní úrokové sazby se tedy zdají být správné. |
| --- | --- |

(140)

Protože kapitálový vklad do společnosti NordLB by měl být ve skutečnosti k dispozici trvale, jeví se způsob postupu zjišťování bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě jako přiměřený. Také použitý REX10 Performance Index představuje všeobecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěné bezrizikové základní úrokové sazby se tedy zdají být správné.

| (141) | Odhad faktoru beta ve výši 0,72 byl proveden na základě posudku společnosti KPMG k takzvaným Adjusted Beta-faktorům veškerých úvěrových ústavů zapsaných na burze v Německu, které má Komise k dispozici. Na základě této studie a z hlediska obchodní orientace společnosti NordLB je tento faktor beta možné považovat za přiměřený. |
| --- | --- |

(141)

Odhad faktoru beta ve výši 0,72 byl proveden na základě posudku společnosti KPMG k takzvaným Adjusted Beta-faktorům veškerých úvěrových ústavů zapsaných na burze v Německu, které má Komise k dispozici. Na základě této studie a z hlediska obchodní orientace společnosti NordLB je tento faktor beta možné považovat za přiměřený.

| (142) | Také tržní riziková prémie ve výši 4,0 % se z pohledu Komise jeví jako přijatelná. Již v rozhodnutí 2000/392/ES byla několikrát projednávána takzvaná všeobecná dlouhodobá tržní riziková prémie, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou výnosností obvyklého akciového portfolia a výnosností státních dluhopisů. V odpovídajících posudcích k postupu byla vždy podle metodiky, posouzení časového období a základny údajů použita rozpětí 3 % až 5 %. Tak posudek, který byl zhotoven pro BdB, počítal alternativně s 3,16 % a 5 %, jiný posudek sestavený ve stejném řízení pro WestLB počítal alternativně s 4,5 % a 5 %, Lohman Brothers provedený také pro WestLB počítal se sazbou 4 %. Z tohoto důvodu nemá Komise v daném případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie používané v porozumění. Vycházeje z CAPM neexistují podle názoru Komise žádné pochybnosti o tom, že stranami zjištěná minimální úhrada může být považována za přiměřenou. |
| --- | --- |

(142)

Také tržní riziková prémie ve výši 4,0 % se z pohledu Komise jeví jako přijatelná. Již v rozhodnutí 2000/392/ES byla několikrát projednávána takzvaná všeobecná dlouhodobá tržní riziková prémie, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou výnosností obvyklého akciového portfolia a výnosností státních dluhopisů. V odpovídajících posudcích k postupu byla vždy podle metodiky, posouzení časového období a základny údajů použita rozpětí 3 % až 5 %. Tak posudek, který byl zhotoven pro BdB, počítal alternativně s 3,16 % a 5 %, jiný posudek sestavený ve stejném řízení pro WestLB počítal alternativně s 4,5 % a 5 %, Lohman Brothers provedený také pro WestLB počítal se sazbou 4 %. Z tohoto důvodu nemá Komise v daném případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie používané v porozumění. Vycházeje z CAPM neexistují podle názoru Komise žádné pochybnosti o tom, že stranami zjištěná minimální úhrada může být považována za přiměřenou.

| (143) | Komise nemá žádné důvody pochybovat o tom, že minimální úhrada určená stranami za hypotetickou investici základního kapitálu by uspěla při testu na trhu. Komise proto s ohledem na stávající skutkovou podstatu stanovuje jako přiměřenou minimální úhradu pro hodnotu 10,03 % p.a. (vždy po zdanění podniku a před zdaněním investora). |
| --- | --- |

(143)

Komise nemá žádné důvody pochybovat o tom, že minimální úhrada určená stranami za hypotetickou investici základního kapitálu by uspěla při testu na trhu. Komise proto s ohledem na stávající skutkovou podstatu stanovuje jako přiměřenou minimální úhradu pro hodnotu 10,03 % p.a. (vždy po zdanění podniku a před zdaněním investora).

(iv)   Srážka z výnosnosti kvůli chybějící likviditě

| (144) | Německo je toho názoru, že společnost NordLB zaplatila přiměřenou úhradu, neboť soukromý investor by z úhrady odečetl náklady na refinancování, které pro sebe ušetřil. Protože investor ušetřil náklady na refinancování kapitálu, dospělo Německo k úročení prostředků LTS na podporu ve výši cca 9,5 %. |
| --- | --- |

(144)

Německo je toho názoru, že společnost NordLB zaplatila přiměřenou úhradu, neboť soukromý investor by z úhrady odečetl náklady na refinancování, které pro sebe ušetřil. Protože investor ušetřil náklady na refinancování kapitálu, dospělo Německo k úročení prostředků LTS na podporu ve výši cca 9,5 %.

| (145) | Komise je ale toho názoru, že nejde o to, kolik země jako investor ušetřila. Země vložila prostředky LTS na podporu do NordLB jako nelikvidní kapitál. Neexistuje žádná úspora země, neboť země nebyla povinna se starat o likviditu majetku. |
| --- | --- |

(145)

Komise je ale toho názoru, že nejde o to, kolik země jako investor ušetřila. Země vložila prostředky LTS na podporu do NordLB jako nelikvidní kapitál. Neexistuje žádná úspora země, neboť země nebyla povinna se starat o likviditu majetku.

| (146) | „Normální“ kapitálový vklad bance jí obstará jak likviditu, tak i bázi základních prostředků, která je z důvodů právního dohledu požadována k rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % riziková aktiva o faktor 12,5 (100 děleno koeficientem výše kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka refinancovat 11,5krát na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, vyplývá z rozdílu ze 12,5krát obdržených a 11,5krát zaplacených úroků za tento kapitál s odečtením ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) zisk na vlastní kapitál (16). |
| --- | --- |

(146)

„Normální“ kapitálový vklad bance jí obstará jak likviditu, tak i bázi základních prostředků, která je z důvodů právního dohledu požadována k rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % riziková aktiva o faktor 12,5 (100 děleno koeficientem výše kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka refinancovat 11,5krát na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, vyplývá z rozdílu ze 12,5krát obdržených a 11,5krát zaplacených úroků za tento kapitál s odečtením ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) zisk na vlastní kapitál (16).

| (147) | Protože kapitál LTS společnosti NordLB nevytváří nejprve žádnou likviditu, má společnost NordLB další finanční náklady ve výši částky kapitálu, pokud přijímá požadované prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevírají díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikové majetkové hodnoty o 12,5násobek částky kapitálu (resp. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (17). Kvůli těmto dalším nákladům, které při jiné formě přiděleného vlastního kapitálu nevznikají, musí být ke zjištění přiměřené úhrady proveden odpovídající odpočet. Investor v tržním hospodářství nemůže očekávat, že zachová stejnou úhradu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti. |
| --- | --- |

(147)

Protože kapitál LTS společnosti NordLB nevytváří nejprve žádnou likviditu, má společnost NordLB další finanční náklady ve výši částky kapitálu, pokud přijímá požadované prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevírají díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikové majetkové hodnoty o 12,5násobek částky kapitálu (resp. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (17). Kvůli těmto dalším nákladům, které při jiné formě přiděleného vlastního kapitálu nevznikají, musí být ke zjištění přiměřené úhrady proveden odpovídající odpočet. Investor v tržním hospodářství nemůže očekávat, že zachová stejnou úhradu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti.

| (148) | Komise je přitom toho názoru, že není nutné brát do úvahy celou úrokovou sazbu refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji, a snižují tak zdanitelný příjem. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dále zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovnává sníženou daní z příjmů právnických osob. Pouze čisté výdaje je možné zohlednit dalšími zatíženími společnosti NordLB v důsledku zvláštního charakteru převedeného kapitálu. Komise tedy celkově uznává, že společnosti NordLB vznikají další „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování s odečtením daně z příjmu společnosti“. |
| --- | --- |

(148)

Komise je přitom toho názoru, že není nutné brát do úvahy celou úrokovou sazbu refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji, a snižují tak zdanitelný příjem. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dále zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovnává sníženou daní z příjmů právnických osob. Pouze čisté výdaje je možné zohlednit dalšími zatíženími společnosti NordLB v důsledku zvláštního charakteru převedeného kapitálu. Komise tedy celkově uznává, že společnosti NordLB vznikají další „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování s odečtením daně z příjmu společnosti“.

| (149) | Na základě REX 10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG činila bezriziková úroková sazba na konci roku 1991 7,15 %. Dva třicetileté dluhopisy spolkové vlády, které byly vydány v roce 1986, vynesly v té době sekundární výnosnost 7,8 % a 7,6 %. Německo uvedlo, že se individuální sazba refinancování společnosti NordLB ke dni 31. prosince 1991 pohybovala kolem [...] %. V porozumění braly strany za základ dlouhodobou nerizikovou sazbu ve výši 7,15 %. Navíc se strany shodly na tom, že akceptují paušální daňovou sazbu ve výši 50 % (18). Podle toho dospěly strany k čisté sazbě refinancování ve výši 3,57 %, a tím k odpovídajícímu odečtení likvidity. |
| --- | --- |

(149)

Na základě REX 10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG činila bezriziková úroková sazba na konci roku 1991 7,15 %. Dva třicetileté dluhopisy spolkové vlády, které byly vydány v roce 1986, vynesly v té době sekundární výnosnost 7,8 % a 7,6 %. Německo uvedlo, že se individuální sazba refinancování společnosti NordLB ke dni 31. prosince 1991 pohybovala kolem [...] %. V porozumění braly strany za základ dlouhodobou nerizikovou sazbu ve výši 7,15 %. Navíc se strany shodly na tom, že akceptují paušální daňovou sazbu ve výši 50 % (18). Podle toho dospěly strany k čisté sazbě refinancování ve výši 3,57 %, a tím k odpovídajícímu odečtení likvidity.

| (150) | Na základě tohoto porozumění a skutečnosti, že uvedené částky spadají ještě do rámce, který Německo uvedlo již shora, nemá Komise důvod, aby na sazbu 3,57 % nenahlížela jako na správnou, a stanovuje proto tuto hodnotu jako základ při zjišťování prvku podpory. |
| --- | --- |

(150)

Na základě tohoto porozumění a skutečnosti, že uvedené částky spadají ještě do rámce, který Německo uvedlo již shora, nemá Komise důvod, aby na sazbu 3,57 % nenahlížela jako na správnou, a stanovuje proto tuto hodnotu jako základ při zjišťování prvku podpory.

(v)   Přirážka k výnosnosti kvůli zvláštnostem převodu

| (151) | V praxi jsou při stanovování úhrady atypické okolnosti, které probíhají odchylně od normálního případu investice základního kapitálu do dotčeného podniku, obecně zohledňovány odpovídajícími přirážkami resp. srážkami. Je proto nutné zkontrolovat, zda podle zvláštností, zvláště podle konkrétního profilu rizika převodu LTS, existují důvody pro úpravu zjištěné minimální úhrady ve výši 10,03 %, které by soukromý investor očekával za (hypotetickou) investici základního kapitálu do NordLB, a zda může být navíc provedena metodicky dostatečně zatížitelná kvantifikace. V této souvislosti se objevuje kontrola tří aspektů: za prvé neprovedené vydání nových obchodních podílů a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádný objem majetkového převodu a za třetí chybějící zastupitelnost investice. |
| --- | --- |

(151)

V praxi jsou při stanovování úhrady atypické okolnosti, které probíhají odchylně od normálního případu investice základního kapitálu do dotčeného podniku, obecně zohledňovány odpovídajícími přirážkami resp. srážkami. Je proto nutné zkontrolovat, zda podle zvláštností, zvláště podle konkrétního profilu rizika převodu LTS, existují důvody pro úpravu zjištěné minimální úhrady ve výši 10,03 %, které by soukromý investor očekával za (hypotetickou) investici základního kapitálu do NordLB, a zda může být navíc provedena metodicky dostatečně zatížitelná kvantifikace. V této souvislosti se objevuje kontrola tří aspektů: za prvé neprovedené vydání nových obchodních podílů a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádný objem majetkového převodu a za třetí chybějící zastupitelnost investice.

| (152) | Země vložením nezískává žádná další hlasovací práva a toto nebylo vyrovnáno ani srovnatelnou investicí jiného vlastníka podílů. Upuštěním od hlasovacích práv se investor vzdává možnosti ovlivňovat obchodní vedení banky při jeho rozhodování. Jako vyrovnání toho, že je přijato vyšší riziko ztráty, aniž by proti tomuto stál adekvátně větší vliv na podnik, by investor v tržním hospodářství (i při snížení rizika díky interním úmluvám s dalšími vlastníky podílů) požadoval vyšší úhradu. Vzhledem ke zvýšené úhrady za přednostní akcie vůči kmenovým akciím považuje Komise přirážku v minimální výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) za správnou. Také strany porozumění považují přirážku 0,3 % kvůli chybějícímu vydání nových hlasovacích práv za správnou. |
| --- | --- |

(152)

Země vložením nezískává žádná další hlasovací práva a toto nebylo vyrovnáno ani srovnatelnou investicí jiného vlastníka podílů. Upuštěním od hlasovacích práv se investor vzdává možnosti ovlivňovat obchodní vedení banky při jeho rozhodování. Jako vyrovnání toho, že je přijato vyšší riziko ztráty, aniž by proti tomuto stál adekvátně větší vliv na podnik, by investor v tržním hospodářství (i při snížení rizika díky interním úmluvám s dalšími vlastníky podílů) požadoval vyšší úhradu. Vzhledem ke zvýšené úhrady za přednostní akcie vůči kmenovým akciím považuje Komise přirážku v minimální výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) za správnou. Také strany porozumění považují přirážku 0,3 % kvůli chybějícímu vydání nových hlasovacích práv za správnou.

| (153) | Objem převedeného majetku a vliv, který tento měl z úhlu pohledu směrnice o kapitálové přiměřenosti pro NordLB, byl již zmíněn nahoře (bod 40 a následující). Vložením LTS se značně zvýšil klíčový kapitál společnosti NordLB, a to bez nákladů na akvizice a správu. Investor v tržním hospodářství by při kapitálovém vkladu s relativně a absolutně vysokou částkou majetku LTS pravděpodobně požadoval přirážku. Na druhé straně není možné vklad základního kapitálu ve výši přibližně 1,5 miliardy DEM do jedné z největších německých univerzálních bank právě s ohledem na mimořádnou potřebu kapitálu evropských úvěrových ústavů kvůli směrnici o kapitálové přiměřenosti považovat za mimo jakékoli normální obchodní dimenze. Navíc může být velký objem použit jako indicie pro podobnost základního kapitálu majetkového vkladu, neboť k okamžiku vkladu na konci roku 1991 byly velkoobjemové kapitálové vklady tichého společníka na trhu netypické. Znamenalo by to proto nepřípustné zdvojené zohlednění objemu, pokud by se při investici podobné základnímu kapitálu použil objem převedeného majetku, aby bylo možné ospravedlnit další přirážku. Komise takto ve prospěch NordLB upouští od toho, aby vybrala přirážku z hlediska objemu majetkového převodu. Porozumění rovněž vychází z toho, že kvůli objemu převedeného majetku nemá být prováděna žádná přirážka. |
| --- | --- |

(153)

Objem převedeného majetku a vliv, který tento měl z úhlu pohledu směrnice o kapitálové přiměřenosti pro NordLB, byl již zmíněn nahoře (bod 40 a následující). Vložením LTS se značně zvýšil klíčový kapitál společnosti NordLB, a to bez nákladů na akvizice a správu. Investor v tržním hospodářství by při kapitálovém vkladu s relativně a absolutně vysokou částkou majetku LTS pravděpodobně požadoval přirážku. Na druhé straně není možné vklad základního kapitálu ve výši přibližně 1,5 miliardy DEM do jedné z největších německých univerzálních bank právě s ohledem na mimořádnou potřebu kapitálu evropských úvěrových ústavů kvůli směrnici o kapitálové přiměřenosti považovat za mimo jakékoli normální obchodní dimenze. Navíc může být velký objem použit jako indicie pro podobnost základního kapitálu majetkového vkladu, neboť k okamžiku vkladu na konci roku 1991 byly velkoobjemové kapitálové vklady tichého společníka na trhu netypické. Znamenalo by to proto nepřípustné zdvojené zohlednění objemu, pokud by se při investici podobné základnímu kapitálu použil objem převedeného majetku, aby bylo možné ospravedlnit další přirážku. Komise takto ve prospěch NordLB upouští od toho, aby vybrala přirážku z hlediska objemu majetkového převodu. Porozumění rovněž vychází z toho, že kvůli objemu převedeného majetku nemá být prováděna žádná přirážka.

| (154) | Nakonec je nutné upozornit na chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost odebrat investovaný kapitál z podniku kdykoli znovu. Normálně může investor nástroj vlastního kapitálu prodat na trhu třetí osobě, a tím svou investici ukončit. Normální vklad základního kapitálu se odvíjí při přesném posuzování následovně: Investor vloží majetek na straně aktiv v rozvaze (ať už jako peněžitý nebo nepeněžitý vklad). Tomu na stranu pasiv v normálním případě odpovídá obchodovatelný podíl ve prospěch investora, např. u akciové společnosti jsou to akcie. Tyto akcie potom může prodávat třetím osobám. Tím sice nemůže znovu vybrat svoji původně vloženou majetkovou hodnotu. Neboť ta patří nyní do vlastního jmění společnosti k ručení a je zbavena jeho dispozice. Prostřednictvím prodeje akcie – vždy podle burzovního kurzu – může ale získat hospodářskou protihodnotu. Jeho kapitálová investice je takto zastupitelná. Kvůli zvláštním okolnostem převodu majetku LTS země tuto možnost nemá. Komise přesto nevidí žádný důvod pro další přirážku. Země sice neměla možnost díky volné obchodovatelnosti investice realizovat hospodářskou protihodnotu, ovšem existovala a kdykoli stále existuje možnost stáhnout účelový majetek dle zákona opět z NordLB a popřípadě dosáhnout vyšší výnosnosti opětovným vkladem do jiných ústavů. Také zde vychází porozumění mezi BdB, zemí a společností NordLB z toho, že kvůli chybějící zastupitelnosti majetku neměla být realizována žádná přirážka. |
| --- | --- |

(154)

Nakonec je nutné upozornit na chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost odebrat investovaný kapitál z podniku kdykoli znovu. Normálně může investor nástroj vlastního kapitálu prodat na trhu třetí osobě, a tím svou investici ukončit. Normální vklad základního kapitálu se odvíjí při přesném posuzování následovně: Investor vloží majetek na straně aktiv v rozvaze (ať už jako peněžitý nebo nepeněžitý vklad). Tomu na stranu pasiv v normálním případě odpovídá obchodovatelný podíl ve prospěch investora, např. u akciové společnosti jsou to akcie. Tyto akcie potom může prodávat třetím osobám. Tím sice nemůže znovu vybrat svoji původně vloženou majetkovou hodnotu. Neboť ta patří nyní do vlastního jmění společnosti k ručení a je zbavena jeho dispozice. Prostřednictvím prodeje akcie – vždy podle burzovního kurzu – může ale získat hospodářskou protihodnotu. Jeho kapitálová investice je takto zastupitelná. Kvůli zvláštním okolnostem převodu majetku LTS země tuto možnost nemá. Komise přesto nevidí žádný důvod pro další přirážku. Země sice neměla možnost díky volné obchodovatelnosti investice realizovat hospodářskou protihodnotu, ovšem existovala a kdykoli stále existuje možnost stáhnout účelový majetek dle zákona opět z NordLB a popřípadě dosáhnout vyšší výnosnosti opětovným vkladem do jiných ústavů. Také zde vychází porozumění mezi BdB, zemí a společností NordLB z toho, že kvůli chybějící zastupitelnosti majetku neměla být realizována žádná přirážka.

| (155) | Komise proto považuje celkově za správnou přirážku k výnosnosti ve výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) za vzdání se dalších hlasovacích práv. |
| --- | --- |

(155)

Komise proto považuje celkově za správnou přirážku k výnosnosti ve výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) za vzdání se dalších hlasovacích práv.

(vi)   Žádné snížení úhrady kvůli sjednání paušální úhrady

| (156) | U akcií závisí úhrada přímo na výsledcích podniku a vyjadřuje se hlavně ve formě dividend a podílu na zvýšení hodnoty podniku (např. vyjádřeno pomocí růstů kurzů akcií). Země obdrží paušální úhradu, jejíž výše by měla odrážet oba uvedené aspekty úhrady pro „normální“ kapitálový vklad. Je možné argumentovat, že pevná úhrada, kterou obdrží země místo úhrady spojené přímo s výsledky společnosti NordLB, představuje výhodu, která opravňuje ke snížení sazby odměny. Zda je taková pevná úhrada skutečně výhodnější než variabilní úhrada vztahující se k zisku, závisí na výsledcích podniku v budoucnosti. Pokud se zhorší, je paušální sazba pro investora výhodou, pokud se však zlepší, je nevýhodou. Skutečný vývoj není ale možné dodatečně použít při rozhodování o investici. Vzhledem k tomuto všemu je Komise toho názoru, že odměnu není z tohoto důvodu třeba snižovat. |
| --- | --- |

(156)

U akcií závisí úhrada přímo na výsledcích podniku a vyjadřuje se hlavně ve formě dividend a podílu na zvýšení hodnoty podniku (např. vyjádřeno pomocí růstů kurzů akcií). Země obdrží paušální úhradu, jejíž výše by měla odrážet oba uvedené aspekty úhrady pro „normální“ kapitálový vklad. Je možné argumentovat, že pevná úhrada, kterou obdrží země místo úhrady spojené přímo s výsledky společnosti NordLB, představuje výhodu, která opravňuje ke snížení sazby odměny. Zda je taková pevná úhrada skutečně výhodnější než variabilní úhrada vztahující se k zisku, závisí na výsledcích podniku v budoucnosti. Pokud se zhorší, je paušální sazba pro investora výhodou, pokud se však zlepší, je nevýhodou. Skutečný vývoj není ale možné dodatečně použít při rozhodování o investici. Vzhledem k tomuto všemu je Komise toho názoru, že odměnu není z tohoto důvodu třeba snižovat.

(vii)   Celková úhrada

| (157) | Na základě všech těchto úvah dospívá Komise k závěru, že přiměřená úhrada za sporný kapitál by činila 6,76 % p.a. (po zdanění podniku), totiž 10,03 % normální výnosnosti sporných investic, s připočtením 0,3 % kvůli zvláštnostem transakce, s odečtením 3,57 % na náklady financování, které vznikají společnosti NordLB kvůli chybějící likviditě převedeného majetku. |
| --- | --- |

(157)

Na základě všech těchto úvah dospívá Komise k závěru, že přiměřená úhrada za sporný kapitál by činila 6,76 % p.a. (po zdanění podniku), totiž 10,03 % normální výnosnosti sporných investic, s připočtením 0,3 % kvůli zvláštnostem transakce, s odečtením 3,57 % na náklady financování, které vznikají společnosti NordLB kvůli chybějící likviditě převedeného majetku.

(viii)   Přiměřená úhrada za částku cca 100 mil. DEM

| (158) | Jak bylo již vysvětleno, má také podíl vlastního kapitálu ve výši cca 100 mil. DEM ročně materiální hodnotu pro společnost NordLB a jeho ekonomickou funkci lze srovnávat s funkcí záruky nebo ručení. Aby bylo možné se takovému riziku vyhnout, požadoval by investor v tržním hospodářství přiměřenou úhradu. Porozumění mezi BdB, zemí a NordLB se k této otázce nevyjadřuje. |
| --- | --- |

(158)

Jak bylo již vysvětleno, má také podíl vlastního kapitálu ve výši cca 100 mil. DEM ročně materiální hodnotu pro společnost NordLB a jeho ekonomickou funkci lze srovnávat s funkcí záruky nebo ručení. Aby bylo možné se takovému riziku vyhnout, požadoval by investor v tržním hospodářství přiměřenou úhradu. Porozumění mezi BdB, zemí a NordLB se k této otázce nevyjadřuje.

| (159) | V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES uvedla Komise sazbu 0,3 % p.a. (po zdanění), kterou Německo uvádělo jako přiměřenou provizi avala pro banku jako NordLB. Zvýšení této úhrady kvůli zvláště vysokému rozsahu „záruky“ se při 100 mil. DEM jeví jako nepřiměřené. Také pro oba roky, ve kterých bylo k dispozici znatelně více než 100 mil. DEM, v letech 1992 a 1993, se Komisi přirážka nezdá oprávněná. Zvýšení této sazby kvůli okolnosti, že prostředky LTS na podporu společnosti NordLB jsou k dispozici principiálně neomezeně, je vedle toho pochybné ze stejných důvodů, ze kterých také nebyla provedena žádná přirážka při úhradě za kapitál, který je k dispozici pro konkurenční obchod. |
| --- | --- |

(159)

V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES uvedla Komise sazbu 0,3 % p.a. (po zdanění), kterou Německo uvádělo jako přiměřenou provizi avala pro banku jako NordLB. Zvýšení této úhrady kvůli zvláště vysokému rozsahu „záruky“ se při 100 mil. DEM jeví jako nepřiměřené. Také pro oba roky, ve kterých bylo k dispozici znatelně více než 100 mil. DEM, v letech 1992 a 1993, se Komisi přirážka nezdá oprávněná. Zvýšení této sazby kvůli okolnosti, že prostředky LTS na podporu společnosti NordLB jsou k dispozici principiálně neomezeně, je vedle toho pochybné ze stejných důvodů, ze kterých také nebyla provedena žádná přirážka při úhradě za kapitál, který je k dispozici pro konkurenční obchod.

| (160) | Odměna za ručení představuje pro společnost NordLB provozní výdaj a snižuje proto zdanitelný zisk. Úhrada, která má být zaplacena zemi Dolní Sasko za majetek LTS, se platí ze zisků po zdanění. Proto musí být sazba 0,3 % zásadně upravena daňovou sazbou. Rovněž jako u nákladů na refinancování vychází Komise – v tomto případě ve prospěch společnosti NordLB – z jednotné celkové daňové sazby ve výši 50 %. Komise proto stanovuje sazbu 0,15 % p.a. po zdanění. |
| --- | --- |

(160)

Odměna za ručení představuje pro společnost NordLB provozní výdaj a snižuje proto zdanitelný zisk. Úhrada, která má být zaplacena zemi Dolní Sasko za majetek LTS, se platí ze zisků po zdanění. Proto musí být sazba 0,3 % zásadně upravena daňovou sazbou. Rovněž jako u nákladů na refinancování vychází Komise – v tomto případě ve prospěch společnosti NordLB – z jednotné celkové daňové sazby ve výši 50 %. Komise proto stanovuje sazbu 0,15 % p.a. po zdanění.

f)   PRVEK PODPORY

| (161) | Podle shora uvedených výpočtů Komise za odpovídající trhu považuje odměnu ve výši 6,76 % p.a. po zdanění za část kapitálu, který může NordLB použít na podporu své obchodní činnosti, totiž cca 1,4 miliardu DEM, a 0,15 % p.a. po zdanění za rozdíl mezi touto částí a částkou vykazovanou v rozvaze společnosti NordLB jako vlastní kapitál ve výši 1,5 miliardy DEM, tedy cca 100 mil. DEM. |
| --- | --- |

(161)

Podle shora uvedených výpočtů Komise za odpovídající trhu považuje odměnu ve výši 6,76 % p.a. po zdanění za část kapitálu, který může NordLB použít na podporu své obchodní činnosti, totiž cca 1,4 miliardu DEM, a 0,15 % p.a. po zdanění za rozdíl mezi touto částí a částkou vykazovanou v rozvaze společnosti NordLB jako vlastní kapitál ve výši 1,5 miliardy DEM, tedy cca 100 mil. DEM.

| (162) | Společnost NordLB platí v současnosti odměnu 0,5 % p.a. po zdanění za částku, která se skutečně používá na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Tato odměna byla zaplacena poprvé za rok 1992. |
| --- | --- |

(162)

Společnost NordLB platí v současnosti odměnu 0,5 % p.a. po zdanění za částku, která se skutečně používá na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Tato odměna byla zaplacena poprvé za rok 1992.

| (163) | Vedle odměny ve výši 0,5 % p.a. po zdanění považuje Německo za další součást úhrady, že země má právo vybírat úroky a splátky, které se vracejí do prostředků LTS na podporu, pokud hodnota prostředků na podporu na trhu překročí 1,5 miliardy DEM. |
| --- | --- |

(163)

Vedle odměny ve výši 0,5 % p.a. po zdanění považuje Německo za další součást úhrady, že země má právo vybírat úroky a splátky, které se vracejí do prostředků LTS na podporu, pokud hodnota prostředků na podporu na trhu překročí 1,5 miliardy DEM.

| (164) | Komise je toho názoru, že investor v tržním hospodářství by nepřistoupil na to, že úhradu obdrží z příjmů, které jsou závislé na chování banky, která prostředky na podporu spravuje. Navíc společnost NordLB z části majetku překračující 1,5 miliardy DEM neprofituje (podle tohoto není nutné provádět také žádnou úhradu). Výběry z této části prostředků LTS na podporu nemohou být tedy také považovány za další úhradu, protože je ekonomicky nenese NordLB, nýbrž od počátku příslušejí zemi. |
| --- | --- |

(164)

Komise je toho názoru, že investor v tržním hospodářství by nepřistoupil na to, že úhradu obdrží z příjmů, které jsou závislé na chování banky, která prostředky na podporu spravuje. Navíc společnost NordLB z části majetku překračující 1,5 miliardy DEM neprofituje (podle tohoto není nutné provádět také žádnou úhradu). Výběry z této části prostředků LTS na podporu nemohou být tedy také považovány za další úhradu, protože je ekonomicky nenese NordLB, nýbrž od počátku příslušejí zemi.

| (165) | Vedle toho Německo tvrdí, že důvodem pro převod byly potenciální synergie a nikoli zvýšení vlastního kapitálu společnosti NordLB. Převod prostředků na podporu měl ale přinejmenším za účel splňovat požadavky ze směrnice o kapitálové přiměřenosti. Pokud pro LTS vznikají synergie a úspory, prospívá toto LTS díky redukci nákladů, nemůže to být ale považováno za protiplnění společnosti NordLB za poskytnutí základního vlastního prostředku. Protože se těmito synergiemi ani nesnižuje použitelnost převáděného kapitálu pro NordLB, ani se pro NordLB nezvyšují náklady vyplývající z převodu, neměly by mít synergie také žádný vliv na výši odměny, kterou by za poskytnutý vlastní kapitál mohl od banky požadovat investor v tržním hospodářství. Také v případě skutečné výhody pro zemi v důsledku synergií by byl každý účastník hospodářské soutěže na základě konkurence nucen „platit“ zemi za finanční nástroj (LTS) s připočtením přiměřené odměny za poskytnutý vlastní kapitál „úhradu“ ve formě takových výhod. Navíc vznikají synergie v důsledku sloučení normálně v obou podnicích účastnících se sloučení. Je obtížné pochopit, proč by společnost NordLB neměla z těchto výhod vůbec profitovat. Komise zastává tedy názor, že se u případných synergických efektů nejedná o úhradu placenou společností NordLB za převod úhrady placené LTS. |
| --- | --- |

(165)

Vedle toho Německo tvrdí, že důvodem pro převod byly potenciální synergie a nikoli zvýšení vlastního kapitálu společnosti NordLB. Převod prostředků na podporu měl ale přinejmenším za účel splňovat požadavky ze směrnice o kapitálové přiměřenosti. Pokud pro LTS vznikají synergie a úspory, prospívá toto LTS díky redukci nákladů, nemůže to být ale považováno za protiplnění společnosti NordLB za poskytnutí základního vlastního prostředku. Protože se těmito synergiemi ani nesnižuje použitelnost převáděného kapitálu pro NordLB, ani se pro NordLB nezvyšují náklady vyplývající z převodu, neměly by mít synergie také žádný vliv na výši odměny, kterou by za poskytnutý vlastní kapitál mohl od banky požadovat investor v tržním hospodářství. Také v případě skutečné výhody pro zemi v důsledku synergií by byl každý účastník hospodářské soutěže na základě konkurence nucen „platit“ zemi za finanční nástroj (LTS) s připočtením přiměřené odměny za poskytnutý vlastní kapitál „úhradu“ ve formě takových výhod. Navíc vznikají synergie v důsledku sloučení normálně v obou podnicích účastnících se sloučení. Je obtížné pochopit, proč by společnost NordLB neměla z těchto výhod vůbec profitovat. Komise zastává tedy názor, že se u případných synergických efektů nejedná o úhradu placenou společností NordLB za převod úhrady placené LTS.

| (166) | Nakonec ani takzvaný efekt vlastníka není důvodem k tomu, aby se mohlo vycházet z vyšší úhrady než 0,5 % p.a. Jak bylo již shora vysvětleno, nevzdal by se investor, který již vlastní podíly v podniku, od úplné přímé úhrady, pokud z kapitálového vkladu profituje jeden nebo několik vlastníků podílů, aniž by k tomu odpovídajícím způsobem přispěli. Protože NSGV žádný kapitálový vklad neučinil, země by tudíž měla trvat na souhrnné přímé úhradě. |
| --- | --- |

(166)

Nakonec ani takzvaný efekt vlastníka není důvodem k tomu, aby se mohlo vycházet z vyšší úhrady než 0,5 % p.a. Jak bylo již shora vysvětleno, nevzdal by se investor, který již vlastní podíly v podniku, od úplné přímé úhrady, pokud z kapitálového vkladu profituje jeden nebo několik vlastníků podílů, aniž by k tomu odpovídajícím způsobem přispěli. Protože NSGV žádný kapitálový vklad neučinil, země by tudíž měla trvat na souhrnné přímé úhradě.

| (167) | Prvek podpory může být vypočítán jako rozdíl mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(167)

Prvek podpory může být vypočítán jako rozdíl mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám.

| (168) | Výpočet prvku podpory (v mil. DEM)
  Rok 1992

















  Rok 1992 | Leden | Únor | Březen | Duben | Květen | Červen | Červenec | Srpen | Září | Říjen | Listopad | Prosinec |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | |
| 1. | Podíl, který je k dispozici pro konkurenční obchod |

(168)

Výpočet prvku podpory (v mil. DEM)

Rok 1992

Rok 1992

Leden

Únor

Březen

Duben

Květen

Červen

Červenec

Srpen

Září

Říjen

Listopad

Prosinec

1.

Podíl, který je k dispozici pro konkurenční obchod

120

101

145

109

71

0

0

0

0

19

63

162

| 2. | Zbývající částka (rozdíl od 1 500 mil. DM) |
| --- | --- |

2.

Zbývající částka (rozdíl od 1 500 mil. DM)

1 380

1 399

1 355

1 391

1 429

1 500

1 500

1 500

1 500

1 481

1 437

1 338

Odměna ve výši 6,76 % p.a. (po zdanění) pro 1.

0,67

0,56

0,81

0,61

0,39

0

0

0

0

0,1

0,35

0,91

Odměna ve výši 0,15 % p.a. (po zdanění) pro 2.

0,17

0,17

0,16

0,17

0,17

0,18

0,18

0,18

0,18

0,18

0,17

0,16

Celková odměna odpovídající podmínkám na trhu

0,84

0,73

0,97

0,78

0,56

0,18

0,18

0,18

0,18

0,28

0,52

1,07

Σ 6,47

Skutečná odměna (po zdanění) (0,5 %) za celý rok 1992

0,9

Prvek podpory

5,57

Rok 1993

| Rok 1993 | Leden | Únor | Březen | Duben | Květen | Červen | Červenec | Srpen | Září | Říjen | Listopad | Prosinec |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Podíl, který je k dispozici pro konkurenční obchod |

Rok 1993

Leden

Únor

Březen

Duben

Květen

Červen

Červenec

Srpen

Září

Říjen

Listopad

Prosinec

1.

Podíl, který je k dispozici pro konkurenční obchod

133

133

207

147

174

1,143

1,222

1 400

1 400

1 400

1 400

1 400

| 2. | Zbývající částka (rozdíl od 1 500 mil. DM) |
| --- | --- |

2.

Zbývající částka (rozdíl od 1 500 mil. DM)

1,367

1,367

1,293

1,353

1,326

357

278

100

100

100

100

100

Odměna ve výši 6,76 % p.a. (po zdanění) pro 1.

0,74

0,74

1,16

0,82

0,98

6,43

6,88

7,88

7,88

7,88

7,88

7,88

Odměna ve výši 0,15 % p.a. (po zdanění) pro 2.

0,17

0,17

0,16

0,16

0,16

0,04

0,03

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

Celková odměna odpovídající podmínkám na trhu

0,91

0,91

1,32

0,98

1,14

6,47

6,91

7,89

7,89

7,89

7,89

7,89

Σ 58,09

Skutečná odměna (po zdanění) (0,5 %) za celý rok 199š

7

Prvek podpory

51,09

| Rok | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | |
| 1. | Podíl, který je k dispozici pro konkurenční obchod |

Rok

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

1.

Podíl, který je k dispozici pro konkurenční obchod

1 400

1 390

1 390

1 390

1 390

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | Zbývající částka (rozdíl od 1 500 mil. DM) |
| --- | --- |

2.

Zbývající částka (rozdíl od 1 500 mil. DM)

100

110

110

110

110

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Odměna ve výši 6,76 % p.a. (po zdanění) pro 1.

94,64

93,96

93,96

93,96

93,96

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Odměna ve výši 0,15 % p.a. (po zdanění) pro 2.

0,15

0,16

0,16

0,16

0,16

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Celková odměna odpovídající podmínkám na trhu

94,79

94,12

94,12

94,12

94,12

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skutečná odměna (po zdanění) (0,5 %)

7

6,95

6,95

6,95

6,95

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prvek podpory

87,79

87,17

87,17

87,17

87,17

87,17

85,88

85,88

85,88

85,88

Od 1. ledna 1999 se DEM přepočítává na EUR kurzem 1,95583. Údaje v DEM musí být adekvátně přepočítány na EUR.

| (169) | Rozdíl mezi sjednanou úhradou ve výši 0,5 % p.a. a přiměřenou úhradou ve výši 6,76 % p.a. (za část prostředků LTS na podporu, kterou lze použít ke konkurenčnímu obchodu společnosti NordLB), jakož i 0,15 % p.a. (na část majetku, která se rovná bankovní záruce), tak představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(169)

Rozdíl mezi sjednanou úhradou ve výši 0,5 % p.a. a přiměřenou úhradou ve výši 6,76 % p.a. (za část prostředků LTS na podporu, kterou lze použít ke konkurenčnímu obchodu společnosti NordLB), jakož i 0,15 % p.a. (na část majetku, která se rovná bankovní záruce), tak představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (170) | Prvek podpory za dobu od poskytnutí podpory do konce roku 2003 činí, vyjádřeno v německých markách, 923,82 mil. DEM. Tato částka se musí přepočítat na EUR a pohybuje se kolem 472,34 mil. EUR. Majetek LTS je společnosti NordLB nadále k dispozici. Prvek podpory se proto průběžně zvyšuje. |
| --- | --- |

(170)

Prvek podpory za dobu od poskytnutí podpory do konce roku 2003 činí, vyjádřeno v německých markách, 923,82 mil. DEM. Tato částka se musí přepočítat na EUR a pohybuje se kolem 472,34 mil. EUR. Majetek LTS je společnosti NordLB nadále k dispozici. Prvek podpory se proto průběžně zvyšuje.

4.   SLUČITELNOST OPATŘENÍ SE SMLOUVOU O ES

| (171) | Je proto možné konstatovat, že veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou splněna a že převod prostředků LTS na podporu dále obsahuje státní podporu ve smyslu uvedeného článku. Vycházeje z toho je nutné zkoumat, zda je možné podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Ovšem je nutno poznamenat, že Německo s ohledem na případné prvky podpory v rámci převodu prostředků na podporu uplatňovalo pouze ustanovení o výjimkách čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(171)

Je proto možné konstatovat, že veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou splněna a že převod prostředků LTS na podporu dále obsahuje státní podporu ve smyslu uvedeného článku. Vycházeje z toho je nutné zkoumat, zda je možné podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Ovšem je nutno poznamenat, že Německo s ohledem na případné prvky podpory v rámci převodu prostředků na podporu uplatňovalo pouze ustanovení o výjimkách čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (172) | Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi nebo není vyrovnáváno hospodářské znevýhodnění způsobené rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(172)

Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi nebo není vyrovnáváno hospodářské znevýhodnění způsobené rozdělením Německa.

| (173) | Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani na podporu hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani na podporu rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou není podporován ani žádný významný projekt společného evropského zájmu. Pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví nejsou rovněž cílem podpory. |
| --- | --- |

(173)

Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani na podporu hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani na podporu rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou není podporován ani žádný významný projekt společného evropského zájmu. Pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví nejsou rovněž cílem podpory.

| (174) | Protože další ekonomická existence společnosti NordLB nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jednoho jediného velkého úvěrového ústavu jako NordLB v Německu mohl vést ke generální krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu na nápravu vážné poruchy v německém hospodářství. |
| --- | --- |

(174)

Protože další ekonomická existence společnosti NordLB nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jednoho jediného velkého úvěrového ústavu jako NordLB v Německu mohl vést ke generální krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu na nápravu vážné poruchy v německém hospodářství.

| (175) | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud mohou usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí. To by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě neexistují ale předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. Společnost NordLB není označována jako podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami. |
| --- | --- |

(175)

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud mohou usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí. To by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě neexistují ale předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. Společnost NordLB není označována jako podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami.

| (176) | Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, který za určitých okolností připouští výjimky z předpisů smlouvy o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise toto potvrdila ve své zprávě o „Službách obecně ekonomického zájmu v bankovním sektoru“ (19). |
| --- | --- |

(176)

Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, který za určitých okolností připouští výjimky z předpisů smlouvy o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise toto potvrdila ve své zprávě o „Službách obecně ekonomického zájmu v bankovním sektoru“ (19).

| (177) | Německo uvádí, že při eventuelním zvýhodnění společnosti NordLB převodem prostředků LTS na podporu se jednalo pouze o kompenzaci za náklady vzniklé společnosti NordLB prováděním její veřejné zakázky. Společnost NordLB není pouze zemskou bankou, nýbrž v oblasti Braunschweigu je také spořitelnou. Neplní proto pouze klasickou veřejnou zakázku zemských bank s náklady, které jsou s tímto spojeny, nýbrž také funkci spořitelny. |
| --- | --- |

(177)

Německo uvádí, že při eventuelním zvýhodnění společnosti NordLB převodem prostředků LTS na podporu se jednalo pouze o kompenzaci za náklady vzniklé společnosti NordLB prováděním její veřejné zakázky. Společnost NordLB není pouze zemskou bankou, nýbrž v oblasti Braunschweigu je také spořitelnou. Neplní proto pouze klasickou veřejnou zakázku zemských bank s náklady, které jsou s tímto spojeny, nýbrž také funkci spořitelny.

| (178) | Německo ovšem nekvantifikovalo náklady na uvedené veřejné úkoly společnosti NordLB. Komise již proto nemůže uznat žádnou výjimku z použití čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES na základě čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. Navíc je jasné, že převod byl proveden proto, aby se společnost NordLB dostala do situace, kdy může dostát novým požadavkům vlastního kapitálu. Nikoli jako kompenzace za veřejnou zakázku společnosti NordLB. |
| --- | --- |

(178)

Německo ovšem nekvantifikovalo náklady na uvedené veřejné úkoly společnosti NordLB. Komise již proto nemůže uznat žádnou výjimku z použití čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES na základě čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. Navíc je jasné, že převod byl proveden proto, aby se společnost NordLB dostala do situace, kdy může dostát novým požadavkům vlastního kapitálu. Nikoli jako kompenzace za veřejnou zakázku společnosti NordLB.

| (179) | Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(179)

Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou se společným trhem.

5.   ŽÁDNÁ EXISTUJÍCÍ PODPORA

| (180) | Proti přednesu Německa nemůže být převod prostředků LTS na podporu považován ani jako za krytý stávající úpravou podpor institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele. |
| --- | --- |

(180)

Proti přednesu Německa nemůže být převod prostředků LTS na podporu považován ani jako za krytý stávající úpravou podpor institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele.

| (181) | Za prvé není od počátku splněna skutková podstata ručení zřizovatele jako ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že majetek banky nestačí k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientuje ani na uspokojování věřitelů společnosti NordLB, ani nebyl čerpán majetek společnosti NordLB. |
| --- | --- |

(181)

Za prvé není od počátku splněna skutková podstata ručení zřizovatele jako ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že majetek banky nestačí k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientuje ani na uspokojování věřitelů společnosti NordLB, ani nebyl čerpán majetek společnosti NordLB.

| (182) | Za další není splněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu. Institucionální odpovědnost úvěrového ústavu zavazuje nositele ústavů (země Dolní Sasko, NSGV), aby společnost NordLB vybavil prostředky, které jsou požadovány pro řádný provoz zemské banky, pokud se rozhodne pro její pokračování. Společnost NordLB nebyla ale k okamžiku kapitálového vkladu v žádném případě v situaci, ve které již nebyl možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy požadován pro zachování řádného provozu společnosti NordLB. Spíše byl kapitálový vklad uskutečněn z důvodu nových požadavků na vlastní kapitál směrnice o kapitálové přiměřenosti, aby bylo možné zamezit jinak požadovanému nařízenému snížení objemu obchodů zemské banky resp. aby bylo možné zemské bance umožnit rozšíření. Společnost NordLB proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu země mohla jako spoluvlastník i v budoucnosti využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Na takové normální ekonomické rozhodnutí země nelze „nouzový předpis“ institucionální odpovědnost úvěrového ústavu aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné stávající úpravy podpor podle čl. 87 odst. 1, 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné kapitálový vklad zařadit jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(182)

Za další není splněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu. Institucionální odpovědnost úvěrového ústavu zavazuje nositele ústavů (země Dolní Sasko, NSGV), aby společnost NordLB vybavil prostředky, které jsou požadovány pro řádný provoz zemské banky, pokud se rozhodne pro její pokračování. Společnost NordLB nebyla ale k okamžiku kapitálového vkladu v žádném případě v situaci, ve které již nebyl možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy požadován pro zachování řádného provozu společnosti NordLB. Spíše byl kapitálový vklad uskutečněn z důvodu nových požadavků na vlastní kapitál směrnice o kapitálové přiměřenosti, aby bylo možné zamezit jinak požadovanému nařízenému snížení objemu obchodů zemské banky resp. aby bylo možné zemské bance umožnit rozšíření. Společnost NordLB proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu země mohla jako spoluvlastník i v budoucnosti využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Na takové normální ekonomické rozhodnutí země nelze „nouzový předpis“ institucionální odpovědnost úvěrového ústavu aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné stávající úpravy podpor podle čl. 87 odst. 1, 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné kapitálový vklad zařadit jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

VI.   ZÁVĚR

| (183) | Komise konstatuje, že Německo poskytlo nové opatření ohledně podpor protiprávním způsobem při porušení čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(183)

Komise konstatuje, že Německo poskytlo nové opatření ohledně podpor protiprávním způsobem při porušení čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

| (184) | Podpora nemůže být ani na základě čl. 87 odst. 2 resp. odst. 3 Smlouvy o ES, ani na základě jiného smluvního ustanovení považována za slučitelnou se společným trhem. Podle toho je podpora prohlášena za neslučitelnou se společným trhem, musí být zrušena a prvek podpory protiprávního opatření musí Německo vyžádat zpět, |
| --- | --- |

(184)

Podpora nemůže být ani na základě čl. 87 odst. 2 resp. odst. 3 Smlouvy o ES, ani na základě jiného smluvního ustanovení považována za slučitelnou se společným trhem. Podle toho je podpora prohlášena za neslučitelnou se společným trhem, musí být zrušena a prvek podpory protiprávního opatření musí Německo vyžádat zpět,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Rozdíl mezi přiměřenou odměnou ve výši 6,76 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora) a odměnou sjednanou mezi Norddeutsche Landesbank – Girozentrale a zemí Dolní Sasko ve výši 0,5 % p.a. (po zdanění podniku, před zdaněním investora) za část převedeného kapitálu, kterou mohla Norddeutsche Landesbank – Girozentrale používat od 1. ledna 1992 na podporu své konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, je podpora neslučitelná se společným trhem.

2.   Zřeknutí se přiměřené odměny ve výši 0,15 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora) za část kapitálu převedeného na Norddeutsche Landesbank – Girozentrale, kterou tato mohla od 1. ledna 1992 používat jako záruku, je podporou neslučitelnou se společným trhem.

3.   Částka podpor uvedených v odstavcích 1 a 2 pro zúčtovací období od 1. ledna 1992 do 31. prosince 2003 činí 472,34 milionů EUR.

Článek 2

1.   Německo zruší podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 a 2 nejpozději do 31. prosince 2004.

2.   Německo přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možno získat od příjemce nazpět podporu uvedenou v článku 1, jež mu byla udělena protiprávně.

Podpory podle čl. 1 odst. 1 a 2, jež je nutno vrátit, zahrnují:

| a) | za zúčtovací období od 1. ledna 1992 do 31. prosince 2003 částku uvedenou ve čl. 1 odst. 3, |
| --- | --- |

a)

za zúčtovací období od 1. ledna 1992 do 31. prosince 2003 částku uvedenou ve čl. 1 odst. 3,

| b) | za zúčtovací období od 1. ledna 2004 až do okamžiku zrušení podpor částku stanovenou v souladu s metodami výpočtu uvedenými v čl. 1 odst. 1 a 2. |
| --- | --- |

b)

za zúčtovací období od 1. ledna 2004 až do okamžiku zrušení podpor částku stanovenou v souladu s metodami výpočtu uvedenými v čl. 1 odst. 1 a 2.

Článek 3

Navrácení se provede bezodkladně postupem daným vnitrostátními procesními předpisy za předpokladu, že tento postup umožní okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.

Částka, která má být vrácena, zahrnuje úroky od okamžiku, kdy mohl příjemce touto protiprávně udělenou podporou disponovat, až do okamžiku jejího úplného vrácení.

Úroky se vypočítají podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (20).

Článek 4

Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí za použití dotazníku uvedeného v příloze, jaká opatření přijalo k jeho splnění.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 20. října 2004

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. C 140, 5.5.1998, s. 9.

2

(3)  Úř. věst. L 150, 23.6.2000, s. 1; byly podány opravné prostředky Německem (Rs. C 376/99), Severním Porýním-Vestfálskem (Rs. T-233/99) a společností WestLB (Rs. T 228/99); Komise zahájila řízení o porušení smlouvy (Rs. C 209/00).

3

(4)  Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 2.

4

(5)  Důvěrná informace.

5

(6)  Úř. věst. L 386, 30.12.198, zrušen a nahrazen směrnicí 2000/12/ES, Úř. věst. L 126, 26.5. 2000.

6

(7)  Úř. věst. L 124, 5.5.1989, zrušen a nahrazen směrnicí 2000/12/ES, Úř. věst. L 126, 26.5. 2000.

7

(8)  Podle směrnice o solventnosti musí mít úvěrové ústavy vlastní prostředky ve výši alespoň 8 % svých rizikových aktiv, zatímco podle staré německé úpravy byl požadován podíl ve výši 5,6 %; tento podíl se ovšem vztahoval na definici vlastních prostředků, která byla užší než podíl platný od nabytí platnosti směrnice o vlastních prostředcích.

8

(9)  Dolnosaská sbírka zákonů a nařízení, č. 47/1991, s. 358.

9

Dolnosaská sbírka zákonů a nařízení

(10)  Důvěrná informace.

10

(11)  V ostatním se prémie za riziko resp. ručení platí v prvé řadě kvůli riziku ztráty v případě insolvence. V tomto případě je kapitál nenahraditelně ztracen. Při běžné (dílčí) ztrátě, tedy mimo insolvenci, existuje vždy šance, že vlastní kapitál bude znovu doplněn o zisk.

11

(12)  Viz například rozsudky v právních věcech C-303/88, Itálie/Komise, Sb. rozh. 1991, I-1433 a C-305/89, Itálie/Komise, Sb. rozh. 1991, I-1603.

12

(13)  Sdělení Komise členským státům: Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 Směrnice Komise 80/723/EHS o veřejných podnicích ve zpracovatelském průmyslu, Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3, viz bod 11. V tomto sdělení jde sice výslovně o zpracovatelský průmysl, ale zásada platí bezpochyby i pro všechna ostatní odvětví hospodářství. Co se týče finančních služeb, bylo toto stvrzeno řadou rozhodnutí Komise, např. v případech Crédit Lyonnais (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28) a GAN (Úř. věst. L 78, 16.3.1998, s. 1).

13

(14)  Rozsudek ESD ze dne 12.12. 2000, T-296/97.

14

(15)  Úř. věst. L 150, 23.6. 2000, s. 1, dův. 316.

15

(16)  Ve skutečnosti je situace samozřejmě mnohem komplikovanější, např. kvůli mimorozvahovým položkám, rozdílným významům rizik pro aktiva a položkám s nulovým rizikem. Základní důvody však trvají.

16

(17)  Situace zůstává stejná, pokud se vezme v úvahu možnost opatření doplňkových vlastních prostředků až do výše základních vlastních prostředků (faktor 25 místo 12,5 pro základní vlastní prostředky)

17

(18)  Podle podkladů, které předložilo Německo, činila daň z příjmů právnických osob v roce 1992 46 %, ke které přibyl ještě solidární příspěvek ve výši 3,75 % (celkem tedy 49,75 %). Celková zdaňovací sazba se v roce 1993 snížila na 46 % a od roku 1994 do roku 2000 činila 49,5 %. Od roku 2001 činila celková zdaňovací sazba 30 %.

18

(19)  Tato zpráva byla předložena Radě Ecofin dne 23. listopadu 1998, ovšem nebyla zveřejněna. Je možné ji nalézt na Generálním ředitelství IV pro hospodářskou soutěž Komise a na internetové stránce Komise.

19

(20)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

20

---

PŘÍLOHA

INFORMACE O PROVEDENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

1.   Kalkulace částky, která má být navrácena

| 1.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla oprávněné osobě dána k dispozici:








  Datum platby (1) | Výše příspěvku (2) | Měna | Identita oprávněné osoby |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla oprávněné osobě dána k dispozici:

Datum platby (1)

Výše příspěvku (2)

Měna

Identita oprávněné osoby

Poznámky:

| 1.2. | Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která á musí být navrácena.. |
| --- | --- |

1.2.

Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která á musí být navrácena..

2.   Již učiněná nebo naplánovaná opatření k navrácení podpory

| 2.1. | Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření jsou plánována, aby bylo možné provést bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně, zda existuje právní základ pro učiněná/plánovaná opatření. |
| --- | --- |

2.1.

Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření jsou plánována, aby bylo možné provést bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně, zda existuje právní základ pro učiněná/plánovaná opatření.

| 2.2. | Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno? |
| --- | --- |

2.2.

Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno?

3.   Podpora, která již byla navrácena

| 3.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:








  Datum (3) | Splacená částka | Měna | Identita oprávněné osoby |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:

Datum (3)

Splacená částka

Měna

Identita oprávněné osoby

| 3.2. | Doložte, prosím, splacení částek podpor, které jsou specifikovány v horní tabulce pod bodem 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Doložte, prosím, splacení částek podpor, které jsou specifikovány v horní tabulce pod bodem 3.1.

---

(1)

| (o) | Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány oprávněné osobě k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řady) |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány oprávněné osobě k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řady)

(2)  Výše podpory, která byla oprávněné osobě dána k dispozici (v ekvivalentech hrubé podpory)

(3)

| (o) | Datum, kdy byla podpora splacena. |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora splacena.

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/81 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/81

---

ROZHODNUT KOMISE

ze dne 20. října 2004

o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Bayerische Landesbank – Girozentrale

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3927)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/739/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ -

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této Smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co zúčastněné strany byly na základě výše uvedených ustanovení vyzvány k podání připomínek (1) a s ohledem na jejich připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Předmětem řízení je převod půjček na podporu bytové výstavby prostřednictvím Svobodného státu Bavorsko na společnost Bayerische Landesbank – Girozentrale („BayernLB“) (Bavorská zemská banka – ústředí žirové banky). Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu kvůli převodům majetku na zemské banky (Landesbanken), zvláště Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“) (Západoněmecká zemská banka ústředí žirové banky). |
| --- | --- |

(1)

Předmětem řízení je převod půjček na podporu bytové výstavby prostřednictvím Svobodného státu Bavorsko na společnost Bayerische Landesbank – Girozentrale („BayernLB“) (Bavorská zemská banka – ústředí žirové banky). Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu kvůli převodům majetku na zemské banky (Landesbanken), zvláště Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“) (Západoněmecká zemská banka ústředí žirové banky).

| (2) | Komise předala Německu dne 12. ledna 1993 žádost o informace ohledně zvýšení kapitálu ve výši 4 miliard DEM společnosti WestLB prostřednictvím integrace Ústavu na podporu výstavby bytů („Wfa“) jakož i podobných zvýšení vlastních prostředků zemských bank v dalších spolkových zemích. Německo bylo také dotazováno, u kterých zemských bank došlo k převodu prostředků na podporu a které důvody by mohly tyto transakce ospravedlnit. |
| --- | --- |

(2)

Komise předala Německu dne 12. ledna 1993 žádost o informace ohledně zvýšení kapitálu ve výši 4 miliard DEM společnosti WestLB prostřednictvím integrace Ústavu na podporu výstavby bytů („Wfa“) jakož i podobných zvýšení vlastních prostředků zemských bank v dalších spolkových zemích. Německo bylo také dotazováno, u kterých zemských bank došlo k převodu prostředků na podporu a které důvody by mohly tyto transakce ospravedlnit.

| (3) | Německé úřady předaly dopis s odpovědí s datem 16. března 1993 a 17. září 1993. Další informace byly Komisí požadovány dopisy ze dne 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993 a předány Německem v dopise ze dne 8. března 1994. |
| --- | --- |

(3)

Německé úřady předaly dopis s odpovědí s datem 16. března 1993 a 17. září 1993. Další informace byly Komisí požadovány dopisy ze dne 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993 a předány Německem v dopise ze dne 8. března 1994.

| (4) | Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který reprezentuje soukromé banky se sídlem v Německu, sdělil Komisi mimo jiné, že zákonem ze dne 23. července 1994 byly půjčky na podporu bytové výstavby vloženy do vlastního kapitálu k ručení společnosti BayernLB. BdB vidí ve zvýšení vlastních prostředků společnosti BayernLB, které je s tímto spojeno, narušení hospodářské soutěže v její prospěch, protože pro toto nebyla sjednána úhrada v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.Druhým uvedeným dopisem proto BdB podal formální stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2). |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který reprezentuje soukromé banky se sídlem v Německu, sdělil Komisi mimo jiné, že zákonem ze dne 23. července 1994 byly půjčky na podporu bytové výstavby vloženy do vlastního kapitálu k ručení společnosti BayernLB. BdB vidí ve zvýšení vlastních prostředků společnosti BayernLB, které je s tímto spojeno, narušení hospodářské soutěže v její prospěch, protože pro toto nebyla sjednána úhrada v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.Druhým uvedeným dopisem proto BdB podal formální stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2).

| (5) | Stížnost se dále vztahovala na podobné majetkové převody ve prospěch společnosti Westdeutsche Landesbank (Západoněmecká zemská banka), společnosti Norddeutsche Landesbank (Severoněmecká zemská banka), společnosti Landesbank Schleswig-Holstein (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko), společnosti Hamburger Landesbank (Hamburská zemská banka) popř. společnosti Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín). V únoru a v březnu roku 1995 a v prosinci roku 1996 přistoupilo ke stížnosti svého svazu několik jednotlivých bank. |
| --- | --- |

(5)

Stížnost se dále vztahovala na podobné majetkové převody ve prospěch společnosti Westdeutsche Landesbank (Západoněmecká zemská banka), společnosti Norddeutsche Landesbank (Severoněmecká zemská banka), společnosti Landesbank Schleswig-Holstein (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko), společnosti Hamburger Landesbank (Hamburská zemská banka) popř. společnosti Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín). V únoru a v březnu roku 1995 a v prosinci roku 1996 přistoupilo ke stížnosti svého svazu několik jednotlivých bank.

| (6) | Dopisem ze dne 6. srpna 1997 a ze dne 30. července 1998 informoval BdB Komisi o dvou dalších majetkových převodech ve Šlesvicku-Holštýnsku a v Hesensku ve prospěch společnosti Landesbank Schleswig-Holstein a společnosti Landesbank Hessen-Thüringen (Zemská banka Hesensko-Duryňsko). |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 6. srpna 1997 a ze dne 30. července 1998 informoval BdB Komisi o dvou dalších majetkových převodech ve Šlesvicku-Holštýnsku a v Hesensku ve prospěch společnosti Landesbank Schleswig-Holstein a společnosti Landesbank Hessen-Thüringen (Zemská banka Hesensko-Duryňsko).

| (7) | Komise nejprve zkoumala převod majetku na společnost Westdeutsche Landesbank („WestLB“), prohlásila ale, že bude zkoumat převody na další banky ve světle výsledků ve věci WestLB (2). V této konečně v roce 1999 rozhodla, že je nutné opatření pro poskytování podpor (rozdíl mezi zaplacenou úhradou a úhradou běžnou na trhu) prohlásit za neslučitelné se společným trhem a nařídit vrácení podpory (3). Toto rozhodnutí bylo Soudem prvního stupně dne 6. března 2003 zrušeno kvůli nedostatečnému zdůvodnění dvou prvků při vyměřování výše úhrady (4). Dne 20. října 2004 přijala Komise, berouc na vědomí vyrozumění mezi stěžovatelem a všemi dotčenými zemskými bankami (s výjimkou společnosti Helaba), jakož i mezi příslušnými zeměmi nové rozhodnutí, které přispělo ke kritickým bodům soudu. |
| --- | --- |

(7)

Komise nejprve zkoumala převod majetku na společnost Westdeutsche Landesbank („WestLB“), prohlásila ale, že bude zkoumat převody na další banky ve světle výsledků ve věci WestLB (2). V této konečně v roce 1999 rozhodla, že je nutné opatření pro poskytování podpor (rozdíl mezi zaplacenou úhradou a úhradou běžnou na trhu) prohlásit za neslučitelné se společným trhem a nařídit vrácení podpory (3). Toto rozhodnutí bylo Soudem prvního stupně dne 6. března 2003 zrušeno kvůli nedostatečnému zdůvodnění dvou prvků při vyměřování výše úhrady (4). Dne 20. října 2004 přijala Komise, berouc na vědomí vyrozumění mezi stěžovatelem a všemi dotčenými zemskými bankami (s výjimkou společnosti Helaba), jakož i mezi příslušnými zeměmi nové rozhodnutí, které přispělo ke kritickým bodům soudu.

| (8) | Dne 1. září 1999 Komise předala Německu žádost o informace, která se týkala převodů na další zemské banky. Spolková vláda nato dopisem ze dne 8. prosince 1999 zaslala informace k převodu půjček na podporu bytové výstavby země na společnost BayernLB, které byly po dalších žádostech Komise o informace doplněny dopisy spolkové vlády ze dne 22. ledna 2001 a ze dne 3. července 2001. |
| --- | --- |

(8)

Dne 1. září 1999 Komise předala Německu žádost o informace, která se týkala převodů na další zemské banky. Spolková vláda nato dopisem ze dne 8. prosince 1999 zaslala informace k převodu půjček na podporu bytové výstavby země na společnost BayernLB, které byly po dalších žádostech Komise o informace doplněny dopisy spolkové vlády ze dne 22. ledna 2001 a ze dne 3. července 2001.

| (9) | Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise informovala Německo o svém usnesení zahájit ohledně převodu půjček na podporu bytové výstavby Svobodného státu Bavorska na společnost BayernLB formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Ve stejné době Komise zahájila také řízení kvůli podobným majetkovým převodům na společnosti Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (Severoněmecká zemská banka – ústředí žirové banky), Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko – ústředí žirové banky), Hamburgische Landesbank – Girozentrale (Hamburská zemská banka – ústředí žirové banky) a Landesbank Hessen-Thüringen (Zemská banka Hesensko-Duryňsko). Nejprve Komise zahájila již v červenci 2002 řízení ohledně dalšího podobného převodu prostředků na podporu prostřednictvím země Berlín na Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín). |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise informovala Německo o svém usnesení zahájit ohledně převodu půjček na podporu bytové výstavby Svobodného státu Bavorska na společnost BayernLB formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Ve stejné době Komise zahájila také řízení kvůli podobným majetkovým převodům na společnosti Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (Severoněmecká zemská banka – ústředí žirové banky), Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko – ústředí žirové banky), Hamburgische Landesbank – Girozentrale (Hamburská zemská banka – ústředí žirové banky) a Landesbank Hessen-Thüringen (Zemská banka Hesensko-Duryňsko). Nejprve Komise zahájila již v červenci 2002 řízení ohledně dalšího podobného převodu prostředků na podporu prostřednictvím země Berlín na Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín).

| (10) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala ostatní účastníky k zaujetí stanoviska. |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala ostatní účastníky k zaujetí stanoviska.

| (11) | Dopisem ze dne 15. dubna 2003 zaujalo Německo stanovisko k zahájení řízení ve věcech společnosti BayernLB. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 15. dubna 2003 zaujalo Německo stanovisko k zahájení řízení ve věcech společnosti BayernLB.

| (12) | Dopisem ze dne 29. července 2003 zaujal BdB stanovisko ke všem usnesením o zahájení ze dne 13. listopadu 2002 společně. |
| --- | --- |

(12)

Dopisem ze dne 29. července 2003 zaujal BdB stanovisko ke všem usnesením o zahájení ze dne 13. listopadu 2002 společně.

| (13) | Na další žádost Komise o informace datované dnem 5. září 2003 Německo dopisem ze dne 24. října 2003 předalo další informace a reagovalo na stanovisko BdB k BayernLB. Dopisem ze dne 30. října 2003 Německo předalo vyjádření zemské vlády Severního Porýní-Vestfálska a společnosti WestLB ke stanovisku Bundesverband deutscher Banken, které se vztahuje na řízení kvůli převodu půjček na podporu bytové výstavby na společnost BayernLB. |
| --- | --- |

(13)

Na další žádost Komise o informace datované dnem 5. září 2003 Německo dopisem ze dne 24. října 2003 předalo další informace a reagovalo na stanovisko BdB k BayernLB. Dopisem ze dne 30. října 2003 Německo předalo vyjádření zemské vlády Severního Porýní-Vestfálska a společnosti WestLB ke stanovisku Bundesverband deutscher Banken, které se vztahuje na řízení kvůli převodu půjček na podporu bytové výstavby na společnost BayernLB.

| (14) | Dopisem Německa ze dne 15. března 2004 byla Komise informována o změně stanov společnosti BayernLB ke dni 5. března 2004, podle které převáděné účelové sdružení majetku bez ohledu na funkci vlastního kapitálu k ručení již nelze použít na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech společnosti BayernLB. Další žádosti Komise o informace ze dne 7. dubna 2004, 27. dubna 2004 jakož i ze dne 23. července 2004 Německo zodpovědělo dopisem ze dne 1. června 2004 a 6. července 2004. Poslední žádost Komise o informace ze dne 27. července 2004 zodpovědělo Německo dopisem ze dne 18. srpna 2004. |
| --- | --- |

(14)

Dopisem Německa ze dne 15. března 2004 byla Komise informována o změně stanov společnosti BayernLB ke dni 5. března 2004, podle které převáděné účelové sdružení majetku bez ohledu na funkci vlastního kapitálu k ručení již nelze použít na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech společnosti BayernLB. Další žádosti Komise o informace ze dne 7. dubna 2004, 27. dubna 2004 jakož i ze dne 23. července 2004 Německo zodpovědělo dopisem ze dne 1. června 2004 a 6. července 2004. Poslední žádost Komise o informace ze dne 27. července 2004 zodpovědělo Německo dopisem ze dne 18. srpna 2004.

| (15) | Dne 19. července 2004 stěžovatelé BdB, země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB AG předali předběžné vyrozumění o přiměřené úhradě za převedený majetek. Tato úhrada by měla být podle jejich názoru základem pro rozhodnutí Komise. Konečného znění tohoto vyrozumění Komise dosáhla dne 13. října 2004. BdB, Svobodný stát Bavorsko a společnost BayernLB rovněž dne 10. září 2004 zaslaly předběžné vyrozumění o přiměřené úhradě za převedené účelové sdružení majetku. Následně bylo Komisi doručeno několik dopisů těchto účastníků jakož i Německa. Konečného znění vyrozumění ohledně převodu účelového sdružení majetku na společnost BayernLB dosáhla Komise rovněž dne 24. září 2004. Vedle toho se s výjimkou případu Helaba také v dalších případech uskutečnila odpovídající vyrozumění kvůli majetkovým převodům na zemské banky, která byla předána Komisi. |
| --- | --- |

(15)

Dne 19. července 2004 stěžovatelé BdB, země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB AG předali předběžné vyrozumění o přiměřené úhradě za převedený majetek. Tato úhrada by měla být podle jejich názoru základem pro rozhodnutí Komise. Konečného znění tohoto vyrozumění Komise dosáhla dne 13. října 2004. BdB, Svobodný stát Bavorsko a společnost BayernLB rovněž dne 10. září 2004 zaslaly předběžné vyrozumění o přiměřené úhradě za převedené účelové sdružení majetku. Následně bylo Komisi doručeno několik dopisů těchto účastníků jakož i Německa. Konečného znění vyrozumění ohledně převodu účelového sdružení majetku na společnost BayernLB dosáhla Komise rovněž dne 24. září 2004. Vedle toho se s výjimkou případu Helaba také v dalších případech uskutečnila odpovídající vyrozumění kvůli majetkovým převodům na zemské banky, která byla předána Komisi.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

1.   BAYERISCHE LANDESBANK – GIROZENTRALE (BAVORSKÁ ZEMSKÁ BANKA – ÚSTŘEDÍ ŽIROVÉ BANKY)

| (16) | Bayerische Landesbank Girozentrale (BayernLB) se sídlem v Mnichově je s částkou konsolidované rozvahy ve výši 313 miliard EUR (ke dni 31. prosince 2003) jednou z největších bank v Německu. Vznikla v roce 1972 fúzí Landesbodenkreditanstalt („LABO“) a Bayerische Gemeindebank (Girozentrale) (6). Banka je veřejnoprávní úvěrový ústav s právní formou ústavu veřejného práva. Vlastníky společnosti BayernLB jsou – nepřímo – vždy z 50 procent Svobodný stát Bavorsko a Bayerische Sparkassen- und Giroverband (Sparkassenverband Bayern). Vlastníci podílů se v roce 2002 dohodli na tom, že své podíly převedou na společnost BayernLB proti poskytnutí akcií společnosti BayernLB Holding AG, ve které mají podíly rovněž po 50 % Svobodný stát Bavorsko a Sparkassenverband. Společnosti BayernLB Holding AG je propůjčeno výhradní zastoupení za Bayerische Landesbank a sama není žádným úvěrovým ústavem. |
| --- | --- |

(16)

Bayerische Landesbank Girozentrale (BayernLB) se sídlem v Mnichově je s částkou konsolidované rozvahy ve výši 313 miliard EUR (ke dni 31. prosince 2003) jednou z největších bank v Německu. Vznikla v roce 1972 fúzí Landesbodenkreditanstalt („LABO“) a Bayerische Gemeindebank (Girozentrale) (6). Banka je veřejnoprávní úvěrový ústav s právní formou ústavu veřejného práva. Vlastníky společnosti BayernLB jsou – nepřímo – vždy z 50 procent Svobodný stát Bavorsko a Bayerische Sparkassen- und Giroverband (Sparkassenverband Bayern). Vlastníci podílů se v roce 2002 dohodli na tom, že své podíly převedou na společnost BayernLB proti poskytnutí akcií společnosti BayernLB Holding AG, ve které mají podíly rovněž po 50 % Svobodný stát Bavorsko a Sparkassenverband. Společnosti BayernLB Holding AG je propůjčeno výhradní zastoupení za Bayerische Landesbank a sama není žádným úvěrovým ústavem.

| (17) | Pro rok 2003 byl v obchodní zprávě vykazován podíl klíčového kapitálu ve výši 7,8 % a podíl vlastních prostředků ve výši 11,3 %. Rentabilita vlastního kapitálu činila v roce 2002 4,3 % a v roce 2003 4,9 %, což znamená silný pokles ve srovnání s minulými lety, v nichž rentabilita vlastního kapitálu činila ještě 15,5 % (2000) a 18,7 % (1999). |
| --- | --- |

(17)

Pro rok 2003 byl v obchodní zprávě vykazován podíl klíčového kapitálu ve výši 7,8 % a podíl vlastních prostředků ve výši 11,3 %. Rentabilita vlastního kapitálu činila v roce 2002 4,3 % a v roce 2003 4,9 %, což znamená silný pokles ve srovnání s minulými lety, v nichž rentabilita vlastního kapitálu činila ještě 15,5 % (2000) a 18,7 % (1999).

| (18) | Na základě své struktury vlastníků funguje BayernLB jako základní banka Svobodného státu Bavorsko a jako centrální institut společnosti Bayerische Sparkassen. V úzké spolupráci s partnery spolku přispívá podle vlastních údajů k trvalému zajištění a posílení ekonomické oblasti Bavorska. Společnost BayernLB je navíc činná jako mezinárodní Wholesale-Bank, která je aktivní v obchodě v oblasti Investment- und Commercial Banking. Dále je podle vlastních údajů jedním z největších německých emisních domů. Jejími cílovými zákazníky jsou státní zákazníci a místní samosprávy, spořitelny, nadnárodní koncerny, tuzemští firemní zákazníci, soukromí majitelé nemovitostí a realitní agentury, jakož i institucionální zákazníci a finanční instituce. Jako právně nesamostatné ústavy společnost BayernLB podporuje Bayerische Landesbodenkreditanstalt (LABO) (Zemský pozemkový úvěrový ústav) jako orgán státní politiky bydlení a společnost Landesbausparkasse Bayern (LBS) (Zemská stavební spořitelna Bavorsko). |
| --- | --- |

(18)

Na základě své struktury vlastníků funguje BayernLB jako základní banka Svobodného státu Bavorsko a jako centrální institut společnosti Bayerische Sparkassen. V úzké spolupráci s partnery spolku přispívá podle vlastních údajů k trvalému zajištění a posílení ekonomické oblasti Bavorska. Společnost BayernLB je navíc činná jako mezinárodní Wholesale-Bank, která je aktivní v obchodě v oblasti Investment- und Commercial Banking. Dále je podle vlastních údajů jedním z největších německých emisních domů. Jejími cílovými zákazníky jsou státní zákazníci a místní samosprávy, spořitelny, nadnárodní koncerny, tuzemští firemní zákazníci, soukromí majitelé nemovitostí a realitní agentury, jakož i institucionální zákazníci a finanční instituce. Jako právně nesamostatné ústavy společnost BayernLB podporuje Bayerische Landesbodenkreditanstalt (LABO) (Zemský pozemkový úvěrový ústav) jako orgán státní politiky bydlení a společnost Landesbausparkasse Bayern (LBS) (Zemská stavební spořitelna Bavorsko).

| (19) | Se svými více než 9000 pracovníky je koncern BayernLB přítomen v důležitých světových finančních centrech. Na evropských klíčových trzích včetně střední a východní Evropy, v Severní Americe a v Asii společnost BayernLB svým zákazníkům prostřednictvím vlastních poboček, zastoupení a účastí nabízí rozsáhlou paletu bankovních obchodů. Po změně struktury své obchodní sítě v roce 2003 má dnes společnost BayernLB k dispozici vedle dvou opěrných bodů v Bavorsku a 15 distribučních ředitelství společnosti LBS-Bayern čtyři kanceláře v Evropě a devět dalších ve světě. |
| --- | --- |

(19)

Se svými více než 9000 pracovníky je koncern BayernLB přítomen v důležitých světových finančních centrech. Na evropských klíčových trzích včetně střední a východní Evropy, v Severní Americe a v Asii společnost BayernLB svým zákazníkům prostřednictvím vlastních poboček, zastoupení a účastí nabízí rozsáhlou paletu bankovních obchodů. Po změně struktury své obchodní sítě v roce 2003 má dnes společnost BayernLB k dispozici vedle dvou opěrných bodů v Bavorsku a 15 distribučních ředitelství společnosti LBS-Bayern čtyři kanceláře v Evropě a devět dalších ve světě.

| (20) | 84 bavorských spořitelen (31. prosinec 2003), Versicherungskammer Bayern (Pojišťovací komora Bavorsko), Landesbausparkasse (LBS) a Bayerische Landesbank tvoří finanční skupinu spořitelen Bavorska. V rámci tohoto svazku jsou podle „konceptu univerzálního bankovnictví“ nabízeny všechny služby finančního sektoru. |
| --- | --- |

(20)

84 bavorských spořitelen (31. prosinec 2003), Versicherungskammer Bayern (Pojišťovací komora Bavorsko), Landesbausparkasse (LBS) a Bayerische Landesbank tvoří finanční skupinu spořitelen Bavorska. V rámci tohoto svazku jsou podle „konceptu univerzálního bankovnictví“ nabízeny všechny služby finančního sektoru.

2.   PŘEVOD PŮJČEK NA PODPORU BYTOVÉ VÝSTAVBY NA SPOLEČNOST BAYERNLB

| (21) | V souvislosti s posílením národní a mezinárodní konkurenceschopnosti společnosti BayernLB vydal zemský sněm Svobodného státu Bavorsko dne 23. července 1994„zákon o tvorbě účelového majetku převodem svěřeneckých pohledávek Svobodného státu Bavorsko do vlastního kapitálu společnosti Bayerische Landesbank Girozentrale (zákon o účelovém sdružení majetku)“ určeného k ručení (7). Podle čl. 1 odst. 1 zákona o účelovém sdružení majetku je zemská vláda zmocněna převádět zemské prostředky spravované ze strany LABO v letech 1957 až 1990 na BayernLB pro tvorbu zvláštní rezervy. Převáděné účelové sdružení majetku má dále sloužit zájmům sociální bytové výstavby. |
| --- | --- |

(21)

V souvislosti s posílením národní a mezinárodní konkurenceschopnosti společnosti BayernLB vydal zemský sněm Svobodného státu Bavorsko dne 23. července 1994„zákon o tvorbě účelového majetku převodem svěřeneckých pohledávek Svobodného státu Bavorsko do vlastního kapitálu společnosti Bayerische Landesbank Girozentrale (zákon o účelovém sdružení majetku)“ určeného k ručení (7). Podle čl. 1 odst. 1 zákona o účelovém sdružení majetku je zemská vláda zmocněna převádět zemské prostředky spravované ze strany LABO v letech 1957 až 1990 na BayernLB pro tvorbu zvláštní rezervy. Převáděné účelové sdružení majetku má dále sloužit zájmům sociální bytové výstavby.

| (22) | Podle odůvodnění zákona bylo navýšení vlastního kapitálu požadováno, aby bylo možné zaručit pokračování úspěšné obchodní činnosti společnosti BayernLB (8). Opomenutí posílení báze základního kapitálu by nepřicházelo v úvahu, protože by tím byla trvale omezena konkurenceschopnost společnosti BayernLB. Podle odůvodnění zákona má být převodem dosavadních státních pohledávek za stavebními půjčkami na společnost BayernLB posílena její základna vlastního kapitálu (9). |
| --- | --- |

(22)

Podle odůvodnění zákona bylo navýšení vlastního kapitálu požadováno, aby bylo možné zaručit pokračování úspěšné obchodní činnosti společnosti BayernLB (8). Opomenutí posílení báze základního kapitálu by nepřicházelo v úvahu, protože by tím byla trvale omezena konkurenceschopnost společnosti BayernLB. Podle odůvodnění zákona má být převodem dosavadních státních pohledávek za stavebními půjčkami na společnost BayernLB posílena její základna vlastního kapitálu (9).

| (23) | První tranše nesplacených pohledávek z půjček na podporu ve výši přibližně 3 811 mil. DEM byla na společnost BayernLB převedena s účinností k 31. prosinci 1994 smlouvou o vkladu z 15. prosince 1994 (10). Druhá tranše nesplacených pohledávek z půjček na podporu ve výši přibližně 1 216 mil. DEM byla na BayernLB převedena s účinností k 31. prosinci 1995 smlouvou o vkladu z 28. prosince 1995 (11). Tím byly na společnost BayernLB převedeny celkové prostředky na podporu ve výši 5 027 mil.  DEM. |
| --- | --- |

(23)

První tranše nesplacených pohledávek z půjček na podporu ve výši přibližně 3 811 mil. DEM byla na společnost BayernLB převedena s účinností k 31. prosinci 1994 smlouvou o vkladu z 15. prosince 1994 (10). Druhá tranše nesplacených pohledávek z půjček na podporu ve výši přibližně 1 216 mil. DEM byla na BayernLB převedena s účinností k 31. prosinci 1995 smlouvou o vkladu z 28. prosince 1995 (11). Tím byly na společnost BayernLB převedeny celkové prostředky na podporu ve výši 5 027 mil.  DEM.

3.   POŽADAVKY KAPITÁLU PODLE SMĚRNICE O VLASTNÍCH PROSTŘEDCÍCH A SMĚRNICE O VÝŠI KAPITÁLOVÉ PŘIMĚŘENOSTI

| (24) | Podle směrnice Rady 89/647/EHS o koeficientu výše kapitálové přiměřenosti pro úvěrové ústavy (12) (dále „směrnice o výši kapitálové přiměřenosti“) a podle směrnice Rady 89/299/EHS o vlastních prostředích úvěrových ústavů (13) (dále „směrnice o vlastních prostředcích“), podle nichž byl novelizován zákon o úvěrech („KWG“), musí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % svých rizikových aktiv. Alespoň čtyři procenta z tohoto musí představovat takzvaný klíčový kapitál (kapitál „třídy 1“), který zahrnuje části kapitálu, které má úvěrový ústav neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby mohl krýt rizika a ztráty, jakmile z tohoto vyplynou. Klíčový kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu právního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „třídy 2“) je uznáván pouze ve výši stávajícího klíčového kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky. |
| --- | --- |

(24)

Podle směrnice Rady 89/647/EHS o koeficientu výše kapitálové přiměřenosti pro úvěrové ústavy (12) (dále „směrnice o výši kapitálové přiměřenosti“) a podle směrnice Rady 89/299/EHS o vlastních prostředích úvěrových ústavů (13) (dále „směrnice o vlastních prostředcích“), podle nichž byl novelizován zákon o úvěrech („KWG“), musí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % svých rizikových aktiv. Alespoň čtyři procenta z tohoto musí představovat takzvaný klíčový kapitál (kapitál „třídy 1“), který zahrnuje části kapitálu, které má úvěrový ústav neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby mohl krýt rizika a ztráty, jakmile z tohoto vyplynou. Klíčový kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu právního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „třídy 2“) je uznáván pouze ve výši stávajícího klíčového kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky.

| (25) | Ke dni 30. června 1993 musely německé banky své vybavení kapitálem k ručení přizpůsobit novým požadavkům podle směrnice o výši kapitálové přiměřenosti a směrnice o vlastních prostředcích (14). Již před uplatněním směrnice o výši kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo mnoho zemských bank vybaveno kapitálem k ručení poměrně slabě. Pro dotyčné úvěrové ústavy bylo proto naléhavě nutné, aby posílily základnu vlastního kapitálu, a zabránily tak omezení své podnikatelské expanze nebo aby si alespoň mohly zachovat svůj stávající objem obchodu. |
| --- | --- |

(25)

Ke dni 30. června 1993 musely německé banky své vybavení kapitálem k ručení přizpůsobit novým požadavkům podle směrnice o výši kapitálové přiměřenosti a směrnice o vlastních prostředcích (14). Již před uplatněním směrnice o výši kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo mnoho zemských bank vybaveno kapitálem k ručení poměrně slabě. Pro dotyčné úvěrové ústavy bylo proto naléhavě nutné, aby posílily základnu vlastního kapitálu, a zabránily tak omezení své podnikatelské expanze nebo aby si alespoň mohly zachovat svůj stávající objem obchodu.

| (26) | Kvůli napjaté rozpočtové situaci nemohli ale státní podílníci přinést žádný nový kapitál, na druhé straně ale nechtěli také privatizovat a další kapitál financovat prostřednictvím kapitálových trhů. Tak bylo rozhodnuto, že budou realizovány převody majetku popř. kapitálu, např. v případě společnosti WestLB majetek Wohnungsbauförderungsanstalt (Ústav na podporu výstavby bytů) země Severní Porýní-Vestfálsko („Wfa“). V případě společnosti BayernLB byly uvedené půjčky na podporu bytové výstavby ovšem vloženy až po tomto datu, sloužily tedy nezávisle na tomto konkrétním podnětu k posílení kapitálové základny pro zachování popř. rozšíření všeobecných obchodních možností. |
| --- | --- |

(26)

Kvůli napjaté rozpočtové situaci nemohli ale státní podílníci přinést žádný nový kapitál, na druhé straně ale nechtěli také privatizovat a další kapitál financovat prostřednictvím kapitálových trhů. Tak bylo rozhodnuto, že budou realizovány převody majetku popř. kapitálu, např. v případě společnosti WestLB majetek Wohnungsbauförderungsanstalt (Ústav na podporu výstavby bytů) země Severní Porýní-Vestfálsko („Wfa“). V případě společnosti BayernLB byly uvedené půjčky na podporu bytové výstavby ovšem vloženy až po tomto datu, sloužily tedy nezávisle na tomto konkrétním podnětu k posílení kapitálové základny pro zachování popř. rozšíření všeobecných obchodních možností.

4.   ÚČINKY PŘEVODU NA VYBAVENÍ SPOLEČNOSTI BAYERNLB VLASTNÍM KAPITÁLEM

| (27) | Rozsah obchodů úvěrového ústavu je silně závislý na výši vlastního kapitálu. Ta se zvyšuje převodem půjček na podporu bytové výstavby ze společnosti LABO na společnost BayernLB v neopominutelné míře. |
| --- | --- |

(27)

Rozsah obchodů úvěrového ústavu je silně závislý na výši vlastního kapitálu. Ta se zvyšuje převodem půjček na podporu bytové výstavby ze společnosti LABO na společnost BayernLB v neopominutelné míře.

| (28) | Před převodem na BayernLB byly vkládané půjčky na podporu bytové výstavby posouzeny dvěma posudky auditorské společnosti [...] (15) ze dne 5. října 1994 a ze dne 30. dubna 1996 a z toho odvozená kupní hodnota pohledávek z půjček byla vložena jako základní kapitál společnosti BayernLB ve formě kapitálové rezervy. Kupní hodnota první tranše ke dni 31. prosinci 1994 se vyčíslila na 655 mil. DEM, kupní hodnota druhé tranše ke dni 31. prosinci 1995 se vyčíslila na 542 mil. DEM. Celkově se tímto vytvořil účelový rezervní fond ve výši 1,197 miliardy DEM. |
| --- | --- |

(28)

Před převodem na BayernLB byly vkládané půjčky na podporu bytové výstavby posouzeny dvěma posudky auditorské společnosti [...] (15) ze dne 5. října 1994 a ze dne 30. dubna 1996 a z toho odvozená kupní hodnota pohledávek z půjček byla vložena jako základní kapitál společnosti BayernLB ve formě kapitálové rezervy. Kupní hodnota první tranše ke dni 31. prosinci 1994 se vyčíslila na 655 mil. DEM, kupní hodnota druhé tranše ke dni 31. prosinci 1995 se vyčíslila na 542 mil. DEM. Celkově se tímto vytvořil účelový rezervní fond ve výši 1,197 miliardy DEM.

| (29) | Dopisem ze dne 8. května 1996 sdělil Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen (16) („BAKred“) (Spolkový úřad pro bankovní dohled), že účelový rezervní fond vytvořený společností BayernLB ve výši 655 mil. DEM uznává v této výši jako vlastní kapitál k ručení ve smyslu § 10 KWG. Při zahrnutí celkového účelového rezervního fondu ve výši 1,197 miliard DEM jako klíčového kapitálu k ručení stanovil BAKred dopisem ze dne 20. prosince 1996 základní kapitál k ručení společnosti BayernLB, včetně doplňkového kapitálu k 23. prosinci 1996 na částku ve výši 14,6 miliard DEM (17). Podíl klíčového kapitálu na vlastním kapitálu k ručení tedy činil celkově 8,8 miliard DEM. |
| --- | --- |

(29)

Dopisem ze dne 8. května 1996 sdělil Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen (16) („BAKred“) (Spolkový úřad pro bankovní dohled), že účelový rezervní fond vytvořený společností BayernLB ve výši 655 mil. DEM uznává v této výši jako vlastní kapitál k ručení ve smyslu § 10 KWG. Při zahrnutí celkového účelového rezervního fondu ve výši 1,197 miliard DEM jako klíčového kapitálu k ručení stanovil BAKred dopisem ze dne 20. prosince 1996 základní kapitál k ručení společnosti BayernLB, včetně doplňkového kapitálu k 23. prosinci 1996 na částku ve výši 14,6 miliard DEM (17). Podíl klíčového kapitálu na vlastním kapitálu k ručení tedy činil celkově 8,8 miliard DEM.

| (30) | Kapitálový vklad prostřednictvím účelové rezervy proto činil, měřeno podle vlastních prostředků ve výši 14,6 miliard DEM ke dni 31. prosince 1995, přibližně 8 % z vlastních prostředků k ručení existujících již ke dni 31. prosince 1995 a přibližně 13 % uznaného klíčového kapitálu ve výši přibližně 8,8 miliard DEM. |
| --- | --- |

(30)

Kapitálový vklad prostřednictvím účelové rezervy proto činil, měřeno podle vlastních prostředků ve výši 14,6 miliard DEM ke dni 31. prosince 1995, přibližně 8 % z vlastních prostředků k ručení existujících již ke dni 31. prosince 1995 a přibližně 13 % uznaného klíčového kapitálu ve výši přibližně 8,8 miliard DEM.

| (31) | Na podporu ručení byly skutečně použitelné prostředky podle předložených informacích od doručení rozhodnutí prostřednictvím BAKred, tzn. ve výši 655 mil. DEM od 20. května 1996 a ve výši 1,197 miliard DEM od 23. prosince 1996. |
| --- | --- |

(31)

Na podporu ručení byly skutečně použitelné prostředky podle předložených informacích od doručení rozhodnutí prostřednictvím BAKred, tzn. ve výši 655 mil. DEM od 20. května 1996 a ve výši 1,197 miliard DEM od 23. prosince 1996.

| (32) | Společnost BayernLB podle údajů Německa ve skutečnosti účelový rezervní fond použila pouze jedinkrát v roce 1998 a pouze na dobu trvání jednoho měsíce v částce 14 mil. DEM. |
| --- | --- |

(32)

Společnost BayernLB podle údajů Německa ve skutečnosti účelový rezervní fond použila pouze jedinkrát v roce 1998 a pouze na dobu trvání jednoho měsíce v částce 14 mil. DEM.

| (33) | Německo dále uvedlo, že kupní hodnotu účelového rezervního fondu uznanou BAKred jako vlastní prostředky ve výši 1,197 miliard DEM společnosti BayernLB je možné chápat pouze jako horní hranici pro doložení rizikovými aktivy a že nebyla k dispozici k podpoře úvěrů trvale v nezměněné výši. Kupní hodnota spíše kolísala, což je možné odvodit především z běžného používání likvidních prostředků pro nové poskytování půjček, o čemž podle § 1 odst. 3 smlouvy o vkladu rozhodl sám svobodný stát (18), ale také na poskytnuté slevy na dluh z půjčky na základě určitých hledisek podpory. Tak kupní hodnota účelového sdružení majetku byla v roce 1998 z hlediska právního dohledu nižší než uznaná částka ve výši 1,197 miliardy DEM o [...] DEM a v roce 1999 o [...] EUR a musela být vyrovnána použitím dalších součástí kapitálu. Podle údajů Německa nebyl kapitál k dispozici ke krytí rizikových aktiv průběžně v tom rozsahu, který BAKred uznal. |
| --- | --- |

(33)

Německo dále uvedlo, že kupní hodnotu účelového rezervního fondu uznanou BAKred jako vlastní prostředky ve výši 1,197 miliard DEM společnosti BayernLB je možné chápat pouze jako horní hranici pro doložení rizikovými aktivy a že nebyla k dispozici k podpoře úvěrů trvale v nezměněné výši. Kupní hodnota spíše kolísala, což je možné odvodit především z běžného používání likvidních prostředků pro nové poskytování půjček, o čemž podle § 1 odst. 3 smlouvy o vkladu rozhodl sám svobodný stát (18), ale také na poskytnuté slevy na dluh z půjčky na základě určitých hledisek podpory. Tak kupní hodnota účelového sdružení majetku byla v roce 1998 z hlediska právního dohledu nižší než uznaná částka ve výši 1,197 miliardy DEM o [...] DEM a v roce 1999 o [...] EUR a musela být vyrovnána použitím dalších součástí kapitálu. Podle údajů Německa nebyl kapitál k dispozici ke krytí rizikových aktiv průběžně v tom rozsahu, který BAKred uznal.

| (34) | Německo poskytlo o skutečném kolísání následující přehled (přehled 1): | 1994
  tis. DEM | 1995
  tis. DEM | 1996
  tis. DEM | 1997
  tis. DEM | 1998
  tis. DEM - > | 1998
  tis. EUR | 1999
  tis. EUR | 2000
  tis. EUR | 2001
  tis. EUR | 2002
  tis. EUR | 2003


  tis. EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kupní hodnota účelové sdružení majetku | 655 728 | 1 233 164 | 1 229 258 | 1 255 390 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Změna kupní hodnoty účelové rezervy | | 577 436 | -3 906 | 26 132 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vykázání kapitálu jako účelové rezervy | 655 000 | 1 197 000 | 1 197 000 | 1 197 000 | 1 197 000 | 612 016 | 612 016 | 612 016 | 612 016 | 612 016 | 612 016 |
| Rozdíl Kupní hodnota/vykázání kapitálu | 728 | 36 164 | 32 258 | 58 390 | [...]
   (19) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(34)

Německo poskytlo o skutečném kolísání následující přehled (přehled 1):

1994

tis. DEM

1995

tis. DEM

1996

tis. DEM

1997

tis. DEM

1998

tis. DEM - >

1998

tis. EUR

1999

tis. EUR

2000

tis. EUR

2001

tis. EUR

2002

tis. EUR

2003

tis. EUR

Kupní hodnota účelové sdružení majetku

655 728

1 233 164

1 229 258

1 255 390

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Změna kupní hodnoty účelové rezervy

577 436

-3 906

26 132

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vykázání kapitálu jako účelové rezervy

655 000

1 197 000

1 197 000

1 197 000

1 197 000

612 016

612 016

612 016

612 016

612 016

612 016

Rozdíl Kupní hodnota/vykázání kapitálu

728

36 164

32 258

58 390

[...]
   (19)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.   ÚHRADA ZA PŘEVEDENÉ VLASTNÍ PROSTŘEDKY

| (35) | Podle § 4 odst. 1 smlouvy o vkladu mezi Svobodným státem Bavorsko a společností BayernLB z 15. prosince 1994 byla za prostředky poskytnuté převodem sjednána odměna, ovšem pouze vždy za použitou částku. Podle smlouvy o vkladu činila tato platba 0,6 % na vrub provozního výsledku bankovního sektoru na část vložených prostředků, která byla skutečně použita na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, přičemž úhrada byla splatná se stanovením rozvahy pro příslušný obchodní rok (20). Při zjišťování této sazby úhrady bylo podle stávajících údajů a informací Německa zohledněno, že účelový rezervní fond byl poskytnut k dispozici bez likvidity, takže skutečné rozšíření obchodu muselo být plně refinancováno přijetím likvidních prostředků. |
| --- | --- |

(35)

Podle § 4 odst. 1 smlouvy o vkladu mezi Svobodným státem Bavorsko a společností BayernLB z 15. prosince 1994 byla za prostředky poskytnuté převodem sjednána odměna, ovšem pouze vždy za použitou částku. Podle smlouvy o vkladu činila tato platba 0,6 % na vrub provozního výsledku bankovního sektoru na část vložených prostředků, která byla skutečně použita na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, přičemž úhrada byla splatná se stanovením rozvahy pro příslušný obchodní rok (20). Při zjišťování této sazby úhrady bylo podle stávajících údajů a informací Německa zohledněno, že účelový rezervní fond byl poskytnut k dispozici bez likvidity, takže skutečné rozšíření obchodu muselo být plně refinancováno přijetím likvidních prostředků.

| (36) | Dále byla podle údajů Německa úhrada za účelové sdružení majetku zařazena daňově jako použití zisku, nemohla být tedy odečtena jako provozní výdaj, a úhrada tak musela být uhrazena po zdanění. |
| --- | --- |

(36)

Dále byla podle údajů Německa úhrada za účelové sdružení majetku zařazena daňově jako použití zisku, nemohla být tedy odečtena jako provozní výdaj, a úhrada tak musela být uhrazena po zdanění.

| (37) | S ohledem na vyměřovací základ pro splacenou úhradu Německo v řízení uvedlo, že při úplném doložení účelového rezervního fondu by sjednaná úhrada ve výši 0,6 % p.a. (21) činila přibližně 7,2 mil. DEM. Jak bylo již vysvětleno, použila společnost BayernLB podle údajů Německa účelový rezervní fond pouze jedinkrát v roce 1998 a pouze na dobu trvání jednoho měsíce v částce 14 mil. DEM, za což byla provedena úhrada ve výši 7 000 DEM. |
| --- | --- |

(37)

S ohledem na vyměřovací základ pro splacenou úhradu Německo v řízení uvedlo, že při úplném doložení účelového rezervního fondu by sjednaná úhrada ve výši 0,6 % p.a. (21) činila přibližně 7,2 mil. DEM. Jak bylo již vysvětleno, použila společnost BayernLB podle údajů Německa účelový rezervní fond pouze jedinkrát v roce 1998 a pouze na dobu trvání jednoho měsíce v částce 14 mil. DEM, za což byla provedena úhrada ve výši 7 000 DEM.

| (38) | Navíc společnost BayernLB podle § 6 odst. 2 smlouvy o vkladu ze dne 15. prosince 1994 ve spojení s § 2 smlouvy o vkladu ze dne 28. prosince 1995 zaplatila svobodnému státu poplatek ve výši 0,05 % za převzetí záruky za nesplacení půjčky účelového sdružení majetku. Zaplacené částky Německo vyčíslilo jednotlivě. |
| --- | --- |

(38)

Navíc společnost BayernLB podle § 6 odst. 2 smlouvy o vkladu ze dne 15. prosince 1994 ve spojení s § 2 smlouvy o vkladu ze dne 28. prosince 1995 zaplatila svobodnému státu poplatek ve výši 0,05 % za převzetí záruky za nesplacení půjčky účelového sdružení majetku. Zaplacené částky Německo vyčíslilo jednotlivě.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (39) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 došla Komise k výsledku, že se při převodu půjček na podporu bytové výstavby Svobodného státu Bavorsko na společnost BayernLB pravděpodobně jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(39)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 došla Komise k výsledku, že se při převodu půjček na podporu bytové výstavby Svobodného státu Bavorsko na společnost BayernLB pravděpodobně jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (40) | Východiskem její kontroly byla zásada investora v tržním hospodářství. Podle ní skutečnost, že se podniky nacházejí ve státním vlastnictví a že jsou jim přiděleny tyto prostředky, nepředstavuje žádnou státní podporu. Toliko když jsou tomuto státnímu podniku poskytnuty prostředky za podmínek, které by byl za normálních tržních podmínek nedostal, existuje zvýhodnění prostřednictvím přídělu státních prostředků. |
| --- | --- |

(40)

Východiskem její kontroly byla zásada investora v tržním hospodářství. Podle ní skutečnost, že se podniky nacházejí ve státním vlastnictví a že jsou jim přiděleny tyto prostředky, nepředstavuje žádnou státní podporu. Toliko když jsou tomuto státnímu podniku poskytnuty prostředky za podmínek, které by byl za normálních tržních podmínek nedostal, existuje zvýhodnění prostřednictvím přídělu státních prostředků.

| (41) | V daném případě Komise viděla ekonomickou výhodu pro společnost BayernLB, která vyplývala z přídělů vlastních prostředků, zvláště ve zvýšení kapacity pro komerční a konkurenční úvěrové obchody společnosti BayernLB orientovaný na hospodářskou soutěž (rozšíření obchodní funkce vlastního kapitálu). Za normálních tržních podmínek je vložení kapitálu hrazeno podle jeho hodnoty při zohlednění jeho funkce a vzniklého rizika. Důvod pro obvyklou tržní úhradu vloženého kapitálu je v důsledku toho nutné spatřovat v dlouhodobé nerizikové úrokově sazbě (státní dluhopisy s platností 10 let), která by měla obsahovat rizikový příplatek zobrazující zvýšené riziko vlastních prostředků. Protože sazba úhrady pro dlouhodobé nerizikové majetkové investice byla uvedena Německem již k okamžiku převodu majetku na konci roku 1994 ve výši 7,9 % p.a., měla Komise značné pochybnosti, že by úhrada ve výši 0,6 % p.a. mohla být považována za obvyklou tržní úhradu pro skutečně použité vlastní prostředky, i bez zohlednění potřebné rizikové přirážky. |
| --- | --- |

(41)

V daném případě Komise viděla ekonomickou výhodu pro společnost BayernLB, která vyplývala z přídělů vlastních prostředků, zvláště ve zvýšení kapacity pro komerční a konkurenční úvěrové obchody společnosti BayernLB orientovaný na hospodářskou soutěž (rozšíření obchodní funkce vlastního kapitálu). Za normálních tržních podmínek je vložení kapitálu hrazeno podle jeho hodnoty při zohlednění jeho funkce a vzniklého rizika. Důvod pro obvyklou tržní úhradu vloženého kapitálu je v důsledku toho nutné spatřovat v dlouhodobé nerizikové úrokově sazbě (státní dluhopisy s platností 10 let), která by měla obsahovat rizikový příplatek zobrazující zvýšené riziko vlastních prostředků. Protože sazba úhrady pro dlouhodobé nerizikové majetkové investice byla uvedena Německem již k okamžiku převodu majetku na konci roku 1994 ve výši 7,9 % p.a., měla Komise značné pochybnosti, že by úhrada ve výši 0,6 % p.a. mohla být považována za obvyklou tržní úhradu pro skutečně použité vlastní prostředky, i bez zohlednění potřebné rizikové přirážky.

| (42) | Komise dále zpochybnila, že by investor v tržním hospodářství akceptoval omezení své odměny na skutečně použitou část. Také se jeví jako pochybné, že v případě dalších částí úhrady uvedených Německem, jako mezi jinými v případě poplatku ve výši 0,05 % p.a. zaručených převedených pohledávek ve prospěch Svobodného státu Bavorsko zaplacený svobodnému státu za převzetí záruky pro případ nesplacení pohledávky z půjček, platby úroků příjemců půjček, které nadále plynou svobodnému státu, nebo zúročení prozatímních investic (22), se jedná skutečně o úhradu za rozšíření funkce vlastního kapitálu k ručení . |
| --- | --- |

(42)

Komise dále zpochybnila, že by investor v tržním hospodářství akceptoval omezení své odměny na skutečně použitou část. Také se jeví jako pochybné, že v případě dalších částí úhrady uvedených Německem, jako mezi jinými v případě poplatku ve výši 0,05 % p.a. zaručených převedených pohledávek ve prospěch Svobodného státu Bavorsko zaplacený svobodnému státu za převzetí záruky pro případ nesplacení pohledávky z půjček, platby úroků příjemců půjček, které nadále plynou svobodnému státu, nebo zúročení prozatímních investic (22), se jedná skutečně o úhradu za rozšíření funkce vlastního kapitálu k ručení .

| (43) | Komise však uznává, že při obvyklé tržní úhradě se musí zohledňovat chybějící likvidita daného přiděleného kapitálu. Podle článku 1 zákona o účelovém sdružení majetku by se musely půjčky na výstavbu bytů vykazované jako účelové rezervy použít stejným způsobem jako před vložením pro účely sociální bytové výstavby. Převodem prostředků na podporu nezískala společnost BayernLB žádnou likvidita. Ačkoli nelikvidní prostředky banky dovolily rozšíření objemu, je nutné zohlednit, že banka může maximální možné zvýšení obchodního objemu dosáhnout pouze tehdy, pokud další objem úvěrů refinancuje v plném rozsahu na kapitálovém trhu. Země tedy nemůže očekávat přesně stejnou výnosnost jako poskytovatel likvidního kapitálu, a odpovídající sleva je proto namístě.. |
| --- | --- |

(43)

Komise však uznává, že při obvyklé tržní úhradě se musí zohledňovat chybějící likvidita daného přiděleného kapitálu. Podle článku 1 zákona o účelovém sdružení majetku by se musely půjčky na výstavbu bytů vykazované jako účelové rezervy použít stejným způsobem jako před vložením pro účely sociální bytové výstavby. Převodem prostředků na podporu nezískala společnost BayernLB žádnou likvidita. Ačkoli nelikvidní prostředky banky dovolily rozšíření objemu, je nutné zohlednit, že banka může maximální možné zvýšení obchodního objemu dosáhnout pouze tehdy, pokud další objem úvěrů refinancuje v plném rozsahu na kapitálovém trhu. Země tedy nemůže očekávat přesně stejnou výnosnost jako poskytovatel likvidního kapitálu, a odpovídající sleva je proto namístě..

| (44) | Komise nemohla rozpoznat, že zda by svobodný stát při vkládání půjček na podporu bytové výstavby dbal na to, aby se přiměřeně podílel na rozdělovaných ziscích banky a na růstu hodnoty banky. Svobodný stát nenaléhal na změnu poměrů v podílech ve svůj prospěch, což by bylo žádoucí, aby bylo možné zajistit, že výplaty dividend a růsty hodnot odpovídají výši vložené kapitálové podpory. |
| --- | --- |

(44)

Komise nemohla rozpoznat, že zda by svobodný stát při vkládání půjček na podporu bytové výstavby dbal na to, aby se přiměřeně podílel na rozdělovaných ziscích banky a na růstu hodnoty banky. Svobodný stát nenaléhal na změnu poměrů v podílech ve svůj prospěch, což by bylo žádoucí, aby bylo možné zajistit, že výplaty dividend a růsty hodnot odpovídají výši vložené kapitálové podpory.

| (45) | Protože ve stávající situaci nebylo možné použít žádné ustanovení o výjimkách uvedené ve čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES jakož i ve čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES nebylo, jeví se státní podpora jako neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(45)

Protože ve stávající situaci nebylo možné použít žádné ustanovení o výjimkách uvedené ve čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES jakož i ve čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES nebylo, jeví se státní podpora jako neslučitelná se společným trhem.

IV.   STANOVISKO NĚMECKA

| (46) | Německo se ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení postavilo tak, že převod účelového sdružení majetku na společnost BayernLB jinak, než v případě WestLB, není v daném případě možné srovnávat s vkladem základního kapitálu, nýbrž s kapitálovými vklady tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 KWG, což Komise nesprávně posoudila. |
| --- | --- |

(46)

Německo se ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení postavilo tak, že převod účelového sdružení majetku na společnost BayernLB jinak, než v případě WestLB, není v daném případě možné srovnávat s vkladem základního kapitálu, nýbrž s kapitálovými vklady tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 KWG, což Komise nesprávně posoudila.

| (47) | Rozhodujícím argumentem pro Německo bylo, že do konce roku 1996, do okamžiku uznání účelového sdružení majetku z hlediska práva bankovního dohledu, bavorské spořitelny, ale také soukromí investoři, již dali k dispozici klíčový kapitál v celkové výši téměř 1,3 miliardy DEM – z toho přibližně 900 mil. DEM prostřednictvím bavorských spořitelen – ve formě kapitálových vkladů tichého společníka společnosti BayernLB. Tyto vklady byly BAKred uznány jako klíčový kapitál ve smyslu § 10 odst. 4 KWG. Kapitálové vklady tichého společníka představovaly tedy v okamžiku vložení již obvyklý nástroj pořizování klíčového kapitálu společnosti BayernLB. |
| --- | --- |

(47)

Rozhodujícím argumentem pro Německo bylo, že do konce roku 1996, do okamžiku uznání účelového sdružení majetku z hlediska práva bankovního dohledu, bavorské spořitelny, ale také soukromí investoři, již dali k dispozici klíčový kapitál v celkové výši téměř 1,3 miliardy DEM – z toho přibližně 900 mil. DEM prostřednictvím bavorských spořitelen – ve formě kapitálových vkladů tichého společníka společnosti BayernLB. Tyto vklady byly BAKred uznány jako klíčový kapitál ve smyslu § 10 odst. 4 KWG. Kapitálové vklady tichého společníka představovaly tedy v okamžiku vložení již obvyklý nástroj pořizování klíčového kapitálu společnosti BayernLB.

| (48) | Navíc je účelové sdružení majetku také obsahově srovnatelné s kapitálovými vklady tichého společníka společnosti BayernLB. Ohledně své ekonomické funkce, možnosti rozšíření obchodů, byly obě formy kapitálu identické, protože obě dvě byly uznávané jako klíčový kapitál. Obě by se byly také nepřímo podílely na růstu hodnoty banky a byly by neposkytovaly žádná další hlasovací práva. Co se týče rizika ztráty, by rovněž neexistovaly žádné rozdíly, protože obě by byly použity pro vyrovnání ztráty. Jediný rozdíl je možné spatřovat v tom, že účelové sdružení majetku je poskytováno k dispozici časově neomezeně, zatímco kapitálové vklady tichého společníka jsou podle typu omezeny ve své platnosti. Účelový rezervní fond není naléhavě nutné považovat za časově neomezený, nýbrž je možné jej kdykoli rozpustit dohodou. Také neexistují pouze časově omezené kapitálové vklady tichého společníka, nýbrž také časově neomezené. Srovnání ukazuje na to, že na trhu není možné konstatovat žádný významný cenový rozdíl mezi časově omezenými a časově neomezenými kapitálovými vklady tichého společníka. |
| --- | --- |

(48)

Navíc je účelové sdružení majetku také obsahově srovnatelné s kapitálovými vklady tichého společníka společnosti BayernLB. Ohledně své ekonomické funkce, možnosti rozšíření obchodů, byly obě formy kapitálu identické, protože obě dvě byly uznávané jako klíčový kapitál. Obě by se byly také nepřímo podílely na růstu hodnoty banky a byly by neposkytovaly žádná další hlasovací práva. Co se týče rizika ztráty, by rovněž neexistovaly žádné rozdíly, protože obě by byly použity pro vyrovnání ztráty. Jediný rozdíl je možné spatřovat v tom, že účelové sdružení majetku je poskytováno k dispozici časově neomezeně, zatímco kapitálové vklady tichého společníka jsou podle typu omezeny ve své platnosti. Účelový rezervní fond není naléhavě nutné považovat za časově neomezený, nýbrž je možné jej kdykoli rozpustit dohodou. Také neexistují pouze časově omezené kapitálové vklady tichého společníka, nýbrž také časově neomezené. Srovnání ukazuje na to, že na trhu není možné konstatovat žádný významný cenový rozdíl mezi časově omezenými a časově neomezenými kapitálovými vklady tichého společníka.

| (49) | Německo také uvedlo, že účelové sdružení majetku není vystaveno riziku ztráty stejným způsobem jako základní kapitál. Oproti situaci u WestLB, kde po převodu majetku Wfa tento činil téměř 50 % vlastních prostředků banky, činil odpovídající podíl přidělených pohledávek na bytovou výstavbu k okamžiku vložení pouze přibližně 8 % vlastních prostředků společnosti BayernLB. Kromě toho společnost BayernLB jinak než společnost WestLB nebyla odkazována na klíčový kapitál začleněný v majetku na bytovou výstavbu. Banka byla vždy zisková a již před tímto okamžikem disponovala značnými vlastními prostředky. Tyto se zakládaly v neposlední řadě na kapitálových vkladech tichého společníka prováděných již od roku 1991 jak od bavorských spořitelen, tak i od soukromých podniků. Dále mezi svobodným státem a společností BayernLB existovala shoda o tom, že účelové sdružení majetku smí být použito ke krytí rizikových aktiv až po použití všech dalších součástí kapitálu. |
| --- | --- |

(49)

Německo také uvedlo, že účelové sdružení majetku není vystaveno riziku ztráty stejným způsobem jako základní kapitál. Oproti situaci u WestLB, kde po převodu majetku Wfa tento činil téměř 50 % vlastních prostředků banky, činil odpovídající podíl přidělených pohledávek na bytovou výstavbu k okamžiku vložení pouze přibližně 8 % vlastních prostředků společnosti BayernLB. Kromě toho společnost BayernLB jinak než společnost WestLB nebyla odkazována na klíčový kapitál začleněný v majetku na bytovou výstavbu. Banka byla vždy zisková a již před tímto okamžikem disponovala značnými vlastními prostředky. Tyto se zakládaly v neposlední řadě na kapitálových vkladech tichého společníka prováděných již od roku 1991 jak od bavorských spořitelen, tak i od soukromých podniků. Dále mezi svobodným státem a společností BayernLB existovala shoda o tom, že účelové sdružení majetku smí být použito ke krytí rizikových aktiv až po použití všech dalších součástí kapitálu.

| (50) | Že svobodný stát převodem účelového sdružení majetku postoupil nižší riziko než investor základního kapitálu, bylo zdůvodněno také tím, že Sparkassenverband Bayern jako druhý vlastník podílů byl podle § 2 smlouvy mezi svobodným státem Bavorsko a Bayerisicher Sparkassenverband ze dne 15. prosince 1994 povinen k tomu, aby nesl polovinu ztráty společnosti BayernLB, pokud je buď vyčerpán účelový rezervní fond nebo pokud je nárokován věřiteli společnosti BayernLB ke krytí ztrát. |
| --- | --- |

(50)

Že svobodný stát převodem účelového sdružení majetku postoupil nižší riziko než investor základního kapitálu, bylo zdůvodněno také tím, že Sparkassenverband Bayern jako druhý vlastník podílů byl podle § 2 smlouvy mezi svobodným státem Bavorsko a Bayerisicher Sparkassenverband ze dne 15. prosince 1994 povinen k tomu, aby nesl polovinu ztráty společnosti BayernLB, pokud je buď vyčerpán účelový rezervní fond nebo pokud je nárokován věřiteli společnosti BayernLB ke krytí ztrát.

1.   PŘIMĚŘENÁ ÚHRADA ZA ÚČELOVÉ SDRUŽENÍ MAJETKU

| (51) | Vycházeje z toho, že převedený kapitál je možné srovnat s nástrojem klíčového kapitálu kapitálových vkladů tichého společníka, a ne se základním kapitálem, dospělo Německo k závěru, že účelové sdružení majetku bylo uhrazeno přiměřeně, a tím neexistovalo žádné zvýhodnění společnosti BayernLB ani žádná státní podpora. |
| --- | --- |

(51)

Vycházeje z toho, že převedený kapitál je možné srovnat s nástrojem klíčového kapitálu kapitálových vkladů tichého společníka, a ne se základním kapitálem, dospělo Německo k závěru, že účelové sdružení majetku bylo uhrazeno přiměřeně, a tím neexistovalo žádné zvýhodnění společnosti BayernLB ani žádná státní podpora.

| (52) | Sjednaná úhrada spočívala přitom podle Německa v provizi za ručení závislé na kapitálu použitém a vyplaceném z bankovních obchodů ve výši 0,6 % p.a. hodnoty účelového rezervního fondu uznaného z hlediska právního dohledu jako klíčový kapitál. |
| --- | --- |

(52)

Sjednaná úhrada spočívala přitom podle Německa v provizi za ručení závislé na kapitálu použitém a vyplaceném z bankovních obchodů ve výši 0,6 % p.a. hodnoty účelového rezervního fondu uznaného z hlediska právního dohledu jako klíčový kapitál.

| (53) | Vedle toho je také možné poplatek za záruku ve výši 0,05 % p.a. za částku pohledávek z půjček, za které má ručit Svobodný stát Bavorsko, zohlednit jako protiplnění za převod účelového sdružení majetku. Toto vyplývá pro Německo z toho, že převzetí záruky bylo v bezprostřední souvislosti se záměrem posílit vlastní kapitál zemské banky. Podle zdůvodnění zákona byla záruka nutné, aby bylo možné zajistit zákonem zamýšlené posílení vlastního kapitálu zemské banky tím, že se zabrání snížení stavu zásob účelového sdružení majetku v při nesplacení (23). Německo také při odvolání na posudky společnosti [...] ze dne 5. října 1994 a ze 30. dubna 1996 upozorňuje na to, že tzv. úroková míra kapitalizace pro výpočet současné hodnoty pohledávek by musela být zvýšena bez převzetí záruky za nesplacení prostřednictvím Svobodného státu Bavorsko, která byla odhadnuta na 7,5 %, o další příplatek za rizika. V důsledku toho by z tohoto důvodu vyplynula nižší kupní hodnota a BAKred by mohl uznat také pouze nižší částku (24). |
| --- | --- |

(53)

Vedle toho je také možné poplatek za záruku ve výši 0,05 % p.a. za částku pohledávek z půjček, za které má ručit Svobodný stát Bavorsko, zohlednit jako protiplnění za převod účelového sdružení majetku. Toto vyplývá pro Německo z toho, že převzetí záruky bylo v bezprostřední souvislosti se záměrem posílit vlastní kapitál zemské banky. Podle zdůvodnění zákona byla záruka nutné, aby bylo možné zajistit zákonem zamýšlené posílení vlastního kapitálu zemské banky tím, že se zabrání snížení stavu zásob účelového sdružení majetku v při nesplacení (23). Německo také při odvolání na posudky společnosti [...] ze dne 5. října 1994 a ze 30. dubna 1996 upozorňuje na to, že tzv. úroková míra kapitalizace pro výpočet současné hodnoty pohledávek by musela být zvýšena bez převzetí záruky za nesplacení prostřednictvím Svobodného státu Bavorsko, která byla odhadnuta na 7,5 %, o další příplatek za rizika. V důsledku toho by z tohoto důvodu vyplynula nižší kupní hodnota a BAKred by mohl uznat také pouze nižší částku (24).

| (54) | Od svého dříve zastávaného stanoviska, že také na úroky z prozatímních investic, jakož i návratnost úroků z půjček, které také nadále přibyly svobodnému státu, bylo možné nahlížet jako na prvky úhrady, se Německo výslovně odvrátilo v průběhu řízení. |
| --- | --- |

(54)

Od svého dříve zastávaného stanoviska, že také na úroky z prozatímních investic, jakož i návratnost úroků z půjček, které také nadále přibyly svobodnému státu, bylo možné nahlížet jako na prvky úhrady, se Německo výslovně odvrátilo v průběhu řízení.

| (55) | K obvyklosti provedené úhrady na trhu Německo uvedlo, že na základě srovnatelnosti s kapitálovými vklady tichého společníka společnosti BayernLB musí být výchozím bodem sazba, kterou společnost BayernLB zaplatila svým tichým společníkům v časovém období relevantním pro podpory, tj. cca 7-8 % p.a. jejich příslušné nominální hodnoty. |
| --- | --- |

(55)

K obvyklosti provedené úhrady na trhu Německo uvedlo, že na základě srovnatelnosti s kapitálovými vklady tichého společníka společnosti BayernLB musí být výchozím bodem sazba, kterou společnost BayernLB zaplatila svým tichým společníkům v časovém období relevantním pro podpory, tj. cca 7-8 % p.a. jejich příslušné nominální hodnoty.

| (56) | Sama absence likvidity přitom musí vést již ke značnému snížení této výchozí sazby. Přitom je v daném případě nutné odečíst nejen čisté náklady na refinancování jako v případě společnosti WestLB, nýbrž hrubé náklady na refinancování. Soukromý investor by byl již na pozadí toho, že kapitálová částka přidělená společnosti BayernLB činila pouze 8 % vlastních prostředků a ne jako v případě WestLB 50 %, nemohl prosadit odečtení toliko čistých nákladů na financování. |
| --- | --- |

(56)

Sama absence likvidity přitom musí vést již ke značnému snížení této výchozí sazby. Přitom je v daném případě nutné odečíst nejen čisté náklady na refinancování jako v případě společnosti WestLB, nýbrž hrubé náklady na refinancování. Soukromý investor by byl již na pozadí toho, že kapitálová částka přidělená společnosti BayernLB činila pouze 8 % vlastních prostředků a ne jako v případě WestLB 50 %, nemohl prosadit odečtení toliko čistých nákladů na financování.

2.   NEREALIZOVANÁ ZMĚNA VLASTNICKÉ STRUKTURY A VLASTNICKÝ EFEKT

| (57) | Dále Německo ve svém stanovisku k rozhodnutí Komise o zahájení řízení upozornilo na to, že vycházeje z předpokladu, že se u účelového sdružení majetku jedná toliko o kapitál srovnatelný s kapitálovými vklady tichého společníka, nebyla nutná změna poměrů podílů ve společnosti Bayern LB ve prospěch svobodného státu. Nehledě na to, Sparkassenverband by také vůbec nesouhlasil se změnou poměrů podílů ve svůj neprospěch, protože k okamžiku vložení neexistovala žádná potřeba doplňkového kapitálu a protože sám předtím vložil do banky přibližně 900 mil. DEM ve formě kapitálových vkladů tichého společníka (25), aniž by byla proti tomu stála srovnatelná položka Svobodného státu Bavorsko. |
| --- | --- |

(57)

Dále Německo ve svém stanovisku k rozhodnutí Komise o zahájení řízení upozornilo na to, že vycházeje z předpokladu, že se u účelového sdružení majetku jedná toliko o kapitál srovnatelný s kapitálovými vklady tichého společníka, nebyla nutná změna poměrů podílů ve společnosti Bayern LB ve prospěch svobodného státu. Nehledě na to, Sparkassenverband by také vůbec nesouhlasil se změnou poměrů podílů ve svůj neprospěch, protože k okamžiku vložení neexistovala žádná potřeba doplňkového kapitálu a protože sám předtím vložil do banky přibližně 900 mil. DEM ve formě kapitálových vkladů tichého společníka (25), aniž by byla proti tomu stála srovnatelná položka Svobodného státu Bavorsko.

| (58) | Německo dále uvedlo, že svobodný stát jako poloviční vlastník podílů mohl vycházet z toho, že je možné profitovat z výnosnosti vlastního kapitálu, která je ve srovnání s jinými úvěrovými ústavy velice výhodné. Svobodný stát se tedy nespokojil s omezenou nebo dokonce chybějící výnosností. Toto musí Komise nutně zohlednit při posuzování investice. |
| --- | --- |

(58)

Německo dále uvedlo, že svobodný stát jako poloviční vlastník podílů mohl vycházet z toho, že je možné profitovat z výnosnosti vlastního kapitálu, která je ve srovnání s jinými úvěrovými ústavy velice výhodné. Svobodný stát se tedy nespokojil s omezenou nebo dokonce chybějící výnosností. Toto musí Komise nutně zohlednit při posuzování investice.

V.   STANOVISKO STĚŽOVATELE BDB

| (59) | Podle názoru BdB nezaplatila společnost BayernLB za přidělený klíčový kapitál žádnou přiměřenou úhradu, a tím získala státní podporu. |
| --- | --- |

(59)

Podle názoru BdB nezaplatila společnost BayernLB za přidělený klíčový kapitál žádnou přiměřenou úhradu, a tím získala státní podporu.

| (60) | Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 k řízením zahájeným se zemskými bankami dne 13. listopadu 2002 uvedl BdB, že se otázka, jaká úhrada je přiměřená, určuje podle metodiky, kterou brala Komise za základ ve svém rozhodnutí o WestLB ze dne 8. července 1999. |
| --- | --- |

(60)

Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 k řízením zahájeným se zemskými bankami dne 13. listopadu 2002 uvedl BdB, že se otázka, jaká úhrada je přiměřená, určuje podle metodiky, kterou brala Komise za základ ve svém rozhodnutí o WestLB ze dne 8. července 1999.

| (61) | Takto je v prvém kroku nutné provést porovnání kapitálu, který je k dispozici, s dalšími nástroji vlastního kapitálu. Ve druhém kroku se má zjistit minimální úhrada, kterou by očekával investor za konkrétní investici vlastního kapitálu do zemské banky. A konečně je třeba vypočítat eventuelní příplatky a slevy za zvláštnosti převodu. |
| --- | --- |

(61)

Takto je v prvém kroku nutné provést porovnání kapitálu, který je k dispozici, s dalšími nástroji vlastního kapitálu. Ve druhém kroku se má zjistit minimální úhrada, kterou by očekával investor za konkrétní investici vlastního kapitálu do zemské banky. A konečně je třeba vypočítat eventuelní příplatky a slevy za zvláštnosti převodu.

1.   POROVNÁNÍ S DALŠÍMI NÁSTROJI VLASTNÍHO KAPITÁLU

| (62) | BdB v uvedeném stanovisku došel k závěru, že vložení majetků na podporu bytové výstavby a prostředků na podporu v případě společnosti BayernLB jakož i v dalších uvedených řízeních se zemskými bankami je možné srovnávat s vkladem základního kapitálu. |
| --- | --- |

(62)

BdB v uvedeném stanovisku došel k závěru, že vložení majetků na podporu bytové výstavby a prostředků na podporu v případě společnosti BayernLB jakož i v dalších uvedených řízeních se zemskými bankami je možné srovnávat s vkladem základního kapitálu.

| (63) | Téměř všechny zemské banky by od roku 1992 potřebovaly nový klíčový kapitál, aby mohly vyhovět přísnějším požadavkům na základě nové směrnice o výši kapitálové přiměřenosti. Bez zvýšení kapitálu by musely zemské banky redukovat své obchody. Z toho je možné vyvodit, tak BdB, že přidělený kapitál se může srovnávat pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznávány a disponibilní jako klíčový kapitál (kapitál „Třídy 1“). Z tohoto důvodu se při srovnání od počátku přednostních akcií, které nemají žádné hlasovací právo, vylučují požitková práva a tzv. Perpetual Preferred Shares. Tyto tři nástroje vlastního kapitálu nejsou v Německu žádným uznaným klíčovým kapitálem, nýbrž jen doplňkovým kapitálem (kapitál „Třídy 2“). Perpetual Preferred Shares navíc na počátku devadesátých let v Německu ještě neexistovaly. |
| --- | --- |

(63)

Téměř všechny zemské banky by od roku 1992 potřebovaly nový klíčový kapitál, aby mohly vyhovět přísnějším požadavkům na základě nové směrnice o výši kapitálové přiměřenosti. Bez zvýšení kapitálu by musely zemské banky redukovat své obchody. Z toho je možné vyvodit, tak BdB, že přidělený kapitál se může srovnávat pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznávány a disponibilní jako klíčový kapitál (kapitál „Třídy 1“). Z tohoto důvodu se při srovnání od počátku přednostních akcií, které nemají žádné hlasovací právo, vylučují požitková práva a tzv. Perpetual Preferred Shares. Tyto tři nástroje vlastního kapitálu nejsou v Německu žádným uznaným klíčovým kapitálem, nýbrž jen doplňkovým kapitálem (kapitál „Třídy 2“). Perpetual Preferred Shares navíc na počátku devadesátých let v Německu ještě neexistovaly.

| (64) | Za klíčový kapitál byly v příslušných časových obdobích vložení v Německu uznávány toliko základní kapitál a vklady tichých společníků. Srovnání s vklady tichých společníků se přitom ve všech případech vylučuje. Za prvé by měly kapitálové vklady tichého společníka vůči disponibilnímu kmenovému kapitálu pouze omezenou platnost popř. by mohly být vypovězeny a mohly by být po uplynutí platnosti investorovy vyplaceny zpět. Investor proto nemůže očekávat, že za kapitálový vklad tichého společníka získá stejnou úhradu jako za nástroje vlastního kapitálu, které jsou z hlediska právního bankovního dohledu uznány na neomezenou dobu. |
| --- | --- |

(64)

Za klíčový kapitál byly v příslušných časových obdobích vložení v Německu uznávány toliko základní kapitál a vklady tichých společníků. Srovnání s vklady tichých společníků se přitom ve všech případech vylučuje. Za prvé by měly kapitálové vklady tichého společníka vůči disponibilnímu kmenovému kapitálu pouze omezenou platnost popř. by mohly být vypovězeny a mohly by být po uplynutí platnosti investorovy vyplaceny zpět. Investor proto nemůže očekávat, že za kapitálový vklad tichého společníka získá stejnou úhradu jako za nástroje vlastního kapitálu, které jsou z hlediska právního bankovního dohledu uznány na neomezenou dobu.

| (65) | Pokud je za druhé v některých případech uplatňováno, že přidělený kapitál na základě dohod mezi vlastníky zemské banky ručí v pořadí po základním kapitálu, nesmí z toho být odvozeno žádné redukované riziko pro investora. Ve všech případech převodů tvoří přidělený kapitál významnou část celkového klíčového kapitálu, částečně dokonce více než 50 %. Tak existuje velmi vysoká pravděpodobnost, že vložený kapitál by mohl být přinejmenším částečně použit v případě ztrát (26). |
| --- | --- |

(65)

Pokud je za druhé v některých případech uplatňováno, že přidělený kapitál na základě dohod mezi vlastníky zemské banky ručí v pořadí po základním kapitálu, nesmí z toho být odvozeno žádné redukované riziko pro investora. Ve všech případech převodů tvoří přidělený kapitál významnou část celkového klíčového kapitálu, částečně dokonce více než 50 %. Tak existuje velmi vysoká pravděpodobnost, že vložený kapitál by mohl být přinejmenším částečně použit v případě ztrát (26).

| (66) | Rozdílná kvalita kapitálových vkladů tichého společníka ve srovnání se základním kapitálem byla za třetí potvrzena i basilejským výborem pro bankovní dohled s ohledem na definici klíčového materiálu z hlediska bankovního dohledu. Podle toho je možné kapitálové vklady tichého společníka z hlediska bankovního dohledu uznat toliko jako tzv. kapitál Lower-Tier-1. Tento kapitál by směl činit jen 15 % požadovaného podílu klíčového kapitálu, tzn. při podílu klíčového kapitálu ve výši 4 % by musely být 3,4 % představovány základním kapitálem a otevřenými rezervami (např. vložené účelové rezervy do zemských bank). Navíc by sekundární nástroje vlastního kapitálu, např. přednostní akcie nebo požitková práva, přijímány bankami vždy pouze v malém rozsahu. Na nátlak ratingových agentur nedosáhly – zcela jinak než ve zde posuzovaných případech – téměř nikdy více než 10 % celkového klíčového kapitálu banky. Na tomto pozadí nejsou vklady tichého společníka použitelné pro velké objemy, které investuje sám jeden investor. |
| --- | --- |

(66)

Rozdílná kvalita kapitálových vkladů tichého společníka ve srovnání se základním kapitálem byla za třetí potvrzena i basilejským výborem pro bankovní dohled s ohledem na definici klíčového materiálu z hlediska bankovního dohledu. Podle toho je možné kapitálové vklady tichého společníka z hlediska bankovního dohledu uznat toliko jako tzv. kapitál Lower-Tier-1. Tento kapitál by směl činit jen 15 % požadovaného podílu klíčového kapitálu, tzn. při podílu klíčového kapitálu ve výši 4 % by musely být 3,4 % představovány základním kapitálem a otevřenými rezervami (např. vložené účelové rezervy do zemských bank). Navíc by sekundární nástroje vlastního kapitálu, např. přednostní akcie nebo požitková práva, přijímány bankami vždy pouze v malém rozsahu. Na nátlak ratingových agentur nedosáhly – zcela jinak než ve zde posuzovaných případech – téměř nikdy více než 10 % celkového klíčového kapitálu banky. Na tomto pozadí nejsou vklady tichého společníka použitelné pro velké objemy, které investuje sám jeden investor.

2.   MINIMÁLNÍ ÚHRADA ZA INVESTICI ZÁKLADNÍHO KAPITÁLU DO SPOLEČNOSTI BAYERNLB

| (67) | BdB uvádí, že veškeré metody ke zjištění přiměřené úhrady (výnosnosti) pro základní kapitál, který je dán k dispozici, vycházejí z bezrizikové výnosnosti a že sčítají rizikovou prémii. Metody je možné odvodit z následujícího základního principu:
  Očekávaná výnosnost rizikové investice
  = Bezriziková výnosnost + Riziková prémie rizikové investice |
| --- | --- |

(67)

BdB uvádí, že veškeré metody ke zjištění přiměřené úhrady (výnosnosti) pro základní kapitál, který je dán k dispozici, vycházejí z bezrizikové výnosnosti a že sčítají rizikovou prémii. Metody je možné odvodit z následujícího základního principu:

Očekávaná výnosnost rizikové investice

= Bezriziková výnosnost + Riziková prémie rizikové investice

| (68) | Pro zjištění bezrizikové výnosnosti použil BdB výnosnosti dlouhodobých státních dluhopisů, protože u pevně zúročených cenných papírů státních emitentů se jedná o formu investice s nejmenším nebo žádným rizikem (27). |
| --- | --- |

(68)

Pro zjištění bezrizikové výnosnosti použil BdB výnosnosti dlouhodobých státních dluhopisů, protože u pevně zúročených cenných papírů státních emitentů se jedná o formu investice s nejmenším nebo žádným rizikem (27).

| (69) | Pro odvození rizikové prémie BdB nejprve zjišťoval tzv. tržní-rizikovou prémii, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou výnosností akcií a výnosností státních dluhopisů. Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 bral za základ nejprve při odvolání se na studii Stehle/Hartmond z roku 1991 jednotně dlouhodobou tržní rizikovou prémii ve výši 4,6 %. |
| --- | --- |

(69)

Pro odvození rizikové prémie BdB nejprve zjišťoval tzv. tržní-rizikovou prémii, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou výnosností akcií a výnosností státních dluhopisů. Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 bral za základ nejprve při odvolání se na studii Stehle/Hartmond z roku 1991 jednotně dlouhodobou tržní rizikovou prémii ve výši 4,6 %.

| (70) | Ve druhém kroku BdB určil hodnotu beta zemských bank, tzn. individuální rizikovou prémii bank, se kterou se má uzpůsobit všeobecná tržní riziková-prémie. BdB přitom zjistil hodnoty beta v uvedeném stanovisku podle vlastních údajů statisticky, což znamená, že hodnoty beta jsou odhadovány na základě namátkového vzorku historických údajů. BdB přitom nejprve dospěl k výsledku, že veškeré hodnoty beta pro veškeré zemské banky a sledovaná časová období jsou větší než jedna (28). |
| --- | --- |

(70)

Ve druhém kroku BdB určil hodnotu beta zemských bank, tzn. individuální rizikovou prémii bank, se kterou se má uzpůsobit všeobecná tržní riziková-prémie. BdB přitom zjistil hodnoty beta v uvedeném stanovisku podle vlastních údajů statisticky, což znamená, že hodnoty beta jsou odhadovány na základě namátkového vzorku historických údajů. BdB přitom nejprve dospěl k výsledku, že veškeré hodnoty beta pro veškeré zemské banky a sledovaná časová období jsou větší než jedna (28).

| (71) | Při vzetí základu pro bezrizikovou základní úrokovou sazbu 8,37 % (pro první tranši) a 6,57 % (pro druhou tranši) a faktoru beta pro společnost BayernLB ve výši 1,0803 (okamžik vložení první tranše), jakož i 1,0739 (okamžik vložení druhé tranše), dospěl BdB k očekávané minimální úhradě za investici základního kapitálu do společnosti BayernLB k okamžiku převodu pohledávek za stavebními půjčkami ke dni 31. prosince 1994 ve výši 13,34 % p.a. a ke dni 31. prosince 1995 ve výši 12,87 % p.a. |
| --- | --- |

(71)

Při vzetí základu pro bezrizikovou základní úrokovou sazbu 8,37 % (pro první tranši) a 6,57 % (pro druhou tranši) a faktoru beta pro společnost BayernLB ve výši 1,0803 (okamžik vložení první tranše), jakož i 1,0739 (okamžik vložení druhé tranše), dospěl BdB k očekávané minimální úhradě za investici základního kapitálu do společnosti BayernLB k okamžiku převodu pohledávek za stavebními půjčkami ke dni 31. prosince 1994 ve výši 13,34 % p.a. a ke dni 31. prosince 1995 ve výši 12,87 % p.a.

3.   PŘIRÁŽKY A SLEVY KVŮLI ZVLÁŠTNOSTEM TRANSAKCÍ

| (72) | BdB dále konstatoval, že sazba odečtená Komisí od minimální úhrady v rozhodnutí o WestLB kvůli chybějící likviditě majetku Wfa, byla potvrzena Soudem prvního stupně. Podle jeho názoru neexistuje žádný důvod, odchylovat se v předložených případech od této metody a také zde se má provést odpočet likvidity. Výše odpočtu pro chybějící likviditu se určuje podle metodiky WestLB podle čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování s odečtením aplikovatelných daní podniku). |
| --- | --- |

(72)

BdB dále konstatoval, že sazba odečtená Komisí od minimální úhrady v rozhodnutí o WestLB kvůli chybějící likviditě majetku Wfa, byla potvrzena Soudem prvního stupně. Podle jeho názoru neexistuje žádný důvod, odchylovat se v předložených případech od této metody a také zde se má provést odpočet likvidity. Výše odpočtu pro chybějící likviditu se určuje podle metodiky WestLB podle čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování s odečtením aplikovatelných daní podniku).

| (73) | Podle názoru BdB musí být přirážka provedená Komisí v případě WestLB (tam 1,5 %), která byla jako taková potvrzena Soudem prvního stupně, realizována i u BayernLB. Také zde působily tři aspekty – důvody uvedené v rozhodnutí WestLB vůči „normální investici základního kapitálu“ jako zvýšení rizika: částečně mimořádně vysoké objemy majetkového převodu, neprovedené vydání nových podílů ve společnosti a s tím spojené upuštění od dalších hlasovacích práv, jakož i chybějící zastupitelnost investice, tzn. také chybějící možnost odvést investovaný kapitál kdykoli znovu z podniku. |
| --- | --- |

(73)

Podle názoru BdB musí být přirážka provedená Komisí v případě WestLB (tam 1,5 %), která byla jako taková potvrzena Soudem prvního stupně, realizována i u BayernLB. Také zde působily tři aspekty – důvody uvedené v rozhodnutí WestLB vůči „normální investici základního kapitálu“ jako zvýšení rizika: částečně mimořádně vysoké objemy majetkového převodu, neprovedené vydání nových podílů ve společnosti a s tím spojené upuštění od dalších hlasovacích práv, jakož i chybějící zastupitelnost investice, tzn. také chybějící možnost odvést investovaný kapitál kdykoli znovu z podniku.

4.   ZÁKLADNA KAPITÁLU A PRVKY ÚHRADY

| (74) | Nakonec BdB vyzdvihl, že při výpočtu přiměřené úhrady v případě společnosti BayernLB má být brána za základ celá částka, která byla uznána jako klíčový kapitál, a ne toliko skutečně použitá část. Toto zdůvodnil tím, že investor v tržním hospodářství by neakceptoval omezení své úhrady na skutečně použitou část. Pro soukromého investora, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nevýznamné, zda úvěrový ústav přidělený kapitál využije skutečně pro rozšíření obchodů. Rozhodující pro něj spíše je, že s přidělenou částkou již nemůže sám hospodařit, a tím nemůže dosáhnout odpovídající výnosnost. |
| --- | --- |

(74)

Nakonec BdB vyzdvihl, že při výpočtu přiměřené úhrady v případě společnosti BayernLB má být brána za základ celá částka, která byla uznána jako klíčový kapitál, a ne toliko skutečně použitá část. Toto zdůvodnil tím, že investor v tržním hospodářství by neakceptoval omezení své úhrady na skutečně použitou část. Pro soukromého investora, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nevýznamné, zda úvěrový ústav přidělený kapitál využije skutečně pro rozšíření obchodů. Rozhodující pro něj spíše je, že s přidělenou částkou již nemůže sám hospodařit, a tím nemůže dosáhnout odpovídající výnosnost.

| (75) | Také podle názoru BdB nelze poplatek za záruku uvedený Německem brát za součást úhrady. To vyplývá zvláště z toho, že vložení prostředků na podporu bylo od počátku realizováno za kupní hodnotu (1,197 miliard DEM) a nikoli za nominální hodnotu (5,027 miliard DEM). V použití kupní hodnoty jsou již zohledněna rizika (nesplacení) spojená s nedobytností pohledávek z půjček a další úhrada za převzetí záruky za nesplacení již není oprávněná. |
| --- | --- |

(75)

Také podle názoru BdB nelze poplatek za záruku uvedený Německem brát za součást úhrady. To vyplývá zvláště z toho, že vložení prostředků na podporu bylo od počátku realizováno za kupní hodnotu (1,197 miliard DEM) a nikoli za nominální hodnotu (5,027 miliard DEM). V použití kupní hodnoty jsou již zohledněna rizika (nesplacení) spojená s nedobytností pohledávek z půjček a další úhrada za převzetí záruky za nesplacení již není oprávněná.

| (76) | Podle metodiky WestLB musí být navíc pro časové období mezi vložením kapitálu a uznáním jako klíčového kapitálu zaplacena provize za ručení ve výši 0,3 % p.a. Neboť až do tohoto okamžiku měl přidělený kapitál alespoň funkci ručení. Toto platilo až do dne 8. května 1996 pro celkovou částku DEM 1,197 miliard a v období od 8. května do 23. prosince 1996 pro částku DEM 542 mil. |
| --- | --- |

(76)

Podle metodiky WestLB musí být navíc pro časové období mezi vložením kapitálu a uznáním jako klíčového kapitálu zaplacena provize za ručení ve výši 0,3 % p.a. Neboť až do tohoto okamžiku měl přidělený kapitál alespoň funkci ručení. Toto platilo až do dne 8. května 1996 pro celkovou částku DEM 1,197 miliard a v období od 8. května do 23. prosince 1996 pro částku DEM 542 mil.

VI.   REAKCE NĚMECKA NA STANOVISKO BDB

| (77) | Ve svém stanovisku ke shora uvedeným závěrům BdB upozornil Německo na to, že u investice do základního kapitálu akciové společnosti není zaručena ani dividenda ani růst kurzu popř. hodnoty, a že investor podle charakteru nese riziko, zda se také jeho očekávaná výnosnost skutečně splní. V případě sjednání pevné úhrady, jako v případě společnosti BayernLB, odpadá předpokládané riziko a výnosnost je tak zpravidla nižší. To ukazuje, že by nebylo právě běžné na trhu, pokud by společnost BayernLB Svobodnému státu Bavorsko k okamžiku přídělu účelového jmění smluvně garantovala toliko očekávanou výnosnost a tak měl investor účelového sdružení majetku lepší pozici než investor akcií. Postup BdB je problematický již proto, že v případě investice formou podílu může investor zvýšení hodnoty realizovat pouze prodejem svého podílu, aniž by tím zatížil společnost. Soukromý investor by nemohl nikdy prosadit, aby podnik, do kterého investuje, platil ze své podstaty ekvivalent za růst hodnoty, který by investor v případě investice základního kapitálu mohl realizovat pouze prodejem třetí osobě. |
| --- | --- |

(77)

Ve svém stanovisku ke shora uvedeným závěrům BdB upozornil Německo na to, že u investice do základního kapitálu akciové společnosti není zaručena ani dividenda ani růst kurzu popř. hodnoty, a že investor podle charakteru nese riziko, zda se také jeho očekávaná výnosnost skutečně splní. V případě sjednání pevné úhrady, jako v případě společnosti BayernLB, odpadá předpokládané riziko a výnosnost je tak zpravidla nižší. To ukazuje, že by nebylo právě běžné na trhu, pokud by společnost BayernLB Svobodnému státu Bavorsko k okamžiku přídělu účelového jmění smluvně garantovala toliko očekávanou výnosnost a tak měl investor účelového sdružení majetku lepší pozici než investor akcií. Postup BdB je problematický již proto, že v případě investice formou podílu může investor zvýšení hodnoty realizovat pouze prodejem svého podílu, aniž by tím zatížil společnost. Soukromý investor by nemohl nikdy prosadit, aby podnik, do kterého investuje, platil ze své podstaty ekvivalent za růst hodnoty, který by investor v případě investice základního kapitálu mohl realizovat pouze prodejem třetí osobě.

| (78) | Ani metoda CAPM není vhodná pro zjišťování tržní výnosnosti. Neexistovalo totiž ani riziko předpokládané v CAPM pro kolísání trhu, protože zemské banky nebyly zapsány na burze. Podle tohoto neexistovala ani žádná řada historických údajů pro faktory beta. |
| --- | --- |

(78)

Ani metoda CAPM není vhodná pro zjišťování tržní výnosnosti. Neexistovalo totiž ani riziko předpokládané v CAPM pro kolísání trhu, protože zemské banky nebyly zapsány na burze. Podle tohoto neexistovala ani žádná řada historických údajů pro faktory beta.

| (79) | Bez ohledu na to bylo Německo toho názoru, že BdB také při zjišťování jednotlivých komponentů CAPM pochybilo. Není správné, aby se při určování bezrizikové základní úrokové sazby zohledňovala dlouhodobě očekávaná inflace. Záleží na tom, jaké úroky byly na trhu skutečně dosaženy. Ty činily v Německu v okamžicích převodu účelového sdružení majetku na společnost BayernLB pouze 7,50 % popř. 6,10 % p.a. Aktuální očekávaná inflace byla již obsažena v ceně. |
| --- | --- |

(79)

Bez ohledu na to bylo Německo toho názoru, že BdB také při zjišťování jednotlivých komponentů CAPM pochybilo. Není správné, aby se při určování bezrizikové základní úrokové sazby zohledňovala dlouhodobě očekávaná inflace. Záleží na tom, jaké úroky byly na trhu skutečně dosaženy. Ty činily v Německu v okamžicích převodu účelového sdružení majetku na společnost BayernLB pouze 7,50 % popř. 6,10 % p.a. Aktuální očekávaná inflace byla již obsažena v ceně.

| (80) | Tržní riziková prémie ve výši 4,6 % , kterou si BdB vzalo za základ, je nepřiměřeně vysoká. Německo k tomu mimo jiné uvedlo, že šetření Stehle/Hartmond z roku 1991 k vývoji výnosnosti na německém akciovém trhu, na které se BdB odvolával, dostatečně nevypovídá o tržní rizikové prémii na německém kapitálovém trhu. Kromě toho existují různé metody pro zjišťování tržní rizikové prémie, které vedly k silně rozdílným výsledkům. Podle vlastních výpočtů Německo uvedlo, že tržní riziková prémie ve výši 4,6 % nebyla v předchozích 30 letech nikdy ani přibližně dosažena. |
| --- | --- |

(80)

Tržní riziková prémie ve výši 4,6 % , kterou si BdB vzalo za základ, je nepřiměřeně vysoká. Německo k tomu mimo jiné uvedlo, že šetření Stehle/Hartmond z roku 1991 k vývoji výnosnosti na německém akciovém trhu, na které se BdB odvolával, dostatečně nevypovídá o tržní rizikové prémii na německém kapitálovém trhu. Kromě toho existují různé metody pro zjišťování tržní rizikové prémie, které vedly k silně rozdílným výsledkům. Podle vlastních výpočtů Německo uvedlo, že tržní riziková prémie ve výši 4,6 % nebyla v předchozích 30 letech nikdy ani přibližně dosažena.

| (81) | Při určování hodnoty beta není kromě toho možné dávat zemské banky na stejnou úroveň s tzv. úvěrovými bankami, které navíc BdB nejasně definuje. Rovněž je nutné uzpůsobit jasně definovanou skupinu bank zapsaných na burze, tzv. banky CDAX. Pro tuto skupinu vyplývá s ohledem na časové období pěti let pro měsíční základ hodnota beta ve výši 0,85 ke dni 31. prosince 1994 a 0,80 k 31. prosinci 1995, jak je možné zjistit z přiložených výpočtů databáze „Datastream“, ve které je ostatně pro zjišťování faktoru beta bráno za základ toliko pětileté časové období. Časové období sledované BdB od roku 1974 pro zjišťování faktoru beta je příliš dlouhé, protože jak prostředí kapitálového trhu, tak i bankovní sektor se na počátku devadesátých let značně změnilo. |
| --- | --- |

(81)

Při určování hodnoty beta není kromě toho možné dávat zemské banky na stejnou úroveň s tzv. úvěrovými bankami, které navíc BdB nejasně definuje. Rovněž je nutné uzpůsobit jasně definovanou skupinu bank zapsaných na burze, tzv. banky CDAX. Pro tuto skupinu vyplývá s ohledem na časové období pěti let pro měsíční základ hodnota beta ve výši 0,85 ke dni 31. prosince 1994 a 0,80 k 31. prosinci 1995, jak je možné zjistit z přiložených výpočtů databáze „Datastream“, ve které je ostatně pro zjišťování faktoru beta bráno za základ toliko pětileté časové období. Časové období sledované BdB od roku 1974 pro zjišťování faktoru beta je příliš dlouhé, protože jak prostředí kapitálového trhu, tak i bankovní sektor se na počátku devadesátých let značně změnilo.

| (82) | Všechny faktory potřebné pro CAPM byly tedy chybně posouzeny a obvyklá tržní minimální výnosnost sporných transakcí byla přeceněna. |
| --- | --- |

(82)

Všechny faktory potřebné pro CAPM byly tedy chybně posouzeny a obvyklá tržní minimální výnosnost sporných transakcí byla přeceněna.

VII.   PŘIPOMÍNKY ZEMĚ SEVERNÍ PORÝNÍ-VESTFÁLSKO A SPOLEČNOSTI WESTLB

| (83) | Ve stanovisku předaném spolkovou vládou dne 30. října 2003 k rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 popřely země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB, že vložení majetku do zemských bank může být srovnáváno se základním kapitálem. Kapitálové vklady tichého společníka a takzvané perpetuals byly v Německu uznávány již od roku 1991 jako klíčový kapitál. Navíc se úhrada neřídí zařazením podle bankovního právního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu investice. Protože majetek byl použit k ručení druhořadě, je riziková struktura srovnatelná spíše s kapitálovými vklady tichého společníka nebo s takzvanými perpetuals, než s investicemi základního kapitálu. |
| --- | --- |

(83)

Ve stanovisku předaném spolkovou vládou dne 30. října 2003 k rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 popřely země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB, že vložení majetku do zemských bank může být srovnáváno se základním kapitálem. Kapitálové vklady tichého společníka a takzvané perpetuals byly v Německu uznávány již od roku 1991 jako klíčový kapitál. Navíc se úhrada neřídí zařazením podle bankovního právního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu investice. Protože majetek byl použit k ručení druhořadě, je riziková struktura srovnatelná spíše s kapitálovými vklady tichého společníka nebo s takzvanými perpetuals, než s investicemi základního kapitálu.

| (84) | Ohledně výpočtu minimální úhrady u investice základního kapitálu nelze proti metodě CAPM z pohledu WestLB metodicky nic namítat. Ovšem hodnoty beta zjištěné prostřednictvím BdB, které jsou zřetelně vyšší než 1, jsou nepřiměřené. Faktor beta větší než 1 naznačuje, že akcie podniku představuje vyšší riziko než trh jako celek. Na základě tehdy nesporně existující institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele bylo riziko investice do zemské banky jasně nižší než riziko trhu jako celku. |
| --- | --- |

(84)

Ohledně výpočtu minimální úhrady u investice základního kapitálu nelze proti metodě CAPM z pohledu WestLB metodicky nic namítat. Ovšem hodnoty beta zjištěné prostřednictvím BdB, které jsou zřetelně vyšší než 1, jsou nepřiměřené. Faktor beta větší než 1 naznačuje, že akcie podniku představuje vyšší riziko než trh jako celek. Na základě tehdy nesporně existující institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele bylo riziko investice do zemské banky jasně nižší než riziko trhu jako celku.

| (85) | Vedle toho ve zvláštním případě zemských bank by znamenalo chybu, vycházet z očekávané výnosnosti k okamžiku vložení majetku do zemských bank. V rámci testu soukromého investora je tento přístup v zásadě smysluplný. V tomto případě by to znamenalo, že základem má být výnosnost očekávaná v roce 1991. Jakékoli ekonomické realitě by však odporovalo, že by investor v roce 2003 obdržel očekávanou výnosnost roku 1991, která byla daleko vyšší než skutečně dosažená výnosnost. Schematické a trvalé použití sazby výnosnosti ve výši cca 12 % by neodůvodněně znevýhodnilo zemské banky oproti soukromým účastníkům hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(85)

Vedle toho ve zvláštním případě zemských bank by znamenalo chybu, vycházet z očekávané výnosnosti k okamžiku vložení majetku do zemských bank. V rámci testu soukromého investora je tento přístup v zásadě smysluplný. V tomto případě by to znamenalo, že základem má být výnosnost očekávaná v roce 1991. Jakékoli ekonomické realitě by však odporovalo, že by investor v roce 2003 obdržel očekávanou výnosnost roku 1991, která byla daleko vyšší než skutečně dosažená výnosnost. Schematické a trvalé použití sazby výnosnosti ve výši cca 12 % by neodůvodněně znevýhodnilo zemské banky oproti soukromým účastníkům hospodářské soutěže.

| (86) | Pokud jde o slevu kvůli chybějící likviditě majetkových převodů jsou WestLB a země Severní Porýní-Vestfálsko toho názoru, že sazba za nerizikové státní půjčky musí být úplně odečtena od základní výnosnosti. Převodem majetku by zemské banky nezískaly žádnou likviditu Není ekonomicky udržitelné snížit tuto sazbu o daňovou úsporu, protože úhrada za nástroje kapitálového trhu je nezávislá na daňové situaci. Jinak by ceny nástrojů kapitálového trhu byly vždy rozdílné podle daňové situace. |
| --- | --- |

(86)

Pokud jde o slevu kvůli chybějící likviditě majetkových převodů jsou WestLB a země Severní Porýní-Vestfálsko toho názoru, že sazba za nerizikové státní půjčky musí být úplně odečtena od základní výnosnosti. Převodem majetku by zemské banky nezískaly žádnou likviditu Není ekonomicky udržitelné snížit tuto sazbu o daňovou úsporu, protože úhrada za nástroje kapitálového trhu je nezávislá na daňové situaci. Jinak by ceny nástrojů kapitálového trhu byly vždy rozdílné podle daňové situace.

| (87) | Konečně se by se při posuzování rizika i úhrady zohlednit, že na základě chybějící likvidity majetků není ani likvidita riziková. To by se mělo zohlednit odpovídající slevou. Rovněž by se kvůli takzvanému efektu vlastníka uplatnit sleva, neboť investor, který má v podniku již podíl, hodnotí další investici jinak, než nový investor. |
| --- | --- |

(87)

Konečně se by se při posuzování rizika i úhrady zohlednit, že na základě chybějící likvidity majetků není ani likvidita riziková. To by se mělo zohlednit odpovídající slevou. Rovněž by se kvůli takzvanému efektu vlastníka uplatnit sleva, neboť investor, který má v podniku již podíl, hodnotí další investici jinak, než nový investor.

VIII.   POROZUMĚNÍ MEZI BDB, SVOBODNÝM STÁTEM BAVORSKO A SPOLEČNOSTÍ BAYERNLB

| (88) | Dne 24. září 2004 předali stěžovatel BdB, Svobodný stát Bavorsko a společnost BayernLB Komisi porozumění k řízení o podporách ve věcech BayernLB. Aniž by byla dotčena nadále existující zásadní právní pojetí stran porozumění se strany shodly na tom, co samy považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady za hypotetickou investici základního kapitálu do společnosti BayernLB. Strany žádají Komisi, aby výsledky porozumění zohlednila při svém rozhodování. |
| --- | --- |

(88)

Dne 24. září 2004 předali stěžovatel BdB, Svobodný stát Bavorsko a společnost BayernLB Komisi porozumění k řízení o podporách ve věcech BayernLB. Aniž by byla dotčena nadále existující zásadní právní pojetí stran porozumění se strany shodly na tom, co samy považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady za hypotetickou investici základního kapitálu do společnosti BayernLB. Strany žádají Komisi, aby výsledky porozumění zohlednila při svém rozhodování.

| (89) | Strany nejprve na bázi CAPM určily očekávanou minimální úhradu za hypotetickou investici základního kapitálu do společnosti BayernLB. Podle toho má přiměřená minimální úhrada za první tranši účelového sdružení majetku činit 9,87 % p.a. a za druhou tranši 8,0 % p.a. |
| --- | --- |

(89)

Strany nejprve na bázi CAPM určily očekávanou minimální úhradu za hypotetickou investici základního kapitálu do společnosti BayernLB. Podle toho má přiměřená minimální úhrada za první tranši účelového sdružení majetku činit 9,87 % p.a. a za druhou tranši 8,0 % p.a.

| (90) | Přitom byly při výpočtu této minimální úhrady použity dlouhodobé nerizikové úrokové sazby zjištěné zemskými bankami při použití REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG (Německá burza a.s.) a faktory beta odhadnuté na základě posudku společnosti [...] ze dne 26. května 2004 zadaného zemskými bankami. Pro BayernLB k okamžiku vložení dne 31. prosince 1994 konkrétně vyplynula neriziková základní úroková sazba 7,5 % a k okamžiku 31. prosince 1995 neriziková základní úroková sazba ve výši 6,1 %. Jako faktory beta byly na základě stanoviska společnosti [...] použity hodnoty 0,593 (31. prosinec 1994) a 0,475 (31. prosinec 1995). Prémie tržního rizika byla stanovena jednotně pro všechny zemské banky ve výši 4 %. |
| --- | --- |

(90)

Přitom byly při výpočtu této minimální úhrady použity dlouhodobé nerizikové úrokové sazby zjištěné zemskými bankami při použití REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG (Německá burza a.s.) a faktory beta odhadnuté na základě posudku společnosti [...] ze dne 26. května 2004 zadaného zemskými bankami. Pro BayernLB k okamžiku vložení dne 31. prosince 1994 konkrétně vyplynula neriziková základní úroková sazba 7,5 % a k okamžiku 31. prosince 1995 neriziková základní úroková sazba ve výši 6,1 %. Jako faktory beta byly na základě stanoviska společnosti [...] použity hodnoty 0,593 (31. prosinec 1994) a 0,475 (31. prosinec 1995). Prémie tržního rizika byla stanovena jednotně pro všechny zemské banky ve výši 4 %.

| (91) | Výchozí úroková sazba ve výši 9,87 % (31. prosinec .1994) se tak vypočítala následovně: Neriziková úroková sazba 7,5 % + (všeobecná prémie tržního rizika 4,0 % × faktor beta 0,593) |
| --- | --- |

(91)

Výchozí úroková sazba ve výši 9,87 % (31. prosinec .1994) se tak vypočítala následovně: Neriziková úroková sazba 7,5 % + (všeobecná prémie tržního rizika 4,0 % × faktor beta 0,593)

| (92) | Výchozí úroková sazba ve výši 8,00 % (31. prosinec 1995) se tak vypočítala následovně: Neriziková úroková sazba 6,1 % + (všeobecná prémie tržního rizika 4,0 % × faktor beta 0,475) |
| --- | --- |

(92)

Výchozí úroková sazba ve výši 8,00 % (31. prosinec 1995) se tak vypočítala následovně: Neriziková úroková sazba 6,1 % + (všeobecná prémie tržního rizika 4,0 % × faktor beta 0,475)

| (93) | Poté byla určena sleva za chybějící likviditu účelového sdružení majetku. Přitom byly brány za základ opět paušálně bezrizikové úrokové sazby ve výši 7,5 % a 6,1 % jako hrubé náklady na refinancování. Pro zjištění čistých nákladů na refinancování bylo rozhodující daňové zatížení společnosti BayernLB paušalizováno ve vztahu k oběma okamžikům vložení 50 %, z čehož vyplývají odpočty likvidity ve výši 3,75 % (31. prosinec 1994) a 3,05 % (31. prosinec 1995). |
| --- | --- |

(93)

Poté byla určena sleva za chybějící likviditu účelového sdružení majetku. Přitom byly brány za základ opět paušálně bezrizikové úrokové sazby ve výši 7,5 % a 6,1 % jako hrubé náklady na refinancování. Pro zjištění čistých nákladů na refinancování bylo rozhodující daňové zatížení společnosti BayernLB paušalizováno ve vztahu k oběma okamžikům vložení 50 %, z čehož vyplývají odpočty likvidity ve výši 3,75 % (31. prosinec 1994) a 3,05 % (31. prosinec 1995).

| (94) | Nakonec je uplatněn příplatek ve výši 0,3 % za chybějící zvýšení hlasovacích práv. |
| --- | --- |

(94)

Nakonec je uplatněn příplatek ve výši 0,3 % za chybějící zvýšení hlasovacích práv.

| (95) | Celkově z tohoto vyplývá přiměřená úhrada za účelové sdružení majetku ve výši 6,42 % p.a. (první tranše) popř. 5,25 % (druhá tranše), která má být zaplacena za celou částku uznanou BAKred, a to vždy od konce měsíce uznání za klíčový kapitál prostřednictvím BAKred (za částku 655 mil. DEM od dne 31. května 1996 a za celou částku ve výši 1,197 miliardy DEM od 31. prosince 1996). Pro léta 1998 a 1999, ve kterých byla kupní hodnota skutečně nižší než částka uznaná BAKred na základě kolísání, má být ale jako vyměřovací základ použita toliko snížená kupní hodnota. |
| --- | --- |

(95)

Celkově z tohoto vyplývá přiměřená úhrada za účelové sdružení majetku ve výši 6,42 % p.a. (první tranše) popř. 5,25 % (druhá tranše), která má být zaplacena za celou částku uznanou BAKred, a to vždy od konce měsíce uznání za klíčový kapitál prostřednictvím BAKred (za částku 655 mil. DEM od dne 31. května 1996 a za celou částku ve výši 1,197 miliardy DEM od 31. prosince 1996). Pro léta 1998 a 1999, ve kterých byla kupní hodnota skutečně nižší než částka uznaná BAKred na základě kolísání, má být ale jako vyměřovací základ použita toliko snížená kupní hodnota.

| (96) | Podle porozumění spočívá tedy prvek podpory v rozdílu mezi odměnou skutečně zaplacenou společností BayernLB ve výši 0,6 % p.a. za část účelového sdružení majetku použitou ke krytí rizikových aktiv na jedné straně a mezi odměnou podle zjištěné přiměřené úhrady ve výši 6,42 % (první tranše) a 5,25 % (druhá tranše), kterou musí BayernLB vrátit. |
| --- | --- |

(96)

Podle porozumění spočívá tedy prvek podpory v rozdílu mezi odměnou skutečně zaplacenou společností BayernLB ve výši 0,6 % p.a. za část účelového sdružení majetku použitou ke krytí rizikových aktiv na jedné straně a mezi odměnou podle zjištěné přiměřené úhrady ve výši 6,42 % (první tranše) a 5,25 % (druhá tranše), kterou musí BayernLB vrátit.

| (97) | Mezi stranami nedošlo ke shodě o tom, zda provize zaplacená společností BayernLB ve výši 0,05 % za záruku převzatou Svobodným státem Bavorsko má být odečtena z nominální hodnoty účelového sdružení majetku jako další již provedený prvek úhrady. |
| --- | --- |

(97)

Mezi stranami nedošlo ke shodě o tom, zda provize zaplacená společností BayernLB ve výši 0,05 % za záruku převzatou Svobodným státem Bavorsko má být odečtena z nominální hodnoty účelového sdružení majetku jako další již provedený prvek úhrady.

| (98) | Samo porozumění neobsahuje sice žádné stanovisko o zaplacené provizi za ručení pro časové období mezi vložením kapitálu do banky a uznáním prostřednictvím BAKred. Ale strany použily v tabulce přiložené k porozumění, ve které byl vypočítán prvek podpory, pro toto časové období pro obě tranše za základ provizi za ručení ve výši 0,15 % p.a. po zdanění. |
| --- | --- |

(98)

Samo porozumění neobsahuje sice žádné stanovisko o zaplacené provizi za ručení pro časové období mezi vložením kapitálu do banky a uznáním prostřednictvím BAKred. Ale strany použily v tabulce přiložené k porozumění, ve které byl vypočítán prvek podpory, pro toto časové období pro obě tranše za základ provizi za ručení ve výši 0,15 % p.a. po zdanění.

IX.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

1.   STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES

| (99) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou, pokud není ve Smlouvě o ES uvedeno jinak, podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(99)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou, pokud není ve Smlouvě o ES uvedeno jinak, podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

1.1.   STÁTNÍ PROSTŘEDKY

| (100) | Shora popsaným převodem majetku se Svobodný stát Bavorsko rozhodl pro metodu zvýšení kapitálu, jehož základní koncept spočíval v tom, že veřejné pohledávky ze stavebních půjček přidělí společnosti BayernLB pro posílení její vlastní kapitálové základny (29). Bez ohledu na to, že návratnost těchto pohledávek byla nadále k dispozici pro bytovou výstavbu, a že tak sloužily obecně prospěšným účelům, byl tento majetek uznán z hlediska právního dohledu a mohl tak být použit k účelům ručení společnosti BayernLB, která je v hospodářské soutěži s jinými úvěrovými ústavy. Dále byl svobodný stát zákonem schváleným zemským sněmem zmocněn k tomu, aby státní stavební půjčky použité na podporu bytové výstavby převáděl smlouvou na společnost BayernLB. Tím byly státní prostředky smluvně převáděny na společnost BayernLB. |
| --- | --- |

(100)

Shora popsaným převodem majetku se Svobodný stát Bavorsko rozhodl pro metodu zvýšení kapitálu, jehož základní koncept spočíval v tom, že veřejné pohledávky ze stavebních půjček přidělí společnosti BayernLB pro posílení její vlastní kapitálové základny (29). Bez ohledu na to, že návratnost těchto pohledávek byla nadále k dispozici pro bytovou výstavbu, a že tak sloužily obecně prospěšným účelům, byl tento majetek uznán z hlediska právního dohledu a mohl tak být použit k účelům ručení společnosti BayernLB, která je v hospodářské soutěži s jinými úvěrovými ústavy. Dále byl svobodný stát zákonem schváleným zemským sněmem zmocněn k tomu, aby státní stavební půjčky použité na podporu bytové výstavby převáděl smlouvou na společnost BayernLB. Tím byly státní prostředky smluvně převáděny na společnost BayernLB.

1.2.   ZVÝHODNĚNÍ URČITÉHO PODNIKU

| (101) | Při zkoumání, zda převod státních prostředků na státní podnik tento podnik zvýhodňuje, a tak může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, použije Komise „zásadu soukromého investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Soudním dvorem a Soudem prvního stupně v řadě právních věcí akceptována a dále rozvíjena, zvláště v souvislosti relevantní pro stávající případ rozsudkem Evropského soudu prvního stupně ze dne 6. března 2003 ve věcech WestLB (30). |
| --- | --- |

(101)

Při zkoumání, zda převod státních prostředků na státní podnik tento podnik zvýhodňuje, a tak může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, použije Komise „zásadu soukromého investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Soudním dvorem a Soudem prvního stupně v řadě právních věcí akceptována a dále rozvíjena, zvláště v souvislosti relevantní pro stávající případ rozsudkem Evropského soudu prvního stupně ze dne 6. března 2003 ve věcech WestLB (30).

a)   Zásada soukromého investora v tržním hospodářství

| (102) | Podle této zásady nelze jako zvýhodnění podniku hodnotit, jsou-li poskytnuty kapitálové prostředky za podmínek, „za kterých by soukromý investor, který jedná za normálních podmínek tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (31). Zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES existuje proti tomu tehdy, pokud stanovená úprava úhrady a/nebo finanční situace podniku jsou takové, že není možné v přiměřené lhůtě očekávat normální výnosnost (32). |
| --- | --- |

(102)

Podle této zásady nelze jako zvýhodnění podniku hodnotit, jsou-li poskytnuty kapitálové prostředky za podmínek, „za kterých by soukromý investor, který jedná za normálních podmínek tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (31). Zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES existuje proti tomu tehdy, pokud stanovená úprava úhrady a/nebo finanční situace podniku jsou takové, že není možné v přiměřené lhůtě očekávat normální výnosnost (32).

| (103) | Zásada soukromého investora v tržním hospodářství je rovněž použitelná na všechny státní podniky, a to nezávisle na tom, zda pracují ziskově nebo ztrátově. Tento postoj Komise byl potvrzen Evropským soudem prvního stupně v rozsudku ohledně WestLB (33). |
| --- | --- |

(103)

Zásada soukromého investora v tržním hospodářství je rovněž použitelná na všechny státní podniky, a to nezávisle na tom, zda pracují ziskově nebo ztrátově. Tento postoj Komise byl potvrzen Evropským soudem prvního stupně v rozsudku ohledně WestLB (33).

| (104) | Nadále je jasné, že Komise musí posouzení případu opírat o údaje, které měl investor k dispozici v okamžiku svého rozhodování o sporném finančním opatření. O převodu účelového jmění bylo rozhodováno v letech 1994 a 1995 kompetentními veřejnými místy. Tak mohla Komise transakce posuzovat na základě tehdy disponibilních údajů a tehdejších ekonomických a tržních okolností. Údaje v tomto rozhodnutí, které se vztahují na pozdější léta, se používají pouze proto, aby bylo možné ukázat následky převodu na situaci společnosti BayernLB, a ne proto, aby byla ospravedlněna transakce nebo aby se o ní pochybovalo. |
| --- | --- |

(104)

Nadále je jasné, že Komise musí posouzení případu opírat o údaje, které měl investor k dispozici v okamžiku svého rozhodování o sporném finančním opatření. O převodu účelového jmění bylo rozhodováno v letech 1994 a 1995 kompetentními veřejnými místy. Tak mohla Komise transakce posuzovat na základě tehdy disponibilních údajů a tehdejších ekonomických a tržních okolností. Údaje v tomto rozhodnutí, které se vztahují na pozdější léta, se používají pouze proto, aby bylo možné ukázat následky převodu na situaci společnosti BayernLB, a ne proto, aby byla ospravedlněna transakce nebo aby se o ní pochybovalo.

| (105) | Použití zásady soukromého investora v tržním hospodářství, podle které je nutné, jak bylo vysvětleno, přezkoumat, zda očekávaná nebo sjednaná výnosnost pro vložené prostředky zaostává za úhradami zaplacenými na trhu pro srovnatelné investice, také neodporuje tomu, že svobodný stát byl již polovičním vlastníkem podílů úvěrového ústavu. Německo v této souvislosti uvádí, že převážně investice svobodného státu nemůže být srovnávána s investicí libovolné třetí osoby, které jde toliko o co možná nejvýhodnějšího zúročení jí použitého kapitálu. Jako polovičnímu vlastníku podílů jde zvláště o to, aby získal dlouhodobou konkurenceschopnost své firemní a státní banky, a tím zajistil příděl nových, dalších prostředků, aby „jeho“ banka mohla svým dosavadním zákazníkům sloužit i v budoucnosti. Konečně se investice řídí také hledisky image podniku. Také soukromý vlastník podílů, například soukromý holding nebo skupina podniků, by v tehdejší situaci přidělil bance kapitál, aniž by stálo v popředí samotné hledisko optimalizace výnosnosti. |
| --- | --- |

(105)

Použití zásady soukromého investora v tržním hospodářství, podle které je nutné, jak bylo vysvětleno, přezkoumat, zda očekávaná nebo sjednaná výnosnost pro vložené prostředky zaostává za úhradami zaplacenými na trhu pro srovnatelné investice, také neodporuje tomu, že svobodný stát byl již polovičním vlastníkem podílů úvěrového ústavu. Německo v této souvislosti uvádí, že převážně investice svobodného státu nemůže být srovnávána s investicí libovolné třetí osoby, které jde toliko o co možná nejvýhodnějšího zúročení jí použitého kapitálu. Jako polovičnímu vlastníku podílů jde zvláště o to, aby získal dlouhodobou konkurenceschopnost své firemní a státní banky, a tím zajistil příděl nových, dalších prostředků, aby „jeho“ banka mohla svým dosavadním zákazníkům sloužit i v budoucnosti. Konečně se investice řídí také hledisky image podniku. Také soukromý vlastník podílů, například soukromý holding nebo skupina podniků, by v tehdejší situaci přidělil bance kapitál, aniž by stálo v popředí samotné hledisko optimalizace výnosnosti.

| (106) | Tvrzením Německa se ale Komise nemůže řídit. Investor v tržním hospodářství bude také v případě, ve kterém již vlastní podíly v podniku, zkoušet jiné možnosti investic mimo podnik. Zpravidla se pro investici dalších prostředků do státního podniku rozhodne pouze tehdy, pokud může za tyto prostředky očekávat přiměřenou výnosnost. Dlouhodobé výhledy rentability vlastníků podílů nebo prostě snaha o pěstování image nemohou být v otázce, zda příděl kapitálu představuje státní podporu, zásadně zohledněny. Místo toho je také kapitálový vklad vlastníka podílu – lhostejno z jakéhokoli důvodu – možné měřit podle toho, zda investor může pro další prostředky počítat s normální výnosností v rámci přiměřeného časového období. |
| --- | --- |

(106)

Tvrzením Německa se ale Komise nemůže řídit. Investor v tržním hospodářství bude také v případě, ve kterém již vlastní podíly v podniku, zkoušet jiné možnosti investic mimo podnik. Zpravidla se pro investici dalších prostředků do státního podniku rozhodne pouze tehdy, pokud může za tyto prostředky očekávat přiměřenou výnosnost. Dlouhodobé výhledy rentability vlastníků podílů nebo prostě snaha o pěstování image nemohou být v otázce, zda příděl kapitálu představuje státní podporu, zásadně zohledněny. Místo toho je také kapitálový vklad vlastníka podílu – lhostejno z jakéhokoli důvodu – možné měřit podle toho, zda investor může pro další prostředky počítat s normální výnosností v rámci přiměřeného časového období.

| (107) | Tento výklad zásady soukromého investora v tržním hospodářství, kterým se Komise řídila již v rozhodnutí o WestLB z roku 1999 (bod odůvodnění 161 a další), nebyl Evropským soudem vytýkán. Soud vycházel rovněž z úvahy, že také soukromý investor, který se podílel již na základním kapitálu podniku, by se normálně nespokojil s tím, že mu investice přinese ztráty nebo pouze omezené zisky. Spíše by se snažil o přiměřenou výnosnost pro svou investici podle stávajících okolností a svých krátkodobých, střednědobých nebo dlouhodobých zájmů (34). |
| --- | --- |

(107)

Tento výklad zásady soukromého investora v tržním hospodářství, kterým se Komise řídila již v rozhodnutí o WestLB z roku 1999 (bod odůvodnění 161 a další), nebyl Evropským soudem vytýkán. Soud vycházel rovněž z úvahy, že také soukromý investor, který se podílel již na základním kapitálu podniku, by se normálně nespokojil s tím, že mu investice přinese ztráty nebo pouze omezené zisky. Spíše by se snažil o přiměřenou výnosnost pro svou investici podle stávajících okolností a svých krátkodobých, střednědobých nebo dlouhodobých zájmů (34).

| (108) | Ve světle „zásady soukromého investora v tržním hospodářství“ zní tedy klíčová otázka pro dané posouzení, zda by soukromý investor v tržním hospodářství kapitál, který vykazuje stejné znaky jako prostředky na státní podporu Svobodného státu Bavorsko, za stejných podmínek převedl, zvláště s ohledem na pravděpodobnou výnosnost z investice. |
| --- | --- |

(108)

Ve světle „zásady soukromého investora v tržním hospodářství“ zní tedy klíčová otázka pro dané posouzení, zda by soukromý investor v tržním hospodářství kapitál, který vykazuje stejné znaky jako prostředky na státní podporu Svobodného státu Bavorsko, za stejných podmínek převedl, zvláště s ohledem na pravděpodobnou výnosnost z investice.

b)   Článek 295 Smlouvy o ES

| (109) | Podle článku 295 zůstává úprava vlastnictví v různých členských státech nedotčena. Toto ale neospravedlňuje žádné jednání proti pravidlům smlouvy ohledně hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(109)

Podle článku 295 zůstává úprava vlastnictví v různých členských státech nedotčena. Toto ale neospravedlňuje žádné jednání proti pravidlům smlouvy ohledně hospodářské soutěže.

| (110) | Německo v souvislosti s řízeními se zemskými bankami uvedlo, že převedené prostředky by nemohly být použity ziskově jinak, než jejich vložením do podobného státního zařízení. Proto převod představoval komerčně nejsmysluplnější použití tohoto majetku. Proto je každá odměna za vklad, tzn. každá další výnosnost z převedeného majetku, dostačující, aby ospravedlnila převod s ohledem na „zásadu soukromého investora v tržním hospodářství“. |
| --- | --- |

(110)

Německo v souvislosti s řízeními se zemskými bankami uvedlo, že převedené prostředky by nemohly být použity ziskově jinak, než jejich vložením do podobného státního zařízení. Proto převod představoval komerčně nejsmysluplnější použití tohoto majetku. Proto je každá odměna za vklad, tzn. každá další výnosnost z převedeného majetku, dostačující, aby ospravedlnila převod s ohledem na „zásadu soukromého investora v tržním hospodářství“.

| (111) | Tuto argumentaci nelze přijmout. Asi se může stát, že vložení prostředků na podpory do BayernLB a z toho vyplývající možnost banky použít kapitál pro účely kapitálové přiměřenosti, bylo ekonomicky nejsmysluplnější využití. Jakmile se státní peníze nebo jiná aktiva použijí pro komerční aktivity orientované na hospodářskou soutěž, je nutné aplikovat pravidla běžná na trhu. To znamená, že stát, jakmile se rozhodne využít pro veřejné účely určitý majetek (také) komerčně, musí za to požadovat odměnu, která odpovídá úhradě běžné na trhu. |
| --- | --- |

(111)

Tuto argumentaci nelze přijmout. Asi se může stát, že vložení prostředků na podpory do BayernLB a z toho vyplývající možnost banky použít kapitál pro účely kapitálové přiměřenosti, bylo ekonomicky nejsmysluplnější využití. Jakmile se státní peníze nebo jiná aktiva použijí pro komerční aktivity orientované na hospodářskou soutěž, je nutné aplikovat pravidla běžná na trhu. To znamená, že stát, jakmile se rozhodne využít pro veřejné účely určitý majetek (také) komerčně, musí za to požadovat odměnu, která odpovídá úhradě běžné na trhu.

c)   Žádná změna vlastnické struktury

| (112) | Prostředkem pro zaručení přiměřené výnosnosti z poskytnutého kapitálu by bylo adekvátní zvýšení podílu země na společnosti BayernLB, pokud by celková rentabilita banky odpovídala normální výnosnosti, kterou investor v tržním hospodářství očekává ze své investice. Svobodný stát se ale pro tento způsob postupu nerozhodl. |
| --- | --- |

(112)

Prostředkem pro zaručení přiměřené výnosnosti z poskytnutého kapitálu by bylo adekvátní zvýšení podílu země na společnosti BayernLB, pokud by celková rentabilita banky odpovídala normální výnosnosti, kterou investor v tržním hospodářství očekává ze své investice. Svobodný stát se ale pro tento způsob postupu nerozhodl.

| (113) | Německo namítá, že také soukromý investor by ve stávající situaci nemohl prosadit žádnou změnu v poměrech podílů. Sparkassenverband jako další poloviční majitel podílů by se změnou v poměrech podílů nesouhlasil, protože ze strany společnosti BayernLB k okamžiku vložení účelového jmění neexistovala žádná potřeba doplňkového základního kapitálu, aby bylo možné zachovat objem úvěrů, a Sparkassenverband by byl podle § 2 smlouvy o vkladu nesl spotřebu účelového sdružení majetku napůl. Navíc by Bayerische Sparkassen v okamžiku vložení první tranše vložily do banky společně již kolem 900 mil. DEM ve formě kapitálových vkladů tichého společníka (podílů na zisku) – při vložení druhé tranše by to bylo již kolem 1,1 miliardy DEM –, bez srovnatelného postavení Svobodného státu Bavorsko. |
| --- | --- |

(113)

Německo namítá, že také soukromý investor by ve stávající situaci nemohl prosadit žádnou změnu v poměrech podílů. Sparkassenverband jako další poloviční majitel podílů by se změnou v poměrech podílů nesouhlasil, protože ze strany společnosti BayernLB k okamžiku vložení účelového jmění neexistovala žádná potřeba doplňkového základního kapitálu, aby bylo možné zachovat objem úvěrů, a Sparkassenverband by byl podle § 2 smlouvy o vkladu nesl spotřebu účelového sdružení majetku napůl. Navíc by Bayerische Sparkassen v okamžiku vložení první tranše vložily do banky společně již kolem 900 mil. DEM ve formě kapitálových vkladů tichého společníka (podílů na zisku) – při vložení druhé tranše by to bylo již kolem 1,1 miliardy DEM –, bez srovnatelného postavení Svobodného státu Bavorsko.

| (114) | Pokud ale nelze prosadit nové rozdělení podílů, pustil by se podle názoru Komise soukromý investor v tržním hospodářství do investice pustil pouze tehdy, pokud by byla sjednána alespoň přiměřená přímá úhrada. Soukromý investor se normálně nespokojí s tím. že je možné zamezit ztrátám nebo že pro svou investici dosáhne omezené výnosnosti, nýbrž se pokouší maximalizovat výnos ze svého majetku podle stávajících okolností a podle svých zájmů (35). Obvykle bude proto také soukromý investor, který má již podíly ve zvýhodněném podniku, trvat buď na změně poměrů podílů nebo na přiměřené pevné úhradě. Jinak by upustil od části výnosnosti dále nahospodařené vložením kapitálu, protože také ostatní vlastníci podílu profitují z vyšších dividend jakož i z růstu hodnoty podniku, aniž by k tomu sami odpovídajícím způsobem přispěli. |
| --- | --- |

(114)

Pokud ale nelze prosadit nové rozdělení podílů, pustil by se podle názoru Komise soukromý investor v tržním hospodářství do investice pustil pouze tehdy, pokud by byla sjednána alespoň přiměřená přímá úhrada. Soukromý investor se normálně nespokojí s tím. že je možné zamezit ztrátám nebo že pro svou investici dosáhne omezené výnosnosti, nýbrž se pokouší maximalizovat výnos ze svého majetku podle stávajících okolností a podle svých zájmů (35). Obvykle bude proto také soukromý investor, který má již podíly ve zvýhodněném podniku, trvat buď na změně poměrů podílů nebo na přiměřené pevné úhradě. Jinak by upustil od části výnosnosti dále nahospodařené vložením kapitálu, protože také ostatní vlastníci podílu profitují z vyšších dividend jakož i z růstu hodnoty podniku, aniž by k tomu sami odpovídajícím způsobem přispěli.

| (115) | Další posudek není v daném případě požadován také proto, protože v okamžiku druhého vložení v roce 1995 Bayerische Sparkassen přivedly do BayernLB již kapitál v celkové výši přibližně 1,1 miliardy DEM ve formě kapitálových vkladů tichého společníka. Otázka, zda by soukromý investor upustil od posunu podílů ve svůj prospěch, popř. od přímé úhrady, pokud ve stejném okamžiku a v přímé souvislosti se svým přídělem kapitálu realizují také další vlastníci podílů příděl kapitálu stejného druhu odpovídající poměrům podílů a tento je stejným způsobem vhodný k tomu, aby vytvořil nárůst výnosnosti, může zde zůstat otevřená. Neboť, podle názoru Komise, není v daném případě požadovaná přímá souvislost kapitálových vkladů tichého společníka s převodem prostředků na podporu. Kapitálové vklady tichého společníka, které byly časově neomezeny pouze částečně, byly v okamžiku vložení účelového sdružení majetku již realizovány. Byly do společnosti BayernLB vkládány sukcesivně v menších tranších v letech 1991 až do konce roku 1995. Nebyly tak ani časově ani věcně v souvislosti s převodem prostředků na podporu. Taková souvislost nebyla, jak je patrné, vytvořena ani později při vkládání prostředků na podporu. Tak nebyl sjednán například žádný závazek, aby celkový objem vkladů spořitelen zůstal trvale konstantní (36). Také jinak není patrné, že svobodný stát by při stanovování úhrady za svůj příděl kapitálu započítal příspěvek spořitelen. |
| --- | --- |

(115)

Další posudek není v daném případě požadován také proto, protože v okamžiku druhého vložení v roce 1995 Bayerische Sparkassen přivedly do BayernLB již kapitál v celkové výši přibližně 1,1 miliardy DEM ve formě kapitálových vkladů tichého společníka. Otázka, zda by soukromý investor upustil od posunu podílů ve svůj prospěch, popř. od přímé úhrady, pokud ve stejném okamžiku a v přímé souvislosti se svým přídělem kapitálu realizují také další vlastníci podílů příděl kapitálu stejného druhu odpovídající poměrům podílů a tento je stejným způsobem vhodný k tomu, aby vytvořil nárůst výnosnosti, může zde zůstat otevřená. Neboť, podle názoru Komise, není v daném případě požadovaná přímá souvislost kapitálových vkladů tichého společníka s převodem prostředků na podporu. Kapitálové vklady tichého společníka, které byly časově neomezeny pouze částečně, byly v okamžiku vložení účelového sdružení majetku již realizovány. Byly do společnosti BayernLB vkládány sukcesivně v menších tranších v letech 1991 až do konce roku 1995. Nebyly tak ani časově ani věcně v souvislosti s převodem prostředků na podporu. Taková souvislost nebyla, jak je patrné, vytvořena ani později při vkládání prostředků na podporu. Tak nebyl sjednán například žádný závazek, aby celkový objem vkladů spořitelen zůstal trvale konstantní (36). Také jinak není patrné, že svobodný stát by při stanovování úhrady za svůj příděl kapitálu započítal příspěvek spořitelen.

| (116) | Navíc chybí také věcná srovnatelnost vkladů, protože kapitálové vklady tichého společníka byly podle údajů Německa spláceny výlučně prostřednictvím pevné úhrady běžné na trhu, zatímco příděl kapitálu Svobodného státu Bavorsko byl hrazen částečně pevnou úhradou, částečně ale, podle tvrzení Německa, očekávaným zvýšením hodnoty. Tímto u obou navzájem srovnávaných kapitálových příspěvků neexistuje žádná symetrie ohledně součástí úhrady, které by měly být na jedné straně realizovány přímou úhradou a na straně druhé prostřednictvím možného růstu hodnoty. Sporný příděl kapitálu prostřednictvím Svobodného státu Bavorsko byl tedy fundamentálně jiného druhu než příděly kapitálových vkladů tichého společníka – spořitelen. |
| --- | --- |

(116)

Navíc chybí také věcná srovnatelnost vkladů, protože kapitálové vklady tichého společníka byly podle údajů Německa spláceny výlučně prostřednictvím pevné úhrady běžné na trhu, zatímco příděl kapitálu Svobodného státu Bavorsko byl hrazen částečně pevnou úhradou, částečně ale, podle tvrzení Německa, očekávaným zvýšením hodnoty. Tímto u obou navzájem srovnávaných kapitálových příspěvků neexistuje žádná symetrie ohledně součástí úhrady, které by měly být na jedné straně realizovány přímou úhradou a na straně druhé prostřednictvím možného růstu hodnoty. Sporný příděl kapitálu prostřednictvím Svobodného státu Bavorsko byl tedy fundamentálně jiného druhu než příděly kapitálových vkladů tichého společníka – spořitelen.

| (117) | S ohledem na rozhodnutí Soudu prvního stupně ve věci Alitalia (37), které Německo v této souvislosti rovněž cituje, je nutné upozornit na to, že se rozhodnutí vztahuje na investice soukromých osob. U Sparkassenverband popř. u spořitelen se ale nejedná o soukromé osoby, nýbrž o veřejnoprávní organizace. Navíc, jak je ukázáno, nejsou kapitálové vklady Sparkassenverband popř. spořitelen ani časově ani obsahově srovnatelné s převodem prostředků na podporu. |
| --- | --- |

(117)

S ohledem na rozhodnutí Soudu prvního stupně ve věci Alitalia (37), které Německo v této souvislosti rovněž cituje, je nutné upozornit na to, že se rozhodnutí vztahuje na investice soukromých osob. U Sparkassenverband popř. u spořitelen se ale nejedná o soukromé osoby, nýbrž o veřejnoprávní organizace. Navíc, jak je ukázáno, nejsou kapitálové vklady Sparkassenverband popř. spořitelen ani časově ani obsahově srovnatelné s převodem prostředků na podporu.

| (118) | Ve výsledku nelze rozpoznat, že by byl soukromý investor v situaci srovnatelné s převodem půjček na podporu na společnost BayernLB upustil od přiměřené přímé úhrady. |
| --- | --- |

(118)

Ve výsledku nelze rozpoznat, že by byl soukromý investor v situaci srovnatelné s převodem půjček na podporu na společnost BayernLB upustil od přiměřené přímé úhrady.

| (119) | Německo dále uvádí, že přinejmenším v době převodu prostředků na podporu na společnost BayernLB směl svobodný stát jako poloviční vlastník podílů vycházet z toho, je možné profitovat z výnosnosti vlastního kapitálu, která je v porovnání s jinými úvěrovými ústavy velice výhodná, což bylo jednoznačně doloženo výnosností vlastního kapitálu nahospodařenou k tehdejšímu okamžiku. Svobodný stát Bavorsko se tedy nespokojil s omezenou nebo vůbec chybějící výnosností, nýbrž měl při své investici na zřeteli spíše nadprůměrně rentabilní podnik. Tzv. efekt vlastníka, tedy okolnost, že investor má již podíl v podniku, do kterého investuje, musí být přinejmenším zohledněn tehdy, když je podnik nadprůměrně rentabilní. To uznal také Soud prvního stupně ve svém rozsudku k WestLB. |
| --- | --- |

(119)

Německo dále uvádí, že přinejmenším v době převodu prostředků na podporu na společnost BayernLB směl svobodný stát jako poloviční vlastník podílů vycházet z toho, je možné profitovat z výnosnosti vlastního kapitálu, která je v porovnání s jinými úvěrovými ústavy velice výhodná, což bylo jednoznačně doloženo výnosností vlastního kapitálu nahospodařenou k tehdejšímu okamžiku. Svobodný stát Bavorsko se tedy nespokojil s omezenou nebo vůbec chybějící výnosností, nýbrž měl při své investici na zřeteli spíše nadprůměrně rentabilní podnik. Tzv. efekt vlastníka, tedy okolnost, že investor má již podíl v podniku, do kterého investuje, musí být přinejmenším zohledněn tehdy, když je podnik nadprůměrně rentabilní. To uznal také Soud prvního stupně ve svém rozsudku k WestLB.

| (120) | Přednesem Německa se Komise nemůže řídit. Svobodný stát Bavorsko byl v okamžiku investice pouze polovičním vlastníkem podílů. Z toho vyplývá, že pouze polovina budoucího růstu hodnoty podniku, který je možné očekávat na základě investice, a rozdělení zisku budou náležet Svobodnému státu Bavorsko, ačkoli tento sám realizoval pochybnou investici. Žádný investor v tržním hospodářství by neakceptoval, že ponese jako spoluvlastník veškeré zatížení investice a že bude pouze částečně realizovat užitek z toho vyplývající. Toto oproti názoru Německa potvrdil také výslovně Evropský soud prvního stupně ve svém rozsudku k WestLB (38). Podle toho není v souladu s chováním investora v tržním hospodářství, pokud zvýšení kapitálu vede také k ziskům pro další vlastníky podílů podniku, aniž by tito k tomu jakkoli přispěli. |
| --- | --- |

(120)

Přednesem Německa se Komise nemůže řídit. Svobodný stát Bavorsko byl v okamžiku investice pouze polovičním vlastníkem podílů. Z toho vyplývá, že pouze polovina budoucího růstu hodnoty podniku, který je možné očekávat na základě investice, a rozdělení zisku budou náležet Svobodnému státu Bavorsko, ačkoli tento sám realizoval pochybnou investici. Žádný investor v tržním hospodářství by neakceptoval, že ponese jako spoluvlastník veškeré zatížení investice a že bude pouze částečně realizovat užitek z toho vyplývající. Toto oproti názoru Německa potvrdil také výslovně Evropský soud prvního stupně ve svém rozsudku k WestLB (38). Podle toho není v souladu s chováním investora v tržním hospodářství, pokud zvýšení kapitálu vede také k ziskům pro další vlastníky podílů podniku, aniž by tito k tomu jakkoli přispěli.

| (121) | Proto u takového – jak Německo o BayernLB tvrdí – nadprůměrně profitujícího podniku nezáleží na tom, o kolik je jeho výnosnost nad průměrem a zda tímto investor popřípadě přesto ještě celkově dosáhne v okamžiku investice uspokojivé výnosnosti. I u vysoce nadprůměrně profitujícího podniku by soukromý investor dbal toho, aby realizoval celkový další užitek umožněný svou investicí. V případě investice prostřednictvím pouze jednoho spoluvlastníka je toto při absenci proporcionálního zvýšení podílů na vrub dalších (neaktivních) spoluvlastníků popř. při absenci odpovídající proporcionální paralelní spoluúčasti dalších spoluvlastníků zajištěno pouze tehdy, pokud je zvolena úhrada předem na vrub všech spoluvlastníků, která před regulérním rozdělením zisku spoluvlastníkům přichází přímo investorovi nezávisle na jeho pozici vlastníka a tím i pouze v jeho prospěch. |
| --- | --- |

(121)

Proto u takového – jak Německo o BayernLB tvrdí – nadprůměrně profitujícího podniku nezáleží na tom, o kolik je jeho výnosnost nad průměrem a zda tímto investor popřípadě přesto ještě celkově dosáhne v okamžiku investice uspokojivé výnosnosti. I u vysoce nadprůměrně profitujícího podniku by soukromý investor dbal toho, aby realizoval celkový další užitek umožněný svou investicí. V případě investice prostřednictvím pouze jednoho spoluvlastníka je toto při absenci proporcionálního zvýšení podílů na vrub dalších (neaktivních) spoluvlastníků popř. při absenci odpovídající proporcionální paralelní spoluúčasti dalších spoluvlastníků zajištěno pouze tehdy, pokud je zvolena úhrada předem na vrub všech spoluvlastníků, která před regulérním rozdělením zisku spoluvlastníkům přichází přímo investorovi nezávisle na jeho pozici vlastníka a tím i pouze v jeho prospěch.

d)   Kapitálová základna pro úhradu a prvky úhrady

i)   Kapitálová základna

| (122) | Podle svého postupu v případě WestLB zjišťuje Komise přiměřenou úhradu za převedené prostředky na podporu podle jeho komerční využitelnosti pro BayernLB. Komise také v daném případě rozlišuje podle tzv. funkce rozšíření obchodů a podle (pouhé) tzv. funkce ručení prostředků na podporu, které jsou k dispozici jako vlastní kapitál, pro obchodní činnost úvěrového ústavu. |
| --- | --- |

(122)

Podle svého postupu v případě WestLB zjišťuje Komise přiměřenou úhradu za převedené prostředky na podporu podle jeho komerční využitelnosti pro BayernLB. Komise také v daném případě rozlišuje podle tzv. funkce rozšíření obchodů a podle (pouhé) tzv. funkce ručení prostředků na podporu, které jsou k dispozici jako vlastní kapitál, pro obchodní činnost úvěrového ústavu.

| (123) | Pod tzv. funkcí kapitálu pro rozšíření obchodů je možné rozumět rozšíření obchodního potenciálu prostřednictvím rizikových aktiv uznání doplňkového vlastního kapitálu banky z hlediska právního dohledu. Výchozím bodem pro úhradu běžnou na trhu je do té míry úhrada, kterou by požadoval soukromý investor, který poskytuje vlastní kapitál k dispozici bance. Pokud je disponibilní kapitál vykazován v rozvaze jako vlastní kapitál, pokud je mu však odepřeno uznání z hlediska právního dohledu jako vlastního kapitálu nebo pokud je určen k podpoře podpůrných činností, není k dispozici pro rozšiřování obchodu. Ale kapitál má význam nejen z hlediska právního dohledu. Protože je k dispozici věřitelům úvěrového ústavu přinejmenším pro účely ručení (tzv. funkce ručení), může být jeho ekonomická funkce stále srovnávána s funkcí záruky nebo garance. Neboť výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze podává investorům banky informace o její schopnosti splácet úvěr a působí tak na podmínky, ke kterým může banka přijímat cizí kapitál. Úhrada za tzv. funkci ručení kapitálu, která je běžná na trhu, se měří podle úhrady, kterou by byl soukromý poskytovatel záruky požadoval od úvěrového ústavu srovnatelné velikosti a rizika jako BayernLB. |
| --- | --- |

(123)

Pod tzv. funkcí kapitálu pro rozšíření obchodů je možné rozumět rozšíření obchodního potenciálu prostřednictvím rizikových aktiv uznání doplňkového vlastního kapitálu banky z hlediska právního dohledu. Výchozím bodem pro úhradu běžnou na trhu je do té míry úhrada, kterou by požadoval soukromý investor, který poskytuje vlastní kapitál k dispozici bance. Pokud je disponibilní kapitál vykazován v rozvaze jako vlastní kapitál, pokud je mu však odepřeno uznání z hlediska právního dohledu jako vlastního kapitálu nebo pokud je určen k podpoře podpůrných činností, není k dispozici pro rozšiřování obchodu. Ale kapitál má význam nejen z hlediska právního dohledu. Protože je k dispozici věřitelům úvěrového ústavu přinejmenším pro účely ručení (tzv. funkce ručení), může být jeho ekonomická funkce stále srovnávána s funkcí záruky nebo garance. Neboť výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze podává investorům banky informace o její schopnosti splácet úvěr a působí tak na podmínky, ke kterým může banka přijímat cizí kapitál. Úhrada za tzv. funkci ručení kapitálu, která je běžná na trhu, se měří podle úhrady, kterou by byl soukromý poskytovatel záruky požadoval od úvěrového ústavu srovnatelné velikosti a rizika jako BayernLB.

| (124) | Svobodný stát Bavorsko ke dni 31. prosince 1994 převedl neúročené půjčky a půjčky s nízkými úroky se zůstatkovou hodnotou přibližně 3 798 mil. DEM a ke dni 31. prosinci 1995 se zůstatkovou hodnotou přibližně 1 219 mil. DEM na společnost BayernLB. Kupní hodnota těchto prostředků na podporu byla zjištěna znaleckým posudkem pro první tranši 655,7 mil. DEM a pro druhou tranši 542,1 mil. DEM. Celkem byl tímto vytvořen účelový rezervní fond ve výši 1,197 miliard DEM, který byl v rozvaze společnosti BayernLB vykázán jako vlastní prostředky. |
| --- | --- |

(124)

Svobodný stát Bavorsko ke dni 31. prosince 1994 převedl neúročené půjčky a půjčky s nízkými úroky se zůstatkovou hodnotou přibližně 3 798 mil. DEM a ke dni 31. prosinci 1995 se zůstatkovou hodnotou přibližně 1 219 mil. DEM na společnost BayernLB. Kupní hodnota těchto prostředků na podporu byla zjištěna znaleckým posudkem pro první tranši 655,7 mil. DEM a pro druhou tranši 542,1 mil. DEM. Celkem byl tímto vytvořen účelový rezervní fond ve výši 1,197 miliard DEM, který byl v rozvaze společnosti BayernLB vykázán jako vlastní prostředky.

| (125) | BAKred uznal kupní hodnotu zjištěnou k příslušnému okamžiku převodu obou tranší a vykázanou v rozvaze jako vlastní prostředky ve výši celkem 1,197 miliard DEM v plném rozsahu z hlediska právního dohledu jako základní vlastní prostředky (39). Podle údajů Německa byly prostředky společnosti BayernLB na podporu shromážděny v rezervním fondu navíc také zcela k dispozici na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech (40). Jinak než v případě WestLB nebylo stanoveno, že účelový rezervní fond bude možné částečně použít také k podpoře samotných obchodů úvěrového ústavu. V současné době tak není otázkou, zda zde eventuelně část účelového rezervního fondu uváděná v rozvaze jako vlastní prostředky měla toliko funkci ručení pro společnost BayernLB. Hodnota účelového rezervního fondu uznávaná z hlediska právního dohledu tak tvoří základ pro zjišťování přiměřené úhrady pro funkci disponibilního kapitálu k rozšíření obchodů. |
| --- | --- |

(125)

BAKred uznal kupní hodnotu zjištěnou k příslušnému okamžiku převodu obou tranší a vykázanou v rozvaze jako vlastní prostředky ve výši celkem 1,197 miliard DEM v plném rozsahu z hlediska právního dohledu jako základní vlastní prostředky (39). Podle údajů Německa byly prostředky společnosti BayernLB na podporu shromážděny v rezervním fondu navíc také zcela k dispozici na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech (40). Jinak než v případě WestLB nebylo stanoveno, že účelový rezervní fond bude možné částečně použít také k podpoře samotných obchodů úvěrového ústavu. V současné době tak není otázkou, zda zde eventuelně část účelového rezervního fondu uváděná v rozvaze jako vlastní prostředky měla toliko funkci ručení pro společnost BayernLB. Hodnota účelového rezervního fondu uznávaná z hlediska právního dohledu tak tvoří základ pro zjišťování přiměřené úhrady pro funkci disponibilního kapitálu k rozšíření obchodů.

| (126) | Komise přitom uznává, že kupní hodnota účelového rezervního fondu v letech 1998 a 1999 klesla pod částku uznanou BAKred ve výši 1,197 miliard DEM a tak účelový rezervní fond v těchto letech nebyl k dispozici na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech v plném rozsahu uznaném prostřednictvím BAKred. Zárukou svobodného státu za nesplacení půjček účelového sdružení majetku byla zajištěna přinejmenším návratnost pohledávek z půjček shromážděných v účelovém sdružení majetku. K nedosažení kupní hodnoty mohlo mimo jiné dojít i tak, že přidělené prostředky postačovaly k nové podpoře bytové výstavby, o čemž podle smlouvy o vkladu měl rozhodovat sám svobodný stát. Nebyla dohodnuto, že svobodný stát zajistí, aby přidělené majetkové hodnoty nebyly nižší než určitá kupní hodnota. V letech 1998 a 1999, ve kterých byla kupní hodnota skutečně nižší než částka uznaná prostřednictvím BAKred na základě kolísání, je tak možné jako vyměřovací základ použít toliko sníženou kupní hodnotu. Na tom se strany shodly v porozumění předaném dne 24. září 2004 (41). |
| --- | --- |

(126)

Komise přitom uznává, že kupní hodnota účelového rezervního fondu v letech 1998 a 1999 klesla pod částku uznanou BAKred ve výši 1,197 miliard DEM a tak účelový rezervní fond v těchto letech nebyl k dispozici na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech v plném rozsahu uznaném prostřednictvím BAKred. Zárukou svobodného státu za nesplacení půjček účelového sdružení majetku byla zajištěna přinejmenším návratnost pohledávek z půjček shromážděných v účelovém sdružení majetku. K nedosažení kupní hodnoty mohlo mimo jiné dojít i tak, že přidělené prostředky postačovaly k nové podpoře bytové výstavby, o čemž podle smlouvy o vkladu měl rozhodovat sám svobodný stát. Nebyla dohodnuto, že svobodný stát zajistí, aby přidělené majetkové hodnoty nebyly nižší než určitá kupní hodnota. V letech 1998 a 1999, ve kterých byla kupní hodnota skutečně nižší než částka uznaná prostřednictvím BAKred na základě kolísání, je tak možné jako vyměřovací základ použít toliko sníženou kupní hodnotu. Na tom se strany shodly v porozumění předaném dne 24. září 2004 (41).

| (127) | Komise přitom ještě opakovaně namítá, že při zjišťování přiměřené úhrady nemůže jít o to, v jaké výši byl disponibilní kapitál skutečně použit. Rozhodující je pouze možnost použití kapitálu pro rozšíření obchodů. Také soukromý investor by se neuspokojil s úhradou závislou na použití. Komise se do té míry řídí názorem BdB, který upozornil na to, že pro investora v tržním hospodářství, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nepodstatné, zda úvěrový ústav přidělený kapitál používá skutečně pro rozšíření svých obchodů. BdB právem upozorňuje na to, že pro investora v tržním hospodářství samotného je rozhodující, že s přidělenou částkou nemůže sám již hospodařit, a tím nemůže dosáhnout odpovídající výnosnost. Podle tohoto pro zde posuzovanou otázku rozhodující kapitálové základny nehraje také žádnou roli, že společnost BayernLB disponibilní kapitál použila toliko jedinkrát v roce 1996 v nepatrné míře ke krytí rizikových aktiv, jak toto také strany samy vzaly uznaly ve svém porozumění předaném Komisi dne 24. září 2004. |
| --- | --- |

(127)

Komise přitom ještě opakovaně namítá, že při zjišťování přiměřené úhrady nemůže jít o to, v jaké výši byl disponibilní kapitál skutečně použit. Rozhodující je pouze možnost použití kapitálu pro rozšíření obchodů. Také soukromý investor by se neuspokojil s úhradou závislou na použití. Komise se do té míry řídí názorem BdB, který upozornil na to, že pro investora v tržním hospodářství, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nepodstatné, zda úvěrový ústav přidělený kapitál používá skutečně pro rozšíření svých obchodů. BdB právem upozorňuje na to, že pro investora v tržním hospodářství samotného je rozhodující, že s přidělenou částkou nemůže sám již hospodařit, a tím nemůže dosáhnout odpovídající výnosnost. Podle tohoto pro zde posuzovanou otázku rozhodující kapitálové základny nehraje také žádnou roli, že společnost BayernLB disponibilní kapitál použila toliko jedinkrát v roce 1996 v nepatrné míře ke krytí rizikových aktiv, jak toto také strany samy vzaly uznaly ve svém porozumění předaném Komisi dne 24. září 2004.

| (128) | Dále je nutné upozornit na to, že rozhodujícím okamžikem pro zjištění úhrady za funkci kapitálu pro rozšíření obchodů je okamžik uznání účelového rezervního fondu z hlediska právního dohledu jako klíčového kapitálu prostřednictvím BAKred. Podle údajů Německa, společnosti BayernLB a stěžovatele mohl být kapitál použit ke krytí rizikových aktiv až od tohoto okamžiku. |
| --- | --- |

(128)

Dále je nutné upozornit na to, že rozhodujícím okamžikem pro zjištění úhrady za funkci kapitálu pro rozšíření obchodů je okamžik uznání účelového rezervního fondu z hlediska právního dohledu jako klíčového kapitálu prostřednictvím BAKred. Podle údajů Německa, společnosti BayernLB a stěžovatele mohl být kapitál použit ke krytí rizikových aktiv až od tohoto okamžiku.

| (129) | Jelikož však byl kapitál již od počátku vykazován v rozvaze jako vlastní prostředky, měl přinejmenším také funkci ručení, jak je podrobně shora. Toto je nutné zohlednit při stanovení přiměřené úhrady (42). |
| --- | --- |

(129)

Jelikož však byl kapitál již od počátku vykazován v rozvaze jako vlastní prostředky, měl přinejmenším také funkci ručení, jak je podrobně shora. Toto je nutné zohlednit při stanovení přiměřené úhrady (42).

ii)   Skutečně vyplacená úhrada (prvky úhrady)

| (130) | Vedle zaplacené úhrady ve výši 0,6 % p.a. za kapitál skutečně použitý ke krytí rizikových aktiv uznává Komise, oproti svému předběžnému názoru vyjádřenému v rozhodnutí o zahájení řízení, za zaplacenou úhradu také poplatek za záruku ve výši 0,05 % p.a., který BayernLB musel zaplatit za převzetí záruky svobodného státu pro případ nesplácení. |
| --- | --- |

(130)

Vedle zaplacené úhrady ve výši 0,6 % p.a. za kapitál skutečně použitý ke krytí rizikových aktiv uznává Komise, oproti svému předběžnému názoru vyjádřenému v rozhodnutí o zahájení řízení, za zaplacenou úhradu také poplatek za záruku ve výši 0,05 % p.a., který BayernLB musel zaplatit za převzetí záruky svobodného státu pro případ nesplácení.

| (131) | Německo bylo odvoláním se na znalecké posudky auditorské společnosti [...] z 5. října 1994 a ze 30. dubna 1995, které byly Komisi předloženy, schopno dokázat, že bez záruky za nesplácení by musela být kupní hodnota převáděných pohledávek z půjček stanovena nižší, protože stanovená úroková sazba kapitalizace ve výši 7,5 % by musela být opatřena příplatkem za riziko. Toto bylo potvrzeno také ve stanovisku BAFin ze dne 2. září 2004, které Komisi předalo Německo.Komise tím považuje za prokázané, že je také poplatek za záruku v bezprostřední souvislosti s funkcí vlastního kapitálu k ručení pro rozšíření obchodu, kterou je třeba také uhradit, a musí být uznána jako součást úhrady. |
| --- | --- |

(131)

Německo bylo odvoláním se na znalecké posudky auditorské společnosti [...] z 5. října 1994 a ze 30. dubna 1995, které byly Komisi předloženy, schopno dokázat, že bez záruky za nesplácení by musela být kupní hodnota převáděných pohledávek z půjček stanovena nižší, protože stanovená úroková sazba kapitalizace ve výši 7,5 % by musela být opatřena příplatkem za riziko. Toto bylo potvrzeno také ve stanovisku BAFin ze dne 2. září 2004, které Komisi předalo Německo.Komise tím považuje za prokázané, že je také poplatek za záruku v bezprostřední souvislosti s funkcí vlastního kapitálu k ručení pro rozšíření obchodu, kterou je třeba také uhradit, a musí být uznána jako součást úhrady.

| (132) | Ohledně dalších prvků uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení jsou (1) platby úroků příjemců půjček, které plynou nadále svobodnému státu, a (2) úročení prozatímních investic jakož i (3) poměrná výše příspěvku na správní náklady Německo mezitím připustilo, že tyto nelze považovat za součást úhrady. Komise nevidí žádný důvod k tomu, aby se odchýlila od názoru vyjádřeného v rozhodnutí o zahájení řízení: |
| --- | --- |

(132)

Ohledně dalších prvků uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení jsou (1) platby úroků příjemců půjček, které plynou nadále svobodnému státu, a (2) úročení prozatímních investic jakož i (3) poměrná výše příspěvku na správní náklady Německo mezitím připustilo, že tyto nelze považovat za součást úhrady. Komise nevidí žádný důvod k tomu, aby se odchýlila od názoru vyjádřeného v rozhodnutí o zahájení řízení:

| (133) | Platby úroků příjemců půjček: Ustanovení § 2 odstavec 1 smlouvy o vkladu, podle které budoucí a současné úroky z pohledávek převáděného účelového sdružení majetku plynou státu, je projevem skutečnosti, že účelové sdružení majetku musí být uchováváno odděleně od ostatního majetku banky, srov. § 2 odstavec 3 smlouvy o vkladu. Tak nemohou být budoucí a současné úroky z pohledávek převedeného účelového sdružení majetku považovány za úhradu za funkci účelového sdružení majetku pro rozšíření obchodů jako vlastní kapitál. Ustanovení § 2 odstavec 1 smlouvy o vkladu je spíše důsledkem sociální účelové vazby převedených prostředků na podporu požadavků ve čl. 1 odst. 2 zákona o účelovém sdružení majetku. Podle čl. 1 odst. 2 zákona o účelovém sdružení majetku je nutné zaručit, aby převedené prostředky na podporu byly stejně jako dosud použity pro účely sociální bytové výstavby. Podle toho mohou být budoucí a současné úroky z pohledávek tohoto účelového sdružení majetku na základě účelové vazby použity výlučně pro opatření sociální bytové výstavby. Skutečnost, že tyto úroky plynou státu, je tak výlučně výrazem sociální účelové vazby prostředků na podporu a nemůže být dodatečně vykládána jako úhrada ze strany BayernLB. |
| --- | --- |

(133)

Platby úroků příjemců půjček: Ustanovení § 2 odstavec 1 smlouvy o vkladu, podle které budoucí a současné úroky z pohledávek převáděného účelového sdružení majetku plynou státu, je projevem skutečnosti, že účelové sdružení majetku musí být uchováváno odděleně od ostatního majetku banky, srov. § 2 odstavec 3 smlouvy o vkladu. Tak nemohou být budoucí a současné úroky z pohledávek převedeného účelového sdružení majetku považovány za úhradu za funkci účelového sdružení majetku pro rozšíření obchodů jako vlastní kapitál. Ustanovení § 2 odstavec 1 smlouvy o vkladu je spíše důsledkem sociální účelové vazby převedených prostředků na podporu požadavků ve čl. 1 odst. 2 zákona o účelovém sdružení majetku. Podle čl. 1 odst. 2 zákona o účelovém sdružení majetku je nutné zaručit, aby převedené prostředky na podporu byly stejně jako dosud použity pro účely sociální bytové výstavby. Podle toho mohou být budoucí a současné úroky z pohledávek tohoto účelového sdružení majetku na základě účelové vazby použity výlučně pro opatření sociální bytové výstavby. Skutečnost, že tyto úroky plynou státu, je tak výlučně výrazem sociální účelové vazby prostředků na podporu a nemůže být dodatečně vykládána jako úhrada ze strany BayernLB.

| (134) | Úročení prozatímních investic: Také zúročení prozatímních investic stanovené v § 2 odst. 1 věta 4 a 5 smlouvy o vkladu nemůže být považováno za úhradu za funkci vlastního kapitálu k ručení pro rozšiřování obchodů. Neboť zpětné toky, které na základě dále trvající sociální účelové vazby beztoho plynou do účelového sdružení majetku, jsou revolvingovým způsobem jako úrokově výhodné půjčky podle směrnic a požadavků Svobodného státu Bavorsko zadávány s orientací na účel pro sociální bytovou výstavbu (43). Podle údajů Německa přísluší společnosti BayernLB beztoho pouze prvek kapitálu práv půjček (zajišťovací funkce vlastního kapitálu), funkce využívání a výnosů vlastního kapitálu má zůstat v plnění sociální účelové vazby podle smlouvy v plném rozsahu pouze u Svobodného státu Bavorsko (44). Protože v daném řízení jde o právo na přiměřenou úhradu za zajišťovací funkci vlastního kapitálu, nemůže být úhrada, kterou je nutno zaplatit za případné použití, brána jako úhradu za zajišťovací funkci. |
| --- | --- |

(134)

Úročení prozatímních investic: Také zúročení prozatímních investic stanovené v § 2 odst. 1 věta 4 a 5 smlouvy o vkladu nemůže být považováno za úhradu za funkci vlastního kapitálu k ručení pro rozšiřování obchodů. Neboť zpětné toky, které na základě dále trvající sociální účelové vazby beztoho plynou do účelového sdružení majetku, jsou revolvingovým způsobem jako úrokově výhodné půjčky podle směrnic a požadavků Svobodného státu Bavorsko zadávány s orientací na účel pro sociální bytovou výstavbu (43). Podle údajů Německa přísluší společnosti BayernLB beztoho pouze prvek kapitálu práv půjček (zajišťovací funkce vlastního kapitálu), funkce využívání a výnosů vlastního kapitálu má zůstat v plnění sociální účelové vazby podle smlouvy v plném rozsahu pouze u Svobodného státu Bavorsko (44). Protože v daném řízení jde o právo na přiměřenou úhradu za zajišťovací funkci vlastního kapitálu, nemůže být úhrada, kterou je nutno zaplatit za případné použití, brána jako úhradu za zajišťovací funkci.

| (135) | Poměrná výše příspěvky na správní náklady: Také příspěvky na správní náklady, které příslušejí svobodnému státu, z vkladů do účelového sdružení majetku nejsou nic jiného než další výraz zásady oddělení vložených prostředků od ostatního majetku banky, která je zakotvena v § 2 odst. 3 smlouvy o vkladu. Skutečnost, že státu nadále plyne část příspěvků na správní náklady od příjemců půjček, je takto výrazem stále povinné účelové vazby a tím i pokračujícího majetkového oddělení vložených prostředků od ostatních prostředků banky. To nelze znovu interpretovat jako úhradu, která má být zaplacena ze strany BayLB. |
| --- | --- |

(135)

Poměrná výše příspěvky na správní náklady: Také příspěvky na správní náklady, které příslušejí svobodnému státu, z vkladů do účelového sdružení majetku nejsou nic jiného než další výraz zásady oddělení vložených prostředků od ostatního majetku banky, která je zakotvena v § 2 odst. 3 smlouvy o vkladu. Skutečnost, že státu nadále plyne část příspěvků na správní náklady od příjemců půjček, je takto výrazem stále povinné účelové vazby a tím i pokračujícího majetkového oddělení vložených prostředků od ostatních prostředků banky. To nelze znovu interpretovat jako úhradu, která má být zaplacena ze strany BayLB.

e)   Porovnání s dalšími nástroji vlastního kapitálu

| (136) | Jak bylo uvedeno, je výchozím bodem pro úhradu běžnou na trhu v daném případě úhrada, kterou by požadoval investor v tržním hospodářství, který dává bance k dispozici vlastní kapitál. |
| --- | --- |

(136)

Jak bylo uvedeno, je výchozím bodem pro úhradu běžnou na trhu v daném případě úhrada, kterou by požadoval investor v tržním hospodářství, který dává bance k dispozici vlastní kapitál.

| (137) | V daném případě je nesporné, že přímé porovnání prostředků na podporu převedených na společnost BayernLB s dalšími transakcemi není možné. I kdyby se transakce v některých aspektech podobala určitým nástrojům, existuje u každého nástroje tolik rozdílů, že jakékoli srovnání by bylo platné pouze omezeně. Proto může být podle způsobu postupu v případě WestLB zjištěna přiměřená úhrada pouze tím, že se porovná majetkový převod s různými nástroji vlastního kapitálu běžnými na trhu, aby bylo možné v rámci porovnání podobnosti určit nástroj, kterému se tato nejvíce blíží a který představuje měřítko pro určení úhrady. |
| --- | --- |

(137)

V daném případě je nesporné, že přímé porovnání prostředků na podporu převedených na společnost BayernLB s dalšími transakcemi není možné. I kdyby se transakce v některých aspektech podobala určitým nástrojům, existuje u každého nástroje tolik rozdílů, že jakékoli srovnání by bylo platné pouze omezeně. Proto může být podle způsobu postupu v případě WestLB zjištěna přiměřená úhrada pouze tím, že se porovná majetkový převod s různými nástroji vlastního kapitálu běžnými na trhu, aby bylo možné v rámci porovnání podobnosti určit nástroj, kterému se tato nejvíce blíží a který představuje měřítko pro určení úhrady.

| (138) | Německo, společnost BayernLB a stěžovatel se shodují v tom, že samotné prostředky na podporu shromážděné v účelovém rezervním fondu mohou být porovnávány buď se základním kapitálem nebo s kapitálovými vklady tichého společníka. Účelový rezervní fond uznal BAKred jako klíčový kapitál („kapitál třídy 1“), a může být proto také porovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznány jako klíčový kapitál. Toto byl podle údajů Německa v letech 1994 a 1995 toliko základní popř. kmenový kapitál banky nebo rezervní fondy jakož i kapitálové vklady tichého společníka, které splňovaly zvláštní požadavky § 10 odst. 4 KWG. |
| --- | --- |

(138)

Německo, společnost BayernLB a stěžovatel se shodují v tom, že samotné prostředky na podporu shromážděné v účelovém rezervním fondu mohou být porovnávány buď se základním kapitálem nebo s kapitálovými vklady tichého společníka. Účelový rezervní fond uznal BAKred jako klíčový kapitál („kapitál třídy 1“), a může být proto také porovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznány jako klíčový kapitál. Toto byl podle údajů Německa v letech 1994 a 1995 toliko základní popř. kmenový kapitál banky nebo rezervní fondy jakož i kapitálové vklady tichého společníka, které splňovaly zvláštní požadavky § 10 odst. 4 KWG.

| (139) | Komise se v tomto bodě ztotožňuje s názorem účastníků řízení. Již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES k případu WestLB z roku 1999 (bod odůvodnění 199) zdůraznila, že porovnání majetku Wfa, který je rovněž uznán jako klíčový kapitál, s hybridními kapitálovými nástroji, které byly uznány toliko jako doplňkový kapitál, jako například podílové listy a přednostní akcie bez hlasovacích práv, nemůže posloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za převedený kapitál. Klíčový kapitál má pro podnik větší užitek, protože tento si tak může pořídit doplňkové vlastní prostředky (např. podílové listy) až do stejné výše, aby tak bylo možné rozšířit základnu vlastních prostředků. Předpokladem pro uznání jako základního vlastního prostředku je zvýšená expozice rizika disponibilního kapitálu, která se zásadně projevuje ve zvýšené úhradě těchto nástrojů běžné na trhu. Srovnatelnost s tzv. doplňkovými prostředky, které je možné použít pouze v omezeném rozsahu pro rozšíření obchodů, je proto od počátku možné vyloučit. |
| --- | --- |

(139)

Komise se v tomto bodě ztotožňuje s názorem účastníků řízení. Již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES k případu WestLB z roku 1999 (bod odůvodnění 199) zdůraznila, že porovnání majetku Wfa, který je rovněž uznán jako klíčový kapitál, s hybridními kapitálovými nástroji, které byly uznány toliko jako doplňkový kapitál, jako například podílové listy a přednostní akcie bez hlasovacích práv, nemůže posloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za převedený kapitál. Klíčový kapitál má pro podnik větší užitek, protože tento si tak může pořídit doplňkové vlastní prostředky (např. podílové listy) až do stejné výše, aby tak bylo možné rozšířit základnu vlastních prostředků. Předpokladem pro uznání jako základního vlastního prostředku je zvýšená expozice rizika disponibilního kapitálu, která se zásadně projevuje ve zvýšené úhradě těchto nástrojů běžné na trhu. Srovnatelnost s tzv. doplňkovými prostředky, které je možné použít pouze v omezeném rozsahu pro rozšíření obchodů, je proto od počátku možné vyloučit.

| (140) | Komise je nadále toho názoru, že Německem a společností BayernLB provedené porovnání s kapitálovými vklady tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 KWG popřípadě s kapitálovými vklady tichého společníka Bayerische Sparkassen a dalších institucionálních investorů, které úvěrový ústav učinil od počátku roku 1991, není vhodné pro to, aby posloužilo jako základ pro určení přiměřené úhrady pro účelový rezervní fond. Převod účelového sdružení majetku lze spíše porovnávat s investicí kmenového kapitálu do společnosti BayernLB. |
| --- | --- |

(140)

Komise je nadále toho názoru, že Německem a společností BayernLB provedené porovnání s kapitálovými vklady tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 KWG popřípadě s kapitálovými vklady tichého společníka Bayerische Sparkassen a dalších institucionálních investorů, které úvěrový ústav učinil od počátku roku 1991, není vhodné pro to, aby posloužilo jako základ pro určení přiměřené úhrady pro účelový rezervní fond. Převod účelového sdružení majetku lze spíše porovnávat s investicí kmenového kapitálu do společnosti BayernLB.

| (141) | Podstatným hlediskem přitom pro Komisi je, že ačkoli společnost BayernLB k okamžiku vkladu obou tranší přijala již kapitálové vklady tichého společníka ve velkých objemech a byla již seznámena s tímto instrumentářem zvýšení vlastního kapitálu, byl vklad prostředků na podporu uskutečněn ne přímo formou kapitálového vkladu tichého společníka, nýbrž vytvořením rezervního fondu. Jak vyplývá z rozhodnutí předložených Komisi, také BAKred uznal účelový rezervní fond prokazatelně nikoli jako kapitálové vklady tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 KWG, nýbrž jako rezervní fond podle § 10 odst. 2 věta 1 č. 5 a odst. 3 věta 2 KWG. Obojí tedy směřuje k tomu, že disponibilní kapitál se podobá spíše kmenovému kapitálu než kapitálovým vkladům tichého společníka. |
| --- | --- |

(141)

Podstatným hlediskem přitom pro Komisi je, že ačkoli společnost BayernLB k okamžiku vkladu obou tranší přijala již kapitálové vklady tichého společníka ve velkých objemech a byla již seznámena s tímto instrumentářem zvýšení vlastního kapitálu, byl vklad prostředků na podporu uskutečněn ne přímo formou kapitálového vkladu tichého společníka, nýbrž vytvořením rezervního fondu. Jak vyplývá z rozhodnutí předložených Komisi, také BAKred uznal účelový rezervní fond prokazatelně nikoli jako kapitálové vklady tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 KWG, nýbrž jako rezervní fond podle § 10 odst. 2 věta 1 č. 5 a odst. 3 věta 2 KWG. Obojí tedy směřuje k tomu, že disponibilní kapitál se podobá spíše kmenovému kapitálu než kapitálovým vkladům tichého společníka.

| (142) | I nadále sice platí, že účelové sdružení majetku společnosti BayernLB vykazuje některé charakteristiky, které jsou typické spíše u kapitálových vkladů tichého společníka (45). Přesto je Komise toho názoru, že riziko, že vložený kapitál bude v případě insolvence popř. likvidace použit přinejmenším částečně ke krytí, není nižší než by bylo v případě investice základního kapitálu. |
| --- | --- |

(142)

I nadále sice platí, že účelové sdružení majetku společnosti BayernLB vykazuje některé charakteristiky, které jsou typické spíše u kapitálových vkladů tichého společníka (45). Přesto je Komise toho názoru, že riziko, že vložený kapitál bude v případě insolvence popř. likvidace použit přinejmenším částečně ke krytí, není nižší než by bylo v případě investice základního kapitálu.

| (143) | Komise nemůže přijmout argument Německa, že by riziko ztráty oproti investici základního kapitálu bylo nižší, protože společnost BayernLB již před vložením účelového sdružení majetku disponovala značnými vlastními prostředky a tak nebyla vůbec odkázána na kapitál. Účelové sdružení majetku bylo opravdu použito sice pouze jednou ke krytí rizikových aktiv a pouze po velice krátkou dobu. Že by banka kapitál nepoužila, nebylo ale z tehdy požadovaného hlediska předem možné rozpoznat. Naopak ve zdůvodnění návrhu zákona o účelovém sdružení majetku, jak byl nakonec schválen Bavorským zemským sněmem, bylo výslovně jako důvod pro příděl kapitálu uvedeno, že posílení národní a mezinárodní konkurenceschopnosti společnosti Bayerische Landesbank navýšením vlastního kapitálu je požadováno proto, aby bylo možné zaručit pokračování její úspěšné obchodní činnosti. Také v předchozích návrzích a v interních záznamech Bavorského státního ministerstva bylo vyhlášeným cílem transakce rozšíření obchodů. Německo navíc uvedlo, že při převodu první a druhé tranše v letech 1994 a 1995 existoval záměr použít převáděné účelové sdružení majetku ke krytí rizikových aktiv (46). Investor v tržním hospodářství, který by byl za těchto okolností poskytl k dispozici kapitál, by tak trval na úplné úhradě, protože zaprvé nesl veškeré riziko ztráty a za druhé banka mohla celý kapitál, jakož i další kapitál, použít v hospodářské soutěži podle svých vlastních ekonomických výpočtů a úvah. |
| --- | --- |

(143)

Komise nemůže přijmout argument Německa, že by riziko ztráty oproti investici základního kapitálu bylo nižší, protože společnost BayernLB již před vložením účelového sdružení majetku disponovala značnými vlastními prostředky a tak nebyla vůbec odkázána na kapitál. Účelové sdružení majetku bylo opravdu použito sice pouze jednou ke krytí rizikových aktiv a pouze po velice krátkou dobu. Že by banka kapitál nepoužila, nebylo ale z tehdy požadovaného hlediska předem možné rozpoznat. Naopak ve zdůvodnění návrhu zákona o účelovém sdružení majetku, jak byl nakonec schválen Bavorským zemským sněmem, bylo výslovně jako důvod pro příděl kapitálu uvedeno, že posílení národní a mezinárodní konkurenceschopnosti společnosti Bayerische Landesbank navýšením vlastního kapitálu je požadováno proto, aby bylo možné zaručit pokračování její úspěšné obchodní činnosti. Také v předchozích návrzích a v interních záznamech Bavorského státního ministerstva bylo vyhlášeným cílem transakce rozšíření obchodů. Německo navíc uvedlo, že při převodu první a druhé tranše v letech 1994 a 1995 existoval záměr použít převáděné účelové sdružení majetku ke krytí rizikových aktiv (46). Investor v tržním hospodářství, který by byl za těchto okolností poskytl k dispozici kapitál, by tak trval na úplné úhradě, protože zaprvé nesl veškeré riziko ztráty a za druhé banka mohla celý kapitál, jakož i další kapitál, použít v hospodářské soutěži podle svých vlastních ekonomických výpočtů a úvah.

| (144) | Pokud Německo a společnost BayernLB uvádějí, že existovala shoda v tom, že společnost BayernLB potřebu kapitálu pro rozšíření své komerční obchodní činnosti nadále pokryje přijetím kapitálových vkladů tichého společníka – institucionálních investorů, je možné konstatovat, že odpovídající zakotvení tohoto záměru nebylo vyjádřeno ani v odpovídajících smluvních klauzulích smluv o vkladu ani v zákoně o vkladu. Soukromý investor by proto nedůvěřoval tomu, že jeho kapitál nebude použit. A navíc existovala shoda, že společnost BayernLB použije účelové sdružení majetku až po použití ostatního stávajícího vlastního kapitálu ke krytí rizikových aktiv, rovněž neodporuje stávající analýze rizik, vychází se z toho, že v každém případě existoval záměr použít kapitál ke krytí rizikových aktiv. Kvalitativně nižší riziko ztráty při insolvenci/likvidaci než u základního kapitálu není podle názoru Komise možné zdůvodnit ani jedním z uvedených hledisek. |
| --- | --- |

(144)

Pokud Německo a společnost BayernLB uvádějí, že existovala shoda v tom, že společnost BayernLB potřebu kapitálu pro rozšíření své komerční obchodní činnosti nadále pokryje přijetím kapitálových vkladů tichého společníka – institucionálních investorů, je možné konstatovat, že odpovídající zakotvení tohoto záměru nebylo vyjádřeno ani v odpovídajících smluvních klauzulích smluv o vkladu ani v zákoně o vkladu. Soukromý investor by proto nedůvěřoval tomu, že jeho kapitál nebude použit. A navíc existovala shoda, že společnost BayernLB použije účelové sdružení majetku až po použití ostatního stávajícího vlastního kapitálu ke krytí rizikových aktiv, rovněž neodporuje stávající analýze rizik, vychází se z toho, že v každém případě existoval záměr použít kapitál ke krytí rizikových aktiv. Kvalitativně nižší riziko ztráty při insolvenci/likvidaci než u základního kapitálu není podle názoru Komise možné zdůvodnit ani jedním z uvedených hledisek.

| (145) | To, že Sparkassenverband Bayern jako druhý vlastník podílů podle § 2 smlouvy mezi Svobodným státem Bavorsko a Bayerischer Sparkassenverband ze dne 15. prosince 1994 byl povinen k tomu, aby nesl ztrátu společnosti BayernLB z poloviny, pokud bude účelový rezervní fond tímto buď vyčerpán nebo nárokován věřiteli společnosti BayernLB pro krytí ztrát, neodstranilo rovněž riziko, že účelový rezervní fond by se v případě insolvence nebo likvidace přinejmenším částečně ztratil, neboť by to znamenalo účelový rezervní fond doplnit pouze poměrně. Navíc se touto úmluvou mezi vlastníky podílů nesnižuje využití kapitálu společnosti BayernLB, takže tato okolnost nemůže zmenšit úhradu, kterou má celkově nést společnost BayernLB. Tak by se nemělo stát, že by společnost BayernLB nezaplatila již vůbec nic, pokud by se Sparkassenverband Bayern vůči svobodnému státu Bavorsko zavázal, že ponese veškerou ztrátu. Tato úmluva by nanejvýš ve vnitřním vztahu mohla vést k tomu, že se Svobodný stát Bavorsko interně vyrovná se společností Sparkassenverband Bayern za převzetí tohoto dalšího rizika, což ale nebylo sjednáno a což je pro toto řízení irelevantní. |
| --- | --- |

(145)

To, že Sparkassenverband Bayern jako druhý vlastník podílů podle § 2 smlouvy mezi Svobodným státem Bavorsko a Bayerischer Sparkassenverband ze dne 15. prosince 1994 byl povinen k tomu, aby nesl ztrátu společnosti BayernLB z poloviny, pokud bude účelový rezervní fond tímto buď vyčerpán nebo nárokován věřiteli společnosti BayernLB pro krytí ztrát, neodstranilo rovněž riziko, že účelový rezervní fond by se v případě insolvence nebo likvidace přinejmenším částečně ztratil, neboť by to znamenalo účelový rezervní fond doplnit pouze poměrně. Navíc se touto úmluvou mezi vlastníky podílů nesnižuje využití kapitálu společnosti BayernLB, takže tato okolnost nemůže zmenšit úhradu, kterou má celkově nést společnost BayernLB. Tak by se nemělo stát, že by společnost BayernLB nezaplatila již vůbec nic, pokud by se Sparkassenverband Bayern vůči svobodnému státu Bavorsko zavázal, že ponese veškerou ztrátu. Tato úmluva by nanejvýš ve vnitřním vztahu mohla vést k tomu, že se Svobodný stát Bavorsko interně vyrovná se společností Sparkassenverband Bayern za převzetí tohoto dalšího rizika, což ale nebylo sjednáno a což je pro toto řízení irelevantní.

| (146) | Konečně Komisi nepřesvědčil ani argument, že v daném případě byl podíl účelového rezervního fondu na celkovém kapitálu k okamžiku vložení přibližně 8 % a tím bylo riziko ztráty značně nižší než v případě WestLB, kde majetek Wfa činil téměř 50 % vlastního kapitálu banky. V případě WestLB byl vysoký objem přídělu kapitálu indicií, ale nebyl rozhodujícím faktorem pro přijetí podobnosti se základním kapitálem. Také v rozhodnutí o WestLB dospěla Komise na základě celkového posouzení k výsledku, že převažovala podobnost posuzované transakce s investicí základního kapitálu. |
| --- | --- |

(146)

Konečně Komisi nepřesvědčil ani argument, že v daném případě byl podíl účelového rezervního fondu na celkovém kapitálu k okamžiku vložení přibližně 8 % a tím bylo riziko ztráty značně nižší než v případě WestLB, kde majetek Wfa činil téměř 50 % vlastního kapitálu banky. V případě WestLB byl vysoký objem přídělu kapitálu indicií, ale nebyl rozhodujícím faktorem pro přijetí podobnosti se základním kapitálem. Také v rozhodnutí o WestLB dospěla Komise na základě celkového posouzení k výsledku, že převažovala podobnost posuzované transakce s investicí základního kapitálu.

| (147) | Na základě uvedených hledisek, zvláště analýzy rizika, které investor se zde posuzovanou transakcí postoupil, Komise vyvozuje, že výchozím bodem pro určení přiměřené úhrady za účelové sdružení majetku je úhrada za základní kapitál daný společnosti BayernLB k dispozici. Také v porozumění předaném Komisi dne 24. září 2004 strany ve svém návrhu úhrady vycházely z posouzení základního kapitálu. |
| --- | --- |

(147)

Na základě uvedených hledisek, zvláště analýzy rizika, které investor se zde posuzovanou transakcí postoupil, Komise vyvozuje, že výchozím bodem pro určení přiměřené úhrady za účelové sdružení majetku je úhrada za základní kapitál daný společnosti BayernLB k dispozici. Také v porozumění předaném Komisi dne 24. září 2004 strany ve svém návrhu úhrady vycházely z posouzení základního kapitálu.

f)   Nevýhody likvidity

| (148) | Pokud jde o nevýhody likvidity je principiálně možné se řídit argumenty Německa a společnosti BayernLB.. „Normální“ kapitálový vklad do banky jí vytváří jak likviditu, tak i bázi základních prostředků, která je z důvodů právního dohledu požadována pro rozšiřování její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % riziková aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno koeficientem výše kapitálové přiměřenosti 8 %), musí se banka 11,5 krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5 krát získaných a 11,5 krát zaplacených úroků za tento kapitál s odečtením ostatních nákladů banky (např. náklady na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (47). Protože prostředky společnosti BayernLB na podporu nevytváří nejprve žádnou likviditu – protože převedený majetek a veškeré výnosy z prostředků na podporu jsou ze zákona vyhrazeny na podporu bytové výstavby -, měla společnost BayernLB další náklady na financování rovnající se výši kapitálu, pokud požadované prostředky přijala na finančních trzích, aby bylo možné plně vyčerpat obchodní možnosti, které se jí díky doplňkovému vlastnímu kapitálu otevřely, tzn. aby bylo možné riziková aktiva rozšířit o 12,5 násobek částky kapitálu (popř. aby bylo možné zachovat existující hodnota aktiv v této výši) (48). Kvůli těmto dalším nákladům, které nevznikají u vlastního kapitálu přiděleného v likvidní formě, musí být přiměřená odměna snížena. Investor v tržním hospodářství nemůže očekávat, že získá stejnou odměnu jako při přídělu kapitálu v hotovosti. |
| --- | --- |

(148)

Pokud jde o nevýhody likvidity je principiálně možné se řídit argumenty Německa a společnosti BayernLB.. „Normální“ kapitálový vklad do banky jí vytváří jak likviditu, tak i bázi základních prostředků, která je z důvodů právního dohledu požadována pro rozšiřování její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % riziková aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno koeficientem výše kapitálové přiměřenosti 8 %), musí se banka 11,5 krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5 krát získaných a 11,5 krát zaplacených úroků za tento kapitál s odečtením ostatních nákladů banky (např. náklady na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (47). Protože prostředky společnosti BayernLB na podporu nevytváří nejprve žádnou likviditu – protože převedený majetek a veškeré výnosy z prostředků na podporu jsou ze zákona vyhrazeny na podporu bytové výstavby -, měla společnost BayernLB další náklady na financování rovnající se výši kapitálu, pokud požadované prostředky přijala na finančních trzích, aby bylo možné plně vyčerpat obchodní možnosti, které se jí díky doplňkovému vlastnímu kapitálu otevřely, tzn. aby bylo možné riziková aktiva rozšířit o 12,5 násobek částky kapitálu (popř. aby bylo možné zachovat existující hodnota aktiv v této výši) (48). Kvůli těmto dalším nákladům, které nevznikají u vlastního kapitálu přiděleného v likvidní formě, musí být přiměřená odměna snížena. Investor v tržním hospodářství nemůže očekávat, že získá stejnou odměnu jako při přídělu kapitálu v hotovosti.

| (149) | Komise je přitom toho názoru, že není nutné zohlednit celou úrokovou sazbu refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelný příjem. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dále zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovnává sníženou daní z příjmů právnických osob. Pouze čisté výdaje je možné zohlednit dalším zatížením společnosti BayernLB v důsledku zvláštního charakteru převedeného kapitálu. Komise tedy celkově uznává, že společnosti BayernLB vznikají další „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování s odečtením daní podniku (49). |
| --- | --- |

(149)

Komise je přitom toho názoru, že není nutné zohlednit celou úrokovou sazbu refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelný příjem. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dále zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovnává sníženou daní z příjmů právnických osob. Pouze čisté výdaje je možné zohlednit dalším zatížením společnosti BayernLB v důsledku zvláštního charakteru převedeného kapitálu. Komise tedy celkově uznává, že společnosti BayernLB vznikají další „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování s odečtením daní podniku (49).

| (150) | Komise rovněž nemůže přijmout argument Německa, že by soukromý investor na základě skutečnosti, že částka kapitálu přidělená společnosti BayernLB činila pouze 8 % vlastních prostředků a ne jako v případě WestLB téměř 50 %, nemohl prosadit odpočet toliko čistých nákladů na refinancování. Tento argument není přesvědčivý. Rozhodující je pouze, že společnost BayernLB by byla mohla náklady na refinancování daňově odečíst jako provozní náklady, a tím dosáhnout výhody, kterou je nutné zohlednit z hlediska Evropského příspěvkového práva nezávisle na objemu disponibilního kapitálu. |
| --- | --- |

(150)

Komise rovněž nemůže přijmout argument Německa, že by soukromý investor na základě skutečnosti, že částka kapitálu přidělená společnosti BayernLB činila pouze 8 % vlastních prostředků a ne jako v případě WestLB téměř 50 %, nemohl prosadit odpočet toliko čistých nákladů na refinancování. Tento argument není přesvědčivý. Rozhodující je pouze, že společnost BayernLB by byla mohla náklady na refinancování daňově odečíst jako provozní náklady, a tím dosáhnout výhody, kterou je nutné zohlednit z hlediska Evropského příspěvkového práva nezávisle na objemu disponibilního kapitálu.

g)   Přiměřená úhrada za částku 1,197 miliard DEM

| (151) | Přiměřenou úhradu za částku 1,197 miliardy DEM lze bezpochyby zjistit různým způsobem. Jak se dále ukáže, neřídí se ale všechny způsoby výpočtu pro zjištění úhrady za disponibilní základní kapitál stejnými základními principy. Na bázi těchto základních principů Komise v daném případě provádí výpočet ve dvou krocích: Nejprve se zjistí minimální úhrada, kterou by investor očekával za (hypotetickou) investici základního kapitálu do společnosti BayernLB. Dále se zkoumá, zda by byl na trhu na základě zvláštností sporné transakce sjednán příplatek nebo sleva a popřípadě zda může Komise provést dostatečně zatížitelnou kvantifikaci této částky. |
| --- | --- |

(151)

Přiměřenou úhradu za částku 1,197 miliardy DEM lze bezpochyby zjistit různým způsobem. Jak se dále ukáže, neřídí se ale všechny způsoby výpočtu pro zjištění úhrady za disponibilní základní kapitál stejnými základními principy. Na bázi těchto základních principů Komise v daném případě provádí výpočet ve dvou krocích: Nejprve se zjistí minimální úhrada, kterou by investor očekával za (hypotetickou) investici základního kapitálu do společnosti BayernLB. Dále se zkoumá, zda by byl na trhu na základě zvláštností sporné transakce sjednán příplatek nebo sleva a popřípadě zda může Komise provést dostatečně zatížitelnou kvantifikaci této částky.

i)   Zjištění očekávané minimální úhrady za investici základního kapitálu do společnosti BayernLB

| (152) | Očekávaná výnosnost investice a investiční riziko jsou podstatnými determinanty rozhodování o investici investora v tržním hospodářství. Aby bylo možné určit výši těchto dvou prvků, zapojuje investor do své kalkulace všechny informace o firmách a o trhu, které jsou k dispozici. Přitom se opírá o historické průměrné výnosnosti, které obecně představují záchytný bod i pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku platného pro investiční období, o strategii a kvalitu vedení podniku nebo relativní výhledy dotyčného hospodářského odvětví. |
| --- | --- |

(152)

Očekávaná výnosnost investice a investiční riziko jsou podstatnými determinanty rozhodování o investici investora v tržním hospodářství. Aby bylo možné určit výši těchto dvou prvků, zapojuje investor do své kalkulace všechny informace o firmách a o trhu, které jsou k dispozici. Přitom se opírá o historické průměrné výnosnosti, které obecně představují záchytný bod i pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku platného pro investiční období, o strategii a kvalitu vedení podniku nebo relativní výhledy dotyčného hospodářského odvětví.

| (153) | Investor v tržním hospodářství provede investici pouze tehdy, pokud ve srovnání s nejlepším alternativním použitím kapitálu umožňuje vyšší výnosnost, popř. menší riziko. Adekvátně nebude investor investovat do podniku, jehož očekávaná výnosnost je nižší než průměrná očekávaná výnosnost jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě je možné akceptovat, že existují dostatečné alternativy k přijatému investičnímu záměru, které slibují vyšší očekávání výnosnosti při stejném riziku. |
| --- | --- |

(153)

Investor v tržním hospodářství provede investici pouze tehdy, pokud ve srovnání s nejlepším alternativním použitím kapitálu umožňuje vyšší výnosnost, popř. menší riziko. Adekvátně nebude investor investovat do podniku, jehož očekávaná výnosnost je nižší než průměrná očekávaná výnosnost jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě je možné akceptovat, že existují dostatečné alternativy k přijatému investičnímu záměru, které slibují vyšší očekávání výnosnosti při stejném riziku.

| (154) | Existují různé metody zjišťování přiměřené minimální úhrady, od různých variant použití financí až po metodu CAPM. Za účelem popisu různých použití je smysluplné rozlišovat mezi dvěma komponenty, nerizikovou výnosností a rizikovou prémií specifickou pro projekt
  přiměřená minimální výnosnost rizikové investice
  =
  neriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice.
  Přiměřená minimální výnosnost investice zatížené rizikem může být dále popsána jako suma nerizikové sazby výnosnosti a další rizikové prémie pro převzetí rizika specifického pro investici. |
| --- | --- |

(154)

Existují různé metody zjišťování přiměřené minimální úhrady, od různých variant použití financí až po metodu CAPM. Za účelem popisu různých použití je smysluplné rozlišovat mezi dvěma komponenty, nerizikovou výnosností a rizikovou prémií specifickou pro projekt

přiměřená minimální výnosnost rizikové investice

=

neriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice.

Přiměřená minimální výnosnost investice zatížené rizikem může být dále popsána jako suma nerizikové sazby výnosnosti a další rizikové prémie pro převzetí rizika specifického pro investici.

| (155) | Adekvátně je základem každého určení výnosnosti existence formy investice bez rizika neplnění s nerizikovou výnosností podle přijetí. Obvykle se očekávaná výnosnost pevně úročených cenných papírů státních emitentů používá pro určení nerizikové základní sazby (popřípadě index zakládající se na těchto cenných papírech), představují ale formy investic se srovnatelně nízkým rizikem. Rozdíly mezi různými metodami, pokud jde o zjišťování rizikové prémie, však existují:






  — | Přístup k financování: Očekávaná výnosnost vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky používající kapitál budoucí náklady na financování. Při tomto použití se zjišťují nejprve historické náklady vlastního kapitálu, které vznikly u bank a které jsou srovnatelné s dotčenou bankou. Aritmetický průměr historických kapitálových nákladů je potom porovnán s náklady vlastního kapitálu očekávaného v budoucnu a tím i s očekávaným požadavkem investora na výnosnost. |
| --- | --- | --- |

(155)

Adekvátně je základem každého určení výnosnosti existence formy investice bez rizika neplnění s nerizikovou výnosností podle přijetí. Obvykle se očekávaná výnosnost pevně úročených cenných papírů státních emitentů používá pro určení nerizikové základní sazby (popřípadě index zakládající se na těchto cenných papírech), představují ale formy investic se srovnatelně nízkým rizikem. Rozdíly mezi různými metodami, pokud jde o zjišťování rizikové prémie, však existují:

—

Přístup k financování: Očekávaná výnosnost vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky používající kapitál budoucí náklady na financování. Při tomto použití se zjišťují nejprve historické náklady vlastního kapitálu, které vznikly u bank a které jsou srovnatelné s dotčenou bankou. Aritmetický průměr historických kapitálových nákladů je potom porovnán s náklady vlastního kapitálu očekávaného v budoucnu a tím i s očekávaným požadavkem investora na výnosnost.

| — | Přístup k financování s Compound Annual Growth Rate: Jádrem tohoto přístupu je použití geometrické místo aritmetické průměrné hodnoty (Compound Annual Growth Rate). |
| --- | --- |

—

Přístup k financování s Compound Annual Growth Rate: Jádrem tohoto přístupu je použití geometrické místo aritmetické průměrné hodnoty (Compound Annual Growth Rate).

| — | Capital Asset Pricing Model (CAPM): CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančního hospodářství, kterým je možné výnosnost očekávanou investorem zjistit pomocí následujícího vzorce: |
| --- | --- |

—

Capital Asset Pricing Model (CAPM): CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančního hospodářství, kterým je možné výnosnost očekávanou investorem zjistit pomocí následujícího vzorce:

minimální výnosnost

=

neriziková základní sazba + (tržní riziková prémie × beta)

Rizikovou prémii za investici vlastního kapitálu získáme vynásobením rizikové prémie trhu faktorem beta (tržní riziková prémie × beta). Faktor beta se použije ke kvantifikace relativního rizika podniku v porovnání s celkovým rizikem všech podniků.

| (156) | CAPM převládá jako metoda výpočtu návratnosti investic u velkých podniků zapsaných na burze. Protože společnost BayernLB není podnikem zapsaným na burze, není možné přímo odvodit její hodnoty beta. CAPM je proto možné použít pouze na bázi odhadu faktoru beta. |
| --- | --- |

(156)

CAPM převládá jako metoda výpočtu návratnosti investic u velkých podniků zapsaných na burze. Protože společnost BayernLB není podnikem zapsaným na burze, není možné přímo odvodit její hodnoty beta. CAPM je proto možné použít pouze na bázi odhadu faktoru beta.

| (157) | Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 dospěl BdB při použití CAPM k očekávané minimální úhradě za investice základního kapitálu do BayernLB v okamžiku převodu pohledávek ze stavebních půjček ke dni 31. prosince 1994 ve výši 13,34 % p.a. a ke 31. prosinci 1995 ve výši 12,87 %. Německo vyjádřilo zásadní pochybnosti proti použití CAPM. Navíc BdB vycházel z příliš vysokého faktoru beta a chybně určil bezrizikovou základní úrokovou sazbu. Také tržní riziková prémie ve výši 4,6 % byla nastavena příliš vysoko. Správně by BdB musel na základě CAPM dojít ke značně nižší minimální úhradě za hypotetickou investici základního kapitálu do BayernLB. V rámci svého porozumění o přiměřené tržní úhradě dospěly Svobodný stát Bavorsko, BayernLB a BdB k výsledku, že přiměřená minimální úhrada pro první tranši je 9,87 % a v případě druhé tranše 8,00 %. |
| --- | --- |

(157)

Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 dospěl BdB při použití CAPM k očekávané minimální úhradě za investice základního kapitálu do BayernLB v okamžiku převodu pohledávek ze stavebních půjček ke dni 31. prosince 1994 ve výši 13,34 % p.a. a ke 31. prosinci 1995 ve výši 12,87 %. Německo vyjádřilo zásadní pochybnosti proti použití CAPM. Navíc BdB vycházel z příliš vysokého faktoru beta a chybně určil bezrizikovou základní úrokovou sazbu. Také tržní riziková prémie ve výši 4,6 % byla nastavena příliš vysoko. Správně by BdB musel na základě CAPM dojít ke značně nižší minimální úhradě za hypotetickou investici základního kapitálu do BayernLB. V rámci svého porozumění o přiměřené tržní úhradě dospěly Svobodný stát Bavorsko, BayernLB a BdB k výsledku, že přiměřená minimální úhrada pro první tranši je 9,87 % a v případě druhé tranše 8,00 %.

| (158) | Strany vzaly za základ pro své výpočty CAPM. Přitom vzaly za základ jako bezrizikovou základní úrokovou sazbu 7,50 % (31. prosinec 1994) a 6,10 % (31. prosinec 1995). Zjištění těchto úrokových sazeb bylo provedeno za předpokladu, že účelové sdružení majetku společnosti BayernLB mělo být poskytnuto k dispozici trvale. Strany proto upustily od používání bezrizikové výnosnosti pro pevně stanovené investiční období, která je sledovatelná na trhu v okamžiku vložení a která se vztahuje k rozhodnému dni (např. desetileté výnosnosti pro státní půjčky), protože takové posouzení by nebralo do úvahy riziko reinvestice, tzn. riziko, znovu neinvestovat po uplynutí investičního období opět ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran se riziko investice nejlépe zohlední, pokud je základem „Total Return Index“. Proto strany použily Performance Index REX10 vytvořený společností Deutsche Börse AG, který sleduje průběh investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s dobou platnosti deseti let. Používaná řada indexů obsahuje příslušné stavy na konci roku v REX 10 Performance Index od roku 1970. Strany zjistily roční výnosnost, která odráží trend znázorněný v REX10 Performance Index, který je brán za základ, v období od roku 1970 do roku 1995, a dospěly tak k uvedeným bezrizikovým základním úrokovým sazbám ve výši 7,50 % (31. prosinec 1994) a 6,10 % (31. prosinec 1995). |
| --- | --- |

(158)

Strany vzaly za základ pro své výpočty CAPM. Přitom vzaly za základ jako bezrizikovou základní úrokovou sazbu 7,50 % (31. prosinec 1994) a 6,10 % (31. prosinec 1995). Zjištění těchto úrokových sazeb bylo provedeno za předpokladu, že účelové sdružení majetku společnosti BayernLB mělo být poskytnuto k dispozici trvale. Strany proto upustily od používání bezrizikové výnosnosti pro pevně stanovené investiční období, která je sledovatelná na trhu v okamžiku vložení a která se vztahuje k rozhodnému dni (např. desetileté výnosnosti pro státní půjčky), protože takové posouzení by nebralo do úvahy riziko reinvestice, tzn. riziko, znovu neinvestovat po uplynutí investičního období opět ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran se riziko investice nejlépe zohlední, pokud je základem „Total Return Index“. Proto strany použily Performance Index REX10 vytvořený společností Deutsche Börse AG, který sleduje průběh investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s dobou platnosti deseti let. Používaná řada indexů obsahuje příslušné stavy na konci roku v REX 10 Performance Index od roku 1970. Strany zjistily roční výnosnost, která odráží trend znázorněný v REX10 Performance Index, který je brán za základ, v období od roku 1970 do roku 1995, a dospěly tak k uvedeným bezrizikovým základním úrokovým sazbám ve výši 7,50 % (31. prosinec 1994) a 6,10 % (31. prosinec 1995).

| (159) | Protože kapitálový vklad do společnosti BayernLB by měl být ve skutečnosti k dispozici trvale, jeví se způsob postupu zjišťování bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě jako přiměřený. Také použitý REX10 Performance Index představuje všeobecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěné bezrizikové základní úrokové sazby se zde zdají být správné. |
| --- | --- |

(159)

Protože kapitálový vklad do společnosti BayernLB by měl být ve skutečnosti k dispozici trvale, jeví se způsob postupu zjišťování bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě jako přiměřený. Také použitý REX10 Performance Index představuje všeobecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěné bezrizikové základní úrokové sazby se zde zdají být správné.

| (160) | Odhad faktoru beta – 0,593 (31. prosinec 1994) a 0,475 (31. prosinec 1995) byl proveden na základě posudku [...] k takzvaným Adjusted Beta-faktorům veškerých úvěrových ústavů zapsaných na burze v Německu, který má Komise k dispozici. Na základě této studie a z hlediska obchodní orientace společnosti BayernLB je možné tyto faktory beta považovat za přiměřené. |
| --- | --- |

(160)

Odhad faktoru beta – 0,593 (31. prosinec 1994) a 0,475 (31. prosinec 1995) byl proveden na základě posudku [...] k takzvaným Adjusted Beta-faktorům veškerých úvěrových ústavů zapsaných na burze v Německu, který má Komise k dispozici. Na základě této studie a z hlediska obchodní orientace společnosti BayernLB je možné tyto faktory beta považovat za přiměřené.

| (161) | Také tržní riziková prémie ve výši 4,0 % se z pohledu Komise jeví jako přijatelná. Již v řízení s WestLB byla několikrát projednávána takzvaná všeobecná dlouhodobá tržní riziková prémie, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou výnosností obvyklého akciového portfolia a výnosností státních dluhopisů. V odpovídajících úvahách o postupu byla vždy podle metodiky, uvážení časového období a základních údajů použita rozpětí od 3 % do 5 %. Tak posudek, který byl zhotoven pro BdB, počítal alternativně s 3,16 % a 5 %, jiný posudek sestavený ve stejném řízení pro WestLB počítal alternativně s 4,5 % a 5 % a Lehman Brothers, učiněný také pro WestLB, počítal se sazbou 4 %. Na tomto pozadí nemá Komise v předloženém případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie použité v porozumění. Vycházeje z CAPM neexistují podle názoru Komise žádné pochybnosti o tom, že stranami zjištěnou minimální úhradu lze považovat za přiměřenou. |
| --- | --- |

(161)

Také tržní riziková prémie ve výši 4,0 % se z pohledu Komise jeví jako přijatelná. Již v řízení s WestLB byla několikrát projednávána takzvaná všeobecná dlouhodobá tržní riziková prémie, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou výnosností obvyklého akciového portfolia a výnosností státních dluhopisů. V odpovídajících úvahách o postupu byla vždy podle metodiky, uvážení časového období a základních údajů použita rozpětí od 3 % do 5 %. Tak posudek, který byl zhotoven pro BdB, počítal alternativně s 3,16 % a 5 %, jiný posudek sestavený ve stejném řízení pro WestLB počítal alternativně s 4,5 % a 5 % a Lehman Brothers, učiněný také pro WestLB, počítal se sazbou 4 %. Na tomto pozadí nemá Komise v předloženém případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie použité v porozumění. Vycházeje z CAPM neexistují podle názoru Komise žádné pochybnosti o tom, že stranami zjištěnou minimální úhradu lze považovat za přiměřenou.

| (162) | Komise nemá žádné důvody nevěřit tomu, že by minimální úhrada zjištěná stranami pro hypotetickou investici základního kapitálu neuspěla při zkoušce na trhu. Komise proto stanovuje jako přiměřenou minimální úhradu za první tranši účelového sdružení majetku hodnotu 9,87 % p.a. a za druhou tranši hodnotu 8,00 % p.a. (po zdanění daně podniku a před zdaněním investora). |
| --- | --- |

(162)

Komise nemá žádné důvody nevěřit tomu, že by minimální úhrada zjištěná stranami pro hypotetickou investici základního kapitálu neuspěla při zkoušce na trhu. Komise proto stanovuje jako přiměřenou minimální úhradu za první tranši účelového sdružení majetku hodnotu 9,87 % p.a. a za druhou tranši hodnotu 8,00 % p.a. (po zdanění daně podniku a před zdaněním investora).

ii)   Srážka z výnosnosti kvůli chybějící likviditě

| (163) | Německo uvedlo, že by skutečné náklady společnosti BayernLB na refinancování ve druhé polovině roku 1994 a tedy při vložení první tranše činily průměrně 7,71 % a ve 2. pololetí 1995 a tedy při vložení druhé tranše 6,78 %. V porozumění braly strany za základ jimi zjištěnou dlouhodobou nerizikovou úrokovou sazbu ve výši 7,50 % pro 31. prosinec 1994 (první tranše) a 6,10 % pro 31. prosinec 1995 (druhá tranše) jako minimální hrubé náklady na refinancování. Navíc se strany shodly na tom, že akceptují paušální daňovou sazbu ve výši 50 % (50). Podle toho dochází strany k čisté sazbě refinancování ve výši 3,75 % pro první tranši a 3,05 % pro druhou tranši, a tím k odpovídajícímu odečtení likvidity. |
| --- | --- |

(163)

Německo uvedlo, že by skutečné náklady společnosti BayernLB na refinancování ve druhé polovině roku 1994 a tedy při vložení první tranše činily průměrně 7,71 % a ve 2. pololetí 1995 a tedy při vložení druhé tranše 6,78 %. V porozumění braly strany za základ jimi zjištěnou dlouhodobou nerizikovou úrokovou sazbu ve výši 7,50 % pro 31. prosinec 1994 (první tranše) a 6,10 % pro 31. prosinec 1995 (druhá tranše) jako minimální hrubé náklady na refinancování. Navíc se strany shodly na tom, že akceptují paušální daňovou sazbu ve výši 50 % (50). Podle toho dochází strany k čisté sazbě refinancování ve výši 3,75 % pro první tranši a 3,05 % pro druhou tranši, a tím k odpovídajícímu odečtení likvidity.

| (164) | Na základě tohoto porozumění a skutečnosti, že uvedené částky spadají ještě do rámce, který Německo uvedlo již nahoře, nemá Komise důvod, aby na toto nenahlížela jako na správné, a stanovuje proto tyto částky jako základ při zjišťování prvku podpory. |
| --- | --- |

(164)

Na základě tohoto porozumění a skutečnosti, že uvedené částky spadají ještě do rámce, který Německo uvedlo již nahoře, nemá Komise důvod, aby na toto nenahlížela jako na správné, a stanovuje proto tyto částky jako základ při zjišťování prvku podpory.

iii)   Přirážka k výnosnosti kvůli zvláštnostem převodu

| (165) | V praxi jsou při stanovování úhrady atypické okolnosti, které probíhají odchylně od normálního případu investice základního kapitálu do dotyčného podniku, obecně zohledňovány odpovídajícími přirážkami popř. srážkami. Je proto nutné zkontrolovat, zda podle zvláštností, zvláště podle konkrétního profilu rizika převodu účelového sdružení majetku, existují důvody pro uzpůsobení zjištěné minimální úhrady ve výši 9,87 % (první tranše) a 8 % (druhá tranše), které by soukromý investor očekával za (hypotetickou) investici základního kapitálu do BayernLB, a zda může navíc Komise provést metodicky dostatečně zatížitelnou kvantifikaci. V této souvislosti je třeba zvážit tři aspekty: za prvé neprovedené vydání nových obchodních podílů a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádný objem majetkového převodu a za třetí chybějící fungibilitu investice. |
| --- | --- |

(165)

V praxi jsou při stanovování úhrady atypické okolnosti, které probíhají odchylně od normálního případu investice základního kapitálu do dotyčného podniku, obecně zohledňovány odpovídajícími přirážkami popř. srážkami. Je proto nutné zkontrolovat, zda podle zvláštností, zvláště podle konkrétního profilu rizika převodu účelového sdružení majetku, existují důvody pro uzpůsobení zjištěné minimální úhrady ve výši 9,87 % (první tranše) a 8 % (druhá tranše), které by soukromý investor očekával za (hypotetickou) investici základního kapitálu do BayernLB, a zda může navíc Komise provést metodicky dostatečně zatížitelnou kvantifikaci. V této souvislosti je třeba zvážit tři aspekty: za prvé neprovedené vydání nových obchodních podílů a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádný objem majetkového převodu a za třetí chybějící fungibilitu investice.

| (166) | Země vložením nezískává žádná další hlasovací práva a to nebylo kompenzováno ani srovnatelnou investicí jiného vlastníka podílů. Upuštěním od hlasovacích práv se investor vzdává možnosti ovlivňovat obchodní vedení banky při jeho rozhodování. Jako vyrovnání toho, že je přijato vyšší riziko ztráty, aniž by proti tomuto stál adekvátně větší vliv na podnik, by investor v tržním hospodářství (i při snížení rizika díky interním dohodám s dalšími vlastníky podílů) požadoval vyšší úhradu. Vzhledem ke zvýšené úhradě za přednostní akcie vůči kmenovým akciím považuje Komise přirážku v minimální výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) za správnou. Také strany porozumění považují přirážku 0,3 % kvůli chybějícímu vydání nových hlasovacích práv za správnou. |
| --- | --- |

(166)

Země vložením nezískává žádná další hlasovací práva a to nebylo kompenzováno ani srovnatelnou investicí jiného vlastníka podílů. Upuštěním od hlasovacích práv se investor vzdává možnosti ovlivňovat obchodní vedení banky při jeho rozhodování. Jako vyrovnání toho, že je přijato vyšší riziko ztráty, aniž by proti tomuto stál adekvátně větší vliv na podnik, by investor v tržním hospodářství (i při snížení rizika díky interním dohodám s dalšími vlastníky podílů) požadoval vyšší úhradu. Vzhledem ke zvýšené úhradě za přednostní akcie vůči kmenovým akciím považuje Komise přirážku v minimální výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku) za správnou. Také strany porozumění považují přirážku 0,3 % kvůli chybějícímu vydání nových hlasovacích práv za správnou.

| (167) | Z hlediska objemu převedeného majetku a vlivu, který měl z úhlu pohledu směrnice o výši kapitálové přiměřenosti pro BayernLB, není podle názoru Komise nutné požadovat žádnou přirážku. Vložením účelového sdružení majetku se zvýšil klíčový kapitál společnosti BayernLB jinak než v dalších uvedených případech zemských bank, kde bylo částečně provedeno zdvojení klíčového kapitálu, toliko o 8 %. Také příděl základního kapitálu ve výši přibližně 1,197 miliardy DEM do jedné z největších německých univerzálních bank právě s ohledem na mimořádnou potřebu kapitálu evropských úvěrových ústavů s ohledem na směrnici o výši kapitálové přiměřenosti nelze vklad považovat za mimo jakékoli normální obchodní dimenze. Komise proto považuje za nepravděpodobné, že by investor v tržním hospodářství požadoval za danou absolutní a relativní výši přiděleného kapitálu zvláštní příplatek. Komise takto ve prospěch BayernLB upouští od toho, aby vybrala přirážku z důvodu velkého objemu majetkového převodu. Porozumění rovněž předpokládá, že kvůli objemu převedeného majetku nebude provedena žádná přirážka. |
| --- | --- |

(167)

Z hlediska objemu převedeného majetku a vlivu, který měl z úhlu pohledu směrnice o výši kapitálové přiměřenosti pro BayernLB, není podle názoru Komise nutné požadovat žádnou přirážku. Vložením účelového sdružení majetku se zvýšil klíčový kapitál společnosti BayernLB jinak než v dalších uvedených případech zemských bank, kde bylo částečně provedeno zdvojení klíčového kapitálu, toliko o 8 %. Také příděl základního kapitálu ve výši přibližně 1,197 miliardy DEM do jedné z největších německých univerzálních bank právě s ohledem na mimořádnou potřebu kapitálu evropských úvěrových ústavů s ohledem na směrnici o výši kapitálové přiměřenosti nelze vklad považovat za mimo jakékoli normální obchodní dimenze. Komise proto považuje za nepravděpodobné, že by investor v tržním hospodářství požadoval za danou absolutní a relativní výši přiděleného kapitálu zvláštní příplatek. Komise takto ve prospěch BayernLB upouští od toho, aby vybrala přirážku z důvodu velkého objemu majetkového převodu. Porozumění rovněž předpokládá, že kvůli objemu převedeného majetku nebude provedena žádná přirážka.

| (168) | Nakonec je nutné upozornit na chybějící fungibilitu investice, tzn. chybějící možnost kdykoli znovu odebrat investovaný kapitál z podniku. Normálně může investor nástroj vlastního kapitálu prodat na trhu třetí osobě a tím svou investici ukončit. Normální příděl základního kapitálu se odvíjí při přesném posuzování následovně: Investor vloží majetek na stranu aktiv v rozvaze (ať už jako peněžitý nebo nepeněžitý vklad). Tomu na straně pasiv v normálním případě odpovídá obchodovatelný podíl ve prospěch investora, např. u akciové společnosti jsou to akcie. Tyto akcie potom může prodat třetím osobám. Tím nemůže znovu odebrat svůj původně vložený majetkový podíl, neboť patří nyní k vlastnímu kapitálu k ručení společnosti a on již s ním nedisponuje. Prostřednictvím prodeje akcie – vždy podle kurzu na burze – může ale získat ekonomickou protihodnotu. Jeho kapitálová investice je tedy zastupitelná. Kvůli zvláštním okolnostem převodu účelového sdružení majetku země tuto možnost nemá. Komise přesto nevidí žádný důvod pro další přirážku. Země sice neměla možnost díky volné obchodovatelnosti investice realizovat hospodářskou protihodnotu, ovšem existovala a kdykoli existuje možnost uvolnit účelové sdružení majetku dle zákona opět z BayernLB a popřípadě dosáhnout vyšší výnosnosti opětovným vkladem do jiných ústavů. Také zde vychází porozumění mezi BdB, Svobodným státem Bavorsko a společností BayernLB z toho, že kvůli chybějící zastupitelnosti majetku neměla být uplatněna žádná přirážka. |
| --- | --- |

(168)

Nakonec je nutné upozornit na chybějící fungibilitu investice, tzn. chybějící možnost kdykoli znovu odebrat investovaný kapitál z podniku. Normálně může investor nástroj vlastního kapitálu prodat na trhu třetí osobě a tím svou investici ukončit. Normální příděl základního kapitálu se odvíjí při přesném posuzování následovně: Investor vloží majetek na stranu aktiv v rozvaze (ať už jako peněžitý nebo nepeněžitý vklad). Tomu na straně pasiv v normálním případě odpovídá obchodovatelný podíl ve prospěch investora, např. u akciové společnosti jsou to akcie. Tyto akcie potom může prodat třetím osobám. Tím nemůže znovu odebrat svůj původně vložený majetkový podíl, neboť patří nyní k vlastnímu kapitálu k ručení společnosti a on již s ním nedisponuje. Prostřednictvím prodeje akcie – vždy podle kurzu na burze – může ale získat ekonomickou protihodnotu. Jeho kapitálová investice je tedy zastupitelná. Kvůli zvláštním okolnostem převodu účelového sdružení majetku země tuto možnost nemá. Komise přesto nevidí žádný důvod pro další přirážku. Země sice neměla možnost díky volné obchodovatelnosti investice realizovat hospodářskou protihodnotu, ovšem existovala a kdykoli existuje možnost uvolnit účelové sdružení majetku dle zákona opět z BayernLB a popřípadě dosáhnout vyšší výnosnosti opětovným vkladem do jiných ústavů. Také zde vychází porozumění mezi BdB, Svobodným státem Bavorsko a společností BayernLB z toho, že kvůli chybějící zastupitelnosti majetku neměla být uplatněna žádná přirážka.

| (169) | Komise proto považuje celkově za správnou přirážku k výnosnosti ve výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora) za vzdání se dalších hlasovacích práv. |
| --- | --- |

(169)

Komise proto považuje celkově za správnou přirážku k výnosnosti ve výši 0,3 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora) za vzdání se dalších hlasovacích práv.

iv)   Žádné snížení odměny kvůli sjednání paušální úhrady

| (170) | U akcií závisí úhrada přímo na výsledcích podniku a vyjadřuje se hlavně ve formě dividend a podílu na zvýšení hodnoty podniku (např. vyjádřeno růstem kurzů akcií). Země obdrží paušální úhradu, v jejíž výši by měly být vyjádřeny oba uvedené aspekty úhrady pro „normální“ příděl kapitálu. Je možné argumentovat, že pevná úhrada, kterou obdrží země místo úhrady spojené přímo s výsledky společnosti BayernLB, představuje výhodu, která opravňuje ke snížení sazby odměny. Zda je taková pevná úhrada skutečně výhodnější než variabilní úhrada vztahující se zisku, závisí na výsledcích podniku v budoucnosti. Pokud se tyto zhorší, je paušální sazba pro investora výhodou, pokud se tyto ale zlepší, je nevýhodou. Skutečný vývoj není ale možné dodatečně použít při rozhodování o investici. Paušální charakter úhrady není pro investora natolik výhodný, aby souhlasit se snížením úhrady. Vzhledem k tomuto všemu je Komise toho názoru, že odměnu není třeba z tohoto důvodu snižovat. |
| --- | --- |

(170)

U akcií závisí úhrada přímo na výsledcích podniku a vyjadřuje se hlavně ve formě dividend a podílu na zvýšení hodnoty podniku (např. vyjádřeno růstem kurzů akcií). Země obdrží paušální úhradu, v jejíž výši by měly být vyjádřeny oba uvedené aspekty úhrady pro „normální“ příděl kapitálu. Je možné argumentovat, že pevná úhrada, kterou obdrží země místo úhrady spojené přímo s výsledky společnosti BayernLB, představuje výhodu, která opravňuje ke snížení sazby odměny. Zda je taková pevná úhrada skutečně výhodnější než variabilní úhrada vztahující se zisku, závisí na výsledcích podniku v budoucnosti. Pokud se tyto zhorší, je paušální sazba pro investora výhodou, pokud se tyto ale zlepší, je nevýhodou. Skutečný vývoj není ale možné dodatečně použít při rozhodování o investici. Paušální charakter úhrady není pro investora natolik výhodný, aby souhlasit se snížením úhrady. Vzhledem k tomuto všemu je Komise toho názoru, že odměnu není třeba z tohoto důvodu snižovat.

v)   Celková úhrada

| (171) | Na základě všech těchto úvah a v souladu se stěžovatelem BdB, svobodným státem Bavorsko a se společností BayernLB dospívá Komise k závěru, že přiměřená úhrada za první tranši sporného kapitálu by činila 6,42 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora), totiž 9,87 % normální návratnosti sporné investice, s připočtením 0,3 % kvůli zvláštnostem transakce, s odečtením 3,75 % na náklady financování, které vzniknou společnosti BayernLB kvůli chybějící likviditě převedeného majetku. Pro druhou tranši Komise dochází k závěru, že úhrada by činila 5,25 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora), tedy 8 % normální výnosnosti s připočtením přirážky 0,3 % a s odečtením 3,05 % pro chybějící likviditu kapitálu poskytnutého k dispozici. |
| --- | --- |

(171)

Na základě všech těchto úvah a v souladu se stěžovatelem BdB, svobodným státem Bavorsko a se společností BayernLB dospívá Komise k závěru, že přiměřená úhrada za první tranši sporného kapitálu by činila 6,42 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora), totiž 9,87 % normální návratnosti sporné investice, s připočtením 0,3 % kvůli zvláštnostem transakce, s odečtením 3,75 % na náklady financování, které vzniknou společnosti BayernLB kvůli chybějící likviditě převedeného majetku. Pro druhou tranši Komise dochází k závěru, že úhrada by činila 5,25 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora), tedy 8 % normální výnosnosti s připočtením přirážky 0,3 % a s odečtením 3,05 % pro chybějící likviditu kapitálu poskytnutého k dispozici.

iv)   Zjištění minimální úhrady za kapitál ve výši 1,197 miliard DEM až do okamžiku uznání prostřednictvím BAKred.

| (172) | Jak bylo již vysvětleno, měl účelový rezervní fond ve výši 1,197 miliard DEM ročně materiální hodnotu pro společnost BayernLB před tím, než jej BAKred uznal jako klíčový kapitál ve smyslu KWG, protože obě tranše byly jako vlastní kapitál bilancovány již od okamžiku jejich vložení. Jeho ekonomickou funkci lze srovnávat s funkcí záruky nebo ručení. Aby bylo možné se takovému riziku vyhnout, požadoval by investor v tržním hospodářství přiměřenou úhradu. |
| --- | --- |

(172)

Jak bylo již vysvětleno, měl účelový rezervní fond ve výši 1,197 miliard DEM ročně materiální hodnotu pro společnost BayernLB před tím, než jej BAKred uznal jako klíčový kapitál ve smyslu KWG, protože obě tranše byly jako vlastní kapitál bilancovány již od okamžiku jejich vložení. Jeho ekonomickou funkci lze srovnávat s funkcí záruky nebo ručení. Aby bylo možné se takovému riziku vyhnout, požadoval by investor v tržním hospodářství přiměřenou úhradu.

| (173) | Německo stejně jako i v případě WestLB, který Komise uznala (51), pokládá za přiměřenou jako výchozí sazbu úhradu ve výši 0,3 % p.a. před zdaněním za funkci ručení ve prospěch společnosti BayernLB. Důvody, které byly brány za základ v rozhodování pro zvýšení výchozí sazby zde podle názoru Německa nejsou. V případě WestLB byla provedena přirážka na uvedenou sazbu ve výši 0,3 % p.a. (před zdaněním) o dalších 0,3 % p.a., protože a) avalové záruky jsou obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezené (což u WestLB nebylo) a b) částka, která byla dána k dispozici společnosti WestLB ve výši 3,4 miliardy DEM, byla vyšší než částka, která je běžně takovými bankovními zárukami kryta. |
| --- | --- |

(173)

Německo stejně jako i v případě WestLB, který Komise uznala (51), pokládá za přiměřenou jako výchozí sazbu úhradu ve výši 0,3 % p.a. před zdaněním za funkci ručení ve prospěch společnosti BayernLB. Důvody, které byly brány za základ v rozhodování pro zvýšení výchozí sazby zde podle názoru Německa nejsou. V případě WestLB byla provedena přirážka na uvedenou sazbu ve výši 0,3 % p.a. (před zdaněním) o dalších 0,3 % p.a., protože a) avalové záruky jsou obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezené (což u WestLB nebylo) a b) částka, která byla dána k dispozici společnosti WestLB ve výši 3,4 miliardy DEM, byla vyšší než částka, která je běžně takovými bankovními zárukami kryta.

| (174) | Na základě zásadní srovnatelnosti společností WestLB a BayernLB, jakož i pro nedostatek jiných důkazů vychází Komise z toho, že tato sazba odpovídá úhradě, kterou by musela společnost BayernLB zaplatit na trhu také v polovině roku 1990 za převzetí avalové záruky ve svůj prospěch. Komise navíc souhlasí s Německem, že částka převedeného majetku u BayernLB je podstatně nižší než u WestLB, a proto není dotčen druhý bod uvedený v rozhodnutí o WestLB. Ani u BayernLB nebyla sice funkce ručení časově omezena nebo spojena s určitou transakcí. Ale časové omezení bylo realizováno de facto tak, že po uznání prostřednictvím BAKred jako klíčový kapitál mohla být použita celá částka pro rozšíření obchodu. Tímto již nebylo nutné platit zvláštní provizi avala. Úhrada za funkci ručení byla obsažena v úhradě za funkce rozšíření obchodů. Skutková podstata výhradní funkce ručení byla proto od počátku omezena, což odlišuje případ BayernLB od případu WestLB.
  Komise proto považuje uplatnění přirážky u společnosti BayernLB jinak, než u společnosti WestLB, za neoprávněné a za základ stanovuje sazbu 0,3 % p.a. (před zdaněním) jako přiměřenou úhradu za funkci kapitálu pro ručení od okamžiku jeho začlenění do rozvahy ke dni 31. prosince 1994 popř. 31. prosinci 1995 až do uznání prostřednictvím BAKred (52). Ze sledování dodatečného zdanění vyplývá tak při základu daňové sazby podniku ve výši přibližně 50 % k tehdejšímu okamžiku (53) sazba ve výši 0,15 % p.a. Sazbu ve výši 0,15 % p.a. po zdanění vzaly také obě strany za základ v tabulce přiložené k porozumění pro výpočet prvku podpory. |
| --- | --- |

(174)

Na základě zásadní srovnatelnosti společností WestLB a BayernLB, jakož i pro nedostatek jiných důkazů vychází Komise z toho, že tato sazba odpovídá úhradě, kterou by musela společnost BayernLB zaplatit na trhu také v polovině roku 1990 za převzetí avalové záruky ve svůj prospěch. Komise navíc souhlasí s Německem, že částka převedeného majetku u BayernLB je podstatně nižší než u WestLB, a proto není dotčen druhý bod uvedený v rozhodnutí o WestLB. Ani u BayernLB nebyla sice funkce ručení časově omezena nebo spojena s určitou transakcí. Ale časové omezení bylo realizováno de facto tak, že po uznání prostřednictvím BAKred jako klíčový kapitál mohla být použita celá částka pro rozšíření obchodu. Tímto již nebylo nutné platit zvláštní provizi avala. Úhrada za funkci ručení byla obsažena v úhradě za funkce rozšíření obchodů. Skutková podstata výhradní funkce ručení byla proto od počátku omezena, což odlišuje případ BayernLB od případu WestLB.

Komise proto považuje uplatnění přirážky u společnosti BayernLB jinak, než u společnosti WestLB, za neoprávněné a za základ stanovuje sazbu 0,3 % p.a. (před zdaněním) jako přiměřenou úhradu za funkci kapitálu pro ručení od okamžiku jeho začlenění do rozvahy ke dni 31. prosince 1994 popř. 31. prosinci 1995 až do uznání prostřednictvím BAKred (52). Ze sledování dodatečného zdanění vyplývá tak při základu daňové sazby podniku ve výši přibližně 50 % k tehdejšímu okamžiku (53) sazba ve výši 0,15 % p.a. Sazbu ve výši 0,15 % p.a. po zdanění vzaly také obě strany za základ v tabulce přiložené k porozumění pro výpočet prvku podpory.

h)   Změna stanov k 5. březnu 2004

| (175) | Německo objasnilo, že s účinností ke dni 5. březnu 2004 byla provedena změna stanov společnosti Bayerische Landesbank. Podle 2 2a) těchto stanov nelze účelové sdružení majetku převedené na Bayerische Landesbank ke dni 31. prosince 1994, popř. ke dni 31. prosince 1995, aniž by tím byla dotčena funkce vlastního kapitál banky k ručení, použít na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, |
| --- | --- |

(175)

Německo objasnilo, že s účinností ke dni 5. březnu 2004 byla provedena změna stanov společnosti Bayerische Landesbank. Podle 2 2a) těchto stanov nelze účelové sdružení majetku převedené na Bayerische Landesbank ke dni 31. prosince 1994, popř. ke dni 31. prosince 1995, aniž by tím byla dotčena funkce vlastního kapitál banky k ručení, použít na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech,

| (176) | Tímto je bance od okamžiku nabytí platnosti ustanovení zabráněno v tom, aby riziková aktiva z konkurenčního obchodu společnosti BayernLB kryla účelovým sdružením majetku. Funkce účelového sdružení majetku pro rozšiřování obchodu je nadále vyloučena. Zůstává pouze funkce kapitálu pro ručení. |
| --- | --- |

(176)

Tímto je bance od okamžiku nabytí platnosti ustanovení zabráněno v tom, aby riziková aktiva z konkurenčního obchodu společnosti BayernLB kryla účelovým sdružením majetku. Funkce účelového sdružení majetku pro rozšiřování obchodu je nadále vyloučena. Zůstává pouze funkce kapitálu pro ručení.

| (177) | Funkce ručení je podle údajů Německa a podle smlouvy mezi svobodným státem a společností BayernLB, která je předložena Komisi, hrazena provizí za ručení ve výši 0,3 % p.a. po zdanění. Německo při uvedení pravidla pro úhrady za srovnatelné transakce uvádí, že se přitom jedná o úhradu běžnou na trhu, kterou by musela společnost BayernLB dnes na trhu platit za převzetí záruky avala ve svůj prospěch. Německo vysvětlilo, že v případě společnosti BayernLB je úhrada za účelové sdružení majetku daňově zařazena jako použití zisku, tedy nemůže být odečtena jako provozní výdaj, a úhrada se musí proto hradit po zdanění. |
| --- | --- |

(177)

Funkce ručení je podle údajů Německa a podle smlouvy mezi svobodným státem a společností BayernLB, která je předložena Komisi, hrazena provizí za ručení ve výši 0,3 % p.a. po zdanění. Německo při uvedení pravidla pro úhrady za srovnatelné transakce uvádí, že se přitom jedná o úhradu běžnou na trhu, kterou by musela společnost BayernLB dnes na trhu platit za převzetí záruky avala ve svůj prospěch. Německo vysvětlilo, že v případě společnosti BayernLB je úhrada za účelové sdružení majetku daňově zařazena jako použití zisku, tedy nemůže být odečtena jako provozní výdaj, a úhrada se musí proto hradit po zdanění.

| (178) | Komise souhlasí s Německem v tom, že provizi ve výši 0,3 % p.a. po zdanění lze akceptovat jako přiměřenou sazbu. Komise také v daném případě vychází z výchozí sazby 0,3 % p.a. před zdaněním pro posuzovanou transakci. Nevidí žádné důvody pro to, aby se výchozí sazba ve výši 0,3 % p.a. před zdaněním, jak je brána za základ v rozhodnutí 2000/392/ES o WestLB a také v daném případě pro přiměřenou úhradu za kapitál poskytnutý k dispozici, v průběhu minulých let změnila. Německo v tomto ohledu také nic nenamítalo. Navíc, je přinejmenším (54) na základě okolnosti, že společnosti BayernLB je kapitál poskytnut k dispozici trvale a časově neomezeně pro účely ručení, podle metodiky v rozhodnutí o WestLB, oprávněný příplatek alespoň 0,15 % p.a. před zdaněním. Je ovšem nutné zohlednit, že daňová sazba pro podniky v roce 2004 byla značně nižší než ještě v devadesátých letech (55). Posouzení dodatečného zdanění vedlo Komisi k závěr, že vybraná úprava úhrady ve výši 0,3 % po zdanění může být Komisí akceptována jako přiměřená. |
| --- | --- |

(178)

Komise souhlasí s Německem v tom, že provizi ve výši 0,3 % p.a. po zdanění lze akceptovat jako přiměřenou sazbu. Komise také v daném případě vychází z výchozí sazby 0,3 % p.a. před zdaněním pro posuzovanou transakci. Nevidí žádné důvody pro to, aby se výchozí sazba ve výši 0,3 % p.a. před zdaněním, jak je brána za základ v rozhodnutí 2000/392/ES o WestLB a také v daném případě pro přiměřenou úhradu za kapitál poskytnutý k dispozici, v průběhu minulých let změnila. Německo v tomto ohledu také nic nenamítalo. Navíc, je přinejmenším (54) na základě okolnosti, že společnosti BayernLB je kapitál poskytnut k dispozici trvale a časově neomezeně pro účely ručení, podle metodiky v rozhodnutí o WestLB, oprávněný příplatek alespoň 0,15 % p.a. před zdaněním. Je ovšem nutné zohlednit, že daňová sazba pro podniky v roce 2004 byla značně nižší než ještě v devadesátých letech (55). Posouzení dodatečného zdanění vedlo Komisi k závěr, že vybraná úprava úhrady ve výši 0,3 % po zdanění může být Komisí akceptována jako přiměřená.

| (179) | Komise považuje za prokázané, že s novou úpravou účelového sdružení majetku ponechaného v bance, byla ukončena zkoumaná skutková podstata podpor ke dni 5. března 2004, dnu nabytí platnosti stanov, a úhrada, která byla Komisí posouzena jako přiměřená ve výši 6,42 % p.a. po zdanění (první tranše) a 5,25 % p.a. po zdanění (druhá tranše) proto může být uhrazena pouze do tohoto dne. |
| --- | --- |

(179)

Komise považuje za prokázané, že s novou úpravou účelového sdružení majetku ponechaného v bance, byla ukončena zkoumaná skutková podstata podpor ke dni 5. března 2004, dnu nabytí platnosti stanov, a úhrada, která byla Komisí posouzena jako přiměřená ve výši 6,42 % p.a. po zdanění (první tranše) a 5,25 % p.a. po zdanění (druhá tranše) proto může být uhrazena pouze do tohoto dne.

i)   Prvek podpory

| (180) | Podle shora uvedených výpočtů došla Komise k závěru, že úhrada, kterou má zaplatit BayernLB za účelové jmění, které bylo prostřednictvím BAKred uznáno ve výši kupní hodnoty jako základní kapitál, činí 6,42 % p.a. za první tranši (31. prosinec 1994) a 5,25 % p.a. za druhou tranši (31. prosinec 1995), vždy od konce měsíce uznání za základní kapitál prostřednictvím BAKred (za částku 655 mil. DEM od 31. května 1996 a za celkovou částku 1,197 miliard DEM od 31. prosince 1996). Vyměřovacím základem úhrady je celková kupní hodnota účelového jmění (účelový rezervní fond), kterou BAKred uznal jako základní kapitál. Pro roky 1998 a 1999, ve kterých kupní hodnota na základě kolísání skutečně nedosahovala částku uznanou BAKred, je ale možné použít jako vyměřovací základ toliko sníženou kupní hodnotu. |
| --- | --- |

(180)

Podle shora uvedených výpočtů došla Komise k závěru, že úhrada, kterou má zaplatit BayernLB za účelové jmění, které bylo prostřednictvím BAKred uznáno ve výši kupní hodnoty jako základní kapitál, činí 6,42 % p.a. za první tranši (31. prosinec 1994) a 5,25 % p.a. za druhou tranši (31. prosinec 1995), vždy od konce měsíce uznání za základní kapitál prostřednictvím BAKred (za částku 655 mil. DEM od 31. května 1996 a za celkovou částku 1,197 miliard DEM od 31. prosince 1996). Vyměřovacím základem úhrady je celková kupní hodnota účelového jmění (účelový rezervní fond), kterou BAKred uznal jako základní kapitál. Pro roky 1998 a 1999, ve kterých kupní hodnota na základě kolísání skutečně nedosahovala částku uznanou BAKred, je ale možné použít jako vyměřovací základ toliko sníženou kupní hodnotu.

| (181) | Tato odměna by musela být provedena před okamžikem uznání prostřednictvím BAKred do ukončení skutkové podstaty podpory dne 5. března 2004. |
| --- | --- |

(181)

Tato odměna by musela být provedena před okamžikem uznání prostřednictvím BAKred do ukončení skutkové podstaty podpory dne 5. března 2004.

| (182) | Komise navíc pokládá za normální tržní odměnu 0,15 % p.a. účelového rezervního fondu po zdaněn tj. částku která byla již vykazována v rozvaze jako vlastní kapitál, ale ještě nebyla BAKred uznána jako základní vlastní kapitál, totiž až do té doby, kdy byla uznána první tranše v objemu 655 mil. DEM dne 8. května 1996 a druhá tranše v objemu 542 mil. DEM dne 20. prosince 1996. |
| --- | --- |

(182)

Komise navíc pokládá za normální tržní odměnu 0,15 % p.a. účelového rezervního fondu po zdaněn tj. částku která byla již vykazována v rozvaze jako vlastní kapitál, ale ještě nebyla BAKred uznána jako základní vlastní kapitál, totiž až do té doby, kdy byla uznána první tranše v objemu 655 mil. DEM dne 8. května 1996 a druhá tranše v objemu 542 mil. DEM dne 20. prosince 1996.

| (183) | Společnost BayernLB platí odměnu ve výši 0,6 % p.a. (po zdanění) výlučně za částku, kterou skutečně použila ke krytí rizikových aktiv. Tato odměna byla zaplacena jedinkrát ve výši 7 000 DEM v roce 1996. Komise navíc akceptuje poplatek za ručení provedený společností BayernLB jako doplňkovou úhradu pro zemi (viz shora bod odůvodnění 131). |
| --- | --- |

(183)

Společnost BayernLB platí odměnu ve výši 0,6 % p.a. (po zdanění) výlučně za částku, kterou skutečně použila ke krytí rizikových aktiv. Tato odměna byla zaplacena jedinkrát ve výši 7 000 DEM v roce 1996. Komise navíc akceptuje poplatek za ručení provedený společností BayernLB jako doplňkovou úhradu pro zemi (viz shora bod odůvodnění 131).

| (184) | Prvek podpory může být vypočítán jako rozdíl mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám. Prvek podpory měl přitom příjemce podpory k dispozici dnem splatnosti úhrady, kterou bylo nutné zaplatit. Tím je podle smluv o vkladu datum sestavení rozvahy příslušného relevantního obchodního roku. |
| --- | --- |

(184)

Prvek podpory může být vypočítán jako rozdíl mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám. Prvek podpory měl přitom příjemce podpory k dispozici dnem splatnosti úhrady, kterou bylo nutné zaplatit. Tím je podle smluv o vkladu datum sestavení rozvahy příslušného relevantního obchodního roku.

| (185) | Schéma 2: Výpočet prvku podpory: | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tranše 1 |
| 1 | existující k dispozici pro účely ručení k úhradě (od – do): | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.05. | | | | | | | | |
| 2 | existující k dispozici pro účely ručení k úhradě (DEM): | 655 000 000 | 655 000 000 | | | | | | | | |
| 3 | existující k dispozici pro účely rozšíření obchodů (od – do): | | 01.06.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-05.03. |
| 4 | existující k dispozici pro účely rozšíření obchodů (DEM): | | 655 000 000 | 655 000 000 | [...] | [...] | 655 000 000 | 655 000 000 | 655 000 000 | 655 000 000 | 655 000 000 |
| | | | | | | | | | | | |
| | Tranše 2 | | | | | | | | | | |
| 5 | existující k dispozici pro účely ručení k úhradě (od – do): | | 01.01.-31.12. | | | | | | | | |
| 6 | existující k dispozici pro účely ručení k úhradě (DEM): | | 542 000 000 | | | | | | | | |
| 7 | existující k dispozici pro účely rozšíření obchodů (od – do): | | | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-05.03. |
| 8 | existující k dispozici pro účely rozšíření obchodů (DEM): | | | 542 000 000 | [...] | [...] | 542 000 000 | 542 000 000 | 542 000 000 | 542 000 000 | 542 000 000 |
| | Zjišťování prvku podpory | | | | | | | | | | |
| 9 | odměna 0,15 % po zdanění pro 2. (DEM) | 982 500 | 408 033 | | | | | | | | |
| 10 | odměna 6,42 % po zdanění pro 4. (DEM) | | 24 587 197 | 42 051 000 | [...] | [...] | 42 051 000 | 42 051 000 | 42 051 000 | 42 051 000 | 7 468 074 |
| | Mezisoučet: odměny za tranši 1 (DEM) | 982 500 | 24 995 230 | 42 051 000 | [...] | [...] | 42 051 000 | 42 051 000 | 42 051 000 | 42 051 000 | 7 468 074 |
| 11 | odměna 0,15 % po zdanění pro 6. (DEM) | | 813 000 | | | | | | | | |
| 12 | odměna 5,25 % po zdanění pro 8. (DEM) | | | 28 455 000 | [...] | [...] | 28 455 000 | 28 455 000 | 28 455 000 | 28 455 000 | 5 053 484 |
| | Mezisoučet: odměny za tranši 2 (DEM) | 0 | 813 000 | 28 455 000 | [...] | [...] | 28 455 000 | 28 455 000 | 28 455 000 | 28 455 000 | 5 053 484 |
| 13 | Součet odměn (DEM) | 982 500 | 25 808 230 | 70 506 000 | [...] | [...] | 70 506 000 | 70 506 000 | 70 506 000 | 70 506 000 | 12 521 557 |
| 14 | již zaplacená odměna (DEM) | 1 722 080 | 2 249 846 | 2 217 376 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| z toho: poplatek za záruku *) (po zdanění) v DEM | 1 722 080 | 2 242 846 | 2 217 376 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| z toho: provize z ručení (po zdanění) v DEM | | 7 000 | | | | | | | | |
| 15 | Prvek podpory (13 – 14) – DEM | - 739 580 | 23 558 383 | 68 288 624 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 16 | Součet prvků podpory – DEM | | | | | | | | | | 509,453,993 |
| | Součet prvků podpory – protihodnota v EUR | | | | | | | | | | 260,479,690 |
| Od 1. Ledna 1999 se DEM přepočítává na EUR v kurzu 1,95583. Údaje musí být adekvátně přepočteny na EUR.
  Snížení skutečných hodnot v letech 1998 a 1999 byly k oběma tranším přiřazeny paušálně v poměru současných hodnot. |

(185)

Schéma 2: Výpočet prvku podpory:

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Tranše 1

1

existující k dispozici pro účely ručení k úhradě (od – do):

01.01.-31.12.

01.01.-31.05.

2

existující k dispozici pro účely ručení k úhradě (DEM):

655 000 000

655 000 000

3

existující k dispozici pro účely rozšíření obchodů (od – do):

01.06.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-05.03.

4

existující k dispozici pro účely rozšíření obchodů (DEM):

655 000 000

655 000 000

[...]

[...]

655 000 000

655 000 000

655 000 000

655 000 000

655 000 000

Tranše 2

5

existující k dispozici pro účely ručení k úhradě (od – do):

01.01.-31.12.

6

existující k dispozici pro účely ručení k úhradě (DEM):

542 000 000

7

existující k dispozici pro účely rozšíření obchodů (od – do):

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-05.03.

8

existující k dispozici pro účely rozšíření obchodů (DEM):

542 000 000

[...]

[...]

542 000 000

542 000 000

542 000 000

542 000 000

542 000 000

Zjišťování prvku podpory

9

odměna 0,15 % po zdanění pro 2. (DEM)

982 500

408 033

10

odměna 6,42 % po zdanění pro 4. (DEM)

24 587 197

42 051 000

[...]

[...]

42 051 000

42 051 000

42 051 000

42 051 000

7 468 074

Mezisoučet: odměny za tranši 1 (DEM)

982 500

24 995 230

42 051 000

[...]

[...]

42 051 000

42 051 000

42 051 000

42 051 000

7 468 074

11

odměna 0,15 % po zdanění pro 6. (DEM)

813 000

12

odměna 5,25 % po zdanění pro 8. (DEM)

28 455 000

[...]

[...]

28 455 000

28 455 000

28 455 000

28 455 000

5 053 484

Mezisoučet: odměny za tranši 2 (DEM)

0

813 000

28 455 000

[...]

[...]

28 455 000

28 455 000

28 455 000

28 455 000

5 053 484

13

Součet odměn (DEM)

982 500

25 808 230

70 506 000

[...]

[...]

70 506 000

70 506 000

70 506 000

70 506 000

12 521 557

14

již zaplacená odměna (DEM)

1 722 080

2 249 846

2 217 376

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

z toho: poplatek za záruku *) (po zdanění) v DEM

1 722 080

2 242 846

2 217 376

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

z toho: provize z ručení (po zdanění) v DEM

7 000

15

Prvek podpory (13 – 14) – DEM

- 739 580

23 558 383

68 288 624

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

16

Součet prvků podpory – DEM

509,453,993

Součet prvků podpory – protihodnota v EUR

260,479,690

Od 1. Ledna 1999 se DEM přepočítává na EUR v kurzu 1,95583. Údaje musí být adekvátně přepočteny na EUR.

Snížení skutečných hodnot v letech 1998 a 1999 byly k oběma tranším přiřazeny paušálně v poměru současných hodnot.

1.3.   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OMEZOVÁNÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY

| (186) | Liberalizací finančních služeb a integrací finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále více citlivější na narušení hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích pro finanční služby odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(186)

Liberalizací finančních služeb a integrací finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále více citlivější na narušení hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích pro finanční služby odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž.

| (187) | Zvýhodněná BayernLB je v oblasti bankovnictví činná jak regionálně tak i mezinárodně. Společnost BayernLB je chápána jako univerzální obchodní banka, spořitelní centrální banka a jako státní a komunální banka. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem řízené úkoly, není společnost BayernLB v žádném případě pouze místní a regionální bankou. |
| --- | --- |

(187)

Zvýhodněná BayernLB je v oblasti bankovnictví činná jak regionálně tak i mezinárodně. Společnost BayernLB je chápána jako univerzální obchodní banka, spořitelní centrální banka a jako státní a komunální banka. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem řízené úkoly, není společnost BayernLB v žádném případě pouze místní a regionální bankou.

| (188) | Tím se jednoznačně ukazuje, že BayernLB realizuje bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí jsou činné v Německu – v rámci Německa. |
| --- | --- |

(188)

Tím se jednoznačně ukazuje, že BayernLB realizuje bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí jsou činné v Německu – v rámci Německa.

| (189) | Také je nutno upozornit na to, že existuje velice úzká souvislost mezi vlastním kapitálem úvěrového ústavu a jeho bankovními aktivitami. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože společnost BayernLB byla státním opatřením vybavena takovým vlastním kapitálem pro účely výše kapitálové přiměřenosti, byly bezprostředně ovlivňovány obchodní možnosti banky. |
| --- | --- |

(189)

Také je nutno upozornit na to, že existuje velice úzká souvislost mezi vlastním kapitálem úvěrového ústavu a jeho bankovními aktivitami. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože společnost BayernLB byla státním opatřením vybavena takovým vlastním kapitálem pro účely výše kapitálové přiměřenosti, byly bezprostředně ovlivňovány obchodní možnosti banky.

| (190) | Je proto konstatováno, že podpory společnosti BayernLB narušily hospodářskou soutěž a omezily obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(190)

Je proto konstatováno, že podpory společnosti BayernLB narušily hospodářskou soutěž a omezily obchod mezi členskými státy.

1.4.   VÝSLEDEK

| (191) | Na základě všech těchto úvah lze konstatovat, že veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou splněna. Rozdíl mezi sjednanou úhradou 0,6 % p.a. jakož i poplatkem za záruku, který měl být uhrazen, ve výši 0,05 % p.a. a přiměřenou úhradou ve výši 6,42 % p.a. (první tranše) jakož i 5,25 % p.a. (druhá tranše) (obojí po zdanění podniku a před zdaněním investora) za převedený kapitál, který mohla společnost BayernLB využívat k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech až do 5. března 2004, jakož i 0,15 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora) za část majetku, která se rovná záruce, takto představují státní podporu ve smyslu č. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(191)

Na základě všech těchto úvah lze konstatovat, že veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou splněna. Rozdíl mezi sjednanou úhradou 0,6 % p.a. jakož i poplatkem za záruku, který měl být uhrazen, ve výši 0,05 % p.a. a přiměřenou úhradou ve výši 6,42 % p.a. (první tranše) jakož i 5,25 % p.a. (druhá tranše) (obojí po zdanění podniku a před zdaněním investora) za převedený kapitál, který mohla společnost BayernLB využívat k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech až do 5. března 2004, jakož i 0,15 % p.a. (po zdanění podniku a před zdaněním investora) za část majetku, která se rovná záruce, takto představují státní podporu ve smyslu č. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

2.   SLUČITELNOST SE SPOLEČNÝM TRHEM

| (192) | Dále je nutné zkoumat, zda je možné podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální charakter, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními katastrofami nebo jinými mimořádnými událostmi, nebo není vyrovnáváno hospodářské znevýhodnění způsobené rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(192)

Dále je nutné zkoumat, zda je možné podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální charakter, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními katastrofami nebo jinými mimořádnými událostmi, nebo není vyrovnáváno hospodářské znevýhodnění způsobené rozdělením Německa.

| (193) | Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani k podpoře hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani k podpoře rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí ani čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou není podporován ani žádný důležitý záměr společného evropského zájmu. Podpora kultury a zachování kulturního dědictví nejsou rovněž cílem podpory. |
| --- | --- |

(193)

Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani k podpoře hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani k podpoře rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí ani čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou není podporován ani žádný důležitý záměr společného evropského zájmu. Podpora kultury a zachování kulturního dědictví nejsou rovněž cílem podpory.

| (194) | Protože další ekonomická existence společnosti BayernLB nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jednoho jediného velkého úvěrového ústavu jako BayernLB v Německu mohl vést ke generální krizi bankovního sektoru, což by na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit příspěvek na odstranění vážné poruchy v německém hospodářství. |
| --- | --- |

(194)

Protože další ekonomická existence společnosti BayernLB nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jednoho jediného velkého úvěrového ústavu jako BayernLB v Německu mohl vést ke generální krizi bankovního sektoru, což by na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit příspěvek na odstranění vážné poruchy v německém hospodářství.

| (195) | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud podporují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V předloženém případě neexistují ale předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. Společnost BayernLB nebyla podnikem v potížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami. |
| --- | --- |

(195)

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud podporují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V předloženém případě neexistují ale předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. Společnost BayernLB nebyla podnikem v potížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami.

| (196) | Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, který za určitých okolností připouští výjimky z předpisů smlouvy o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o „Službách obecně ekonomického zájmu v bankovním sektoru (56). Formální předpoklady pro to nejsou v daném případě splněny: Nebyly přesně uvedeny ani úkoly, které společnost BayernLB plní pro realizaci služeb všeobecně ekonomického zájmu, ani náklady, které z této činnosti vznikají. Proto je jasné, že převod byl proveden proto, aby se společnost BayernLB dostala do situace, aby mohla dostát novým požadavkům na vlastní kapitál, a bez ohledu na jakékoli služby všeobecně ekonomického zájmu. Proto v daném případě nelze také toto ustanovení o výjimkách aplikovat. |
| --- | --- |

(196)

Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, který za určitých okolností připouští výjimky z předpisů smlouvy o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o „Službách obecně ekonomického zájmu v bankovním sektoru (56). Formální předpoklady pro to nejsou v daném případě splněny: Nebyly přesně uvedeny ani úkoly, které společnost BayernLB plní pro realizaci služeb všeobecně ekonomického zájmu, ani náklady, které z této činnosti vznikají. Proto je jasné, že převod byl proveden proto, aby se společnost BayernLB dostala do situace, aby mohla dostát novým požadavkům na vlastní kapitál, a bez ohledu na jakékoli služby všeobecně ekonomického zájmu. Proto v daném případě nelze také toto ustanovení o výjimkách aplikovat.

| (197) | Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(197)

Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou se společným trhem.

3.   ŽÁDNÁ STÁVAJÍCÍ PODPORA

| (198) | Oproti tvrzení Německa nelze na kapitálový vklad pohlížet ani jako institucionální odpovědnost úvěrového ústavu ani jako na záruku ručitele, které jsou kryty stávající úpravou státních podpor, nýbrž je nutné na něj spíše pohlížet jako na novou podporu. |
| --- | --- |

(198)

Oproti tvrzení Německa nelze na kapitálový vklad pohlížet ani jako institucionální odpovědnost úvěrového ústavu ani jako na záruku ručitele, které jsou kryty stávající úpravou státních podpor, nýbrž je nutné na něj spíše pohlížet jako na novou podporu.

| (199) | Za prvé není od počátku splněna skutková podstata záruky ručitele jako ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky nestačil k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientuje ani na uspokojování věřitelů zemské banky, ani nebyl čerpán majetek zemské banky. |
| --- | --- |

(199)

Za prvé není od počátku splněna skutková podstata záruky ručitele jako ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky nestačil k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientuje ani na uspokojování věřitelů zemské banky, ani nebyl čerpán majetek zemské banky.

| (200) | Za druhé není splněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu. Tato odpovědnost zavazuje provozovatele úvěrového ústavu, Svobodný stát Bavorsko, aby společnost BayernLB vybavil prostředky, které jsou požadovány pro řádný provoz společnosti BayernLB, pokud se rozhodne pro její pokračování. Společnost BayernLB však nebyla k okamžiku kapitálového vkladu rozhodně v situaci, ve které již nebyl z důvodu nedostatku vlastních prostředků možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy požadován pro zachování řádného provozu zemské banky. Spíše byl kapitálový vklad uskutečněn podle zákona, aby na pozadí zostření předpisů o podílech základního kapitálu/vlastních prostředků uskutečněných ke 30. červnu 1993 bylo umožněno „pokračování její úspěšné obchodní činnosti“. Zemská banka proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu země mohla jako (spolu)vlastník i v budoucnosti využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Pro takové normální ekonomické rozhodnutí země jako (spolu)vlastníka nelze ovšem „nouzový předpis“ zatížení ústavu aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné stávající úpravy podpory podle čl. 87 odst. 1, čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad zařadit jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, 88 odst. 3 Smlouvy o ES a adekvátně jej zkoumat. |
| --- | --- |

(200)

Za druhé není splněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu. Tato odpovědnost zavazuje provozovatele úvěrového ústavu, Svobodný stát Bavorsko, aby společnost BayernLB vybavil prostředky, které jsou požadovány pro řádný provoz společnosti BayernLB, pokud se rozhodne pro její pokračování. Společnost BayernLB však nebyla k okamžiku kapitálového vkladu rozhodně v situaci, ve které již nebyl z důvodu nedostatku vlastních prostředků možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy požadován pro zachování řádného provozu zemské banky. Spíše byl kapitálový vklad uskutečněn podle zákona, aby na pozadí zostření předpisů o podílech základního kapitálu/vlastních prostředků uskutečněných ke 30. červnu 1993 bylo umožněno „pokračování její úspěšné obchodní činnosti“. Zemská banka proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu země mohla jako (spolu)vlastník i v budoucnosti využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Pro takové normální ekonomické rozhodnutí země jako (spolu)vlastníka nelze ovšem „nouzový předpis“ zatížení ústavu aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné stávající úpravy podpory podle čl. 87 odst. 1, čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad zařadit jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, 88 odst. 3 Smlouvy o ES a adekvátně jej zkoumat.

X.   ZÁVĚR

| (201) | Komise konstatuje, že Německo poskytlo opatření podpory protiprávně způsobem při porušení čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(201)

Komise konstatuje, že Německo poskytlo opatření podpory protiprávně způsobem při porušení čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

| (202) | Podpora nemůže být považována za slučitelnou ani s čl. 87 odst. 2 resp. odst. 3, ani s jiným smluvním předpisem. Podpora by proto měla být prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a prvek podpory protiprávního opatření by měl být Německem vyžádán zpět, |
| --- | --- |

(202)

Podpora nemůže být považována za slučitelnou ani s čl. 87 odst. 2 resp. odst. 3, ani s jiným smluvním předpisem. Podpora by proto měla být prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a prvek podpory protiprávního opatření by měl být Německem vyžádán zpět,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ

Článek 1

Státní podpora ve výši 260 479 690 EUR, kterou Německo v období od 31. prosince 1994 do 5. března 2004 poskytlo společnosti Bayerische Landesbank – Girozentrale, je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

Německo přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možno získat od příjemce nazpět podporu uvedenou v článku 1, jež mu byla udělena protiprávně.

Článek 3

Navrácení se provede bezodkladně postupem daným vnitrostátními procesními předpisy za předpokladu, že tento postup umožní okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.

Částka, která má být vrácena, zahrnuje úroky od okamžiku, kdy mohl příjemce touto protiprávně udělenou podporou disponovat, až do okamžiku jejího úplného vrácení.

Úroky se vypočítají podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (57).

Článek 4

Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí za použití dotazníku uvedeného v příloze, jaká opatření přijalo k jeho splnění.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 20. října 2004.

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 13

1

(2)  Úř. věst. C 140, 5.5.1998, s. 9 (rozhodnutí o zahájení řízení).

2

(3)  Úř. věst. L 150, 23.6.2000, s. 1; byly podány opravné prostředky Německem (EuGH; C 376/99), Severním Porýním-Vestfálskem (EuGEI; T 233/99) a společností WestLB (EuGEI; T 228/99); Komise zahájila řízení o porušení smlouvy (EuGH; C 209/00).

3

(4)  Rozsudek ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a země Severní Porýní-Vestfálsko/Komise, Sb. rozh. 2003, II-435.

4

(5)  Norddeutsche Landesbank: Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 2; Bayerische Landesbank: Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 13; Hamburgische Landesbank: Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 24; Landesbank Hessen-Thüringen: Úř. věst. C 73, 26.3.2003, s. 3 a Landesbank Schleswig-Holstein: Úř. věst. C 76, 28.3.2003, s. 2.

5

(6)  Článek 1 zákona o zřízení společnosti Bayerische Landesbank – Girozentrale.

6

(7)  Bavorská sbírka zákonů a nařízení č. 18/1994, s. 602.

7

(8)  Bavorský zemský sněm, 12. volební období tiskovina 12/15851, 7. červen 1994.

8

(9)  Bavorský zemský sněm, 12. volební období tiskovina 12/15851, 7. červen 1994.

9

(10)  Smlouva o vkladu mezi Svobodným státem Bavorsko a společností Bayerische Landesbank Girozentrale ze dne 15. prosince 1994.

10

(11)  Smlouva o vkladu pro 2. tranši mezi Svobodným státem Bavorsko a společností Bayerische Landesbank Girozentrale ze dne 28. prosince 1995, která v plném rozsahu odkazuje na úpravy smlouvy o vkladu ze dne 15. prosince 1994.

11

(12)  Úř. věst. L 386, 30.12.1989, zrušen a nahrazen směrnicí 2000/12/ES, Úř. věst. L 126, 26.5.2000.

12

(13)  Úř. věst. L 124, 5.5.1989, zrušen a nahrazen směrnicí 2000/12/EG, Úř. věst. L 126, 26.5.2000.

13

(14)  Podle směrnice o výši kapitálové přiměřenosti musí úvěrové ústavy vlastnit vlastní prostředky ve výši alespoň 8 % svých rizikem zatížených aktiv, zatímco podle starých německých pravidel byl požadován podíl 5,6 %; tento podíl se ovšem zakládal na definici vlastních prostředků, který byla užší než podíl platný od nabytí platnosti směrnice o vlastních prostředcích.

14

(15)  Důvěrná informace

15

(16)  Nyní Spolkový ústav pro dohled nad finančními službami („BaFin“)

16

(17)  Dopis BAKred ze dne 20. prosince 1996.

17

(18)  To mohlo být, jak Německo vysvětlilo, stanoveno při delší průměrné době platnosti než původně za nižší kupní hodnotu a při průměrné kratší době platnosti to mohlo vést k vyšší kupní hodnotě. Pokud skutečná kupní hodnota překročila částku ve výši 1,197 miliard DEM, kterou BAKred uznal a vykázal v rozvaze, byla částka rozdílu zaúčtována jako rezerva pro vyrovnávání rizik ze změny kupní hodnoty.

18

(19)  To, že snížením o [...] DEM byla částka, která je z hlediska právního dohledu uznána jako horní hranice, ve výši 1,197 miliard DEM nižší pouze o [...] DEM, vyplývá výhradně z (náhodné) okolnosti, že kupní hodnota v roce 1997 tuto horní hranici překročila.

19

(20)  § 4 odstavec 3 smlouvy o vkladu ze dne 15. prosince 1994.

20

(21)  § 4 odstavec 1 smlouvy o vkladu ze dne 15. prosince 1994.

21

(22)  § 2 odstavec 1 smlouvy o vkladu ze dne 15. prosince 1994.

22

(23)  Viz zdůvodnění ke článku 3 „zákona o tvorbě účelového sdružení majetku převodem svěřeneckých pohledávek Svobodného státu Bavorsko do vlastního kapitálu k ručení společnosti Bayerische Landesbank – Girozentrale“ ze dne 23. července 1994 (Bavorský zemský sněm tiskovina 12/15851), který upravuje záruka za nesplacení.

23

(24)  Německo nadále uvádí, že bez záruky by musel být majetek podle zásady KWG 1 zatížen 100 % a podpořen zásadně 8 % vlastním kapitálem. Pohledávky z půjček totiž nesplňovaly zvláštní privilegující předpoklady významnosti jako reálné úvěry ve smyslu KWG. Podle tohoto by musel být převedený objem půjček podpořen vlastními prostředky ve výši přibližně 400 mil. DEM, a tak by se musela zredukovat uznaná částka přibližně o 400 mil. DEM.

24

(25)  Koncem roku 1995 – k okamžiku vložení druhé tranše – to bylo podle informací předložených Komisi již 1,1 miliardy DEM.

25

(26)  V ostatním se riziková prémie popř. prémie ručení platí v prvé řadě kvůli riziku ztráty v případě insolvence. V tomto případě je kapitál nenávratně ztracen. V případě běžné (dílčí) ztráty, tedy mimo insolvenci, existuje vždy šance, že vlastní kapitál bude opět doplněn o zisk.

26

(27)  K odstranění účinků inflace musí být přitom pro každé časové období vkladu určena sazba výnosnosti pro dlouhodobou státní půjčku. nejprve bez zohlednění očekávané inflace. Pro odhad dlouhodobé nerizikové základní úrokové sazby se potom k „reálné základní úrokové sazbě“ v okamžiku pozorování přičte odhad dlouhodobé průměrné očekávané inflace ve výši 3,60 %.

27

(28)  BdB k porovnání doplňuje také teoretické hodnoty beta podle modulu Capital Asset Pricing (CAPM), které se, jak konstatuje, téměř neliší od empiricky určených hodnot.

28

(29)  Bavorský zemský sněm, 12. volební období tiskovina 12/15851 ze dne 7. června 1994.

29

(30)  Rozsudek ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a země Severní Porýní-Vestfálsko/Komise, Sb. rozh. 2003, II-435.

30

(31)  Sdělení Komise členským státům: Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 Směrnice Komise 80/723/EHS o státních podnicích ve zpracovatelském průmyslu, Úř. věst.. C 307, 13.11.1993, s. 3, viz bod 11. V tomto sdělení jde sice výslovně o zpracovatelský průmysl, ale zásada platí bez pochyby i pro všechna ostatní odvětví hospodářství. Co se týče finančních služeb, bylo toto stvrzeno řadou rozhodnutí Komise, např. v případech Crédit Lyonnais (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28) a GAN (Úř. věst. L 78, 16.3.1998, s. 1).

31

(32)  Účasti státu na kapitálu podniků – stanovisko Komise, Bul. ES 9-1984, s. 93 a další.

32

(33)  Rozsudek ze 6. března 2003 ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a země Severní Porýní-Vestfálsko/Komise, Sb. rozh. 2003, II-435, bod odůvodnění 206 a další.

33

(34)  Rozsudek ze 6. března 2003 ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a země Severní Porýní-Vestfálsko/Komise, Sb. rozh. 2003, II-435, body odůvodnění 241, 314.

34

(35)  Rozsudek Evropského soudu prvního stupně ze 6. března 2003 ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a země Severní Porýní-Vestfálsko/Komise, Sb. rozh. 2003, II-435, bod odůvodnění 320, 335.

35

(36)  Toto nelze odvodit ani ze zákona a stanov. Tam je možné pouze najít, že „základní kapitál“ musí být vkládán poměrně oběma vlastníky podílů popř. – na stranách Sparkassenverband – také spořitelnami samými.

36

(37)  Rozsudek ze dne 12. prosince 2000, T-296/97.

37

(38)  Rozsudek ze 6. března 2003 ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a země Severní Porýní-Vestfálsko/Komise, Sb. rozh. 2003, II-435, bod odůvodnění 316.

38

(39)  Daný případ se tak odlišuje od skutkové podstaty v řízení WestLB, ve kterém byla z hlediska právního dohledu uznána za vlastní kapitál pouze část zjištěné a v rozvaze jako vlastní prostředky vykazované současné hodnoty majetku na podporu bytové výstavby.

39

(40)  Pokud navíc kupní hodnota účelového rezervního fondu překročila hodnotu uznanou z hlediska právního dohledu, byla částka rozdílu účtována jako rezerva na straně pasiv, a tak vlastní kapitál společnosti BayernLB nezvýšila ani z hlediska obchodního práva ani z hlediska právního dohledu.

40

(41)  Německo navíc v průběhu řízení zastávalo názor, že je nutné poskytnout paušální slevu ve výši 25 % kupní hodnoty uznané BAKred. Dále bylo uvedeno, že země mohla změnit svou politiku poskytování podpor a přejít od úvěrů k přímým grantům, což by kupní hodnotu ještě dále snížilo.V takovém případě by banka nemohla použít celou částku na podporu konkurenceschopnosti svých obchodů z bezpečnostních důvodů. Komise tento argument přezkoumala a dospěla k závěru, že by drastické snížení kupní hodnoty na základě úzkého vztahu spolupráce mezi bankou a svobodným státem nebylo pravděpodobné. Také na tomto pozadí se jeví oprávněné zohledňovat výlučně skutečné snížení kupní hodnoty.

41

(42)  Přitom s ohledem na funkci ručení nejde o okamžik sestavení rozvahy ke dni 31. prosince příslušného obchodního roku. Rozhodující je spíše datum skutečného vklade. Je nutné vycházet z toho, že banka by své věřitele o přídělu kapitálu informovala přinejmenším v případě větší transakce. Podle názoru Komise vstupuje funkce ručení do hry v okamžiku účinnosti rozvahy.

42

(43)  Dopis Německa ze dne 3. července 2001, s. 9.

43

(44)  Dopis Německa ze dne 3. července 2001, s. 10.

44

(45)  Např. sjednání tzv. nároku na dodatečnou platbu pro případ, že provize z ručení by měla v obchodním roce odpadnout, protože by to vedlo k čisté ztrátě (viz § 3 smlouvy o vkladu).

45

(46)  Dopis Německa ze dne 3. července 2001, s. 11.

46

(47)  Ve skutečnosti je situace samozřejmě mnohem komplikovanější, např. kvůli mimorozvahovým položkám, rozdílným významům rizik pro aktiva a položkám s nulovým rizikem. Základní důvody však trvají.

47

(48)  Situace zůstává stejná, pokud se vezme v úvahu možnost opatření doplňkových vlastních prostředků až do výše základních vlastních prostředků (faktor 25 místo 12,5 pro základní vlastní prostředky).

48

(49)  Potvrzeno rozsudkem Evropského soudu prvního stupně ze dne 6. března 2003 ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99, bod odůvodnění 321 až 331.

49

(50)  Podle podkladů, které předložila německá vláda, činila daň z příjmů právnických osob v roce 1995 a 1996 42 %, k ní přibyl ještě příspěvek na solidaritu ve výši 7,5 % (celkem tedy 49,5 %). Celková zdaňovací sazba se v roce 1998 snížila na 47,5. Teprve od roku 2001 činila celková sazba zdanění již jen 30,5 %.

50

(51)  Rozhodnutí 2000/392/ES.

51

(52)  Jak již bylo vysvětleno shora, nejde s ohledem na funkci ručení o okamžik sestavení rozvahy ke dni 31. prosince příslušného obchodního roku. Rozhodující je spíše skutečné datum vkladu (viz poznámku pod čarou 41).

52

(53)  Viz nahoře poznámku pod čarou 49.

53

(54)  Komise si je vědoma, že výše částky, která je k dispozici pro účely ručení, která byla v rozhodnutí o WestLB 2000/392/ES uvedena jako další důvod pro zvýšení, je v případě společnosti BayernLB nižší, a proto zde má menší význam.

54

(55)  Podle podkladů, které předložila německá vláda, činila daň z příjmů právnických osob v roce 1995 a 1996 42 %, ke které přibyl ještě příspěvek na solidaritu ve výši 7,5 % (celkem tedy 49,5 %). Celková zdaňovací sazba se v roce 1998 snížila na 47,5. Teprve od roku 2001 činila celková zdaňovací sazba již jen 30,5 %.

55

(56)  Tato zpráva byla předložena Radě Ecofin dne 23. listopadu 1998, ovšem nebyla zveřejněna. Je možné ji nalézt na Generálního ředitelství Komise pro hospodářskou soutěž a rovněž na internetové stránce Komise.

56

(57)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

57

---

PŘÍLOHA

INFORMACE O PROVEDENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

1.   Kalkulace částky, která má být navrácena

| 1.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla oprávněné osobě dána k dispozici:








  Datum platby (1) | Výše příspěvku (2) | Měna | Identita oprávněné osoby |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla oprávněné osobě dána k dispozici:

Datum platby (1)

Výše příspěvku (2)

Měna

Identita oprávněné osoby

Poznámky:

| 1.2. | Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která á musí být navrácena.. |
| --- | --- |

1.2.

Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která á musí být navrácena..

2.   Již učiněná nebo naplánovaná opatření k navrácení podpory

| 2.1. | Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření jsou plánována, aby bylo možné provést bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně, zda existuje právní základ pro učiněná/plánovaná opatření. |
| --- | --- |

2.1.

Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření jsou plánována, aby bylo možné provést bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně, zda existuje právní základ pro učiněná/plánovaná opatření.

| 2.2. | Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno? |
| --- | --- |

2.2.

Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno?

3.   Podpora, která již byla navrácena

| 3.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:








  Datum (3) | Splacená částka | Měna | Identita oprávněné osoby |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:

Datum (3)

Splacená částka

Měna

Identita oprávněné osoby

| 3.2. | Doložte, prosím, splacení částek podpor, které jsou specifikovány v horní tabulce pod bodem 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Doložte, prosím, splacení částek podpor, které jsou specifikovány v horní tabulce pod bodem 3.1.

---

(1)

| (o) | Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány oprávněné osobě k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řady) |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány oprávněné osobě k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řady)

(2)  Výše podpory, která byla oprávněné osobě dána k dispozici (v ekvivalentech hrubé podpory)

(3)

| (o) | Datum, kdy byla podpora splacena. |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora splacena.

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/110 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/110

---

Rozhodnutí Komise

ze dne 20. října 2004

o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Hamburgische Landesbank – Girozentrale, nyní HSH Nordbank AG

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3928)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/740/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ -

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly členský stát a ostatní zúčastněné strany na základě výše uvedených ustanovení vyzvány k podání připomínek (1), a s ohledem na jejich připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Předmětem řízení je převod podílů na subjektu Hamburgische Wohnungsbaukreditanstalt („WK“) na banku Hamburgische Landesbank – Girozentrale („HLB“) provedený Svobodným a hanzovním městem Hamburk („FHH“). Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu vedenými z důvodu převodů majetkových práv na zemské banky, zejména banku Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“). |
| --- | --- |

(1)

Předmětem řízení je převod podílů na subjektu Hamburgische Wohnungsbaukreditanstalt („WK“) na banku Hamburgische Landesbank – Girozentrale („HLB“) provedený Svobodným a hanzovním městem Hamburk („FHH“). Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu vedenými z důvodu převodů majetkových práv na zemské banky, zejména banku Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“).

| (2) | Komise Německu zaslala dne 12. ledna 1993 žádost o informace ohledně okolností a důvodů pro zvýšení kapitálu u WestLB prostřednictvím začlenění Wohnungsbauförderanstalt („WfA“), jakož i ohledně případných obdobných zvýšení vlastního kapitálu u zemských bank ostatních spolkových zemí. Německo zaslalo svou odpověď v březnu a září 1993 a na další žádost Komise ze dne 10. listopadu a 13. prosince 1993 zaslalo dodatečné informace v březnu 1994. V odpovědi Německa byly kromě údajů k převodům WfA na WestLB zmíněny i obdobné převody v Dolním Sasku, Berlíně a Šlesvicku-Holštýnsku. |
| --- | --- |

(2)

Komise Německu zaslala dne 12. ledna 1993 žádost o informace ohledně okolností a důvodů pro zvýšení kapitálu u WestLB prostřednictvím začlenění Wohnungsbauförderanstalt („WfA“), jakož i ohledně případných obdobných zvýšení vlastního kapitálu u zemských bank ostatních spolkových zemí. Německo zaslalo svou odpověď v březnu a září 1993 a na další žádost Komise ze dne 10. listopadu a 13. prosince 1993 zaslalo dodatečné informace v březnu 1994. V odpovědi Německa byly kromě údajů k převodům WfA na WestLB zmíněny i obdobné převody v Dolním Sasku, Berlíně a Šlesvicku-Holštýnsku.

| (3) | Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 sdělil Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který zastupuje soukromé banky se sídlem v Německu, Komisi mimo jiné, že FHH přímo či nepřímo podíly na WK převedl na HLB s účinkem k 1. lednu 1986, jakož i s účinkem k 1. lednu 1993. Svaz BdB považoval s tím spojené zvýšení vlastního kapitálu HLB za narušení hospodářské soutěže ve prospěch této banky, neboť podle jeho názoru za toto zvýšení nebyla sjednána úhrada, která by byla v souladu se zásadou investora v podmínkách tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 sdělil Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který zastupuje soukromé banky se sídlem v Německu, Komisi mimo jiné, že FHH přímo či nepřímo podíly na WK převedl na HLB s účinkem k 1. lednu 1986, jakož i s účinkem k 1. lednu 1993. Svaz BdB považoval s tím spojené zvýšení vlastního kapitálu HLB za narušení hospodářské soutěže ve prospěch této banky, neboť podle jeho názoru za toto zvýšení nebyla sjednána úhrada, která by byla v souladu se zásadou investora v podmínkách tržního hospodářství.

| (4) | Druhým uvedeným dopisem tedy BdB formálně podal stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2). Stížnost se rovněž vztahovala na obdobné převody majetkových práv v Severním Porýní-Vestfálsku, Dolním Sasku, Šlesvicku-Holštýnsku, Berlíně a Bavorsku ve prospěch těchto zemských bank: Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein („LSH“), Landesbank Berlin resp. Bayerische Landesbank. V únoru a březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo několik jednotlivých bank. |
| --- | --- |

(4)

Druhým uvedeným dopisem tedy BdB formálně podal stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2). Stížnost se rovněž vztahovala na obdobné převody majetkových práv v Severním Porýní-Vestfálsku, Dolním Sasku, Šlesvicku-Holštýnsku, Berlíně a Bavorsku ve prospěch těchto zemských bank: Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein („LSH“), Landesbank Berlin resp. Bayerische Landesbank. V únoru a březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo několik jednotlivých bank.

| (5) | Komise nejdříve přezkoumala převod majetkových práv na WestLB. Rozhodnutím 2000/392/ES (2) z roku 1999 nakonec prohlásila rozdíl mezi zaplacenou úhradou a běžnou tržní renditou za státní podporu neslučitelnou se společným trhem a nařídila navrácení této podpory. Toto rozhodnutí Soud prvního stupně Evropských společenství zrušil rozsudkem ze dne 6. března 2003 (3) z důvodu nedostačujícího odůvodnění u dvou prvků při výpočtu výše úhrady, avšak ve zbytku je v plném rozsahu potvrdil. Současně s tímto rozhodnutím vydává Komise nové rozhodnutí týkající se WestLB, které zohledňuje body, které byly předmětem kritiky Soudu. |
| --- | --- |

(5)

Komise nejdříve přezkoumala převod majetkových práv na WestLB. Rozhodnutím 2000/392/ES (2) z roku 1999 nakonec prohlásila rozdíl mezi zaplacenou úhradou a běžnou tržní renditou za státní podporu neslučitelnou se společným trhem a nařídila navrácení této podpory. Toto rozhodnutí Soud prvního stupně Evropských společenství zrušil rozsudkem ze dne 6. března 2003 (3) z důvodu nedostačujícího odůvodnění u dvou prvků při výpočtu výše úhrady, avšak ve zbytku je v plném rozsahu potvrdil. Současně s tímto rozhodnutím vydává Komise nové rozhodnutí týkající se WestLB, které zohledňuje body, které byly předmětem kritiky Soudu.

| (6) | Dne 1. září 1999 zaslala Komise Německu žádost o informace, která se konkrétně týkala jednotlivých převodů na jiné zemské banky, mezi nimi také na HLB. Německo nato zaslalo dopisem ze dne 8. prosince 1999 informace o převodu WK na HLB a doplnilo je dopisem ze dne 22. ledna 2001. |
| --- | --- |

(6)

Dne 1. září 1999 zaslala Komise Německu žádost o informace, která se konkrétně týkala jednotlivých převodů na jiné zemské banky, mezi nimi také na HLB. Německo nato zaslalo dopisem ze dne 8. prosince 1999 informace o převodu WK na HLB a doplnilo je dopisem ze dne 22. ledna 2001.

| (7) | Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise sdělila Německu své rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise sdělila Německu své rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (8) | Poté, co Německo požádalo o prodloužení lhůty, které mu bylo povoleno, předložilo v dopisech ze dne 14. dubna 2003 a 15. května 2003 své připomínky a poskytlo dodatečné informace. Další otázky byly projednány na setkání se zástupci německých orgánů dne 26. června 2003. Po opětovné žádosti Komise o informace zaslalo Německo dne 29. srpna 2003 dodatečné informace. |
| --- | --- |

(8)

Poté, co Německo požádalo o prodloužení lhůty, které mu bylo povoleno, předložilo v dopisech ze dne 14. dubna 2003 a 15. května 2003 své připomínky a poskytlo dodatečné informace. Další otázky byly projednány na setkání se zástupci německých orgánů dne 26. června 2003. Po opětovné žádosti Komise o informace zaslalo Německo dne 29. srpna 2003 dodatečné informace.

| (9) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno dne 4. dubna 2003 v Úředním věstníku Evropské unie
   (4), aby byla ostatním zúčastněným stranám poskytnuta příležitost k vyjádření připomínek. Komise nato obdržela připomínky BdB, které postoupila Německu k vyjádření. Dne 30. října 2003 zaslalo Německo připomínky k tvrzením BdB. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno dne 4. dubna 2003 v Úředním věstníku Evropské unie
   (4), aby byla ostatním zúčastněným stranám poskytnuta příležitost k vyjádření připomínek. Komise nato obdržela připomínky BdB, které postoupila Německu k vyjádření. Dne 30. října 2003 zaslalo Německo připomínky k tvrzením BdB.

| (10) | Komise si dopisem ze dne 7. dubna 2004 od Německa vyžádala další informace ke všem řízením ohledně zemských bank a obdržela odpovědi dopisem ze dne 1. resp. 2. června 2004, jakož i 28. června 2004. Dne 1. října 2004 zaslalo Německo aktualizované údaje spolu s dodatečnými informacemi. |
| --- | --- |

(10)

Komise si dopisem ze dne 7. dubna 2004 od Německa vyžádala další informace ke všem řízením ohledně zemských bank a obdržela odpovědi dopisem ze dne 1. resp. 2. června 2004, jakož i 28. června 2004. Dne 1. října 2004 zaslalo Německo aktualizované údaje spolu s dodatečnými informacemi.

| (11) | V průběhu fúze HLB s LSH, kterou vznikla HSH Nordbank a ke které došlo dne 2. června 2003, byl podíl WK držený HLB převeden zpět na FHH. |
| --- | --- |

(11)

V průběhu fúze HLB s LSH, kterou vznikla HSH Nordbank a ke které došlo dne 2. června 2003, byl podíl WK držený HLB převeden zpět na FHH.

| (12) | Dne 19. července 2004 zaslal stěžovatel BdB, spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a WestLB předběžné dorozumění o přiměřené úhradě za převedené majetkové hodnoty. Tato úhrada podle jejich názoru měla být základem pro rozhodnutí Komise. Konečného znění tohoto dorozumění dosáhla Komise dne 13. října 2004. Předběžné dorozumění o přiměřené úhradě za převedený účelový majetek zaslaly dne 29. září 2004 rovněž BdB, FHH a HSH Nordbank, která vznikla v roce 2003 fúzí HLB a Landesbank Schleswig-Holstein. Později Komisi došlo více dopisů od těchto zúčastněných stran i Německa. Konečného znění dorozumění ohledně převodu účelového majetku na HLB dosáhla Komise dne 14. října 2004. |
| --- | --- |

(12)

Dne 19. července 2004 zaslal stěžovatel BdB, spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a WestLB předběžné dorozumění o přiměřené úhradě za převedené majetkové hodnoty. Tato úhrada podle jejich názoru měla být základem pro rozhodnutí Komise. Konečného znění tohoto dorozumění dosáhla Komise dne 13. října 2004. Předběžné dorozumění o přiměřené úhradě za převedený účelový majetek zaslaly dne 29. září 2004 rovněž BdB, FHH a HSH Nordbank, která vznikla v roce 2003 fúzí HLB a Landesbank Schleswig-Holstein. Později Komisi došlo více dopisů od těchto zúčastněných stran i Německa. Konečného znění dorozumění ohledně převodu účelového majetku na HLB dosáhla Komise dne 14. října 2004.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

| (13) | V okamžiku převodu byla HLB veřejnoprávní institucí, která byla zřízena výnosem v roce 1938. Výnos byl v roce 1993 nahrazen zákonem Gesetz über die Hamburgische Landesbank – Girozentrale, který byl v roce 1997 novelizován v souvislosti s částečným prodejem bance Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale („LSH“) (5). Až do tohoto okamžiku bylo FHH jediným vlastníkem podílů, jakož i zřizovatelem a poskytovatelem záruky HLB. V roce 1997 se LSH stala vedle FHH vlastníkem podílů na HLB. Každý z nich měl podíl na HLB ve výši 49,5 %. Kromě toho držela společnost HLB-Beteiligungsgesellschaft mbH („HLB-BG“), která je ovládána FHH a jeho holdingovou společností Hamburger Gesellschaft für Beteiligungsverwaltung mbH („HGV“), prostřednictvím netypické tiché společnosti faktický podíl ve výši 1 %. |
| --- | --- |

(13)

V okamžiku převodu byla HLB veřejnoprávní institucí, která byla zřízena výnosem v roce 1938. Výnos byl v roce 1993 nahrazen zákonem Gesetz über die Hamburgische Landesbank – Girozentrale, který byl v roce 1997 novelizován v souvislosti s částečným prodejem bance Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale („LSH“) (5). Až do tohoto okamžiku bylo FHH jediným vlastníkem podílů, jakož i zřizovatelem a poskytovatelem záruky HLB. V roce 1997 se LSH stala vedle FHH vlastníkem podílů na HLB. Každý z nich měl podíl na HLB ve výši 49,5 %. Kromě toho držela společnost HLB-Beteiligungsgesellschaft mbH („HLB-BG“), která je ovládána FHH a jeho holdingovou společností Hamburger Gesellschaft für Beteiligungsverwaltung mbH („HGV“), prostřednictvím netypické tiché společnosti faktický podíl ve výši 1 %.

| (14) | Dne 2. června 2003 (z daňového a rozvahového hlediska k 1. lednu 2003) vznikla sloučením HLB a LSH společnost HSH Nordbank AG. Vlastníky jsou FHH s podílem přes 35 %, spolková země Šlesvicko-Holštýnsko s podílem téměř 20 %, WestLB s podílem téměř 27 % a Sparkassen- und Giroverband Schleswig-Holstein s podílem přes 18 %. S celkovou výší rozvahy kolem 180 miliard EUR a celkem přibližně 4 500 zaměstnanci patří dnes tato banka vzniklá fúzí k největším úvěrovým institucím v Německu. |
| --- | --- |

(14)

Dne 2. června 2003 (z daňového a rozvahového hlediska k 1. lednu 2003) vznikla sloučením HLB a LSH společnost HSH Nordbank AG. Vlastníky jsou FHH s podílem přes 35 %, spolková země Šlesvicko-Holštýnsko s podílem téměř 20 %, WestLB s podílem téměř 27 % a Sparkassen- und Giroverband Schleswig-Holstein s podílem přes 18 %. S celkovou výší rozvahy kolem 180 miliard EUR a celkem přibližně 4 500 zaměstnanci patří dnes tato banka vzniklá fúzí k největším úvěrovým institucím v Německu.

| (15) | V okamžiku prvního převodu měla HLB celkovou výši rozvahy 36,5 miliardy DEM (1986) a v případě druhého převodu téměř 60 miliard DEM (1992). V roce 2002, tedy v posledním roce před fúzí vytvářející HSH Nordbank, měla HLB celkovou částku konsolidované rozvahy skoro 93 miliard EUR (koncern) a podíl vlastních prostředků 11 %. V témže roce bylo na úrovni koncernu zaměstnáno 2 700 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(15)

V okamžiku prvního převodu měla HLB celkovou výši rozvahy 36,5 miliardy DEM (1986) a v případě druhého převodu téměř 60 miliard DEM (1992). V roce 2002, tedy v posledním roce před fúzí vytvářející HSH Nordbank, měla HLB celkovou částku konsolidované rozvahy skoro 93 miliard EUR (koncern) a podíl vlastních prostředků 11 %. V témže roce bylo na úrovni koncernu zaměstnáno 2 700 zaměstnanců.

| (16) | Jako státní banka prováděla HLB bankovní obchody FHH a jeho právnických osob veřejného a soukromého práva. Jako obchodní banka vykonávala HLB činnost především v oblastech financování lodí a výstavby nemovitostí, obchodů pro podniky a soukromé osoby, jakož i v oblasti obchodů na mezinárodním kapitálovém trhu. V oblasti financování lodí je v současnosti HSH Nordbank podle vlastních tvrzení předním celosvětovým poskytovatelem. |
| --- | --- |

(16)

Jako státní banka prováděla HLB bankovní obchody FHH a jeho právnických osob veřejného a soukromého práva. Jako obchodní banka vykonávala HLB činnost především v oblastech financování lodí a výstavby nemovitostí, obchodů pro podniky a soukromé osoby, jakož i v oblasti obchodů na mezinárodním kapitálovém trhu. V oblasti financování lodí je v současnosti HSH Nordbank podle vlastních tvrzení předním celosvětovým poskytovatelem.

| (17) | Podle článku 1 zákona „Gesetz zur Änderung der Trägerschaft der Hamburgischen Wohnungsbaukreditanstalt“ ze dne 1. července 1986 převedlo FHH s účinkem ke dni 1. ledna 1986 24 % základního a zvláštního kapitálu WK na HLB. Podle smlouvy o vkladu uzavřené mezi FHH a HLB dne 10. července 1986 se tento vklad uskutečnil jako opatření pro zvýšení kapitálu. |
| --- | --- |

(17)

Podle článku 1 zákona „Gesetz zur Änderung der Trägerschaft der Hamburgischen Wohnungsbaukreditanstalt“ ze dne 1. července 1986 převedlo FHH s účinkem ke dni 1. ledna 1986 24 % základního a zvláštního kapitálu WK na HLB. Podle smlouvy o vkladu uzavřené mezi FHH a HLB dne 10. července 1986 se tento vklad uskutečnil jako opatření pro zvýšení kapitálu.

| (18) | Zákonem „Gesetz zur Verstärkung des Kapitals der Hamburgischen Landesbank – Girozentrale“ ze dne 22. prosince 1992 převedlo FHH s účinkem od 1. 1. 1993 dalších 38 % podílů ve WK na HGV, jakož i zbývající podíly ve výši dalších 38 % přímo na HLB. Holdingová společnost Svobodného a hanzovního města Hamburg, kterou je HGV, se zase podílela ve formě typického vkladu tichého společníka ve výši 19,86 % podílů, které na ni byly převedeny, na HLB. Podle informací sdělených Německem tím vložilo FHH celkem 81,86 % svých podílů ve WK zčásti nepřímo a zčásti přímo do HLB. |
| --- | --- |

(18)

Zákonem „Gesetz zur Verstärkung des Kapitals der Hamburgischen Landesbank – Girozentrale“ ze dne 22. prosince 1992 převedlo FHH s účinkem od 1. 1. 1993 dalších 38 % podílů ve WK na HGV, jakož i zbývající podíly ve výši dalších 38 % přímo na HLB. Holdingová společnost Svobodného a hanzovního města Hamburg, kterou je HGV, se zase podílela ve formě typického vkladu tichého společníka ve výši 19,86 % podílů, které na ni byly převedeny, na HLB. Podle informací sdělených Německem tím vložilo FHH celkem 81,86 % svých podílů ve WK zčásti nepřímo a zčásti přímo do HLB.

| (19) | Smlouva o vkladu ze dne 22. prosince 1992 předpokládala dále možnost nákupní opce (tzv. „Call-Option“). Podle ní mohlo FHH kdykoli od zemské banky vyžadovat, aby převedla přímo vložené podíly ve WK na FHH nebo na jím určenou třetí osobu. Zahrnovala také právo na zpětný převod podílů vložených v roce 1986, což bylo upraveno v tzv. „Sideletter“ ze dne 22. prosince 1992. Při zpětném převodu je třeba zaplatit protihodnotu podílů ve WK určenou na základě oceňovacího posudku z hospodářského roku, který předchází roku, kdy dojde ke zpětnému převodu. V dodatku ke smlouvě ze dne 22. prosince 1992 uzavřeném dne 21. dubna 1997 bylo stanoveno, že v případě zpětného převodu nedojde k nárůstu tichých rezerv vzniklému v důsledku přeorientování systémů podpory WK u HLB, ale u FHH. |
| --- | --- |

(19)

Smlouva o vkladu ze dne 22. prosince 1992 předpokládala dále možnost nákupní opce (tzv. „Call-Option“). Podle ní mohlo FHH kdykoli od zemské banky vyžadovat, aby převedla přímo vložené podíly ve WK na FHH nebo na jím určenou třetí osobu. Zahrnovala také právo na zpětný převod podílů vložených v roce 1986, což bylo upraveno v tzv. „Sideletter“ ze dne 22. prosince 1992. Při zpětném převodu je třeba zaplatit protihodnotu podílů ve WK určenou na základě oceňovacího posudku z hospodářského roku, který předchází roku, kdy dojde ke zpětnému převodu. V dodatku ke smlouvě ze dne 22. prosince 1992 uzavřeném dne 21. dubna 1997 bylo stanoveno, že v případě zpětného převodu nedojde k nárůstu tichých rezerv vzniklému v důsledku přeorientování systémů podpory WK u HLB, ale u FHH.

| (20) | Podle směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o ukazateli kapitálové přiměřenosti úvěrových institucí (6) (dále jen „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a směrnice Rady 89/299/EHS ze dne 17. dubna 1989 o kapitálu úvěrových institucí (7) (dále jen „směrnice o kapitálu“), podle kterých byl novelizován zákon o poskytování úvěrů (Kreditwesengesetz – „KWG“), musejí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % jejich rizikově vážených aktiv. Z toho musí alespoň 4 procentní body představovat tzv. základní kapitál (kapitál „Třídy-1“), který zahrnuje části kapitálu, jež má úvěrová instituce neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby kryla rizika a ztráty, jakmile se vyskytnou. Základní kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastním kapitálem ve smyslu práva bankovního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „Třídy 2“) je uznáván pouze ve výši disponibilního základního kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky. |
| --- | --- |

(20)

Podle směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o ukazateli kapitálové přiměřenosti úvěrových institucí (6) (dále jen „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a směrnice Rady 89/299/EHS ze dne 17. dubna 1989 o kapitálu úvěrových institucí (7) (dále jen „směrnice o kapitálu“), podle kterých byl novelizován zákon o poskytování úvěrů (Kreditwesengesetz – „KWG“), musejí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % jejich rizikově vážených aktiv. Z toho musí alespoň 4 procentní body představovat tzv. základní kapitál (kapitál „Třídy-1“), který zahrnuje části kapitálu, jež má úvěrová instituce neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby kryla rizika a ztráty, jakmile se vyskytnou. Základní kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastním kapitálem ve smyslu práva bankovního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „Třídy 2“) je uznáván pouze ve výši disponibilního základního kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky.

| (21) | Ke 30. červnu 1993 měly německé banky přizpůsobit své vybavení kapitálem k ručení novým požadavkům podle směrnice o kapitálové přiměřenosti a směrnice o kapitálu (8). Již před provedením směrnice o kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo vybavení kapitálem k ručení u mnohých zemských bank poměrně slabé. Pro dotyčné úvěrové instituce bylo proto naléhavě nutné, aby posílily kapitálovou základnu a tím zabránily omezení svého podnikatelského rozvoje nebo alespoň si mohly zachovat svůj stávající objem obchodů. Z důvodu napjaté rozpočtové situace však veřejní vlastníci podílů nebyli schopni vložit žádný nový kapitál, na druhou stranu ale také nechtěli privatizovat ani financovat doplňkový kapitál prostřednictvím kapitálových trhů. Banky ve veřejném vlastnictví se proto rozhodly, že uskuteční převody majetku resp. kapitálu, v případě WestLB se jednalo o majetek Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen („WfA“), v případě HLB o uvedené podíly ve WK, které byly převedeny do kapitálových rezerv resp. jako vklad tichého společníka HLB. |
| --- | --- |

(21)

Ke 30. červnu 1993 měly německé banky přizpůsobit své vybavení kapitálem k ručení novým požadavkům podle směrnice o kapitálové přiměřenosti a směrnice o kapitálu (8). Již před provedením směrnice o kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo vybavení kapitálem k ručení u mnohých zemských bank poměrně slabé. Pro dotyčné úvěrové instituce bylo proto naléhavě nutné, aby posílily kapitálovou základnu a tím zabránily omezení svého podnikatelského rozvoje nebo alespoň si mohly zachovat svůj stávající objem obchodů. Z důvodu napjaté rozpočtové situace však veřejní vlastníci podílů nebyli schopni vložit žádný nový kapitál, na druhou stranu ale také nechtěli privatizovat ani financovat doplňkový kapitál prostřednictvím kapitálových trhů. Banky ve veřejném vlastnictví se proto rozhodly, že uskuteční převody majetku resp. kapitálu, v případě WestLB se jednalo o majetek Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen („WfA“), v případě HLB o uvedené podíly ve WK, které byly převedeny do kapitálových rezerv resp. jako vklad tichého společníka HLB.

| (22) | Převody byly odůvodněny potřebou kapitálu resp. zlepšením kapitálového vybavení za účelem rozšíření obchodů HLB. Výhodou převodu podílů ve WK bylo umožnění výše uvedeného, aniž by byl potřeba dodatečný kapitál z rozpočtu FHH. |
| --- | --- |

(22)

Převody byly odůvodněny potřebou kapitálu resp. zlepšením kapitálového vybavení za účelem rozšíření obchodů HLB. Výhodou převodu podílů ve WK bylo umožnění výše uvedeného, aniž by byl potřeba dodatečný kapitál z rozpočtu FHH.

| (23) | Již v 80. letech mělo rozšíření obchodu za následek neustále rostoucí potřebu kapitálu. Podle dostupných informací proto banka jednak pravidelně odváděla část rozvahového zisku do úročeného základního kapitálu. Protože to však zjevně nepostačovalo, rozhodlo se FHH již v roce 1986, že do HLB vloží 24 % podíl ve WK (212,160 milionu DEM). Počátkem 90. let pak bylo vzhledem ke 4.  novele zákona o poskytování úvěrů („KWG“) nezbytně nutné další zvýšení kapitálu HLB, neboť jinak by HLB nedostála novým kapitálovým požadavkům. |
| --- | --- |

(23)

Již v 80. letech mělo rozšíření obchodu za následek neustále rostoucí potřebu kapitálu. Podle dostupných informací proto banka jednak pravidelně odváděla část rozvahového zisku do úročeného základního kapitálu. Protože to však zjevně nepostačovalo, rozhodlo se FHH již v roce 1986, že do HLB vloží 24 % podíl ve WK (212,160 milionu DEM). Počátkem 90. let pak bylo vzhledem ke 4.  novele zákona o poskytování úvěrů („KWG“) nezbytně nutné další zvýšení kapitálu HLB, neboť jinak by HLB nedostála novým kapitálovým požadavkům.

| (24) | Protože v daném okamžiku nemělo ani FHH k dispozici dostatek likvidních rozpočtových prostředků, rozhodlo se pro cestu nepeněžitého kapitálového vkladu a k 1. lednu 1993 vložilo 57,68 % podílů ve WK (959,362 milionu DEM) přímo a přes HGV do HLB. |
| --- | --- |

(24)

Protože v daném okamžiku nemělo ani FHH k dispozici dostatek likvidních rozpočtových prostředků, rozhodlo se pro cestu nepeněžitého kapitálového vkladu a k 1. lednu 1993 vložilo 57,68 % podílů ve WK (959,362 milionu DEM) přímo a přes HGV do HLB.

| (25) | Celková hodnota převodů byla vyčíslena na 1 171,522 milionu DEM. Z toho připadlo 212,160 milionu DEM na příspěvek do otevřených rezervních fondů v roce 1986 (24 % podílů ve WK), 659,362 milionu DEM na příspěvek do otevřených rezervních fondů v roce 1993 (38 % podílů ve WK) a 300 milionů DEM na vklad tichého společníka HGV v témže roce (19,86 % podílů ve WK). Základem pro výpočet je posudek dvou auditorských společností ohledně zjištění hodnoty WK v letech 1986 a 1993. Celková částka ve výši 1 171,522 milionu DEM byla začleněna do rozvahy v roce 1993 a v následujících hospodářských letech. |
| --- | --- |

(25)

Celková hodnota převodů byla vyčíslena na 1 171,522 milionu DEM. Z toho připadlo 212,160 milionu DEM na příspěvek do otevřených rezervních fondů v roce 1986 (24 % podílů ve WK), 659,362 milionu DEM na příspěvek do otevřených rezervních fondů v roce 1993 (38 % podílů ve WK) a 300 milionů DEM na vklad tichého společníka HGV v témže roce (19,86 % podílů ve WK). Základem pro výpočet je posudek dvou auditorských společností ohledně zjištění hodnoty WK v letech 1986 a 1993. Celková částka ve výši 1 171,522 milionu DEM byla začleněna do rozvahy v roce 1993 a v následujících hospodářských letech.

| (26) | Spolkový úřad pro dohled nad úvěrovými obchody (Das Bundesaufsichtsamt für des Kreditwesen – „BAKred“) uznal částku kapitálu ve výši 212,160 milionu DEM na rok 1986. S ohledem na celkové stanovení kapitálu po dalších převodech v roce 1993 BAKred nejprve odpovídající žádosti HLB nevyhověl, neboť byl toho názoru –aby uznal WK jako hodnotnou účast –, že HLB by musela být oprávněna provést likvidaci WK. Po změně zákona o WK v roce 1997, která předpokládala usnesení vlastníků podílů o rozpuštění na žádost jednoho z nich (také HLB), byl tento problém překonán a celá hodnota byla uznána jako vlastní kapitál HLB k ručení. |
| --- | --- |

(26)

Spolkový úřad pro dohled nad úvěrovými obchody (Das Bundesaufsichtsamt für des Kreditwesen – „BAKred“) uznal částku kapitálu ve výši 212,160 milionu DEM na rok 1986. S ohledem na celkové stanovení kapitálu po dalších převodech v roce 1993 BAKred nejprve odpovídající žádosti HLB nevyhověl, neboť byl toho názoru –aby uznal WK jako hodnotnou účast –, že HLB by musela být oprávněna provést likvidaci WK. Po změně zákona o WK v roce 1997, která předpokládala usnesení vlastníků podílů o rozpuštění na žádost jednoho z nich (také HLB), byl tento problém překonán a celá hodnota byla uznána jako vlastní kapitál HLB k ručení.

| (27) | Podle tvrzení Německa HLB po obou převodech výrazně rozšířila své obchody: v období 1986 až 1999 stoupla celková výše rozvahy z 36,5 miliard DEM v roce 1986 na více než 145 miliard DEM v roce 1999. |
| --- | --- |

(27)

Podle tvrzení Německa HLB po obou převodech výrazně rozšířila své obchody: v období 1986 až 1999 stoupla celková výše rozvahy z 36,5 miliard DEM v roce 1986 na více než 145 miliard DEM v roce 1999.

| (28) | Podle předložených informací neobdrželo FHH za podíly (24 % odpovídající 212,160 milionu DEM) vložené k 1. lednu 1986 žádnou úhradu. Za podíly bezprostředně převedené na HLB k 1. lednu 1993 (38 % odpovídající 659,362 milionu DEM) rovněž nebyla sjednána žádná úhrada; HGV ovšem od HLB za vklad obdržela [...] (9) milionů DEM. |
| --- | --- |

(28)

Podle předložených informací neobdrželo FHH za podíly (24 % odpovídající 212,160 milionu DEM) vložené k 1. lednu 1986 žádnou úhradu. Za podíly bezprostředně převedené na HLB k 1. lednu 1993 (38 % odpovídající 659,362 milionu DEM) rovněž nebyla sjednána žádná úhrada; HGV ovšem od HLB za vklad obdržela [...] (9) milionů DEM.

| (29) | Bylo sjednáno, že HGV za svůj vklad obdrží podíl na zisku ve výši [...], maximálně však 10 % ročně. Podle předložených informací HLB od sjednání této dohody ze dne 23. prosince 1992 až do 1. ledna 1993 zaplatila [...] milionů DEM. |
| --- | --- |

(29)

Bylo sjednáno, že HGV za svůj vklad obdrží podíl na zisku ve výši [...], maximálně však 10 % ročně. Podle předložených informací HLB od sjednání této dohody ze dne 23. prosince 1992 až do 1. ledna 1993 zaplatila [...] milionů DEM.

| (30) | Další úhrady sjednány nebyly. Německo však prohlásilo, že FHH jako jediný vlastník podílů HLB až do roku 1997 obdrželo každoroční maximální dividendu ve výši 6 % uvedenou ve stanovách (10). Navíc HLB pravidelně přeměňovala rezervy, které sama vytvořila, v úročený základní kapitál (podle Německa srovnatelné s vydáním bezplatných akcií), což podle předložených údajů vedlo k efektivnímu zúročení kapitálu skutečně uhrazeného společníky ve výši více než [...] % po zdanění (a k odpovídajícímu přílivu kapitálu); tím se HLB stala zemskou bankou s nejvyšším efektivním zúročením. |
| --- | --- |

(30)

Další úhrady sjednány nebyly. Německo však prohlásilo, že FHH jako jediný vlastník podílů HLB až do roku 1997 obdrželo každoroční maximální dividendu ve výši 6 % uvedenou ve stanovách (10). Navíc HLB pravidelně přeměňovala rezervy, které sama vytvořila, v úročený základní kapitál (podle Německa srovnatelné s vydáním bezplatných akcií), což podle předložených údajů vedlo k efektivnímu zúročení kapitálu skutečně uhrazeného společníky ve výši více než [...] % po zdanění (a k odpovídajícímu přílivu kapitálu); tím se HLB stala zemskou bankou s nejvyšším efektivním zúročením.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (31) | V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 Komise prohlásila, že je třeba přezkoumat poskytnutí finančních prostředků ze strany FHH ve prospěch HLB podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství. Podle této zásady neexistují prvky podpory ani v případech poskytnutí prostředků ze strany státního investora, pokud jsou tyto prostředky poskytnuty za podmínek, za kterých by i soukromý investor, který jedná v běžných podmínkách tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku (11) („běžné tržní podmínky“). |
| --- | --- |

(31)

V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 Komise prohlásila, že je třeba přezkoumat poskytnutí finančních prostředků ze strany FHH ve prospěch HLB podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství. Podle této zásady neexistují prvky podpory ani v případech poskytnutí prostředků ze strany státního investora, pokud jsou tyto prostředky poskytnuty za podmínek, za kterých by i soukromý investor, který jedná v běžných podmínkách tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku (11) („běžné tržní podmínky“).

| (32) | Hospodářský užitek širší základny vlastních prostředků, která byla vytvořena sporným převodem podílů ve WK, spočívá pro úvěrovou instituci v související větší kapacitě poskytování úvěrů a v možnosti rozšíření obchodních aktivit. Pokud je tato širší základna vlastních prostředků poskytnuta z veřejných prostředků za podmínek, které jsou příznivější než běžné tržní podmínky, představuje to zvýhodnění ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(32)

Hospodářský užitek širší základny vlastních prostředků, která byla vytvořena sporným převodem podílů ve WK, spočívá pro úvěrovou instituci v související větší kapacitě poskytování úvěrů a v možnosti rozšíření obchodních aktivit. Pokud je tato širší základna vlastních prostředků poskytnuta z veřejných prostředků za podmínek, které jsou příznivější než běžné tržní podmínky, představuje to zvýhodnění ze státních prostředků.

| (33) | Komise proto předběžně přezkoumala otázku, zda FHH poskytlo dotyčné prostředky za běžných tržních podmínek. Za běžných tržních podmínek se za vložení kapitálu očekává úhrada odpovídající jeho hodnotě, funkci a podstupovanému riziku. |
| --- | --- |

(33)

Komise proto předběžně přezkoumala otázku, zda FHH poskytlo dotyčné prostředky za běžných tržních podmínek. Za běžných tržních podmínek se za vložení kapitálu očekává úhrada odpovídající jeho hodnotě, funkci a podstupovanému riziku.

| (34) | Na základě informací, které měla v daném okamžiku k dispozici, Komise pochybovala, zda úhrada, kterou obdrželo FHH, resp. jeho holdingová společnost HGV, odpovídala běžným tržním podmínkám. Zaplacená úhrada ve výši [...] milionů DEM [...], odpovídala v poměru k celkové výši převedených prostředků přibližně [méně než 3 %]. Protože v obou okamžicích převodu se i oběžné rendity u spolkových cenných papírů s dobou splatnosti 10 let, tedy u vkladů bez rizika, pohybovaly mezi více než 6 % a 7 %, lze u poskytnutí kapitálu stěží vycházet z existence běžných tržních podmínek. I pokud by se zohlednila zvláštní povaha transakce, jako např. nedostatečná likvidita převáděných prostředků, bylo by jen stěží možné považovat úhradu obdrženou FHH, resp. HGV za běžné tržní zúročení. |
| --- | --- |

(34)

Na základě informací, které měla v daném okamžiku k dispozici, Komise pochybovala, zda úhrada, kterou obdrželo FHH, resp. jeho holdingová společnost HGV, odpovídala běžným tržním podmínkám. Zaplacená úhrada ve výši [...] milionů DEM [...], odpovídala v poměru k celkové výši převedených prostředků přibližně [méně než 3 %]. Protože v obou okamžicích převodu se i oběžné rendity u spolkových cenných papírů s dobou splatnosti 10 let, tedy u vkladů bez rizika, pohybovaly mezi více než 6 % a 7 %, lze u poskytnutí kapitálu stěží vycházet z existence běžných tržních podmínek. I pokud by se zohlednila zvláštní povaha transakce, jako např. nedostatečná likvidita převáděných prostředků, bylo by jen stěží možné považovat úhradu obdrženou FHH, resp. HGV za běžné tržní zúročení.

| (35) | Německo sice prohlásilo, že HLB byla v okamžiku převodu z hospodářského hlediska zdravý podnik, jehož hodnota rok od roku stoupala. Výnosy byly vyplaceny zčásti ve formě dividend pro FHH, zčásti plynuly ve formě fondů ze zisku do kapitálového vybavení HLB, což zvyšovalo její hodnotu a bylo ku prospěchu jejímu tehdejšímu jedinému společníku FHH. Na základě posudku vypracovaného u příležitosti prodeje podílů (49 %) zemské bance Šlesvicka-Holštýnska (LSH) byla zjištěna hodnota výnosu HLB ve výši [...] milionů DEM ke dni [...], která podle vnitřních výpočtů k 31. prosinci 1985 činila ještě [...] milionů DEM a k 31. prosinci 1992 dosáhla výše [...] milionů DEM, takže vychází roční průměrný nárůst hodnoty ve výši [...] % mezi roky 1986 až 1992 a ve výši [...] % mezi roky 1993 a 1996, který FHH, jež bylo do roku 1997 výlučným vlastníkem podílů, mohlo ve svůj prospěch zcela zaznamenat a při prodeji vůči LSH také zčásti realizovat. Protože však chyběly další údaje a výpočty, například k nárůstu dividend a hodnoty v důsledku vložení podílů ve WK, nebyla Komise s to provést odpovídající posouzení. |
| --- | --- |

(35)

Německo sice prohlásilo, že HLB byla v okamžiku převodu z hospodářského hlediska zdravý podnik, jehož hodnota rok od roku stoupala. Výnosy byly vyplaceny zčásti ve formě dividend pro FHH, zčásti plynuly ve formě fondů ze zisku do kapitálového vybavení HLB, což zvyšovalo její hodnotu a bylo ku prospěchu jejímu tehdejšímu jedinému společníku FHH. Na základě posudku vypracovaného u příležitosti prodeje podílů (49 %) zemské bance Šlesvicka-Holštýnska (LSH) byla zjištěna hodnota výnosu HLB ve výši [...] milionů DEM ke dni [...], která podle vnitřních výpočtů k 31. prosinci 1985 činila ještě [...] milionů DEM a k 31. prosinci 1992 dosáhla výše [...] milionů DEM, takže vychází roční průměrný nárůst hodnoty ve výši [...] % mezi roky 1986 až 1992 a ve výši [...] % mezi roky 1993 a 1996, který FHH, jež bylo do roku 1997 výlučným vlastníkem podílů, mohlo ve svůj prospěch zcela zaznamenat a při prodeji vůči LSH také zčásti realizovat. Protože však chyběly další údaje a výpočty, například k nárůstu dividend a hodnoty v důsledku vložení podílů ve WK, nebyla Komise s to provést odpovídající posouzení.

| (36) | Na základě dostupných informací tak Komise měla vážné pochybnosti o existenci běžných tržních podmínek, za kterých FHH převedlo prostředky, které měla HLB očividně v plném rozsahu k dispozici jako kapitálovou základnu k ručení. Došla proto k závěru, že HLB bylo pravděpodobně poskytnuto zvýhodnění ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(36)

Na základě dostupných informací tak Komise měla vážné pochybnosti o existenci běžných tržních podmínek, za kterých FHH převedlo prostředky, které měla HLB očividně v plném rozsahu k dispozici jako kapitálovou základnu k ručení. Došla proto k závěru, že HLB bylo pravděpodobně poskytnuto zvýhodnění ze státních prostředků.

| (37) | S ohledem na výpočet úhrady Komise uvedla, že v daném stadiu a při zohlednění zvláštních okolností předmětného případu má v úmyslu použít metodu, která sloužila jako základ pro rozhodnutí o WestLB ze dne 8. července 1999. |
| --- | --- |

(37)

S ohledem na výpočet úhrady Komise uvedla, že v daném stadiu a při zohlednění zvláštních okolností předmětného případu má v úmyslu použít metodu, která sloužila jako základ pro rozhodnutí o WestLB ze dne 8. července 1999.

| (38) | HLB provozuje svou činnost na regionální, vnitrostátní a mezinárodní úrovni, kde z důvodu zvyšující se integrace sektoru finančních služeb ve Společenství panuje silná hospodářská soutěž mezi finančními institucemi různých členských států, a proto bylo nutno při existenci státního zvýhodnění vycházet z narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Komise tudíž došla k předběžnému závěru, že sporná opatření pravděpodobně představují podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, které vzbuzují pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti se společným trhem, neboť žádná z výjimek vyjmenovaných v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES i v čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES se v dané situaci nejeví jako použitelná. |
| --- | --- |

(38)

HLB provozuje svou činnost na regionální, vnitrostátní a mezinárodní úrovni, kde z důvodu zvyšující se integrace sektoru finančních služeb ve Společenství panuje silná hospodářská soutěž mezi finančními institucemi různých členských států, a proto bylo nutno při existenci státního zvýhodnění vycházet z narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Komise tudíž došla k předběžnému závěru, že sporná opatření pravděpodobně představují podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, které vzbuzují pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti se společným trhem, neboť žádná z výjimek vyjmenovaných v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES i v čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES se v dané situaci nejeví jako použitelná.

| (39) | Komise v rámci svého předběžného posouzení a v souladu s čl. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12), vycházela rovněž z toho, že se v případě opatření případně jedná o novou a nikoli o existující podporu, přičemž poukázala také na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení. Zahájení řízení považovala za další opatření přijaté Komisí, které ve smyslu čl. 15 odst. 2 přerušuje běh promlčecí lhůty a jako takové potvrzuje předcházející opatření, včetně dopisů Komise se žádostí o informace ze dne 12. ledna 1993, 10. listopadu 1993, 13. prosince 1993 a 1. září 1999, jakož i rozhodnutí o zahájení řízení v případě WestLB (13) a rozhodnutí o zahájení řízení v případě Landesbank Berlin doručeného HLB (14). |
| --- | --- |

(39)

Komise v rámci svého předběžného posouzení a v souladu s čl. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12), vycházela rovněž z toho, že se v případě opatření případně jedná o novou a nikoli o existující podporu, přičemž poukázala také na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení. Zahájení řízení považovala za další opatření přijaté Komisí, které ve smyslu čl. 15 odst. 2 přerušuje běh promlčecí lhůty a jako takové potvrzuje předcházející opatření, včetně dopisů Komise se žádostí o informace ze dne 12. ledna 1993, 10. listopadu 1993, 13. prosince 1993 a 1. září 1999, jakož i rozhodnutí o zahájení řízení v případě WestLB (13) a rozhodnutí o zahájení řízení v případě Landesbank Berlin doručeného HLB (14).

IV.   STANOVISKO NĚMECKA

| (40) | Německo ve svých připomínkách nejprve opakovalo svůj názor, že v případě převodu 24 % kapitálu WK (hodnota přijatá do rezervních fondů: 212,160 milionu DEM) na HLB, který se uskutečnil dne 1. ledna 1986 podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999, nelze požadovat jeho navrácení jakožto protiprávní podpory, neboť desetiletá promlčecí lhůta pro tento vklad uplynula dne 1. ledna 1996. |
| --- | --- |

(40)

Německo ve svých připomínkách nejprve opakovalo svůj názor, že v případě převodu 24 % kapitálu WK (hodnota přijatá do rezervních fondů: 212,160 milionu DEM) na HLB, který se uskutečnil dne 1. ledna 1986 podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999, nelze požadovat jeho navrácení jakožto protiprávní podpory, neboť desetiletá promlčecí lhůta pro tento vklad uplynula dne 1. ledna 1996.

| (41) | Tento vklad („převod z roku 1986“) byl považován za právně a ekonomicky samostatný postup, který je třeba odlišovat od převodu z roku 1993. Pokud předtím Německo hovořilo o „jednotné vůli investovat“, jak Komise poznamenala ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, vztahovalo se to pouze na postupy v roce 1993. Také „Sideletter“ ze dne 22. prosince 1992, který Německo zmínilo v dopise z prosince 1999, se sám o sobě, což je jako jediné směrodatné, vztahuje na postup v roce 1986 pouze v rozsahu, v němž se poukazuje na právo FHH na zpětný převod podílů z roku 1986 i 1993. Dále Německo uvádí, že jeho tvrzení, že přímo zaplacená úhrada ve výši [...] milionů DEM ročně odpovídá přibližně [méně než 3 %] z celkové částky veškerých převodů, sloužilo pouze pro ilustraci. To však nic nemění na skutečnosti, že převod z roku 1986 je právně a věcně zcela oddělený postup. |
| --- | --- |

(41)

Tento vklad („převod z roku 1986“) byl považován za právně a ekonomicky samostatný postup, který je třeba odlišovat od převodu z roku 1993. Pokud předtím Německo hovořilo o „jednotné vůli investovat“, jak Komise poznamenala ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, vztahovalo se to pouze na postupy v roce 1993. Také „Sideletter“ ze dne 22. prosince 1992, který Německo zmínilo v dopise z prosince 1999, se sám o sobě, což je jako jediné směrodatné, vztahuje na postup v roce 1986 pouze v rozsahu, v němž se poukazuje na právo FHH na zpětný převod podílů z roku 1986 i 1993. Dále Německo uvádí, že jeho tvrzení, že přímo zaplacená úhrada ve výši [...] milionů DEM ročně odpovídá přibližně [méně než 3 %] z celkové částky veškerých převodů, sloužilo pouze pro ilustraci. To však nic nemění na skutečnosti, že převod z roku 1986 je právně a věcně zcela oddělený postup.

| (42) | Pokud by však převod z roku 1986 bylo nutno oddělit od vkladu z roku 1993, mohlo by běh promlčecí lhůty přerušit pouze opatření Komise ve smyslu čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 před 1. lednem 1996. Žádosti Komise o informace, které předcházely žádosti ze dne 1. září 1999, však byly obecné povahy, nikdy HLB nezmiňovaly, a proto nesplnily požadavky kladené na opatření přerušující běh promlčecí lhůty ve smyslu čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999, co do jeho konkrétní povahy. V této souvislosti Německo zmínilo rovněž rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 10. dubna 2003, T-369/00, Département du Loiret v Komise
   (15) (dále jen „Scott“). Soud v tomto rozsudku konstatoval, že dopis Komise, kterým žádá o informace ohledně možné existence podpory, může být opatřením, které přerušuje běh promlčecí lhůty ve smyslu čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999. V dotyčném dopise se ovšem jednalo o žádost o informace, která se výslovně a konkrétně vztahovala k pozemku, který byl za zvýhodněných podmínek prodán podniku Scott S.A. Komise v tomto dopise výslovně uvedla, že bude přezkoumána zákonnost dotyčné podpory a že podpora bude muset být případně navrácena. Podle názoru Německa tím soud stanovil minimální požadavky, které musí žádost o informace splňovat, aby mohla být považována za opatření přerušující běh promlčecí lhůty. |
| --- | --- |

(42)

Pokud by však převod z roku 1986 bylo nutno oddělit od vkladu z roku 1993, mohlo by běh promlčecí lhůty přerušit pouze opatření Komise ve smyslu čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 před 1. lednem 1996. Žádosti Komise o informace, které předcházely žádosti ze dne 1. září 1999, však byly obecné povahy, nikdy HLB nezmiňovaly, a proto nesplnily požadavky kladené na opatření přerušující běh promlčecí lhůty ve smyslu čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999, co do jeho konkrétní povahy. V této souvislosti Německo zmínilo rovněž rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 10. dubna 2003, T-369/00, Département du Loiret v Komise
   (15) (dále jen „Scott“). Soud v tomto rozsudku konstatoval, že dopis Komise, kterým žádá o informace ohledně možné existence podpory, může být opatřením, které přerušuje běh promlčecí lhůty ve smyslu čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999. V dotyčném dopise se ovšem jednalo o žádost o informace, která se výslovně a konkrétně vztahovala k pozemku, který byl za zvýhodněných podmínek prodán podniku Scott S.A. Komise v tomto dopise výslovně uvedla, že bude přezkoumána zákonnost dotyčné podpory a že podpora bude muset být případně navrácena. Podle názoru Německa tím soud stanovil minimální požadavky, které musí žádost o informace splňovat, aby mohla být považována za opatření přerušující běh promlčecí lhůty.

| (43) | V projednávaném případě žádosti Komise o informace ze dne 12. ledna 1993, 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993, které adresovala Německu a které zmiňuje v rozhodnutí o zahájení řízení, zdaleka nesplňují tyto požadavky. Tyto dopisy se týkaly pouze Westdeutsche Landesbank a zahrnovaly obecný dotaz ohledně případných obdobných převodů na jiné zemské banky. V žádném z těchto dopisů nebyla zmíněna HLB ani FHH. Podle Německa stojí dalšímu přezkoumání postupu z roku 1986 v cestě námitka promlčení. |
| --- | --- |

(43)

V projednávaném případě žádosti Komise o informace ze dne 12. ledna 1993, 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993, které adresovala Německu a které zmiňuje v rozhodnutí o zahájení řízení, zdaleka nesplňují tyto požadavky. Tyto dopisy se týkaly pouze Westdeutsche Landesbank a zahrnovaly obecný dotaz ohledně případných obdobných převodů na jiné zemské banky. V žádném z těchto dopisů nebyla zmíněna HLB ani FHH. Podle Německa stojí dalšímu přezkoumání postupu z roku 1986 v cestě námitka promlčení.

| (44) | Co se týče ekonomického posouzení vkladu kapitálu, potvrdilo Německo nejdříve, že celková hodnota podílů ve WK vložených v roce 1986 a 1993 ve výši 1 171,522 milionu DEM byla HLB k dispozici jako kapitál v nezměněné výši. Vložený kapitál nikdy nebyl účelově vázán ani nepodléhal dalším omezením užívání. |
| --- | --- |

(44)

Co se týče ekonomického posouzení vkladu kapitálu, potvrdilo Německo nejdříve, že celková hodnota podílů ve WK vložených v roce 1986 a 1993 ve výši 1 171,522 milionu DEM byla HLB k dispozici jako kapitál v nezměněné výši. Vložený kapitál nikdy nebyl účelově vázán ani nepodléhal dalším omezením užívání.

| (45) | V této souvislosti je třeba zohlednit, že kapitál převedený v roce 1986 byl od té doby uznán ze strany BAKred jako vlastní kapitál k ručení. Celková částka, tedy včetně převodu přibližně 959 milionů DEM v roce 1993 (38 % přímo převedených podílů ve WK, které byly vloženy ve výši 659,362 milionu DEM do otevřených rezervních fondů HLB, a 19,86 % nepřímo přes HGV vložených podílů ve WK, které byly vloženy jako vklad tichého společníka ve výši 300 milionů DEM do HLB), však byla ze strany BAKred jako vlastní kapitál k ručení uznána teprve v roce 1997. Bylo to způsobeno tím, že teprve dne 25. června 1997 byl změněn zákon o WK a HLB jako vlastníku podílů bylo přiznáno právo na zrušení resp. likvidaci WK. |
| --- | --- |

(45)

V této souvislosti je třeba zohlednit, že kapitál převedený v roce 1986 byl od té doby uznán ze strany BAKred jako vlastní kapitál k ručení. Celková částka, tedy včetně převodu přibližně 959 milionů DEM v roce 1993 (38 % přímo převedených podílů ve WK, které byly vloženy ve výši 659,362 milionu DEM do otevřených rezervních fondů HLB, a 19,86 % nepřímo přes HGV vložených podílů ve WK, které byly vloženy jako vklad tichého společníka ve výši 300 milionů DEM do HLB), však byla ze strany BAKred jako vlastní kapitál k ručení uznána teprve v roce 1997. Bylo to způsobeno tím, že teprve dne 25. června 1997 byl změněn zákon o WK a HLB jako vlastníku podílů bylo přiznáno právo na zrušení resp. likvidaci WK.

| (46) | Německo prohlásilo, že HLB proto teprve zpětně od 1. ledna 1997 měla převedené prostředky k dispozici v plném rozsahu na podporu ručení. Nicméně, jak později Německo zdůraznilo, HLB již i před tímto datem využívala část kapitálové rezervy na podporu ručení, a sice přibližně v rozmezí od 183 milionů DEM v roce 1993, přes 436 milionů DEM v roce 1994 a 255 milionů DEM v roce 1995 až po 208 milionů DEM v roce 1996 (viz také tabulka v bodě 183). Zbývající prostředky kapitálové rezervy nebyly využity a nebyly uznány jako základní kapitál k ručení. Teprve od 1. ledna 1997 byla průběžně až do vyčlenění WK při fúzi s LSH, kterou se dne 2. června 2003 vytvořila HSH Nordbank, k dispozici částka ve výši 659,4 milionu DEM. Stejně tak byl od roku 1997 až k tomuto datu v plném rozsahu jako základní kapitál k ručení k dispozici vklad tichého společníka ve výši 300 milionů DEM. Před rokem 1997 tyto prostředky nebyly využity a nebyly uznány jako základní kapitál. |
| --- | --- |

(46)

Německo prohlásilo, že HLB proto teprve zpětně od 1. ledna 1997 měla převedené prostředky k dispozici v plném rozsahu na podporu ručení. Nicméně, jak později Německo zdůraznilo, HLB již i před tímto datem využívala část kapitálové rezervy na podporu ručení, a sice přibližně v rozmezí od 183 milionů DEM v roce 1993, přes 436 milionů DEM v roce 1994 a 255 milionů DEM v roce 1995 až po 208 milionů DEM v roce 1996 (viz také tabulka v bodě 183). Zbývající prostředky kapitálové rezervy nebyly využity a nebyly uznány jako základní kapitál k ručení. Teprve od 1. ledna 1997 byla průběžně až do vyčlenění WK při fúzi s LSH, kterou se dne 2. června 2003 vytvořila HSH Nordbank, k dispozici částka ve výši 659,4 milionu DEM. Stejně tak byl od roku 1997 až k tomuto datu v plném rozsahu jako základní kapitál k ručení k dispozici vklad tichého společníka ve výši 300 milionů DEM. Před rokem 1997 tyto prostředky nebyly využity a nebyly uznány jako základní kapitál.

| (47) | Co se týče úhrady, byla ke vkladu tichého společníka průběžně vyplácena částka stanovená jako maximální ve výši [...] milionů. DEM [...], což odpovídá [maximálně 10 %]. Ke kapitálové rezervě ve výši kolem 659 milionů DEM nebyla zaplacena žádná úhrada. |
| --- | --- |

(47)

Co se týče úhrady, byla ke vkladu tichého společníka průběžně vyplácena částka stanovená jako maximální ve výši [...] milionů. DEM [...], což odpovídá [maximálně 10 %]. Ke kapitálové rezervě ve výši kolem 659 milionů DEM nebyla zaplacena žádná úhrada.

| (48) | Německo ovšem opětovně prohlašovalo, že jako součást úhrady je třeba zohlednit nejen sjednané, přímé zúročení vkladu tichého společníka. Jednak musely být vzaty v úvahu výplaty dividend jedinému vlastníku podílů, kterým bylo FHH, neboť zisky dosažené HLB bylo třeba nezbytně připsat též prostředkům převedeným ze strany FHH. FHH jako jediný vlastník podílů tak obdrželo do roku 1997 maximální dividendu ve výši 6 % stanovenou ve stanovách a od roku 1997 proměnlivé, ale stoupající dividendy ze svého podílu na základním kapitálu. Z [...] milionů EUR v roce 1985 stoupla tato výplata dividend do roku 1996, kdy FHH ještě bylo jediným vlastníkem, na [...] milionů EUR v roce 1996. V roce 1997 připadalo na ještě zbývajících 50,5 % podílů vlastněných FHH [...] milionů EUR dividend, které do roku 2001 stouply na [...] milionů EUR. |
| --- | --- |

(48)

Německo ovšem opětovně prohlašovalo, že jako součást úhrady je třeba zohlednit nejen sjednané, přímé zúročení vkladu tichého společníka. Jednak musely být vzaty v úvahu výplaty dividend jedinému vlastníku podílů, kterým bylo FHH, neboť zisky dosažené HLB bylo třeba nezbytně připsat též prostředkům převedeným ze strany FHH. FHH jako jediný vlastník podílů tak obdrželo do roku 1997 maximální dividendu ve výši 6 % stanovenou ve stanovách a od roku 1997 proměnlivé, ale stoupající dividendy ze svého podílu na základním kapitálu. Z [...] milionů EUR v roce 1985 stoupla tato výplata dividend do roku 1996, kdy FHH ještě bylo jediným vlastníkem, na [...] milionů EUR v roce 1996. V roce 1997 připadalo na ještě zbývajících 50,5 % podílů vlastněných FHH [...] milionů EUR dividend, které do roku 2001 stouply na [...] milionů EUR.

| (49) | Navíc byly rezervy vytvořené samotnou HLB pravidelně převáděny na základní kapitál. Základní kapitál vzrostl z 228,3 milionu EUR v roce 1985 na 250,9 milionu EUR v roce 1997 a od té doby nedošlo k jeho změně. Od roku 1985 se fondy ze zisku kontinuálně samy zvyšovaly, a sice z 93,1 milionu EUR v roce 1985 na 321,8 milionu EUR v roce 2001. Všechny tyto skutečnosti dokládají značný nárůst výnosů. |
| --- | --- |

(49)

Navíc byly rezervy vytvořené samotnou HLB pravidelně převáděny na základní kapitál. Základní kapitál vzrostl z 228,3 milionu EUR v roce 1985 na 250,9 milionu EUR v roce 1997 a od té doby nedošlo k jeho změně. Od roku 1985 se fondy ze zisku kontinuálně samy zvyšovaly, a sice z 93,1 milionu EUR v roce 1985 na 321,8 milionu EUR v roce 2001. Všechny tyto skutečnosti dokládají značný nárůst výnosů.

| (50) | Dále je třeba zohlednit nárůst hodnoty, kterého bylo dosaženo díky vloženému kapitálu a který lze přičíst pouze FHH. Přitom se jednalo o nárůst hodnoty ve výši kolem [...] % resp. [...] %, kterého bylo dosaženo pouze díky vložení podílů ve WK. Přesnější výpočty, které se zakládaly na metodě hodnoty výnosu, předložilo Německo současně se svými připomínkami. Hodnota HLB tak mezi lety 1985 a 1992 stoupla o [...] milionů DEM resp. ročně o skoro [...] milionů DEM, což znamená ve vztahu k podílu ve WK vloženému v roce 1986 [...] % renditu. Mezi lety 1992 a 1995 hodnota společnosti vzrostla o [...] milionů DEM ročně, což ve vztahu k podílům ve WK vloženým dne 1. ledna 1993 odpovídá roční renditě ve výši [...] %. To znovu dokládá, že při zohlednění všech faktorů dosáhlo FHH přiměřených rendit. |
| --- | --- |

(50)

Dále je třeba zohlednit nárůst hodnoty, kterého bylo dosaženo díky vloženému kapitálu a který lze přičíst pouze FHH. Přitom se jednalo o nárůst hodnoty ve výši kolem [...] % resp. [...] %, kterého bylo dosaženo pouze díky vložení podílů ve WK. Přesnější výpočty, které se zakládaly na metodě hodnoty výnosu, předložilo Německo současně se svými připomínkami. Hodnota HLB tak mezi lety 1985 a 1992 stoupla o [...] milionů DEM resp. ročně o skoro [...] milionů DEM, což znamená ve vztahu k podílu ve WK vloženému v roce 1986 [...] % renditu. Mezi lety 1992 a 1995 hodnota společnosti vzrostla o [...] milionů DEM ročně, což ve vztahu k podílům ve WK vloženým dne 1. ledna 1993 odpovídá roční renditě ve výši [...] %. To znovu dokládá, že při zohlednění všech faktorů dosáhlo FHH přiměřených rendit.

| (51) | FHH také mohlo již v obou okamžicích provedených investic očekávat přiměřené rendity. V případě HLB se koncem roku 1985 resp. koncem roku 1992 jednalo o dobře hospodařící podnik s dále příkladmo uvedenými renditami vlastního kapitálu (před zdaněním): od více než 19 % v roce 1985 přes více než 8-9 % v letech 1989/90 až po více než 12 % v roce 1992. Pro srovnání Německo sdělilo vlastní výpočty rendit vlastního kapitálu pěti německých soukromých bank, které podle jeho názoru ukazují, že HLB v období od roku 1980 do roku 1992 nevykazovala, či pokud vykazovala, tak jen v několika jednotlivých letech, hodnoty kolem 1-6 % (před zdaněním) resp. 1-4 % (po zdanění) pod příslušným ročním průměrem ostatních pěti institucí. Jinými slovy lze říci, že HLB za jinými soukromými bankami „nezaostává“. |
| --- | --- |

(51)

FHH také mohlo již v obou okamžicích provedených investic očekávat přiměřené rendity. V případě HLB se koncem roku 1985 resp. koncem roku 1992 jednalo o dobře hospodařící podnik s dále příkladmo uvedenými renditami vlastního kapitálu (před zdaněním): od více než 19 % v roce 1985 přes více než 8-9 % v letech 1989/90 až po více než 12 % v roce 1992. Pro srovnání Německo sdělilo vlastní výpočty rendit vlastního kapitálu pěti německých soukromých bank, které podle jeho názoru ukazují, že HLB v období od roku 1980 do roku 1992 nevykazovala, či pokud vykazovala, tak jen v několika jednotlivých letech, hodnoty kolem 1-6 % (před zdaněním) resp. 1-4 % (po zdanění) pod příslušným ročním průměrem ostatních pěti institucí. Jinými slovy lze říci, že HLB za jinými soukromými bankami „nezaostává“.

| (52) | Ostatně Německo zastávalo názor, že převody z důvodu nedostatečné likvidity prostředků je třeba porovnat s věcným vkladem. Při výpočtu rendity by proto záleželo na rozdílu mezi nepeněžitým vkladem a peněžitým vkladem, který spočívá v nákladech na refinancování pro poskytování úvěrů, kterými se rozšiřuje obchodní činnost, resp. spočívá v nevýhodě, že peněžitý ekvivalent vkladu nelze přímo investovat. Podle předložených výpočtů činí rozdíl v úrokové sazbě k peněžitému vkladu pro nepeněžitý kapitál vložený v roce 1986 přibližně 7,6 % v případě poskytnutí úvěru a přibližně 6,8 % v případě bezrizikové investice vytvářející výnos. Pro vklad k 1. 1. 1993 činil rozdíl kolem 8,3 % v případě poskytnutí úvěru a 7,36 % v případě bezrizikové investice. Ve vztahu k hrubé renditě to představovalo pro hypoteticky v hotovosti uložený a skutečně vložený nelikvidní kapitál rozdíl přibližně 6 % (1986) resp. 6,6 % (1993). Tuto nevýhodu by při zvažování přiměřenosti své úhrady musel zohlednit i investor v podmínkách tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(52)

Ostatně Německo zastávalo názor, že převody z důvodu nedostatečné likvidity prostředků je třeba porovnat s věcným vkladem. Při výpočtu rendity by proto záleželo na rozdílu mezi nepeněžitým vkladem a peněžitým vkladem, který spočívá v nákladech na refinancování pro poskytování úvěrů, kterými se rozšiřuje obchodní činnost, resp. spočívá v nevýhodě, že peněžitý ekvivalent vkladu nelze přímo investovat. Podle předložených výpočtů činí rozdíl v úrokové sazbě k peněžitému vkladu pro nepeněžitý kapitál vložený v roce 1986 přibližně 7,6 % v případě poskytnutí úvěru a přibližně 6,8 % v případě bezrizikové investice vytvářející výnos. Pro vklad k 1. 1. 1993 činil rozdíl kolem 8,3 % v případě poskytnutí úvěru a 7,36 % v případě bezrizikové investice. Ve vztahu k hrubé renditě to představovalo pro hypoteticky v hotovosti uložený a skutečně vložený nelikvidní kapitál rozdíl přibližně 6 % (1986) resp. 6,6 % (1993). Tuto nevýhodu by při zvažování přiměřenosti své úhrady musel zohlednit i investor v podmínkách tržního hospodářství.

V.   STANOVISKO BDB

| (53) | BdB považuje skutečně poskytnutou úhradu za nedostatečnou. Za podíly ve WK vložené ke dni 1. ledna 1986 nebyla sjednána žádná úhrada, za podíly převedené v roce 1993 bylo sjednáno pouze úročení vkladu tichého společníka. V poměru k celkem vloženému kapitálu to představuje méně než 3 % ročně, což nelze v žádném případě považovat za běžné tržní podmínky. Nárok FHH na přiměřenou úhradu neodpadá z důvodu, že FHH bylo jediným vlastníkem HLB. Důležité je očekávání alespoň průměrné rendity, kterou také soukromé banky pravidelně spojují s vybavením svých dceřiných podniků vlastním kapitálem. |
| --- | --- |

(53)

BdB považuje skutečně poskytnutou úhradu za nedostatečnou. Za podíly ve WK vložené ke dni 1. ledna 1986 nebyla sjednána žádná úhrada, za podíly převedené v roce 1993 bylo sjednáno pouze úročení vkladu tichého společníka. V poměru k celkem vloženému kapitálu to představuje méně než 3 % ročně, což nelze v žádném případě považovat za běžné tržní podmínky. Nárok FHH na přiměřenou úhradu neodpadá z důvodu, že FHH bylo jediným vlastníkem HLB. Důležité je očekávání alespoň průměrné rendity, kterou také soukromé banky pravidelně spojují s vybavením svých dceřiných podniků vlastním kapitálem.

| (54) | Je sice pravda, že takové očekávání rendity se nijak neodráží ve sjednání pevného úroku, neboť zpětný tok rendit do mateřského podniku může probíhat jak prostřednictvím výplat dividend, tak prostřednictvím vzestupu výnosu a s tím souvisejícího vzestupu hodnoty dceřiného podniku. Přesto očekávání rendity běžné na trhu odpovídá sjednání pevné úrokové sazby. |
| --- | --- |

(54)

Je sice pravda, že takové očekávání rendity se nijak neodráží ve sjednání pevného úroku, neboť zpětný tok rendit do mateřského podniku může probíhat jak prostřednictvím výplat dividend, tak prostřednictvím vzestupu výnosu a s tím souvisejícího vzestupu hodnoty dceřiného podniku. Přesto očekávání rendity běžné na trhu odpovídá sjednání pevné úrokové sazby.

| (55) | FHH tedy mělo jako investor v podmínkách tržního hospodářství očekávat od HLB renditu běžnou na trhu. Z toho však FHH nemohlo v žádném případě vycházet. |
| --- | --- |

(55)

FHH tedy mělo jako investor v podmínkách tržního hospodářství očekávat od HLB renditu běžnou na trhu. Z toho však FHH nemohlo v žádném případě vycházet.

| (56) | Podle sdělení hamburského senátu občanům ze dne 17. prosince 1985 se zjevně již při vkladu uskutečněném dne 1. ledna 1986 počítalo s podprůměrnou renditou ve výši od 0,3 do 0,5 milionu DEM (podle BdB to odpovídá 0,1 až 0,2 %). Protože výplata dividend měla proběhnout teprve po skutečném rozšíření obchodní činnosti, v prvních letech očividně nedošlo k žádnému vyplacení úhrady pro FHH. Také dividendy, které byly FHH skutečně vyplaceny nelze brát v úvahu, neboť soukromý investor by za těchto okolností požadoval fixní roční úhradu. Stejně tak by nemohly být zohledněny zisky a rezervy přeměněné v základní kapitál. |
| --- | --- |

(56)

Podle sdělení hamburského senátu občanům ze dne 17. prosince 1985 se zjevně již při vkladu uskutečněném dne 1. ledna 1986 počítalo s podprůměrnou renditou ve výši od 0,3 do 0,5 milionu DEM (podle BdB to odpovídá 0,1 až 0,2 %). Protože výplata dividend měla proběhnout teprve po skutečném rozšíření obchodní činnosti, v prvních letech očividně nedošlo k žádnému vyplacení úhrady pro FHH. Také dividendy, které byly FHH skutečně vyplaceny nelze brát v úvahu, neboť soukromý investor by za těchto okolností požadoval fixní roční úhradu. Stejně tak by nemohly být zohledněny zisky a rezervy přeměněné v základní kapitál.

| (57) | Nemohlo se zde počítat ani s realizací za daných okolností jinak očekávaného vzestupu hodnoty, neboť podíly na HLB nebyly obchodovatelné. Navíc tak podíly nepodléhaly žádnému kontinuálnímu posuzování hodnoty. Prvek podpory nebyl odstraněn prodejem 49,5 % podílů zemské bance LSH v roce 1997. K prodeji došlo po okamžiku provedení investice, a proto byl z hlediska očekávání úhrady zcela nepodstatný. Při přezkoumání z hlediska práva státních podpor by záleželo na tom, zda transakce probíhala za běžných hospodářských podmínek. |
| --- | --- |

(57)

Nemohlo se zde počítat ani s realizací za daných okolností jinak očekávaného vzestupu hodnoty, neboť podíly na HLB nebyly obchodovatelné. Navíc tak podíly nepodléhaly žádnému kontinuálnímu posuzování hodnoty. Prvek podpory nebyl odstraněn prodejem 49,5 % podílů zemské bance LSH v roce 1997. K prodeji došlo po okamžiku provedení investice, a proto byl z hlediska očekávání úhrady zcela nepodstatný. Při přezkoumání z hlediska práva státních podpor by záleželo na tom, zda transakce probíhala za běžných hospodářských podmínek.

| (58) | Ze všech výše uvedených skutečností vyplývá, že soukromý investor by za daných okolností uskutečnil svou investici pouze tehdy, pokud by mohl dosáhnout brzkého výnosu nebo toků hotovosti, buď ve formě pevně stanovených dividend nebo také alternativně ve formě variabilních toků hotovosti. Soukromý investor by však pravděpodobně v takové situaci upřednostnil pevně sjednanou úrokovou sazbu. Hovoří pro to též okolnost, že FHH by nemělo nárok na zpětný převod podílů ve WK bez poskytnutí protiplnění, tedy kompenzační platby v účetní hodnotě. |
| --- | --- |

(58)

Ze všech výše uvedených skutečností vyplývá, že soukromý investor by za daných okolností uskutečnil svou investici pouze tehdy, pokud by mohl dosáhnout brzkého výnosu nebo toků hotovosti, buď ve formě pevně stanovených dividend nebo také alternativně ve formě variabilních toků hotovosti. Soukromý investor by však pravděpodobně v takové situaci upřednostnil pevně sjednanou úrokovou sazbu. Hovoří pro to též okolnost, že FHH by nemělo nárok na zpětný převod podílů ve WK bez poskytnutí protiplnění, tedy kompenzační platby v účetní hodnotě.

| (59) | Při výpočtu běžné tržní úhrady vycházel BdB nejprve z toho, že za převedené prostředky je třeba provést úhradu jako za základní kapitál, protože představují základní kapitál uznaný z hlediska práva bankovního dohledu. BdB tvrdí, že při zjišťování přiměřených rendit za kapitál daný k dispozici je třeba vždy vycházet z rendity, se kterou není spojeno žádné riziko, a z rizikové prémie, tzn. řídit se zásadou „očekávaná rendita rizikové investice = bezriziková rendita + riziková prémie rizikové investice“. |
| --- | --- |

(59)

Při výpočtu běžné tržní úhrady vycházel BdB nejprve z toho, že za převedené prostředky je třeba provést úhradu jako za základní kapitál, protože představují základní kapitál uznaný z hlediska práva bankovního dohledu. BdB tvrdí, že při zjišťování přiměřených rendit za kapitál daný k dispozici je třeba vždy vycházet z rendity, se kterou není spojeno žádné riziko, a z rizikové prémie, tzn. řídit se zásadou „očekávaná rendita rizikové investice = bezriziková rendita + riziková prémie rizikové investice“.

| (60) | BdB poté provedl výpočet minimální úhrady na základě tzv. Capital Asset Pricing Model („CAPM“), kterým se zjišťuje očekávaná jednotlivá riziková prémie pomocí tzv. hodnoty beta (statisticky měřená odchylka jednotlivé rizikové prémie od obecné dlouhodobé tržní rizikové prémie). |
| --- | --- |

(60)

BdB poté provedl výpočet minimální úhrady na základě tzv. Capital Asset Pricing Model („CAPM“), kterým se zjišťuje očekávaná jednotlivá riziková prémie pomocí tzv. hodnoty beta (statisticky měřená odchylka jednotlivé rizikové prémie od obecné dlouhodobé tržní rizikové prémie).

| (61) | Ke zjištění bezrizikové rendity BdB použil rendity pro dlouhodobé vládní dluhopisy, neboť se v případě pevně úročených cenných papírů vydávaných státními orgány jedná o formu investice s nejnižším nebo dokonce žádným rizikem (16). |
| --- | --- |

(61)

Ke zjištění bezrizikové rendity BdB použil rendity pro dlouhodobé vládní dluhopisy, neboť se v případě pevně úročených cenných papírů vydávaných státními orgány jedná o formu investice s nejnižším nebo dokonce žádným rizikem (16).

| (62) | Pro odvození rizikové prémie zjišťuje BdB nejprve tzv. obecnou tržní rizikovou prémii, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou renditou na běžné tržní akciové portfolio a bezrizikovou renditou (vládní dluhopisy). Ve svých připomínkách ze dne 25. června 2003 vzal za základ nejprve dlouhodobou tržní rizikovou prémii v jednotné výši 4,6 %. |
| --- | --- |

(62)

Pro odvození rizikové prémie zjišťuje BdB nejprve tzv. obecnou tržní rizikovou prémii, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou renditou na běžné tržní akciové portfolio a bezrizikovou renditou (vládní dluhopisy). Ve svých připomínkách ze dne 25. června 2003 vzal za základ nejprve dlouhodobou tržní rizikovou prémii v jednotné výši 4,6 %.

| (63) | Hodnoty beta BdB přitom podle vlastních údajů odhadnul na základě historického vzorku údajů srovnatelných bank. BdB přitom nejprve došel k závěru, že veškeré hodnoty beta pro všechny zemské banky za všechna sledovaná období jsou větší než jedna, což znamená, že BdB považoval rizikovou prémii pro investice do zemských bank ze statistického hlediska za vyšší než tržní rizikovou prémii. |
| --- | --- |

(63)

Hodnoty beta BdB přitom podle vlastních údajů odhadnul na základě historického vzorku údajů srovnatelných bank. BdB přitom nejprve došel k závěru, že veškeré hodnoty beta pro všechny zemské banky za všechna sledovaná období jsou větší než jedna, což znamená, že BdB považoval rizikovou prémii pro investice do zemských bank ze statistického hlediska za vyšší než tržní rizikovou prémii.

| (64) | BdB vzal za základ bezrizikovou základní úrokovou sazbu ve výši 8,05 % (prosinec 1985 pro převod v roce 1986) a 5,90 % (prosinec 1992 pro převod v roce 1993) a faktor beta pro HLB ve výši 1,1660 (první okamžik) a 1,0836 (druhý okamžik) a došel k očekávané minimální úhradě za podíly vložené ke dni 1. ledna 1986 ve výši 13,41 % a za podíly vložené ke dni 1. ledna 1993 ve výši 10,88 %. |
| --- | --- |

(64)

BdB vzal za základ bezrizikovou základní úrokovou sazbu ve výši 8,05 % (prosinec 1985 pro převod v roce 1986) a 5,90 % (prosinec 1992 pro převod v roce 1993) a faktor beta pro HLB ve výši 1,1660 (první okamžik) a 1,0836 (druhý okamžik) a došel k očekávané minimální úhradě za podíly vložené ke dni 1. ledna 1986 ve výši 13,41 % a za podíly vložené ke dni 1. ledna 1993 ve výši 10,88 %.

| (65) | BdB dále zjistil, že sazba odečtená v rozhodnutí Komise 2000/392/ES od minimální úhrady z důvodu chybějící likvidity aktiv WfA byla potvrzena Soudem prvního stupně. Neexistoval tedy žádný důvod, proč by bylo třeba se odchýlit v předmětném případě od této metody, a také zde bylo třeba provést slevu za likviditu. Výše srážky za chybějící likviditu se určuje podle „metody WestLB“ na základě čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování minus použitelná daň z podnikání). |
| --- | --- |

(65)

BdB dále zjistil, že sazba odečtená v rozhodnutí Komise 2000/392/ES od minimální úhrady z důvodu chybějící likvidity aktiv WfA byla potvrzena Soudem prvního stupně. Neexistoval tedy žádný důvod, proč by bylo třeba se odchýlit v předmětném případě od této metody, a také zde bylo třeba provést slevu za likviditu. Výše srážky za chybějící likviditu se určuje podle „metody WestLB“ na základě čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování minus použitelná daň z podnikání).

| (66) | BdB navíc zastával stanovisko, že přirážku provedenou Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES (tam 1,5 %), která byla jako taková potvrzena Soudem prvního stupně, je třeba provést rovněž v případě HLB. Podle názoru BdB by přirážka byla odůvodněná i v případě ostatních zemských bank, ve kterých panují okolnosti, které se projevují zvýšenou mírou rizika oproti „normální investici do základního kapitálu“, jako je zčásti mimořádně vysoký objem převodu majetku, neuskutečněné vydání nových podílů na společnosti a s tím spojené vzdání se dodatečných hlasovacích práv, jakož i nedostatečná zastupitelnost investice. |
| --- | --- |

(66)

BdB navíc zastával stanovisko, že přirážku provedenou Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES (tam 1,5 %), která byla jako taková potvrzena Soudem prvního stupně, je třeba provést rovněž v případě HLB. Podle názoru BdB by přirážka byla odůvodněná i v případě ostatních zemských bank, ve kterých panují okolnosti, které se projevují zvýšenou mírou rizika oproti „normální investici do základního kapitálu“, jako je zčásti mimořádně vysoký objem převodu majetku, neuskutečněné vydání nových podílů na společnosti a s tím spojené vzdání se dodatečných hlasovacích práv, jakož i nedostatečná zastupitelnost investice.

| (67) | Místo takto vypočtené běžné tržní rendity nesjednalo, resp. neobdrželo FHH za převod uskutečněný v roce 1986 úhradu vůbec žádnou a za převod uskutečněný v roce 1993 jen velmi nízkou. Za poslední vklad, který byl teprve v roce 1997 uznán pro účely dohledu jako základní kapitál, vyplácela HLB od roku 1993 roční podíl na zisku, který sestával ze zaručené úplaty ve výši 7 % a z variabilní části (pevná úroková sazba ve výši 0,5 % na výplatu dividend z bilančního zisku). Skutečná výše přitom BdB nebyla známa. Úhrada se ale vzhledem ke srovnatelnosti se základním kapitálem zdá příliš nízká. Úhrada byla dále vyplacena HGV, která je sice holdingovou společností FHH, ale z hospodářského hlediska představuje samostatnou jednotku, zatímco FHH přímo nic neobdrželo. Za vložení ostatních podílů do kapitálové rezervy nebyla dohodnuta vůbec žádná úhrada. |
| --- | --- |

(67)

Místo takto vypočtené běžné tržní rendity nesjednalo, resp. neobdrželo FHH za převod uskutečněný v roce 1986 úhradu vůbec žádnou a za převod uskutečněný v roce 1993 jen velmi nízkou. Za poslední vklad, který byl teprve v roce 1997 uznán pro účely dohledu jako základní kapitál, vyplácela HLB od roku 1993 roční podíl na zisku, který sestával ze zaručené úplaty ve výši 7 % a z variabilní části (pevná úroková sazba ve výši 0,5 % na výplatu dividend z bilančního zisku). Skutečná výše přitom BdB nebyla známa. Úhrada se ale vzhledem ke srovnatelnosti se základním kapitálem zdá příliš nízká. Úhrada byla dále vyplacena HGV, která je sice holdingovou společností FHH, ale z hospodářského hlediska představuje samostatnou jednotku, zatímco FHH přímo nic neobdrželo. Za vložení ostatních podílů do kapitálové rezervy nebyla dohodnuta vůbec žádná úhrada.

| (68) | Běh promlčecí lhůty ohledně převodu podílů ke dni 1. ledna 1993 Komise přerušila žádostí o informace ze dne 1. září 1999 a rovněž rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002. Ohledně vkladu učiněného ke dni 1. ledna 1986 se BdB při svém popření námitky promlčení opírá o právní institut pokračujícího jednání. Odpovídající koncept lze rovněž nalézt i v judikatuře týkající se tradičního práva hospodářské soutěže. Předpoklady pro souvislost jednání zde byly dány, protože veškeré převody souvisely s jednotným konceptem posílení kapitálu a rozšířením obchodní činnosti a probíhaly podle téhož vzoru. Na převod uskutečněný ke dni 1. ledna 1993 rovněž nelze pohlížet odděleně z důvodu nových pravidel o kapitálové přiměřenosti. Na převody uskutečněné v roce 1986 a 1993 proto musí být pohlíženo jako na jednotné kapitálové opatření, přičemž podpora byla v plném rozsahu poskytnuta až 1. ledna 1993. |
| --- | --- |

(68)

Běh promlčecí lhůty ohledně převodu podílů ke dni 1. ledna 1993 Komise přerušila žádostí o informace ze dne 1. září 1999 a rovněž rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002. Ohledně vkladu učiněného ke dni 1. ledna 1986 se BdB při svém popření námitky promlčení opírá o právní institut pokračujícího jednání. Odpovídající koncept lze rovněž nalézt i v judikatuře týkající se tradičního práva hospodářské soutěže. Předpoklady pro souvislost jednání zde byly dány, protože veškeré převody souvisely s jednotným konceptem posílení kapitálu a rozšířením obchodní činnosti a probíhaly podle téhož vzoru. Na převod uskutečněný ke dni 1. ledna 1993 rovněž nelze pohlížet odděleně z důvodu nových pravidel o kapitálové přiměřenosti. Na převody uskutečněné v roce 1986 a 1993 proto musí být pohlíženo jako na jednotné kapitálové opatření, přičemž podpora byla v plném rozsahu poskytnuta až 1. ledna 1993.

| (69) | Proto je také nepodstatné, zda žádosti Komise o předložení informací z roku 1993 mohly přerušit běh promlčecí lhůty či nikoli. BdB přitom ovšem konstatuje, že tato lhůta týkající se podpory poskytnuté ve prospěch HLB by mohla být přerušena pouze v případě, pokud by se tyto dopisy týkaly také právě této podpory. Protože BdB nezná přesný obsah uvedených dopisů, nemůže se k této věci definitivně vyjádřit. |
| --- | --- |

(69)

Proto je také nepodstatné, zda žádosti Komise o předložení informací z roku 1993 mohly přerušit běh promlčecí lhůty či nikoli. BdB přitom ovšem konstatuje, že tato lhůta týkající se podpory poskytnuté ve prospěch HLB by mohla být přerušena pouze v případě, pokud by se tyto dopisy týkaly také právě této podpory. Protože BdB nezná přesný obsah uvedených dopisů, nemůže se k této věci definitivně vyjádřit.

VI.   REAKCE NĚMECKA NA STANOVISKO BDB

| (70) | Německo nejprve uvádělo, že BdB nesprávně vykládal rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 6. března 2003 (dále jen „rozsudek WestLB“). BdB se zjevně domníval, že rozsudek vyjasnil, že vzestup hodnoty prostřednictvím kapitálového vkladu nepředstavuje běžnou tržní renditu. K tomu se však soud nevyjádřil způsobem podstatným pro rozhodnutí. Výrok soudu, že soukromý investor se za normálních podmínek s minimalizací ztráty nebo s omezenou renditou nespokojí, a to ani tehdy, jestliže se již podílí na základním kapitálu podniku, do kterého investuje, nevypovídá nic o posouzení z hlediska právní úpravy podpory v případě rendity, která nespočívá v pevné úrokové sazbě, ale například ve vzestupu hodnoty podniku. |
| --- | --- |

(70)

Německo nejprve uvádělo, že BdB nesprávně vykládal rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 6. března 2003 (dále jen „rozsudek WestLB“). BdB se zjevně domníval, že rozsudek vyjasnil, že vzestup hodnoty prostřednictvím kapitálového vkladu nepředstavuje běžnou tržní renditu. K tomu se však soud nevyjádřil způsobem podstatným pro rozhodnutí. Výrok soudu, že soukromý investor se za normálních podmínek s minimalizací ztráty nebo s omezenou renditou nespokojí, a to ani tehdy, jestliže se již podílí na základním kapitálu podniku, do kterého investuje, nevypovídá nic o posouzení z hlediska právní úpravy podpory v případě rendity, která nespočívá v pevné úrokové sazbě, ale například ve vzestupu hodnoty podniku.

| (71) | BdB toto zjevně sám připouští, když poukazuje na kapitálové vklady soukromých bank v dceřiných podnicích a vypovídá, že se přitom očekávání rendity nevyjadřuje ve sjednání pevné úrokové sazby, ale v dividendách a ve vzestupu výnosu, jakož i s tím souvisejícím vzestupu hodnoty. V této souvislosti je třeba rovněž poznamenat, že BdB si není dostatečně vědom skutečností, pokud jde o jím zpochybňovanou možnost uskutečnění nárůstu hodnoty HLB, neboť 49,5 % podílů nebylo v rozporu s tvrzením BdB obchodovatelných, protože byly v roce 1997 prodány bance LSH. |
| --- | --- |

(71)

BdB toto zjevně sám připouští, když poukazuje na kapitálové vklady soukromých bank v dceřiných podnicích a vypovídá, že se přitom očekávání rendity nevyjadřuje ve sjednání pevné úrokové sazby, ale v dividendách a ve vzestupu výnosu, jakož i s tím souvisejícím vzestupu hodnoty. V této souvislosti je třeba rovněž poznamenat, že BdB si není dostatečně vědom skutečností, pokud jde o jím zpochybňovanou možnost uskutečnění nárůstu hodnoty HLB, neboť 49,5 % podílů nebylo v rozporu s tvrzením BdB obchodovatelných, protože byly v roce 1997 prodány bance LSH.

| (72) | Minimální rendity ve výši 13,41 % (převod v roce 1986), resp. 10,88 % (celkový převod v roce 1993), které BdB vypočetl na základě tzv. modelu CAPM, nejsou správné. Za prvé provázejí používání CAPM zásadní pochybnosti a jeho používání ze strany BdB zvláštní pochybnosti. Kromě jiného tak BdB omezil tržní portfolio na německé akcie obsažené v CDAX, ocenil parametry pouze na základě údajů, které byly zčásti údaji z minulosti, aniž by přezkoumal platnost v okamžiku relevantním pro investici, tržní rizikovou prémii odvodil ze studie, která se zabývala výlučně průměrnými renditami německých akcií v letech 1954 až 1988, a pro výpočet faktoru beta použil banky CDAX jako podniky s týmž předmětem činnosti a rizikovým profilem. V důsledku toho byly skoro všechny faktory potřebné pro model CAPM nesprávně oceněny a minimální rendity běžné na trhu za dotyčné transakce byly přeceněny. |
| --- | --- |

(72)

Minimální rendity ve výši 13,41 % (převod v roce 1986), resp. 10,88 % (celkový převod v roce 1993), které BdB vypočetl na základě tzv. modelu CAPM, nejsou správné. Za prvé provázejí používání CAPM zásadní pochybnosti a jeho používání ze strany BdB zvláštní pochybnosti. Kromě jiného tak BdB omezil tržní portfolio na německé akcie obsažené v CDAX, ocenil parametry pouze na základě údajů, které byly zčásti údaji z minulosti, aniž by přezkoumal platnost v okamžiku relevantním pro investici, tržní rizikovou prémii odvodil ze studie, která se zabývala výlučně průměrnými renditami německých akcií v letech 1954 až 1988, a pro výpočet faktoru beta použil banky CDAX jako podniky s týmž předmětem činnosti a rizikovým profilem. V důsledku toho byly skoro všechny faktory potřebné pro model CAPM nesprávně oceněny a minimální rendity běžné na trhu za dotyčné transakce byly přeceněny.

| (73) | BdB navíc odůvodnil přirážku za zvláštnosti transakce jednoduchým převzetím kritérií uvedených v rozhodnutí 2000/392/ES, aniž by však provedl kvantitativní posouzení, jakým bylo posouzení kritizované v rozsudku WestLB. Dále byla z důvodu nedostatečné likvidity celá sazba refinancování odečtena ve formě slevy, protože vůbec nebylo přípustné, aby se provedlo započtení účinku snížení daně, který BdB uváděl jako slevu za likviditu, proti přiměřené renditě. Taková interpretace se zakládá na zásadním myšlenkovém omylu. Očekávané rendity na úrovni investora nemají nic společného s daňovými účinky v rozvaze na úrovni podniku. |
| --- | --- |

(73)

BdB navíc odůvodnil přirážku za zvláštnosti transakce jednoduchým převzetím kritérií uvedených v rozhodnutí 2000/392/ES, aniž by však provedl kvantitativní posouzení, jakým bylo posouzení kritizované v rozsudku WestLB. Dále byla z důvodu nedostatečné likvidity celá sazba refinancování odečtena ve formě slevy, protože vůbec nebylo přípustné, aby se provedlo započtení účinku snížení daně, který BdB uváděl jako slevu za likviditu, proti přiměřené renditě. Taková interpretace se zakládá na zásadním myšlenkovém omylu. Očekávané rendity na úrovni investora nemají nic společného s daňovými účinky v rozvaze na úrovni podniku.

| (74) | V souladu se svým právním názorem Německo vypočítalo alternativně k výpočtu BdB běžnou tržní renditu. Přitom se Německo zabývalo pouze transakcí provedenou v roce 1993, neboť převod z roku 1986 již byl promlčený. |
| --- | --- |

(74)

V souladu se svým právním názorem Německo vypočítalo alternativně k výpočtu BdB běžnou tržní renditu. Přitom se Německo zabývalo pouze transakcí provedenou v roce 1993, neboť převod z roku 1986 již byl promlčený.

| (75) | Německo zastávalo názor, že je nejprve třeba provést analýzu rizikového profilu obou nepeněžitých vkladů. Vklad tichého společníka by měl být nejprve porovnán s vklady s obdobně dlouhou dobou splatnosti (16 let). Pokud jde o kapitálovou rezervu je třeba přednostně vycházet ze srovnání s časově neomezeným vkladem tichého společníka, a sice vzhledem k rizikovému profilu, jakým je například téměř neexistující ručení z důvodu institucionální odpovědnosti v případě platební neschopnosti, bezvýznamnost hlasovacích práv kvůli stoprocentnímu vlastnictví FHH, účast na ztrátě, pořadí pro nárok na vyplacení dividendy a doba trvání. Na tomto základě Německo v reakci na stanovisko BdB shrnulo oba nástroje za účelem výpočtu úhrady, vážilo však jejich podíly na celkovém vkladu podle toho, zda měly omezenou či neomezenou dobu trvání. Po úplném odečtení nákladů na refinancování došlo Německo k přiměřené úhradě ve výši 1,48 % za celkovou výši vkladu. |
| --- | --- |

(75)

Německo zastávalo názor, že je nejprve třeba provést analýzu rizikového profilu obou nepeněžitých vkladů. Vklad tichého společníka by měl být nejprve porovnán s vklady s obdobně dlouhou dobou splatnosti (16 let). Pokud jde o kapitálovou rezervu je třeba přednostně vycházet ze srovnání s časově neomezeným vkladem tichého společníka, a sice vzhledem k rizikovému profilu, jakým je například téměř neexistující ručení z důvodu institucionální odpovědnosti v případě platební neschopnosti, bezvýznamnost hlasovacích práv kvůli stoprocentnímu vlastnictví FHH, účast na ztrátě, pořadí pro nárok na vyplacení dividendy a doba trvání. Na tomto základě Německo v reakci na stanovisko BdB shrnulo oba nástroje za účelem výpočtu úhrady, vážilo však jejich podíly na celkovém vkladu podle toho, zda měly omezenou či neomezenou dobu trvání. Po úplném odečtení nákladů na refinancování došlo Německo k přiměřené úhradě ve výši 1,48 % za celkovou výši vkladu.

| (76) | V souladu se svým právním názorem však Německo ve své reakci vypočítalo renditu za kapitálovou rezervu alternativně i podle modelu CAPM. Při použití tržní rizikové prémie ve výši 3 % a hodnoty beta pro HLB ve výši 0,7861 vychází pro zvýšení kapitálové rezervy hypotetická minimální rendita pro peněžité vklady ve výši 9,74 %, od které však ještě musejí být kvůli chybějící likviditě odečteny náklady na refinancování v plné výši, takže skutečná minimální rendita běžná na trhu činí 2,36 %. Pro vklad tichého společníka Německo z důvodu neexistence obchodování s těmito nástroji na sekundárním trhu nepoužilo model CAPM, ale srovnání s podobnými nástroji financování. Po odečtení nákladů na refinancování v plné výši se došlo k přirážce 1,29 % na časově neomezené vklady tichého společníka srovnatelné s vkladem HLB. Po shrnutí a zvážení vychází celková úhrada ve výši 2,08 %. |
| --- | --- |

(76)

V souladu se svým právním názorem však Německo ve své reakci vypočítalo renditu za kapitálovou rezervu alternativně i podle modelu CAPM. Při použití tržní rizikové prémie ve výši 3 % a hodnoty beta pro HLB ve výši 0,7861 vychází pro zvýšení kapitálové rezervy hypotetická minimální rendita pro peněžité vklady ve výši 9,74 %, od které však ještě musejí být kvůli chybějící likviditě odečteny náklady na refinancování v plné výši, takže skutečná minimální rendita běžná na trhu činí 2,36 %. Pro vklad tichého společníka Německo z důvodu neexistence obchodování s těmito nástroji na sekundárním trhu nepoužilo model CAPM, ale srovnání s podobnými nástroji financování. Po odečtení nákladů na refinancování v plné výši se došlo k přirážce 1,29 % na časově neomezené vklady tichého společníka srovnatelné s vkladem HLB. Po shrnutí a zvážení vychází celková úhrada ve výši 2,08 %.

| (77) | Pokud jde o promlčení, které podle BdB kvůli spojení obou transakcí nenastalo, opakovalo Německo námitky již předtím uváděné ve svém stanovisku a ještě jednou konstatovalo, že transakce z roku 1986 byla právně i fakticky oddělená od převodu uskutečněného v roce 1993, jak to dokládají původně předané i později dodatečně dodané dokumenty. Dále dodalo, že právní institut pokračujícího jednání uváděný BdB považují v současnosti i trestní soudci Spolkového soudního dvora za sporný. Konstrukce pokračující souvislosti v evropském kartelovém právu, která je výslovně upravena v jednom nařízení o promlčení stíhání a výkonu rozhodnutí, nemůže být přenesena do právních předpisů o podporách, které se týkají odlišných skutkových stavů, a navíc nařízení (ES) č. 659/1999 konstrukci pokračující souvislosti nezná. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o promlčení, které podle BdB kvůli spojení obou transakcí nenastalo, opakovalo Německo námitky již předtím uváděné ve svém stanovisku a ještě jednou konstatovalo, že transakce z roku 1986 byla právně i fakticky oddělená od převodu uskutečněného v roce 1993, jak to dokládají původně předané i později dodatečně dodané dokumenty. Dále dodalo, že právní institut pokračujícího jednání uváděný BdB považují v současnosti i trestní soudci Spolkového soudního dvora za sporný. Konstrukce pokračující souvislosti v evropském kartelovém právu, která je výslovně upravena v jednom nařízení o promlčení stíhání a výkonu rozhodnutí, nemůže být přenesena do právních předpisů o podporách, které se týkají odlišných skutkových stavů, a navíc nařízení (ES) č. 659/1999 konstrukci pokračující souvislosti nezná.

VII.   DOROZUMĚNÍ MEZI BDB, FHH A HSH NORDBANK

| (78) | Dne 8. října 2004 se Komise dozvěděla o výsledcích dorozumění mezi stěžovatelem BdB, FHH a HSH Nordbank, která se vytvořila z LSH a HLB v roce 2003. Bez ohledu na přetrvávající zásadní právní názory stran dorozumění se strany dohodly na základní metodice, jak vypočítat renditu jako vyrovnávací přímou, pevnou úhradu. Přitom se dohodly na částce odpovídající úhrady, pokud jde o převod z roku 1993 týkající se 38 % podílů ve WK do kapitálové rezervy ve výši přibližně 959,4 milionu DEM. Ohledně nepřímého poskytnutí 19,86 % podílů ve WK do vkladu tichého společníka ve výši 300 milionů DEM uskutečněného rovněž dne 1. ledna 1993 se sice byly schopny dohodnout na základním mechanismu fixního měřítka úhrady, avšak nikoli na přesném výpočtu, především s ohledem na slevu kvůli nedostatečné likviditě (viz body 81 až 203). Strany prosí Komisi, aby při vydání svého rozhodnutí zohlednila výsledky dorozumění. Dorozumění se nezabývá převodem uskutečněným v roce 1986; strany prohlásily, že nebudou odporovat konečnému rozhodnutí Komise k otázce promlčení tohoto převodu. |
| --- | --- |

(78)

Dne 8. října 2004 se Komise dozvěděla o výsledcích dorozumění mezi stěžovatelem BdB, FHH a HSH Nordbank, která se vytvořila z LSH a HLB v roce 2003. Bez ohledu na přetrvávající zásadní právní názory stran dorozumění se strany dohodly na základní metodice, jak vypočítat renditu jako vyrovnávací přímou, pevnou úhradu. Přitom se dohodly na částce odpovídající úhrady, pokud jde o převod z roku 1993 týkající se 38 % podílů ve WK do kapitálové rezervy ve výši přibližně 959,4 milionu DEM. Ohledně nepřímého poskytnutí 19,86 % podílů ve WK do vkladu tichého společníka ve výši 300 milionů DEM uskutečněného rovněž dne 1. ledna 1993 se sice byly schopny dohodnout na základním mechanismu fixního měřítka úhrady, avšak nikoli na přesném výpočtu, především s ohledem na slevu kvůli nedostatečné likviditě (viz body 81 až 203). Strany prosí Komisi, aby při vydání svého rozhodnutí zohlednila výsledky dorozumění. Dorozumění se nezabývá převodem uskutečněným v roce 1986; strany prohlásily, že nebudou odporovat konečnému rozhodnutí Komise k otázce promlčení tohoto převodu.

| (79) | Strany určily na základě modelu CAPM nejdříve běžnou tržní minimální úhradu za vklad do kapitálové rezervy (kolem 959 milionů DEM). Při použití bezrizikové úrokové sazby ve výši 7,23 %, obecné tržní rizikové prémie ve výši 4 % a hodnoty beta ve výši 0,74 by přiměřená minimální úhrada za podíly vložené do kapitálové rezervy měla podle tohoto dorozumění činit 10,19 %. FHH bylo jediným vlastníkem, a proto nebyla sjednána žádná další přirážka, např. za chybějící hlasovací práva. Závěrem byla z důvodu chybějící likvidity kapitálu určena sleva ve výši 3,62 % (na základě bezrizikové úrokové sazby, jako hrubé náklady na refinancování, od kterých se odečte přibližně 50 % daň z příjmu právnických osob plus solidární příspěvek na určení čistých nákladů na refinancování). Výsledkem výpočtu je přiměřená úhrada ve výši 6,57 %. |
| --- | --- |

(79)

Strany určily na základě modelu CAPM nejdříve běžnou tržní minimální úhradu za vklad do kapitálové rezervy (kolem 959 milionů DEM). Při použití bezrizikové úrokové sazby ve výši 7,23 %, obecné tržní rizikové prémie ve výši 4 % a hodnoty beta ve výši 0,74 by přiměřená minimální úhrada za podíly vložené do kapitálové rezervy měla podle tohoto dorozumění činit 10,19 %. FHH bylo jediným vlastníkem, a proto nebyla sjednána žádná další přirážka, např. za chybějící hlasovací práva. Závěrem byla z důvodu chybějící likvidity kapitálu určena sleva ve výši 3,62 % (na základě bezrizikové úrokové sazby, jako hrubé náklady na refinancování, od kterých se odečte přibližně 50 % daň z příjmu právnických osob plus solidární příspěvek na určení čistých nákladů na refinancování). Výsledkem výpočtu je přiměřená úhrada ve výši 6,57 %.

| (80) | Za vnesení 300 milionů DEM do vkladu tichého společníka vypočetly HSH Nordbank a FHH marži na úhradu ve výši 129 základních bodů, neboť hrubé náklady na refinancování musely být sraženy. BdB upřednostnil výpočet rovněž podle modelu CAPM a při použití nízkého faktoru beta (0,32) pro tuto zvláštní transakci, která se uskutečnila v týž okamžik, a slevy za likviditu po zdanění ve výši 3,62 % (čisté náklady na refinancování) došel k odpovídající úhradě ve výši 4,89 %. |
| --- | --- |

(80)

Za vnesení 300 milionů DEM do vkladu tichého společníka vypočetly HSH Nordbank a FHH marži na úhradu ve výši 129 základních bodů, neboť hrubé náklady na refinancování musely být sraženy. BdB upřednostnil výpočet rovněž podle modelu CAPM a při použití nízkého faktoru beta (0,32) pro tuto zvláštní transakci, která se uskutečnila v týž okamžik, a slevy za likviditu po zdanění ve výši 3,62 % (čisté náklady na refinancování) došel k odpovídající úhradě ve výši 4,89 %.

VIII.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

1.   K ZÁSADNÍ OTÁZCE PROMLČENÍ

| (81) | Německo zastávalo názor, že pokud by se jednalo o podporu, pak by pro převod uskutečněný dne 1. ledna 1986 a zahrnující 24 % podílů na kapitálu, které zvýšily kapitál HLB o 212,160 milionu DEM, desetiletá promlčecí lhůta podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 uplynula. Žádosti Komise o informace ze dne 12. ledna 1993, 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993, tedy žádosti z období před 1. lednem 1996, byly obecné povahy a proto nebyly opatřeními podle čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení, která by mohla přerušit běh promlčecí lhůty. |
| --- | --- |

(81)

Německo zastávalo názor, že pokud by se jednalo o podporu, pak by pro převod uskutečněný dne 1. ledna 1986 a zahrnující 24 % podílů na kapitálu, které zvýšily kapitál HLB o 212,160 milionu DEM, desetiletá promlčecí lhůta podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 uplynula. Žádosti Komise o informace ze dne 12. ledna 1993, 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993, tedy žádosti z období před 1. lednem 1996, byly obecné povahy a proto nebyly opatřeními podle čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení, která by mohla přerušit běh promlčecí lhůty.

| (82) | Po důkladném přezkoumání skutkového stavu se Komise k tomuto názoru připojuje a převod ze dne 1. ledna 1986 již dále nebude z hlediska podpory přezkoumávat. |
| --- | --- |

(82)

Po důkladném přezkoumání skutkového stavu se Komise k tomuto názoru připojuje a převod ze dne 1. ledna 1986 již dále nebude z hlediska podpory přezkoumávat.

| (83) | Je třeba konstatovat, že v nařízení (ES) č. 659/1999, které vstoupilo v platnost dne 16. dubna 1999, stanoví čl. 15 odst. 1 lhůtu pro navrácení protiprávní podpory a použije se na každé opatření přijaté po vstupu nařízení v platnost, kterým se s konečnou platností vyžaduje navrácení podpory, a to i tehdy, pokud byla podpora poskytnuta před vstupem nařízení v platnost (17). Jako počátek desetileté lhůty, během které Komise může vyžadovat navrácení protiprávní podpory, se stanoví den poskytnutí podpory, a to i tehdy, pokud nařízení k tomuto okamžiku neplatilo (18). |
| --- | --- |

(83)

Je třeba konstatovat, že v nařízení (ES) č. 659/1999, které vstoupilo v platnost dne 16. dubna 1999, stanoví čl. 15 odst. 1 lhůtu pro navrácení protiprávní podpory a použije se na každé opatření přijaté po vstupu nařízení v platnost, kterým se s konečnou platností vyžaduje navrácení podpory, a to i tehdy, pokud byla podpora poskytnuta před vstupem nařízení v platnost (17). Jako počátek desetileté lhůty, během které Komise může vyžadovat navrácení protiprávní podpory, se stanoví den poskytnutí podpory, a to i tehdy, pokud nařízení k tomuto okamžiku neplatilo (18).

| (84) | Převod uskutečněný k 1. lednu 1986 byl jednorázovým a nikoli opakujícím se státním opatřením. Tím se odlišuje o státních úprav, které předpokládají opakující se opatření, jako např. roční granty nebo daňové úlevy. Vložení z roku 1986 navíc právně ani fakticky nijak nesouvisí s převodem z roku 1993. Ani „Sideletter“ ze dne 22. prosince 1992, který Německo zmínilo v dopise z prosince 1999 a později doručilo, nesvědčí o jednotné vůli investovat v případě obou převodů, jak se původně tvrdilo. Uvedený Sideletter se vztahuje pouze k převodu z roku 1993 a pro tento účel přebírá určitou úpravu převodu z roku 1986 také pro vložení dalších podílů, které se uskutečnilo k 1. lednu 1993, totiž právo FHH požadovat převod podílů ve WK. |
| --- | --- |

(84)

Převod uskutečněný k 1. lednu 1986 byl jednorázovým a nikoli opakujícím se státním opatřením. Tím se odlišuje o státních úprav, které předpokládají opakující se opatření, jako např. roční granty nebo daňové úlevy. Vložení z roku 1986 navíc právně ani fakticky nijak nesouvisí s převodem z roku 1993. Ani „Sideletter“ ze dne 22. prosince 1992, který Německo zmínilo v dopise z prosince 1999 a později doručilo, nesvědčí o jednotné vůli investovat v případě obou převodů, jak se původně tvrdilo. Uvedený Sideletter se vztahuje pouze k převodu z roku 1993 a pro tento účel přebírá určitou úpravu převodu z roku 1986 také pro vložení dalších podílů, které se uskutečnilo k 1. lednu 1993, totiž právo FHH požadovat převod podílů ve WK.

| (85) | Za okamžik poskytnutí případné protiprávní podpory je třeba stanovit převod FHH k 1. lednu 1986. V důsledku právně účinného vložení prostředků za výše popsaných podmínek se zvýšila potenciální hospodářská výhoda HLB, která je zde předmětem zkoumání. HLB měla prostředky k dispozici od 1. ledna 1986; BAKred je pro rok 1986 uznala. Následkem toho končí desetiletá lhůta dne 1. ledna 1996. |
| --- | --- |

(85)

Za okamžik poskytnutí případné protiprávní podpory je třeba stanovit převod FHH k 1. lednu 1986. V důsledku právně účinného vložení prostředků za výše popsaných podmínek se zvýšila potenciální hospodářská výhoda HLB, která je zde předmětem zkoumání. HLB měla prostředky k dispozici od 1. ledna 1986; BAKred je pro rok 1986 uznala. Následkem toho končí desetiletá lhůta dne 1. ledna 1996.

| (86) | Běh této desetileté lhůty se podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 přerušuje jakýmkoli opatřením přijatým Komisí nebo členským státem jednajícím na žádost Komise, týkajícím se protiprávní podpory. V rozsudku „Scott“ konstatoval Soud prvního stupně, že žádost Komise o informace ohledně přesně definovaného případného opatření podpory, kterou Komise zaslala před vstupem uvedeného nařízení v platnost, sice k tomuto okamžiku nemohla přerušit běh desetileté lhůty, ale je třeba jí takový účinek přiznat, pokud po vstupu nařízení v platnost Komise vykonává své pravomoci směřující k navrácení dotyčné podpory (19). |
| --- | --- |

(86)

Běh této desetileté lhůty se podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 přerušuje jakýmkoli opatřením přijatým Komisí nebo členským státem jednajícím na žádost Komise, týkajícím se protiprávní podpory. V rozsudku „Scott“ konstatoval Soud prvního stupně, že žádost Komise o informace ohledně přesně definovaného případného opatření podpory, kterou Komise zaslala před vstupem uvedeného nařízení v platnost, sice k tomuto okamžiku nemohla přerušit běh desetileté lhůty, ale je třeba jí takový účinek přiznat, pokud po vstupu nařízení v platnost Komise vykonává své pravomoci směřující k navrácení dotyčné podpory (19).

| (87) | V daném případě nesplňují žádosti Komise o informace podané před 1. lednem 1996 požadavky kladené na opatření, které přerušuje běh desetileté lhůty, neboť se nejedná o opatření týkající se protiprávní podpory, jak stanoví již čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(87)

V daném případě nesplňují žádosti Komise o informace podané před 1. lednem 1996 požadavky kladené na opatření, které přerušuje běh desetileté lhůty, neboť se nejedná o opatření týkající se protiprávní podpory, jak stanoví již čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.

| (88) | Až do své žádosti o informace ze dne 1. září 1999 se Komise v žádném dopise určeném Německu netázala na transakce ohledně převodu v Hamburku ani nezmiňovala FHH či HLB. Tři dopisy z roku 1993 se vztahují výlučně na převody WfA na WestLB; navíc tyto dopisy obsahují pouze obecné dotazy na případné jiné převody na zemské banky v jiných spolkových zemích. Žádost o informace ze dne 10. listopadu 1993 kromě otázek k WestLB zmiňuje ještě pouze spolkové země Berlín, Šlesvicko-Holštýnsko a Dolní Sasko. BdB sice v obou svých dopisech z roku 1994, jakož i v dopise ze dne 3. ledna 1995 upozorňoval i na převody FHH na HLB. Komise však na to reagovala po prvé svým dopisem ze dne 1. září 1999 a vyžádala si informace o transakcích v Hamburku. |
| --- | --- |

(88)

Až do své žádosti o informace ze dne 1. září 1999 se Komise v žádném dopise určeném Německu netázala na transakce ohledně převodu v Hamburku ani nezmiňovala FHH či HLB. Tři dopisy z roku 1993 se vztahují výlučně na převody WfA na WestLB; navíc tyto dopisy obsahují pouze obecné dotazy na případné jiné převody na zemské banky v jiných spolkových zemích. Žádost o informace ze dne 10. listopadu 1993 kromě otázek k WestLB zmiňuje ještě pouze spolkové země Berlín, Šlesvicko-Holštýnsko a Dolní Sasko. BdB sice v obou svých dopisech z roku 1994, jakož i v dopise ze dne 3. ledna 1995 upozorňoval i na převody FHH na HLB. Komise však na to reagovala po prvé svým dopisem ze dne 1. září 1999 a vyžádala si informace o transakcích v Hamburku.

| (89) | Před uplynutím desetileté lhůty pro navrácení podpory, což nastalo dnem 1. ledna 1996, tak nebylo ze strany Komise patrné žádné přezkoumání převodů na HLB. Korespondence ohledně WestLB, jakož i obecné dotazy na případné transakce v jiných spolkových zemích nemohou nahradit žádost o informace ohledně konkrétně uvedené případné podpory. V opačném případě by již obecné, v desetiletých intervalech rozesílané oběžníky Komise přerušily lhůtu a jakákoli promlčecí lhůta by ztratila svůj smysl. |
| --- | --- |

(89)

Před uplynutím desetileté lhůty pro navrácení podpory, což nastalo dnem 1. ledna 1996, tak nebylo ze strany Komise patrné žádné přezkoumání převodů na HLB. Korespondence ohledně WestLB, jakož i obecné dotazy na případné transakce v jiných spolkových zemích nemohou nahradit žádost o informace ohledně konkrétně uvedené případné podpory. V opačném případě by již obecné, v desetiletých intervalech rozesílané oběžníky Komise přerušily lhůtu a jakákoli promlčecí lhůta by ztratila svůj smysl.

| (90) | Podle názoru Komise se Německo a HLB mohou za zvláštních okolností převodu uskutečněného v roce 1986 odvolávat na právní jistotu a ochranu dobré víry, i když vložení nebylo oznámeno podle článku 88 Smlouvy o ES. Přitom je třeba vzít v potaz skutečnost, že rozvoj právních předpisů o podporách a kontrola podpor v praxi v daném okamžiku ještě nebyly do všech podrobností tak pokročilé, jak tomu bylo od devadesátých let dvacátého století. To platí zejména pro oblast kapitálových vkladů ze strany vlastníků veřejných podniků a například pro teprve po prvním převodu na HLB vyvinutou a v praxi zkoumanou zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství. V uvedeném rozsahu nemohly k tomuto okamžiku německé orgány a HLB, která v roce 1986 uskutečnila převody podílů mezi dvěma touto bankou 100 % vlastněnými podniky, vycházet z existence případné státní podpory, a proto ani z nutnosti oznámení. |
| --- | --- |

(90)

Podle názoru Komise se Německo a HLB mohou za zvláštních okolností převodu uskutečněného v roce 1986 odvolávat na právní jistotu a ochranu dobré víry, i když vložení nebylo oznámeno podle článku 88 Smlouvy o ES. Přitom je třeba vzít v potaz skutečnost, že rozvoj právních předpisů o podporách a kontrola podpor v praxi v daném okamžiku ještě nebyly do všech podrobností tak pokročilé, jak tomu bylo od devadesátých let dvacátého století. To platí zejména pro oblast kapitálových vkladů ze strany vlastníků veřejných podniků a například pro teprve po prvním převodu na HLB vyvinutou a v praxi zkoumanou zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství. V uvedeném rozsahu nemohly k tomuto okamžiku německé orgány a HLB, která v roce 1986 uskutečnila převody podílů mezi dvěma touto bankou 100 % vlastněnými podniky, vycházet z existence případné státní podpory, a proto ani z nutnosti oznámení.

| (91) | Komise tudíž považuje desetiletou lhůtu podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 za uplynulou. Podpora pravděpodobně spojená s vložením 24 % podílů ve WK do HLB ke dni 1. ledna 1986 se případně považuje za existující podporu ve smyslu čl. 15 odst. 3 uvedeného nařízení. Následující text se vztahuje výlučně na převody uskutečněné ke dni 1. ledna 1993. |
| --- | --- |

(91)

Komise tudíž považuje desetiletou lhůtu podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 za uplynulou. Podpora pravděpodobně spojená s vložením 24 % podílů ve WK do HLB ke dni 1. ledna 1986 se případně považuje za existující podporu ve smyslu čl. 15 odst. 3 uvedeného nařízení. Následující text se vztahuje výlučně na převody uskutečněné ke dni 1. ledna 1993.

2.   STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES

| (92) | Nestanoví-li Smlouva o ES jinak, jsou podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(92)

Nestanoví-li Smlouva o ES jinak, jsou podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

2.1.   Státní prostředky a zvýhodnění určitého podniku

| (93) | Jak již bylo předesláno, k 1. lednu 1993 bylo na HLB přímo a nepřímo (vklad tichého společníka přes HGV) přeneseno celkem téměř 58 % podílů, které drželo FHH ve WK. Jedná se tedy o státní prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(93)

Jak již bylo předesláno, k 1. lednu 1993 bylo na HLB přímo a nepřímo (vklad tichého společníka přes HGV) přeneseno celkem téměř 58 % podílů, které drželo FHH ve WK. Jedná se tedy o státní prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (94) | Hospodářský přínos širší kapitálové základny spočívá ve větší kapacitě pro poskytování úvěrů a s tím spojené možnosti rozšíření obchodní činnosti. Pokud je poskytnut dodatečný kapitál za podmínek pro podnik výhodnějších, než jsou běžné tržní podmínky, představuje to zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Při přezkoumání této otázky Komise uplatňuje zásadu „investora v podmínkách tržního hospodářství“. Tuto zásadu v celé řadě případů akceptoval a dále rozvinul Soudní dvůr a Soud prvního stupně, zejména rozsudkem Soudu prvního stupně ze dne 6. března 2003, který významně souvisí s tímto případem (20). |
| --- | --- |

(94)

Hospodářský přínos širší kapitálové základny spočívá ve větší kapacitě pro poskytování úvěrů a s tím spojené možnosti rozšíření obchodní činnosti. Pokud je poskytnut dodatečný kapitál za podmínek pro podnik výhodnějších, než jsou běžné tržní podmínky, představuje to zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Při přezkoumání této otázky Komise uplatňuje zásadu „investora v podmínkách tržního hospodářství“. Tuto zásadu v celé řadě případů akceptoval a dále rozvinul Soudní dvůr a Soud prvního stupně, zejména rozsudkem Soudu prvního stupně ze dne 6. března 2003, který významně souvisí s tímto případem (20).

a)   Zásada investora v podmínkách tržního hospodářství

| (95) | Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství se za státní podporu nepovažuje situace, kdy jsou kapitálové prostředky poskytnuty za podmínek, „za kterých by i soukromý investor, který jedná v běžných podmínkách tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (21). Naproti tomu se finanční opatření považuje za nepřijatelné pro investora v podmínkách tržního hospodářství tehdy, pokud očekávaná, resp. sjednaná úhrada za vnesené prostředky zaostává za úhradami placenými na trhu za srovnatelné investice, což je třeba přezkoumat. |
| --- | --- |

(95)

Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství se za státní podporu nepovažuje situace, kdy jsou kapitálové prostředky poskytnuty za podmínek, „za kterých by i soukromý investor, který jedná v běžných podmínkách tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (21). Naproti tomu se finanční opatření považuje za nepřijatelné pro investora v podmínkách tržního hospodářství tehdy, pokud očekávaná, resp. sjednaná úhrada za vnesené prostředky zaostává za úhradami placenými na trhu za srovnatelné investice, což je třeba přezkoumat.

| (96) | Zásada investora v podmínkách tržního hospodářství je tedy použitelná stejnou měrou na všechny veřejné podniky, a sice nezávisle na tom, zda ve své činnosti vykazují zisk nebo ztrátu. Tento postoj Komise byl potvrzen Soudem prvního stupně v rozsudku týkajícím se WestLB (22). |
| --- | --- |

(96)

Zásada investora v podmínkách tržního hospodářství je tedy použitelná stejnou měrou na všechny veřejné podniky, a sice nezávisle na tom, zda ve své činnosti vykazují zisk nebo ztrátu. Tento postoj Komise byl potvrzen Soudem prvního stupně v rozsudku týkajícím se WestLB (22).

| (97) | Komise musí posouzení případu podložit údaji, které měl investor k dispozici v okamžiku svého rozhodnutí o dotyčném finančním opatření. O zde posuzovaném převodu rozhodly příslušné orgány veřejné moci koncem roku 1992 a převod nabyl účinnosti ke dni 1. ledna 1993. Komise tedy musí transakci posuzovat na základě tehdy dostupných údajů a tehdejších hospodářských a tržních okolností. Údaje uvedené v tomto rozhodnutí, které se vztahují k pozdějších rokům, se použijí pouze pro názorné účely. |
| --- | --- |

(97)

Komise musí posouzení případu podložit údaji, které měl investor k dispozici v okamžiku svého rozhodnutí o dotyčném finančním opatření. O zde posuzovaném převodu rozhodly příslušné orgány veřejné moci koncem roku 1992 a převod nabyl účinnosti ke dni 1. ledna 1993. Komise tedy musí transakci posuzovat na základě tehdy dostupných údajů a tehdejších hospodářských a tržních okolností. Údaje uvedené v tomto rozhodnutí, které se vztahují k pozdějších rokům, se použijí pouze pro názorné účely.

| (98) | Pokud se vlastník podílů, kterým je subjekt veřejného práva, rozhodne, že kapitálový vklad je pro banku přiměřený, aby mohla splňovat kapitálové požadavky, nabízí se otázka, zda by zvláštní okolnosti, za kterých se kapitál poskytuje, byly přijatelné pro investora v podmínkách tržního hospodářství. Je-li kapitálové opatření nezbytné k tomu, aby byly splněny požadavky na kapitálovou přiměřenost, mohl by být investor v podmínkách tržního hospodářství ochoten učinit toto opatření, aby zachoval hodnotu již uskutečněných investic. Trval by ale na přiměřené renditě z nového kapitálového vkladu s přihlédnutím k rizikovému profilu. |
| --- | --- |

(98)

Pokud se vlastník podílů, kterým je subjekt veřejného práva, rozhodne, že kapitálový vklad je pro banku přiměřený, aby mohla splňovat kapitálové požadavky, nabízí se otázka, zda by zvláštní okolnosti, za kterých se kapitál poskytuje, byly přijatelné pro investora v podmínkách tržního hospodářství. Je-li kapitálové opatření nezbytné k tomu, aby byly splněny požadavky na kapitálovou přiměřenost, mohl by být investor v podmínkách tržního hospodářství ochoten učinit toto opatření, aby zachoval hodnotu již uskutečněných investic. Trval by ale na přiměřené renditě z nového kapitálového vkladu s přihlédnutím k rizikovému profilu.

| (99) | Investor v podmínkách tržního hospodářství bude i v případě, že již drží podíly nějakého podniku, přezkoumávat ostatní možnosti investic mimo uvedený podnik. Pro investování dalších prostředků do veřejného podniku se rozhodne zpravidla jen tehdy, pokud za dodatečné prostředky může očekávat odpovídající renditu. Při zodpovězení otázky, zda kapitálový vklad představuje státní podporu, se zásadně nezohledňuje pouhé zabránění ztrátě nebo lepší využití dotyčných prostředků, než jaké bylo využití předcházející. Namísto toho je třeba také kapitálový vklad vlastníka podílu, nezávisle na tom, jaká je motivace tohoto vkladu, poměřovat tím, zda může investor počítat s běžnou renditou za dodatečné prostředky v průběhu přiměřeného období. |
| --- | --- |

(99)

Investor v podmínkách tržního hospodářství bude i v případě, že již drží podíly nějakého podniku, přezkoumávat ostatní možnosti investic mimo uvedený podnik. Pro investování dalších prostředků do veřejného podniku se rozhodne zpravidla jen tehdy, pokud za dodatečné prostředky může očekávat odpovídající renditu. Při zodpovězení otázky, zda kapitálový vklad představuje státní podporu, se zásadně nezohledňuje pouhé zabránění ztrátě nebo lepší využití dotyčných prostředků, než jaké bylo využití předcházející. Namísto toho je třeba také kapitálový vklad vlastníka podílu, nezávisle na tom, jaká je motivace tohoto vkladu, poměřovat tím, zda může investor počítat s běžnou renditou za dodatečné prostředky v průběhu přiměřeného období.

| (100) | Proti tomuto výkladu zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, kterého se přidržela Komise již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES (23), neměl soud žádné námitky. Přitom se opíral rovněž o úvahu, že se ani soukromý investor, který se již podílí na základním kapitálu podniku, za normálních podmínek nespokojí s tím, že mu jeho investice nezpůsobí ztráty nebo mu přinese jen omezené zisky. Spíše bude vždy usilovat o přiměřenou renditu za svou investici, a to podle konkrétních okolností a svých krátkodobých, střednědobých či dlouhodobých zájmů (23) |
| --- | --- |

(100)

Proti tomuto výkladu zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, kterého se přidržela Komise již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES (23), neměl soud žádné námitky. Přitom se opíral rovněž o úvahu, že se ani soukromý investor, který se již podílí na základním kapitálu podniku, za normálních podmínek nespokojí s tím, že mu jeho investice nezpůsobí ztráty nebo mu přinese jen omezené zisky. Spíše bude vždy usilovat o přiměřenou renditu za svou investici, a to podle konkrétních okolností a svých krátkodobých, střednědobých či dlouhodobých zájmů (23)

| (101) | Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství je tak pro přezkoumání v tomto případě klíčová otázka, zda by investor v podmínkách tržního hospodářství převedl kapitál, který vykazuje tytéž znaky jako prostředky FHH na podporu, za týchž podmínek, zejména s ohledem na předpokládanou renditu z investice. |
| --- | --- |

(101)

Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství je tak pro přezkoumání v tomto případě klíčová otázka, zda by investor v podmínkách tržního hospodářství převedl kapitál, který vykazuje tytéž znaky jako prostředky FHH na podporu, za týchž podmínek, zejména s ohledem na předpokládanou renditu z investice.

b)   Článek 295 Smlouvy o ES

| (102) | Podle článku 295 Smlouvy o ES není nijak dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v různých členských státech. Tím však není nijak ospravedlněno porušování pravidel hospodářské soutěže stanovených ve Smlouvě. |
| --- | --- |

(102)

Podle článku 295 Smlouvy o ES není nijak dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v různých členských státech. Tím však není nijak ospravedlněno porušování pravidel hospodářské soutěže stanovených ve Smlouvě.

| (103) | Německo tvrdilo, že převedené prostředky nemohly být využity se ziskem jiným způsobem, než jako vklad do obdobné veřejné instituce. Převod proto z obchodního hlediska představoval nejsmysluplnější využití daných aktiv. Jakákoli úplata za vložení, tj. jakákoli dodatečná rendita z převedených aktiv, by tak byla dostačující pro to, aby s ohledem na „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ převod ospravedlnila. |
| --- | --- |

(103)

Německo tvrdilo, že převedené prostředky nemohly být využity se ziskem jiným způsobem, než jako vklad do obdobné veřejné instituce. Převod proto z obchodního hlediska představoval nejsmysluplnější využití daných aktiv. Jakákoli úplata za vložení, tj. jakákoli dodatečná rendita z převedených aktiv, by tak byla dostačující pro to, aby s ohledem na „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ převod ospravedlnila.

| (104) | S touto argumentací nelze souhlasit. Může být pravda, že vložení podílů do HLB a z toho vyplývající možnost banky využít kapitál pro účely kapitálové přiměřenosti bylo z hospodářského hlediska nejsmysluplnější využití. Jakmile se však vydávají veřejné prostředky a jiná aktiva na komerční činnosti v rámci hospodářské soutěže, je třeba uplatňovat běžná tržní pravidla. To znamená, že jakmile se stát rozhodne, že aktiva určená pro veřejné účely využije (také) komerčně, musí za to vyžadovat úplatu, která odpovídá běžné tržní úhradě. |
| --- | --- |

(104)

S touto argumentací nelze souhlasit. Může být pravda, že vložení podílů do HLB a z toho vyplývající možnost banky využít kapitál pro účely kapitálové přiměřenosti bylo z hospodářského hlediska nejsmysluplnější využití. Jakmile se však vydávají veřejné prostředky a jiná aktiva na komerční činnosti v rámci hospodářské soutěže, je třeba uplatňovat běžná tržní pravidla. To znamená, že jakmile se stát rozhodne, že aktiva určená pro veřejné účely využije (také) komerčně, musí za to vyžadovat úplatu, která odpovídá běžné tržní úhradě.

c)   Vlastnická struktura

| (105) | Při tomto přezkoumání je klíčová otázka, zda by za odpovídajících okolností soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství a o srovnatelné velikosti, jako jsou veřejnoprávní správní subjekty, bylo možno přimět k uskutečnění dotyčného kapitálového vkladu, jak uvedl Soud prvního stupně v rozsudku WestLB s poukazem na dosavadní judikaturu (24). Soud dále prohlásil s poukazem na jiné rozsudky, že „chování veřejného investora je třeba srovnávat s chováním soukromého investora s ohledem na to, jak by se choval soukromý investor při dotyčném postupu vzhledem k informacím dostupným v odpovídajícím okamžiku a k předvídatelnému vývoji“. (24) Tím se zdůrazňuje, že při zkoumání záleží na okamžiku investice a na očekáváních investora přiměřeně daných v tomto okamžiku, tj. zakládajících se na dostupných informacích. Očekávání se do značné míry vztahují na pravděpodobnou renditu. |
| --- | --- |

(105)

Při tomto přezkoumání je klíčová otázka, zda by za odpovídajících okolností soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství a o srovnatelné velikosti, jako jsou veřejnoprávní správní subjekty, bylo možno přimět k uskutečnění dotyčného kapitálového vkladu, jak uvedl Soud prvního stupně v rozsudku WestLB s poukazem na dosavadní judikaturu (24). Soud dále prohlásil s poukazem na jiné rozsudky, že „chování veřejného investora je třeba srovnávat s chováním soukromého investora s ohledem na to, jak by se choval soukromý investor při dotyčném postupu vzhledem k informacím dostupným v odpovídajícím okamžiku a k předvídatelnému vývoji“. (24) Tím se zdůrazňuje, že při zkoumání záleží na okamžiku investice a na očekáváních investora přiměřeně daných v tomto okamžiku, tj. zakládajících se na dostupných informacích. Očekávání se do značné míry vztahují na pravděpodobnou renditu.

| (106) | FHH bylo jediným vlastníkem HLB. I kdyby tato okolnost měla umožnit odhlédnout od pouhého posuzování pevně sjednané úhrady (zde [...] milionů DEM [...], což odpovídá [maximálně 10 %] na vklad tichého společníka), nelze se v daném případě odvolávat na vlastnictví FHH, aby se ospravedlnila nepatrná přímá úhrada. |
| --- | --- |

(106)

FHH bylo jediným vlastníkem HLB. I kdyby tato okolnost měla umožnit odhlédnout od pouhého posuzování pevně sjednané úhrady (zde [...] milionů DEM [...], což odpovídá [maximálně 10 %] na vklad tichého společníka), nelze se v daném případě odvolávat na vlastnictví FHH, aby se ospravedlnila nepatrná přímá úhrada.

| (107) | Odvolávání se na vlastnictví FHH by předpokládalo, že existoval dostatečný obchodní plán, posudek o hodnotě nebo ohodnocení očekávané rendity dotyčné investice. |
| --- | --- |

(107)

Odvolávání se na vlastnictví FHH by předpokládalo, že existoval dostatečný obchodní plán, posudek o hodnotě nebo ohodnocení očekávané rendity dotyčné investice.

| (108) | V daném případě tomu tak není. V okamžiku provedení investice nebyl vypracován ani obchodní plán, ani posudek o hodnotě nebo jiný odborný posudek o očekávané renditě dotyčné investice. Komise proto kromě sjednané přímé úhrady nemá k dispozici žádný usvědčující a kvantifikovatelný důkaz pro renditu očekávanou svého času ze strany FHH. |
| --- | --- |

(108)

V daném případě tomu tak není. V okamžiku provedení investice nebyl vypracován ani obchodní plán, ani posudek o hodnotě nebo jiný odborný posudek o očekávané renditě dotyčné investice. Komise proto kromě sjednané přímé úhrady nemá k dispozici žádný usvědčující a kvantifikovatelný důkaz pro renditu očekávanou svého času ze strany FHH.

| (109) | Německo prohlásilo, že jak rezervy, které HLB sama vytvořila a pravidelně přeměňovala v základní kapitál, tak výplaty dividend ve prospěch FHH jako jediného vlastníka by musely být zohledněny, neboť zisk vytvořený HLB nutně vyplývá i z prostředků převedených FHH. Dále je třeba zohlednit nárůsty hodnoty, kterých bylo dosaženo díky vloženému kapitálu a které byly realizovány při prodeji podílů společnosti LSH v roce 1997. |
| --- | --- |

(109)

Německo prohlásilo, že jak rezervy, které HLB sama vytvořila a pravidelně přeměňovala v základní kapitál, tak výplaty dividend ve prospěch FHH jako jediného vlastníka by musely být zohledněny, neboť zisk vytvořený HLB nutně vyplývá i z prostředků převedených FHH. Dále je třeba zohlednit nárůsty hodnoty, kterých bylo dosaženo díky vloženému kapitálu a které byly realizovány při prodeji podílů společnosti LSH v roce 1997.

| (110) | Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, který na základě informací, jež má v okamžiku provedení investice k dispozici, přiměřenou renditu buď může očekávat, nebo ji pevně sjedná, však nezáleží na výplatách dividend a realizovaných nárůstech hodnoty, ke kterým dojde po uskutečnění investice. Určujícími faktory nemohou být proto výplaty dividend nebo nárůsty hodnoty, které nelze předem vypočítat. Není rozhodující ani otázka, zda nárůst hodnoty prostřednictvím prodeje vede k dosažení výnosů. Navíc se dividendy vyplácejí na kapitál a nikoli na rezervy, ani když přispívají k nárůstu zisku na podíl. |
| --- | --- |

(110)

Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, který na základě informací, jež má v okamžiku provedení investice k dispozici, přiměřenou renditu buď může očekávat, nebo ji pevně sjedná, však nezáleží na výplatách dividend a realizovaných nárůstech hodnoty, ke kterým dojde po uskutečnění investice. Určujícími faktory nemohou být proto výplaty dividend nebo nárůsty hodnoty, které nelze předem vypočítat. Není rozhodující ani otázka, zda nárůst hodnoty prostřednictvím prodeje vede k dosažení výnosů. Navíc se dividendy vyplácejí na kapitál a nikoli na rezervy, ani když přispívají k nárůstu zisku na podíl.

| (111) | Komise proto zastává názor, že v daném případě je třeba stanovit přiměřenou renditu na základě přímé úhrady, kterou by vyžadoval investor v podmínkách tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(111)

Komise proto zastává názor, že v daném případě je třeba stanovit přiměřenou renditu na základě přímé úhrady, kterou by vyžadoval investor v podmínkách tržního hospodářství.

d)   Úhrada a prvky úhrady za vložení 659,4 milionu DEM do kapitálové rezervy HLB

| (112) | Jak bylo uvedeno a Soudem prvního stupně potvrzeno v případě WestLB, musí se uhradit zásadně celková hodnota převáděného majetku. Úhrada přitom může být pro části převáděného majetku odlišná. Při stanovení přiměřené úplaty by se mělo rozlišovat mezi částmi kapitálové rezervy podle jejich užitku pro HLB. |
| --- | --- |

(112)

Jak bylo uvedeno a Soudem prvního stupně potvrzeno v případě WestLB, musí se uhradit zásadně celková hodnota převáděného majetku. Úhrada přitom může být pro části převáděného majetku odlišná. Při stanovení přiměřené úplaty by se mělo rozlišovat mezi částmi kapitálové rezervy podle jejich užitku pro HLB.

| (113) | Hodnota převedených podílů zahrnutých do rozvahy činila od 1. ledna 1993 konstantně 659,4 milionu DEM. Předtím, než byla uznána ze strany BAKred, však tato částka nebyla v plném rozsahu použitelná jako kapitál. Až do okamžiku uznání za kapitál dne 1. ledna 1997 bylo využití tolerováno ze strany BAKred pouze tehdy, pokud to bylo nezbytné k plnění příslušných předpisů o kapitálové přiměřenosti. HLB doložila části rezervy od roku 1993 až do konce roku 1996, tzn. od 182,5 milionu DEM (1993), přes 435,6 milionu DEM (1994) a 255,1 milionu DEM (1995) až do 451,1 milionu DEM (1996). Kvůli krytí rezervy kapitálem v trvalé výši [...] milionů DEM požadovanému z hlediska dohledu mohlo být od roku 1997 až do konce května 2003 v plném rozsahu využito pouze [...] milionů DEM. Informace o základu pro výpočet relevantním pro přiměřenou renditu z vlastního kapitálu k ručení lze nalézt v tabulce uvedené v bodu 183. |
| --- | --- |

(113)

Hodnota převedených podílů zahrnutých do rozvahy činila od 1. ledna 1993 konstantně 659,4 milionu DEM. Předtím, než byla uznána ze strany BAKred, však tato částka nebyla v plném rozsahu použitelná jako kapitál. Až do okamžiku uznání za kapitál dne 1. ledna 1997 bylo využití tolerováno ze strany BAKred pouze tehdy, pokud to bylo nezbytné k plnění příslušných předpisů o kapitálové přiměřenosti. HLB doložila části rezervy od roku 1993 až do konce roku 1996, tzn. od 182,5 milionu DEM (1993), přes 435,6 milionu DEM (1994) a 255,1 milionu DEM (1995) až do 451,1 milionu DEM (1996). Kvůli krytí rezervy kapitálem v trvalé výši [...] milionů DEM požadovanému z hlediska dohledu mohlo být od roku 1997 až do konce května 2003 v plném rozsahu využito pouze [...] milionů DEM. Informace o základu pro výpočet relevantním pro přiměřenou renditu z vlastního kapitálu k ručení lze nalézt v tabulce uvedené v bodu 183.

| (114) | Části rezervy, které do roku 1997 nebyly resp. od té doby nemohly být doloženy (viz tabulka uvedená v bodu 183), sice nebyly resp. nemohly být využity k rozšíření obchodu v rámci hospodářské soutěže, ale přesto přinášely HLB užitek, neboť výše kapitálu vykázaného v rozvaze poskytuje věřitelům banky informaci o její solidnosti a tak ovlivňuje podmínky, za kterých banka může přijímat cizí kapitál. Věřitelé a ratingové agentury zohledňují celkovou hospodářskou a finanční situaci, ve které se banka nachází. Protože tyto částky sice ročně nemohly být využity k rozšíření obchodní činnosti, avšak vylepšily postavení banky v očích věřitelů, může být hospodářská funkce kapitálu v tomto ohledu srovnávána alespoň se zárukou. |
| --- | --- |

(114)

Části rezervy, které do roku 1997 nebyly resp. od té doby nemohly být doloženy (viz tabulka uvedená v bodu 183), sice nebyly resp. nemohly být využity k rozšíření obchodu v rámci hospodářské soutěže, ale přesto přinášely HLB užitek, neboť výše kapitálu vykázaného v rozvaze poskytuje věřitelům banky informaci o její solidnosti a tak ovlivňuje podmínky, za kterých banka může přijímat cizí kapitál. Věřitelé a ratingové agentury zohledňují celkovou hospodářskou a finanční situaci, ve které se banka nachází. Protože tyto částky sice ročně nemohly být využity k rozšíření obchodní činnosti, avšak vylepšily postavení banky v očích věřitelů, může být hospodářská funkce kapitálu v tomto ohledu srovnávána alespoň se zárukou.

| (115) | Investor v podmínkách tržního hospodářství by z důvodu hospodářského užitku za tyto prostředky požadoval rovněž úhradu. |
| --- | --- |

(115)

Investor v podmínkách tržního hospodářství by z důvodu hospodářského užitku za tyto prostředky požadoval rovněž úhradu.

| (116) | Finanční investice rozdílné hospodářské kvality vyžadují rozdílné rendity. Při zkoumání, zda je investice pro investora v běžných tržních podmínkách přijatelná, se proto musí vycházet ze zvláštní hospodářské povahy dotyčného kapitálového opatření a z hodnoty kapitálu daného k dispozici HLB. |
| --- | --- |

(116)

Finanční investice rozdílné hospodářské kvality vyžadují rozdílné rendity. Při zkoumání, zda je investice pro investora v běžných tržních podmínkách přijatelná, se proto musí vycházet ze zvláštní hospodářské povahy dotyčného kapitálového opatření a z hodnoty kapitálu daného k dispozici HLB.

| (117) | Komise je toho názoru, že vložení prostředků do kapitálové rezervy, která byla alespoň od roku 1997 uznána ze strany BAKred jako základní kapitál, se nejvíce podobá investici do základního kapitálu, pokud se odhlédne od nedostatečné likvidity. |
| --- | --- |

(117)

Komise je toho názoru, že vložení prostředků do kapitálové rezervy, která byla alespoň od roku 1997 uznána ze strany BAKred jako základní kapitál, se nejvíce podobá investici do základního kapitálu, pokud se odhlédne od nedostatečné likvidity.

| (118) | Tento názor sdílí i stěžovatel. Německo kapitálovou rezervu kvůli rizikovému profilu srovnávalo s vkladem tichého společníka. Ve svém dorozumění strany pro účely výpočtu přiměřené úhrady stanovily jako výchozí bod podobnost se základním kapitálem. |
| --- | --- |

(118)

Tento názor sdílí i stěžovatel. Německo kapitálovou rezervu kvůli rizikovému profilu srovnávalo s vkladem tichého společníka. Ve svém dorozumění strany pro účely výpočtu přiměřené úhrady stanovily jako výchozí bod podobnost se základním kapitálem.

| (119) | Účelový rezervní fond byl BAKred uznán jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), a proto může být také srovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vkladu uznávány jako základní kapitál. Podle informací Komise jimi byly v roce 1992 pouze základní kapitál banky a rezervy, jakož i vklady tichého společníky, které odpovídaly zvláštním požadavkům § 10 odst. 4 KWG. |
| --- | --- |

(119)

Účelový rezervní fond byl BAKred uznán jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), a proto může být také srovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vkladu uznávány jako základní kapitál. Podle informací Komise jimi byly v roce 1992 pouze základní kapitál banky a rezervy, jakož i vklady tichého společníky, které odpovídaly zvláštním požadavkům § 10 odst. 4 KWG.

| (120) | Již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES Komise zdůraznila, že srovnání majetku WfA, který je rovněž uznán jako základní kapitál, s hybridními kapitálovými nástroji, které byly uznány pouze jako doplňkový kapitál, jako např. požitkové listy a prioritní akcie bez hlasovacích práv, nemůže posloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za převedený kapitál (25). Základní kapitál má pro podnik větší užitek, protože podnik si tím může opatřit doplňkové vlastní prostředky (např. požitkové listy) až do stejné výše a rozšířit tak základnu vlastních prostředků. Předpokladem pro uznání jako základní vlastní prostředky je zvýšená riziková expozice disponibilního kapitálu, která se zásadně projevuje i ve zvýšené běžné tržní úhradě těchto nástrojů. Srovnatelnost s tzv. doplňkovými prostředky, které je možné použít pouze v omezeném rozsahu pro rozšíření obchodní činnosti, může být proto od počátku vyloučena. |
| --- | --- |

(120)

Již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES Komise zdůraznila, že srovnání majetku WfA, který je rovněž uznán jako základní kapitál, s hybridními kapitálovými nástroji, které byly uznány pouze jako doplňkový kapitál, jako např. požitkové listy a prioritní akcie bez hlasovacích práv, nemůže posloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za převedený kapitál (25). Základní kapitál má pro podnik větší užitek, protože podnik si tím může opatřit doplňkové vlastní prostředky (např. požitkové listy) až do stejné výše a rozšířit tak základnu vlastních prostředků. Předpokladem pro uznání jako základní vlastní prostředky je zvýšená riziková expozice disponibilního kapitálu, která se zásadně projevuje i ve zvýšené běžné tržní úhradě těchto nástrojů. Srovnatelnost s tzv. doplňkovými prostředky, které je možné použít pouze v omezeném rozsahu pro rozšíření obchodní činnosti, může být proto od počátku vyloučena.

| (121) | Komise zastává názor, že srovnání s vkladem tichého společníka provedené Německem a HLB není vhodné, aby mohlo sloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za kapitálovou rezervu. Převod podílů musí být spíše porovnáván s investicí do základního kapitálu HLB. |
| --- | --- |

(121)

Komise zastává názor, že srovnání s vkladem tichého společníka provedené Německem a HLB není vhodné, aby mohlo sloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za kapitálovou rezervu. Převod podílů musí být spíše porovnáván s investicí do základního kapitálu HLB.

| (122) | Pro Komisi je přitom podstatný ten aspekt, že právě vklad prostředků na podporu neproběhl právní formou vkladu tichého společníka, ale prostřednictvím tvorby rezervy. Dále sice souhlasí, že kapitálová rezerva vykazuje některé znaky, které typicky nacházíme spíše u vkladu tichého společníka. Komise se přesto domnívá, že i riziko, že vložený kapitál bude v případě insolvence nebo likvidace alespoň částečně použit ke krytí, celkově nezaostávalo za investicí do základního kapitálu. |
| --- | --- |

(122)

Pro Komisi je přitom podstatný ten aspekt, že právě vklad prostředků na podporu neproběhl právní formou vkladu tichého společníka, ale prostřednictvím tvorby rezervy. Dále sice souhlasí, že kapitálová rezerva vykazuje některé znaky, které typicky nacházíme spíše u vkladu tichého společníka. Komise se přesto domnívá, že i riziko, že vložený kapitál bude v případě insolvence nebo likvidace alespoň částečně použit ke krytí, celkově nezaostávalo za investicí do základního kapitálu.

| (123) | Na základě uvedených hledisek, zejména analýzy rizika, které investor podstoupil při transakci zde posuzované, Komise došla k závěru, že výchozím bodem pro určení přiměřené úhrady za vklad do kapitálové rezervy HLB je disponibilní základní kapitál. |
| --- | --- |

(123)

Na základě uvedených hledisek, zejména analýzy rizika, které investor podstoupil při transakci zde posuzované, Komise došla k závěru, že výchozím bodem pro určení přiměřené úhrady za vklad do kapitálové rezervy HLB je disponibilní základní kapitál.

| (124) | Německo zastává názor, že vložení podílů WK je kvůli nedostatečné likviditě a s tím souvisejícími náklady na refinancování nejblíže srovnatelné s nepeněžitým kapitálovým vkladem. Jak Německo poukázalo ve svém původním stanovisku, znamenalo by to, pokud jde o hrubou renditu, rozdíl ve výši kolem 6,6 % ve srovnání s kapitálem vloženým v hotovosti. Tuto nevýhodu by při zvažování přiměřenosti své úhrady musel zohlednit i investor v podmínkách tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(124)

Německo zastává názor, že vložení podílů WK je kvůli nedostatečné likviditě a s tím souvisejícími náklady na refinancování nejblíže srovnatelné s nepeněžitým kapitálovým vkladem. Jak Německo poukázalo ve svém původním stanovisku, znamenalo by to, pokud jde o hrubou renditu, rozdíl ve výši kolem 6,6 % ve srovnání s kapitálem vloženým v hotovosti. Tuto nevýhodu by při zvažování přiměřenosti své úhrady musel zohlednit i investor v podmínkách tržního hospodářství.

| (125) | Komise rovněž zastává názor, že nedostatečnou likviditu je třeba zohlednit. „Normální“ kapitálový vklad bance vytváří jak likviditu, tak i základnu vlastních prostředků, která je právními předpisy o dohledu požadována pro rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby mohla rozšířit svá 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno ukazatelem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka 11,5krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5krát obdržených a 11,5krát zaplacených úroků na tento kapitál a po odečtení ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (26). |
| --- | --- |

(125)

Komise rovněž zastává názor, že nedostatečnou likviditu je třeba zohlednit. „Normální“ kapitálový vklad bance vytváří jak likviditu, tak i základnu vlastních prostředků, která je právními předpisy o dohledu požadována pro rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby mohla rozšířit svá 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno ukazatelem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka 11,5krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5krát obdržených a 11,5krát zaplacených úroků na tento kapitál a po odečtení ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (26).

| (126) | Protože kapitál HLB nevytváří nejprve žádnou likviditu, měla HLB další náklady na financování ve výši částky kapitálu, jestliže získala potřebné prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevírají díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikově vážené majetkové hodnoty o 12,5násobek částky kapitálu (popř. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (27). Kvůli těmto dalším nákladům, které u vlastního kapitálu poskytnutého v likvidní podobě nevznikají, musí být při zjišťování přiměřené úplaty provedena odpovídající sleva. Investor v podmínkách tržního hospodářství nemůže očekávat, že obdrží stejnou úplatu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti. |
| --- | --- |

(126)

Protože kapitál HLB nevytváří nejprve žádnou likviditu, měla HLB další náklady na financování ve výši částky kapitálu, jestliže získala potřebné prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevírají díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikově vážené majetkové hodnoty o 12,5násobek částky kapitálu (popř. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (27). Kvůli těmto dalším nákladům, které u vlastního kapitálu poskytnutého v likvidní podobě nevznikají, musí být při zjišťování přiměřené úplaty provedena odpovídající sleva. Investor v podmínkách tržního hospodářství nemůže očekávat, že obdrží stejnou úplatu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti.

| (127) | Komise přitom zastává názor, že nelze vzít v úvahu celkovou úrokovou sazbu pro refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dodatečně zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovná prostřednictvím nižší daně z příjmu právnických osob. Jako dodatečné zatížení HLB musejí být v důsledku zvláštní povahy převedeného kapitálu zohledněny pouze čisté výdaje. Komise tedy vesměs uznává, že HLB vyvstaly dodatečné „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování minus daně z podnikání“. |
| --- | --- |

(127)

Komise přitom zastává názor, že nelze vzít v úvahu celkovou úrokovou sazbu pro refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dodatečně zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovná prostřednictvím nižší daně z příjmu právnických osob. Jako dodatečné zatížení HLB musejí být v důsledku zvláštní povahy převedeného kapitálu zohledněny pouze čisté výdaje. Komise tedy vesměs uznává, že HLB vyvstaly dodatečné „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování minus daně z podnikání“.

| (128) | Ve svém dorozumění strany rovněž zakládají svůj výpočet na čistých nákladech na refinancování. Přitom stanovily pro úplné náklady na refinancování dlouhodobou bezrizikovou úrokovou sazbu ve výši 7,23 % (28). Navíc se strany shodly na tom, že budou předpokládat paušální sazbu daně ve výši 50 % (29). |
| --- | --- |

(128)

Ve svém dorozumění strany rovněž zakládají svůj výpočet na čistých nákladech na refinancování. Přitom stanovily pro úplné náklady na refinancování dlouhodobou bezrizikovou úrokovou sazbu ve výši 7,23 % (28). Navíc se strany shodly na tom, že budou předpokládat paušální sazbu daně ve výši 50 % (29).

| (129) | Očekávaná rendita investice a riziko investice jsou podstatnými činiteli pro investiční rozhodnutí investora v podmínkách tržního hospodářství. Aby určil výši těchto obou prvků, zahrne investor do svého výpočtu veškeré dostupné informace o společnosti a o trhu. Přitom se opírá o historické průměrné rendity, které z obecného hlediska představují opěrný bod také pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku, který platí pro období investice, analýzu strategie a kvality vedení podniku nebo relativních vyhlídek dotyčného hospodářského odvětví. |
| --- | --- |

(129)

Očekávaná rendita investice a riziko investice jsou podstatnými činiteli pro investiční rozhodnutí investora v podmínkách tržního hospodářství. Aby určil výši těchto obou prvků, zahrne investor do svého výpočtu veškeré dostupné informace o společnosti a o trhu. Přitom se opírá o historické průměrné rendity, které z obecného hlediska představují opěrný bod také pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku, který platí pro období investice, analýzu strategie a kvality vedení podniku nebo relativních vyhlídek dotyčného hospodářského odvětví.

| (130) | Investor v podmínkách tržního hospodářství bude investovat jen tehdy, pokud investice umožní ve srovnání s nejbližším nejlepším alternativním využitím kapitálu vyšší renditu, popř. nižší riziko. Obdobně investor nebude investovat do podniku, jehož očekávání rendity jsou nižší než průměrná očekávání rendity jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě lze předpokládat, že existují dostačující alternativy k přijatým investičním plánům, které slibují vyšší očekávání rendity při stejném riziku. |
| --- | --- |

(130)

Investor v podmínkách tržního hospodářství bude investovat jen tehdy, pokud investice umožní ve srovnání s nejbližším nejlepším alternativním využitím kapitálu vyšší renditu, popř. nižší riziko. Obdobně investor nebude investovat do podniku, jehož očekávání rendity jsou nižší než průměrná očekávání rendity jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě lze předpokládat, že existují dostačující alternativy k přijatým investičním plánům, které slibují vyšší očekávání rendity při stejném riziku.

| (131) | Existují různé metody pro zjišťování přiměřené minimální úhrady. Sahají od různých variant přístupu pro financování až po model CAPM. Pro účely popisu různých přístupů má smysl rozlišovat mezi dvěma složkami, bezrizikovou renditou a rizikovou prémií specifickou pro projekt: přiměřená minimální rendita rizikové investice = bezriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice. Přiměřená minimální rendita rizikové investice může být následně popsána jako součet bezrizikové výnosnosti a dodatečné rizikové prémie za převzetí rizika specifického pro investici. |
| --- | --- |

(131)

Existují různé metody pro zjišťování přiměřené minimální úhrady. Sahají od různých variant přístupu pro financování až po model CAPM. Pro účely popisu různých přístupů má smysl rozlišovat mezi dvěma složkami, bezrizikovou renditou a rizikovou prémií specifickou pro projekt: přiměřená minimální rendita rizikové investice = bezriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice. Přiměřená minimální rendita rizikové investice může být následně popsána jako součet bezrizikové výnosnosti a dodatečné rizikové prémie za převzetí rizika specifického pro investici.

| (132) | V souladu s tím je základem pro jakékoli určení rendity existence formy investice bez rizika selhání s předpokládanou bezrizikovou renditou. Pro zjištění bezrizikové základní sazby se obvykle používá očekávaná rendita pevně úročených cenných papírů státních emitentů (popřípadě index zakládající se na těchto cenných papírech), protože takové cenné papíry představují formu investice se srovnatelně nepatrným rizikem. Rozdíly mezi různými metodami však spočívají ve zjišťování rizikové prémie:






  — | Přístup k financování: očekávaná rendita vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady financování. U tohoto přístupu se nejprve zjišťují historické náklady na vlastní kapitál, které vznikly bankám srovnatelným s dotčenou bankou. Aritmetický průměr historických nákladů na kapitál se pak porovná s budoucími očekávanými náklady na vlastní kapitál a tím také s očekávaným požadavkem investora na renditu. |
| --- | --- | --- |

(132)

V souladu s tím je základem pro jakékoli určení rendity existence formy investice bez rizika selhání s předpokládanou bezrizikovou renditou. Pro zjištění bezrizikové základní sazby se obvykle používá očekávaná rendita pevně úročených cenných papírů státních emitentů (popřípadě index zakládající se na těchto cenných papírech), protože takové cenné papíry představují formu investice se srovnatelně nepatrným rizikem. Rozdíly mezi různými metodami však spočívají ve zjišťování rizikové prémie:

—

Přístup k financování: očekávaná rendita vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady financování. U tohoto přístupu se nejprve zjišťují historické náklady na vlastní kapitál, které vznikly bankám srovnatelným s dotčenou bankou. Aritmetický průměr historických nákladů na kapitál se pak porovná s budoucími očekávanými náklady na vlastní kapitál a tím také s očekávaným požadavkem investora na renditu.

| — | Přístup k financování se složenou roční mírou růstu (Compound Annual Growth Rate): ústředním bodem tohoto přístupu je použití geometrické namísto aritmetické střední hodnoty. |
| --- | --- |

—

Přístup k financování se složenou roční mírou růstu (Compound Annual Growth Rate): ústředním bodem tohoto přístupu je použití geometrické namísto aritmetické střední hodnoty.

| — | CAPM: CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančnictví, s jehož pomocí lze renditu očekávanou investorem zjistit z následujícího vzorce: očekávaná rendita = bezriziková úroková sazba + tržní riziková prémie x beta. Faktor beta se používá pro kvantifikaci rizika podniku ve vztahu k celkovému riziku všech podniků. Riziková prémie pro konkrétní investici vznikne vynásobením tržní rizikové prémie faktorem beta. |
| --- | --- |

—

CAPM: CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančnictví, s jehož pomocí lze renditu očekávanou investorem zjistit z následujícího vzorce: očekávaná rendita = bezriziková úroková sazba + tržní riziková prémie x beta. Faktor beta se používá pro kvantifikaci rizika podniku ve vztahu k celkovému riziku všech podniků. Riziková prémie pro konkrétní investici vznikne vynásobením tržní rizikové prémie faktorem beta.

| (133) | CAPM je převažující metodou pro výpočet rendit investice u velkých podniků kótovaných na burze. Protože však HLB není podnikem kótovaným na burze, není přímé odvození její hodnoty beta možné. Použití CAPM je proto možné pouze na základě odhadu faktoru beta. |Právě to je mimo jiné důvodem, proč se Německo staví kriticky k použití modelu CAPM na vklad do zemské banky. |
| --- | --- |

(133)

CAPM je převažující metodou pro výpočet rendit investice u velkých podniků kótovaných na burze. Protože však HLB není podnikem kótovaným na burze, není přímé odvození její hodnoty beta možné. Použití CAPM je proto možné pouze na základě odhadu faktoru beta. |Právě to je mimo jiné důvodem, proč se Německo staví kriticky k použití modelu CAPM na vklad do zemské banky.

| (134) | Strany založily své výpočty na metodě CAPM. Přitom stanovily za základ bezrizikovou základní úrokovou sazbu ve výši 7,23 %. Při zjištění této úrokové sazby se předpokládalo, že účelový majetek měl být dán HLB trvale k dispozici. Strany proto nepoužily bezrizikovou renditu, která se vztahuje k určitému dni a byla pozorována na trhu k okamžiku uskutečnění vkladu, pro pevně stanovené období investice (např. desetileté rendity pro vládní dluhopisy), neboť takový přístup by nebral v úvahu riziko reinvestice, tj. riziko neinvestovat po uplynutí období investice znovu ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran bude riziko investice nejlépe zohledněno, pokud se za základ stanoví „Total Return Index“. Z uvedeného důvodu strany použily REX10 Performance Index, který vytvořila Deutsche Börse AG a který odráží výkonnost investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s přesně desetiletou splatností. Zde použitá indexová řada obsahuje příslušné stavy ke konci roku u REX10 Performance Index od roku 1970. Strany poté zjistily roční renditu, která odráží trend sledovaný v REX10 Performance Index, který byl stanoven za základ v období mezi lety 1970 a 1992, a dospěly k uvedené bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 7,23 %. |
| --- | --- |

(134)

Strany založily své výpočty na metodě CAPM. Přitom stanovily za základ bezrizikovou základní úrokovou sazbu ve výši 7,23 %. Při zjištění této úrokové sazby se předpokládalo, že účelový majetek měl být dán HLB trvale k dispozici. Strany proto nepoužily bezrizikovou renditu, která se vztahuje k určitému dni a byla pozorována na trhu k okamžiku uskutečnění vkladu, pro pevně stanovené období investice (např. desetileté rendity pro vládní dluhopisy), neboť takový přístup by nebral v úvahu riziko reinvestice, tj. riziko neinvestovat po uplynutí období investice znovu ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran bude riziko investice nejlépe zohledněno, pokud se za základ stanoví „Total Return Index“. Z uvedeného důvodu strany použily REX10 Performance Index, který vytvořila Deutsche Börse AG a který odráží výkonnost investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s přesně desetiletou splatností. Zde použitá indexová řada obsahuje příslušné stavy ke konci roku u REX10 Performance Index od roku 1970. Strany poté zjistily roční renditu, která odráží trend sledovaný v REX10 Performance Index, který byl stanoven za základ v období mezi lety 1970 a 1992, a dospěly k uvedené bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 7,23 %.

| (135) | Protože vklad měl být HLB skutečně dán k dispozici trvale, zdá se být postup směřující ke zjištění bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě přiměřený. Použitý REX10 Performance Index rovněž představuje obecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěná bezriziková základní úroková sazba se zde tudíž jeví jako přiměřená. |
| --- | --- |

(135)

Protože vklad měl být HLB skutečně dán k dispozici trvale, zdá se být postup směřující ke zjištění bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě přiměřený. Použitý REX10 Performance Index rovněž představuje obecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěná bezriziková základní úroková sazba se zde tudíž jeví jako přiměřená.

| (136) | Faktor beta ve výši 0,74 byl odhadnut na základě posudku KPMG k tzv. upraveným faktorům beta všech úvěrových institucí kótovaných v Německu na burze, který má Komise k dispozici. Na základě tohoto posudku a vzhledem k obchodní orientaci HLB musí být tento faktor beta pokládán za přiměřený. |
| --- | --- |

(136)

Faktor beta ve výši 0,74 byl odhadnut na základě posudku KPMG k tzv. upraveným faktorům beta všech úvěrových institucí kótovaných v Německu na burze, který má Komise k dispozici. Na základě tohoto posudku a vzhledem k obchodní orientaci HLB musí být tento faktor beta pokládán za přiměřený.

| (137) | Z pohledu Komise se dále zdá přijatelná i tržní riziková prémie ve výši 4,0 %. Již v řízení, které vedlo k rozhodnutí 2000/392/ES, bylo vícekrát pojednáno o tzv. všeobecné dlouhodobé tržní rizikové prémii, tedy o rozdílu mezi dlouhodobou průměrnou renditou na běžné akciové portfolio a na vládní dluhopisy. V odpovídajících posudcích k řízení byla v závislosti na metodě, zkoumaném období a základních údajích stanovena rozmezí od přibližně 3 % do 5 %. V posudku vypracovaném pro BdB bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 3,16 % a 5 %, v dalším posudku vypracovaném pro WestLB v rámci téhož řízení bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 4,5 % a 5 % a společnost Lehman Brothers, taktéž pracující pro WestLB, počítala se sazbou ve výši 4 %. Za těchto okolností nemá Komise v daném případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie použité v dorozumění. Vychází-li se z CAPM, podle názoru Komise neexistují žádné pochybnosti, že minimální úhradu zjištěnou stranami lze v daném případě pokládat za přiměřenou. |
| --- | --- |

(137)

Z pohledu Komise se dále zdá přijatelná i tržní riziková prémie ve výši 4,0 %. Již v řízení, které vedlo k rozhodnutí 2000/392/ES, bylo vícekrát pojednáno o tzv. všeobecné dlouhodobé tržní rizikové prémii, tedy o rozdílu mezi dlouhodobou průměrnou renditou na běžné akciové portfolio a na vládní dluhopisy. V odpovídajících posudcích k řízení byla v závislosti na metodě, zkoumaném období a základních údajích stanovena rozmezí od přibližně 3 % do 5 %. V posudku vypracovaném pro BdB bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 3,16 % a 5 %, v dalším posudku vypracovaném pro WestLB v rámci téhož řízení bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 4,5 % a 5 % a společnost Lehman Brothers, taktéž pracující pro WestLB, počítala se sazbou ve výši 4 %. Za těchto okolností nemá Komise v daném případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie použité v dorozumění. Vychází-li se z CAPM, podle názoru Komise neexistují žádné pochybnosti, že minimální úhradu zjištěnou stranami lze v daném případě pokládat za přiměřenou.

| (138) | Komise nemá žádný důvod k domněnce, že minimální úhrada za hypotetickou investici do základního kapitálu, kterou strany zjistily, by neobstála v tržním testu. Komise proto jako přiměřenou minimální úhradu stanoví hodnotu 10,19 % ročně (po dani z podnikání a před daní investora). |
| --- | --- |

(138)

Komise nemá žádný důvod k domněnce, že minimální úhrada za hypotetickou investici do základního kapitálu, kterou strany zjistily, by neobstála v tržním testu. Komise proto jako přiměřenou minimální úhradu stanoví hodnotu 10,19 % ročně (po dani z podnikání a před daní investora).

| (139) | Je třeba přezkoumat, zda existují důvody pro korekci minimální úhrady. Podle postupu v jiných řízeních týkajících se zemských bank mohou následující tři charakteristiky jako zvláštnosti transakce odůvodnit takovou přirážku: za prvé neuskutečněné vydání nových podílů na společnosti a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádně vysoký objem převodu majetku a za třetí nedostatečná zastupitelnost investice. |
| --- | --- |

(139)

Je třeba přezkoumat, zda existují důvody pro korekci minimální úhrady. Podle postupu v jiných řízeních týkajících se zemských bank mohou následující tři charakteristiky jako zvláštnosti transakce odůvodnit takovou přirážku: za prvé neuskutečněné vydání nových podílů na společnosti a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádně vysoký objem převodu majetku a za třetí nedostatečná zastupitelnost investice.

| (140) | Stejně jako v ostatních řízeních pokládá Komise přirážky ohledně obou naposled jmenovaných aspektů za neoprávněné. Pokud jde o neexistující hlasovací práva v důsledku neuskutečněného vydání nových podílů na společnosti, přirážka rovněž není možná, neboť FHH již 100 % hlasovacích práv vlastnilo. |
| --- | --- |

(140)

Stejně jako v ostatních řízeních pokládá Komise přirážky ohledně obou naposled jmenovaných aspektů za neoprávněné. Pokud jde o neexistující hlasovací práva v důsledku neuskutečněného vydání nových podílů na společnosti, přirážka rovněž není možná, neboť FHH již 100 % hlasovacích práv vlastnilo.

| (141) | U akcií úhrada závisí přímo na výsledcích podniku a vyjadřuje se hlavně v podobě dividend a účasti na nárůstu hodnoty podniku (např. vyjádřeno vzestupem kurzu akcie). FHH obdrží paušální úhradu, jejíž výše by měla vyjadřovat oba tyto aspekty úplaty za „normální“ kapitálový vklad. Dalo by se argumentovat, že pevně stanovená úhrada, kterou obdrží FHH namísto úhrady přímo provázané s výsledky HLB, představuje výhodu, která odůvodňuje snížení sazby úplaty. Zda je taková pevně stanovená úhrada skutečně výhodnější než variabilní úhrada odvozená od zisku, závisí na výsledcích hospodaření podniku v budoucnosti. Pokud se zhorší, je pro investora výhodná paušální sazba, pokud se zlepší, je naopak taková sazba nevýhodná. Skutečný vývoj však nelze při posuzování investičního rozhodnutí dodatečně použít. V souladu s výše uvedeným Komise zastává stanovisko, že sazba úplaty nemůže být z tohoto důvodu snížena. |
| --- | --- |

(141)

U akcií úhrada závisí přímo na výsledcích podniku a vyjadřuje se hlavně v podobě dividend a účasti na nárůstu hodnoty podniku (např. vyjádřeno vzestupem kurzu akcie). FHH obdrží paušální úhradu, jejíž výše by měla vyjadřovat oba tyto aspekty úplaty za „normální“ kapitálový vklad. Dalo by se argumentovat, že pevně stanovená úhrada, kterou obdrží FHH namísto úhrady přímo provázané s výsledky HLB, představuje výhodu, která odůvodňuje snížení sazby úplaty. Zda je taková pevně stanovená úhrada skutečně výhodnější než variabilní úhrada odvozená od zisku, závisí na výsledcích hospodaření podniku v budoucnosti. Pokud se zhorší, je pro investora výhodná paušální sazba, pokud se zlepší, je naopak taková sazba nevýhodná. Skutečný vývoj však nelze při posuzování investičního rozhodnutí dodatečně použít. V souladu s výše uvedeným Komise zastává stanovisko, že sazba úplaty nemůže být z tohoto důvodu snížena.

| (142) | Na základě všech těchto úvah a ve shodě se stěžovatelem BdB, FHH a HLB dospěla Komise k závěru, že přiměřená úhrada za částky použité do roku 1997 nebo po tomto roce použitelné jako kapitálová rezerva a na podporu ručení by činila 6,57 % (po dani z podnikání), tedy normální rendita za investici by činila 10,19 % minus 3,62 % kvůli výdajům na financování, které HLB vznikly z důvodu chybějící likvidity převedeného majetku. |
| --- | --- |

(142)

Na základě všech těchto úvah a ve shodě se stěžovatelem BdB, FHH a HLB dospěla Komise k závěru, že přiměřená úhrada za částky použité do roku 1997 nebo po tomto roce použitelné jako kapitálová rezerva a na podporu ručení by činila 6,57 % (po dani z podnikání), tedy normální rendita za investici by činila 10,19 % minus 3,62 % kvůli výdajům na financování, které HLB vznikly z důvodu chybějící likvidity převedeného majetku.

| (143) | Jak již bylo uvedeno, má i kapitálový podíl, který nebyl do roku 1997 využíván resp. po tomto roce nebyl doložitelný, pro HLB materiální hodnotu a jeho hospodářskou funkci lze srovnávat se zárukou nebo ručením. Za podstoupení takového rizika by investor v podmínkách tržního hospodářství vyžadoval přiměřenou úhradu. Dorozumění mezi BdB, FHH a HSH Nordbank se k této otázce nevyjadřuje. |
| --- | --- |

(143)

Jak již bylo uvedeno, má i kapitálový podíl, který nebyl do roku 1997 využíván resp. po tomto roce nebyl doložitelný, pro HLB materiální hodnotu a jeho hospodářskou funkci lze srovnávat se zárukou nebo ručením. Za podstoupení takového rizika by investor v podmínkách tržního hospodářství vyžadoval přiměřenou úhradu. Dorozumění mezi BdB, FHH a HSH Nordbank se k této otázce nevyjadřuje.

| (144) | V rozhodnutí 2000/392/ES (30) Německo považovalo úhradu ve výši 0,3 % ročně před zdaněním za přiměřenou výchozí sazbu. Důvody, na nichž se v uvedeném rozhodnutí zakládalo zvýšení výchozí sazby, zde naopak neplatí. V rozhodnutí byla na uvedenou sazbu 0,3 % ročně (před zdaněním) uvalena přirážka ve výši dalších 0,3 % ročně, protože na jednu stranu jsou záruky avala obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezené (což u WestLB nebylo), a na druhou stranu částka daná k dispozici WestLB ve výši více než 3,4 miliardy DEM převyšuje částku, která bývá normálně krytá takovými bankovními zárukami. |
| --- | --- |

(144)

V rozhodnutí 2000/392/ES (30) Německo považovalo úhradu ve výši 0,3 % ročně před zdaněním za přiměřenou výchozí sazbu. Důvody, na nichž se v uvedeném rozhodnutí zakládalo zvýšení výchozí sazby, zde naopak neplatí. V rozhodnutí byla na uvedenou sazbu 0,3 % ročně (před zdaněním) uvalena přirážka ve výši dalších 0,3 % ročně, protože na jednu stranu jsou záruky avala obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezené (což u WestLB nebylo), a na druhou stranu částka daná k dispozici WestLB ve výši více než 3,4 miliardy DEM převyšuje částku, která bývá normálně krytá takovými bankovními zárukami.

| (145) | Na základě zásadní srovnatelnosti mezi WestLB a HLB, jakož i z nedostatku ostatních opěrných bodů vychází Komise z toho, že sazba ve výši 0,3 % odpovídá úhradě, kterou by HLB musela zaplatit na trhu na počátku 90. let za převzetí záruky avala v její prospěch. Komise navíc zjistila, že částka dotyčného kapitálu je u HLB podstatně nižší než u WestLB, a proto se nepoužije druhý důvod uvedený v rozhodnutí WestLB. Ovšem i u HLB nebyla funkce ručení časově omezená nebo spojená s určitou transakcí. Na druhou stranu vyplynulo časové omezení fakticky z toho, že uznáním ze strany BAKred jako základní kapitál mohla být celková částka použita k rozšíření obchodní činnosti. V důsledku toho nemusela již být placena oddělená provize avala. Úhrada funkce ručení byla obsažena v úhradě funkce rozšíření obchodní činnosti. Skutková podstata výlučné funkce ručení byla proto od počátku omezená, což odlišuje případ HLB od případu WestLB. |
| --- | --- |

(145)

Na základě zásadní srovnatelnosti mezi WestLB a HLB, jakož i z nedostatku ostatních opěrných bodů vychází Komise z toho, že sazba ve výši 0,3 % odpovídá úhradě, kterou by HLB musela zaplatit na trhu na počátku 90. let za převzetí záruky avala v její prospěch. Komise navíc zjistila, že částka dotyčného kapitálu je u HLB podstatně nižší než u WestLB, a proto se nepoužije druhý důvod uvedený v rozhodnutí WestLB. Ovšem i u HLB nebyla funkce ručení časově omezená nebo spojená s určitou transakcí. Na druhou stranu vyplynulo časové omezení fakticky z toho, že uznáním ze strany BAKred jako základní kapitál mohla být celková částka použita k rozšíření obchodní činnosti. V důsledku toho nemusela již být placena oddělená provize avala. Úhrada funkce ručení byla obsažena v úhradě funkce rozšíření obchodní činnosti. Skutková podstata výlučné funkce ručení byla proto od počátku omezená, což odlišuje případ HLB od případu WestLB.

| (146) | Komise proto pokládá přirážku u HLB, na rozdíl od WestLB, za neoprávněnou a stanoví za základ sazbu ve výši 0,3 % ročně (před zdaněním) jako přiměřenou úhradu za funkci kapitálu k ručení od okamžiku zahrnutí kapitálu do rozvahy k 1. lednu 1993 do uznání ze strany BAKred. Při použití sazby daně z podnikání, která tehdy činila kolem 50 %, se po uvážení zdanění dojde k sazbě ve výši 0,15 % ročně. Sazbu ve výši 0,15 % ročně po zdanění strany použily při výpočtu prvku podpory v tabulce připojené k dorozumění. |
| --- | --- |

(146)

Komise proto pokládá přirážku u HLB, na rozdíl od WestLB, za neoprávněnou a stanoví za základ sazbu ve výši 0,3 % ročně (před zdaněním) jako přiměřenou úhradu za funkci kapitálu k ručení od okamžiku zahrnutí kapitálu do rozvahy k 1. lednu 1993 do uznání ze strany BAKred. Při použití sazby daně z podnikání, která tehdy činila kolem 50 %, se po uvážení zdanění dojde k sazbě ve výši 0,15 % ročně. Sazbu ve výši 0,15 % ročně po zdanění strany použily při výpočtu prvku podpory v tabulce připojené k dorozumění.

| (147) | Prémie za záruku představuje pro HLB provozní výdaj, a proto snižuje zdanitelný zisk. Úhrada, která musí být zaplacena FHH, se platí ze zisku po zdanění. Proto se sazba ve výši 0,3 % zásadně musí pomocí sazby daně přizpůsobit. Stejně jako u nákladů na refinancování Komise vychází z jednotné celkové sazby daně ve výši 50 %. Komise proto stanoví sazbu ve výši 0,15 % ročně po zdanění. |
| --- | --- |

(147)

Prémie za záruku představuje pro HLB provozní výdaj, a proto snižuje zdanitelný zisk. Úhrada, která musí být zaplacena FHH, se platí ze zisku po zdanění. Proto se sazba ve výši 0,3 % zásadně musí pomocí sazby daně přizpůsobit. Stejně jako u nákladů na refinancování Komise vychází z jednotné celkové sazby daně ve výši 50 %. Komise proto stanoví sazbu ve výši 0,15 % ročně po zdanění.

e)   Úhrada za vklad tichého společníka

| (148) | Za vklad tichého společníka byla průběžně zaplacena úhrada ve výši [...] milionů DEM, což odpovídá [maximálně 10 %] z částky 300 milionů DEM ročně. Podle názoru Komise nezáleží při posuzování na skutečnosti, že úhrada byla zaplacena společnosti HGV, neboť ta byla 100 % holdingem FHH a nepřímá cesta byla zvolena pouze z daňových důvodů. Pro přezkoumání z hlediska práva poskytování podpor nemá v daném případě význam, zda investor zvolí pro přijetí úhrady holding, či zda úhradu zaúčtuje přímo. |
| --- | --- |

(148)

Za vklad tichého společníka byla průběžně zaplacena úhrada ve výši [...] milionů DEM, což odpovídá [maximálně 10 %] z částky 300 milionů DEM ročně. Podle názoru Komise nezáleží při posuzování na skutečnosti, že úhrada byla zaplacena společnosti HGV, neboť ta byla 100 % holdingem FHH a nepřímá cesta byla zvolena pouze z daňových důvodů. Pro přezkoumání z hlediska práva poskytování podpor nemá v daném případě význam, zda investor zvolí pro přijetí úhrady holding, či zda úhradu zaúčtuje přímo.

| (149) | Vklad tichého společníka měl stanovenou dobu trvání v délce 16 let, tzn. dříve byla výpověď vyloučena. Na vklad je tedy třeba i přes tuto dlouhou dobu trvání pohlížet jako na časově omezený vklad tichého společníka. |
| --- | --- |

(149)

Vklad tichého společníka měl stanovenou dobu trvání v délce 16 let, tzn. dříve byla výpověď vyloučena. Na vklad je tedy třeba i přes tuto dlouhou dobu trvání pohlížet jako na časově omezený vklad tichého společníka.

| (150) | Německo uvedlo, že na základě srovnání s obdobnými nástroji a kvůli nedostatečné likviditě by úhrada ve výši 1,29 % za vklad tichého společníka byla bývala přiměřená. BdB se domníval, že oproti kapitálové rezervě sice musela být provedena sleva, že se ale v zásadě musí vycházet z podobnosti se základním kapitálem a tudíž, jak již bylo uvedeno výše, z vyšší úhrady. |
| --- | --- |

(150)

Německo uvedlo, že na základě srovnání s obdobnými nástroji a kvůli nedostatečné likviditě by úhrada ve výši 1,29 % za vklad tichého společníka byla bývala přiměřená. BdB se domníval, že oproti kapitálové rezervě sice musela být provedena sleva, že se ale v zásadě musí vycházet z podobnosti se základním kapitálem a tudíž, jak již bylo uvedeno výše, z vyšší úhrady.

| (151) | Hodnota vkladu tichého společníka činila od 1. ledna 1993 konstantně 300 milionů DEM. Částka ovšem nebyla před uznáním ze strany BAKred jako vlastní kapitál k ručení využívána, jak již bylo uvedeno výše. Od 1. ledna 1997 až do konce května 2003 mohlo být 300 milionů DEM využíváno v plném rozsahu. Informace o základu pro výpočet relevantním pro přiměřenou renditu z vlastního kapitálu k ručení lze nalézt v tabulce uvedené v bodu 183. |
| --- | --- |

(151)

Hodnota vkladu tichého společníka činila od 1. ledna 1993 konstantně 300 milionů DEM. Částka ovšem nebyla před uznáním ze strany BAKred jako vlastní kapitál k ručení využívána, jak již bylo uvedeno výše. Od 1. ledna 1997 až do konce května 2003 mohlo být 300 milionů DEM využíváno v plném rozsahu. Informace o základu pro výpočet relevantním pro přiměřenou renditu z vlastního kapitálu k ručení lze nalézt v tabulce uvedené v bodu 183.

| (152) | Vklad tichého společníka, který do roku 1997 nebyl doložen, sice nebyl resp. nemohl být využit k rozšíření obchodní činnosti v rámci hospodářské soutěže, ale přesto přinášel HLB užitek, neboť výše kapitálu vykázaného v rozvaze poskytuje věřitelům banky náznak ohledně její solidnosti a tak ovlivňuje podmínky, za kterých banka může přijímat cizí kapitál. Věřitelé a ratingové agentury zohledňují celkovou hospodářskou a finanční situaci, ve které se banka nachází. Protože tato částka ročně nemůže být využita k rozšíření obchodní činnosti, ale vylepšuje postavení banky v očích věřitelů, může být hospodářská funkce uvedené částky v tomto ohledu srovnávána alespoň se zárukou. |
| --- | --- |

(152)

Vklad tichého společníka, který do roku 1997 nebyl doložen, sice nebyl resp. nemohl být využit k rozšíření obchodní činnosti v rámci hospodářské soutěže, ale přesto přinášel HLB užitek, neboť výše kapitálu vykázaného v rozvaze poskytuje věřitelům banky náznak ohledně její solidnosti a tak ovlivňuje podmínky, za kterých banka může přijímat cizí kapitál. Věřitelé a ratingové agentury zohledňují celkovou hospodářskou a finanční situaci, ve které se banka nachází. Protože tato částka ročně nemůže být využita k rozšíření obchodní činnosti, ale vylepšuje postavení banky v očích věřitelů, může být hospodářská funkce uvedené částky v tomto ohledu srovnávána alespoň se zárukou.

| (153) | Investor v podmínkách tržního hospodářství by z důvodu hospodářského užitku za tyto prostředky vyžadoval rovněž úhradu. Výše úplaty je ovšem stejně jako u kapitálové rezervy nižší, než výše úplaty za část vlastního kapitálu, kterou může HLB využívat pro obchod v rámci hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(153)

Investor v podmínkách tržního hospodářství by z důvodu hospodářského užitku za tyto prostředky vyžadoval rovněž úhradu. Výše úplaty je ovšem stejně jako u kapitálové rezervy nižší, než výše úplaty za část vlastního kapitálu, kterou může HLB využívat pro obchod v rámci hospodářské soutěže.

| (154) | Podle postupu v rozhodnutí 2000/392/ES Komise zjišťuje přiměřenou úhradu za převedené prostředky na podporu na základě jejich možnosti komerčního využití pro HLB. Jak již bylo vysvětleno výše, je výchozím bodem pro úhradu běžnou na trhu v tomto případě úhrada, kterou by požadoval investor v podmínkách tržního hospodářství, který bance dává k dispozici kapitál v této podobě. |
| --- | --- |

(154)

Podle postupu v rozhodnutí 2000/392/ES Komise zjišťuje přiměřenou úhradu za převedené prostředky na podporu na základě jejich možnosti komerčního využití pro HLB. Jak již bylo vysvětleno výše, je výchozím bodem pro úhradu běžnou na trhu v tomto případě úhrada, kterou by požadoval investor v podmínkách tržního hospodářství, který bance dává k dispozici kapitál v této podobě.

| (155) | BdB přitom zastává stanovisko, že se jedná o investici podobnou základnímu kapitálu. Proti srovnatelnosti se základním kapitálem sice hovoří možnost výpovědi, i když pouze po této dlouhé době. V případě ztráty se vkladem tichého společníka přesto ručí stejně jako základním kapitálem. Možnost výpovědi se konečně projevuje způsobem snižujícím riziko, takže vklad tichého společníka musí být úročen s nižší srážkou oproti základnímu kapitálu. Německo naopak popírá jeho podobnost se základním kapitálem. Kapitál představuje spíše vklad tichého společníka, což se projevuje ve výši úhrady. |
| --- | --- |

(155)

BdB přitom zastává stanovisko, že se jedná o investici podobnou základnímu kapitálu. Proti srovnatelnosti se základním kapitálem sice hovoří možnost výpovědi, i když pouze po této dlouhé době. V případě ztráty se vkladem tichého společníka přesto ručí stejně jako základním kapitálem. Možnost výpovědi se konečně projevuje způsobem snižujícím riziko, takže vklad tichého společníka musí být úročen s nižší srážkou oproti základnímu kapitálu. Německo naopak popírá jeho podobnost se základním kapitálem. Kapitál představuje spíše vklad tichého společníka, což se projevuje ve výši úhrady.

| (156) | Německo, BdB a Komise se shodují v tom, že se v případě vkladu tichého společníka jedná o základní kapitál. Vklad tichého společníka byl BAKred, každopádně od roku 1997, uznán jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), a proto může být také srovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vkladu uznávány jako základní kapitál. |
| --- | --- |

(156)

Německo, BdB a Komise se shodují v tom, že se v případě vkladu tichého společníka jedná o základní kapitál. Vklad tichého společníka byl BAKred, každopádně od roku 1997, uznán jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), a proto může být také srovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vkladu uznávány jako základní kapitál.

| (157) | Komise se v tomto rozsahu připojuje k názoru účastníků řízení. Již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES zdůraznila, že srovnání majetku WfA, který je rovněž uznán jako základní kapitál, s kapitálovými nástroji, které mohly být využity pouze jako doplňkový kapitál, jako např. požitkové listy a prioritní akcie bez hlasovacích práv, nemůže posloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za převedený kapitál (31). Základní kapitál má pro podnik větší užitek, protože podnik si tím může opatřit doplňkové vlastní prostředky (např. požitkové listy) až do stejné výše a rozšířit tak základnu vlastních prostředků. Předpokladem pro uznání jako základní vlastní prostředky je zvýšená riziková expozice disponibilního kapitálu, která se zásadně projevuje i ve zvýšené běžné tržní úhradě těchto nástrojů. Srovnatelnost s tzv. doplňkovými prostředky, které je možné použít pouze v omezeném rozsahu pro rozšíření obchodní činnosti, může být proto od počátku vyloučena. |
| --- | --- |

(157)

Komise se v tomto rozsahu připojuje k názoru účastníků řízení. Již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES zdůraznila, že srovnání majetku WfA, který je rovněž uznán jako základní kapitál, s kapitálovými nástroji, které mohly být využity pouze jako doplňkový kapitál, jako např. požitkové listy a prioritní akcie bez hlasovacích práv, nemůže posloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za převedený kapitál (31). Základní kapitál má pro podnik větší užitek, protože podnik si tím může opatřit doplňkové vlastní prostředky (např. požitkové listy) až do stejné výše a rozšířit tak základnu vlastních prostředků. Předpokladem pro uznání jako základní vlastní prostředky je zvýšená riziková expozice disponibilního kapitálu, která se zásadně projevuje i ve zvýšené běžné tržní úhradě těchto nástrojů. Srovnatelnost s tzv. doplňkovými prostředky, které je možné použít pouze v omezeném rozsahu pro rozšíření obchodní činnosti, může být proto od počátku vyloučena.

| (158) | Podle názoru Komise je z hlediska analýzy rizik vklad tichého společníka typologicky „normální“ vklad tichého společníka a nikoli základní kapitál. Komise se v tomto bodě připojuje k tvrzení Německa. Jak dotčený vklad tichého společníka, tak i ostatní časově omezené vklady tichého společníka přijímané na kapitálovém trhu by v případě platební neschopnosti byly uhrazeny před základním kapitálem a investor by obdržel konkurzní podíl, zatímco při investici do základního kapitálu by vyšel naprázdno. Pokud podnik není ve ztrátě, dostane FHH celkovou sjednanou úhradu, zatímco investor investující do základního kapitálu má pouze nárok na výplatu dividendy podle podílu na zisku, tzn. dividendy značně redukované. |
| --- | --- |

(158)

Podle názoru Komise je z hlediska analýzy rizik vklad tichého společníka typologicky „normální“ vklad tichého společníka a nikoli základní kapitál. Komise se v tomto bodě připojuje k tvrzení Německa. Jak dotčený vklad tichého společníka, tak i ostatní časově omezené vklady tichého společníka přijímané na kapitálovém trhu by v případě platební neschopnosti byly uhrazeny před základním kapitálem a investor by obdržel konkurzní podíl, zatímco při investici do základního kapitálu by vyšel naprázdno. Pokud podnik není ve ztrátě, dostane FHH celkovou sjednanou úhradu, zatímco investor investující do základního kapitálu má pouze nárok na výplatu dividendy podle podílu na zisku, tzn. dividendy značně redukované.

| (159) | Jak již bylo vysvětleno, Komise považuje dotčené kapitálové opatření za vklad tichého společníka. Pro přezkoumání přiměřenosti konkrétně sjednané úhrady situaci na trhu je směrodatné, zda lze úhradu považovat za běžnou ve srovnání s úhradami sjednanými na trhu v případě z hospodářského a právního hlediska srovnatelných transakcí ohledně vkladů tichého společníka. Úhrada dotyčného vkladu tichého společníka musí být, vycházeje z metodiky používané FHH a HLB, určena na základě časově omezených a i jinak srovnatelných vkladů tichého společníka. |
| --- | --- |

(159)

Jak již bylo vysvětleno, Komise považuje dotčené kapitálové opatření za vklad tichého společníka. Pro přezkoumání přiměřenosti konkrétně sjednané úhrady situaci na trhu je směrodatné, zda lze úhradu považovat za běžnou ve srovnání s úhradami sjednanými na trhu v případě z hospodářského a právního hlediska srovnatelných transakcí ohledně vkladů tichého společníka. Úhrada dotyčného vkladu tichého společníka musí být, vycházeje z metodiky používané FHH a HLB, určena na základě časově omezených a i jinak srovnatelných vkladů tichého společníka.

| (160) | Německo uvádělo, že vklady tichého společníka v průběhu 90. let v narůstající míře využívaly zemské banky pro rozšíření své kapitálové základny. Vklad tichého společníka, který vznikl převodem vkladu WK do HLB, byl podle všeho pravděpodobně jednou z prvních takových transakcí o podstatném objemu v německém bankovnictví. |
| --- | --- |

(160)

Německo uvádělo, že vklady tichého společníka v průběhu 90. let v narůstající míře využívaly zemské banky pro rozšíření své kapitálové základny. Vklad tichého společníka, který vznikl převodem vkladu WK do HLB, byl podle všeho pravděpodobně jednou z prvních takových transakcí o podstatném objemu v německém bankovnictví.

| (161) | Jak ukazuje pozorování rizikového profilu různých kapitálových nástrojů, při srovnatelné účasti na ručení vykazovaly vklady tichého společníka díky své možnosti uspořádání jako časově omezený vklad s pevně stanovenou úhradou silnou podobnost s požitkovými listy. Pro přijímající banku to znamená navíc daňové výhody, neboť platby úroku, který je třeba odvádět, nepředstavují použití zisku, nýbrž běžně představují, tak jako zde, provozní výdaj (snižující daň). |
| --- | --- |

(161)

Jak ukazuje pozorování rizikového profilu různých kapitálových nástrojů, při srovnatelné účasti na ručení vykazovaly vklady tichého společníka díky své možnosti uspořádání jako časově omezený vklad s pevně stanovenou úhradou silnou podobnost s požitkovými listy. Pro přijímající banku to znamená navíc daňové výhody, neboť platby úroku, který je třeba odvádět, nepředstavují použití zisku, nýbrž běžně představují, tak jako zde, provozní výdaj (snižující daň).

| (162) | Vklad tichého společníka do HLB ke dni 1. ledna 1993 byl pro banku první a na téměř pět let také jedinou transakcí tohoto druhu a HLB není nic známo o referenčních transakcích ostatních zemských bank ve stejném období. Přímé určení přiměřené rizikové prémie za vklad tichého společníka z jiných smluvených vkladů tichého společníka tak není možné. Dostupné údaje o časově omezených a neomezených vkladech tichého společníka smluvených se třetími osobami v roce 1997 a 1998 je však možné získat nepřímým odvozením, pokud lze kvantifikovat, jak se mezi koncem roku 1992 a koncem roku 1997 změnila přiměřená riziková prémie pro nástroje HLB podobné kapitálu. Jako měřítko zde může posloužit vývoj rizikové prémie pro dlouhodobé požitkové listy HLB. Jak ukazuje předložený přehled, riziková přirážka požitkových listů HLB požadovaná od investorů na zůstatek se během tohoto období znatelně zvýšila (32). Pokud bychom tedy poměry na trhu z konce roku 1997 přenesli do 31. prosince 1992, přiměřená riziková prémie z konce roku 1992 přinejmenším nebude podceněna (33). V souladu s tím lze přiměřenou rizikovou prémii vkladu tichého společníka s dobou trvání i určit ke konci roku 1992 na základě následujícího vzorce: Riziková prémie vkladů tichého společníka, i,1992 = swapový spread dluhopisů spolkové vlády, i,1992 + swapový spread vkladů tichého společníka, i,1997. |
| --- | --- |

(162)

Vklad tichého společníka do HLB ke dni 1. ledna 1993 byl pro banku první a na téměř pět let také jedinou transakcí tohoto druhu a HLB není nic známo o referenčních transakcích ostatních zemských bank ve stejném období. Přímé určení přiměřené rizikové prémie za vklad tichého společníka z jiných smluvených vkladů tichého společníka tak není možné. Dostupné údaje o časově omezených a neomezených vkladech tichého společníka smluvených se třetími osobami v roce 1997 a 1998 je však možné získat nepřímým odvozením, pokud lze kvantifikovat, jak se mezi koncem roku 1992 a koncem roku 1997 změnila přiměřená riziková prémie pro nástroje HLB podobné kapitálu. Jako měřítko zde může posloužit vývoj rizikové prémie pro dlouhodobé požitkové listy HLB. Jak ukazuje předložený přehled, riziková přirážka požitkových listů HLB požadovaná od investorů na zůstatek se během tohoto období znatelně zvýšila (32). Pokud bychom tedy poměry na trhu z konce roku 1997 přenesli do 31. prosince 1992, přiměřená riziková prémie z konce roku 1992 přinejmenším nebude podceněna (33). V souladu s tím lze přiměřenou rizikovou prémii vkladu tichého společníka s dobou trvání i určit ke konci roku 1992 na základě následujícího vzorce: Riziková prémie vkladů tichého společníka, i,1992 = swapový spread dluhopisů spolkové vlády, i,1992 + swapový spread vkladů tichého společníka, i,1997.

| (163) | Z údajů na trhu za prosinec 1997 a únor 1998 a z úrokových sazeb smluvených vkladů tichého společníka vyplývá pro vklad tichého společníka časově omezený na 16 let přirážka přibližně 1,25 % nad swapy. Přeneseno na tržní údaje k 31. prosinci 1992 (swapový spread dluhopisů spolkové vlády ve výši 0,04 %) se vypočítá přiměřená riziková prémie pro vklad tichého společníka s dobou trvání 16 let ve výši 0,04 % + 1,25 % = 1,29 %. |
| --- | --- |

(163)

Z údajů na trhu za prosinec 1997 a únor 1998 a z úrokových sazeb smluvených vkladů tichého společníka vyplývá pro vklad tichého společníka časově omezený na 16 let přirážka přibližně 1,25 % nad swapy. Přeneseno na tržní údaje k 31. prosinci 1992 (swapový spread dluhopisů spolkové vlády ve výši 0,04 %) se vypočítá přiměřená riziková prémie pro vklad tichého společníka s dobou trvání 16 let ve výši 0,04 % + 1,25 % = 1,29 %.

| (164) | Alternativně by riziková prémie mohla být odvozena také na základě podmínek ostatních finančních nástrojů s podobným rizikovým profilem, což je běžně používaný postup. Časově omezené vklady tichého společníka je třeba zařadit, pokud jde o jejich rizikový profil, mezi požitkové listy a časově neomezené vklady tichého společníka. Jejich riziková prémie by tedy zásadně musela převyšovat rizikovou prémii požitkových listů, ale nesměla by dosahovat rizikové prémie časově neomezených vkladů tichého společníka. Zatímco referenční hodnoty pro časově neomezené vklady tichého společníka byly k dispozici teprve za říjen 1999, údaje na trhu pro požitkové listy byly dostupné již od počátku 90. let, neboť tyto nástroje byly již po poměrně dlouhou dobu emitovány a denně obchodovány na burze. Kromě toho byly rovněž v posudku Lehman Brothers vypracovaném pro WestLB uvedeny rizikové prémie pro požitkové listy německých bank, a to k polovině prosince 1991 (34). |
| --- | --- |

(164)

Alternativně by riziková prémie mohla být odvozena také na základě podmínek ostatních finančních nástrojů s podobným rizikovým profilem, což je běžně používaný postup. Časově omezené vklady tichého společníka je třeba zařadit, pokud jde o jejich rizikový profil, mezi požitkové listy a časově neomezené vklady tichého společníka. Jejich riziková prémie by tedy zásadně musela převyšovat rizikovou prémii požitkových listů, ale nesměla by dosahovat rizikové prémie časově neomezených vkladů tichého společníka. Zatímco referenční hodnoty pro časově neomezené vklady tichého společníka byly k dispozici teprve za říjen 1999, údaje na trhu pro požitkové listy byly dostupné již od počátku 90. let, neboť tyto nástroje byly již po poměrně dlouhou dobu emitovány a denně obchodovány na burze. Kromě toho byly rovněž v posudku Lehman Brothers vypracovaném pro WestLB uvedeny rizikové prémie pro požitkové listy německých bank, a to k polovině prosince 1991 (34).

| (165) | Aby bylo možno z podmínek pro požitkové listy HLB ke konci roku 1992 odvodit přiměřenou rizikovou prémii pro časově omezený vklad tichého společníka v HLB, bylo by zapotřebí ocenit spravedlivou přirážku k renditě mezi oběma nástroji. Také zde se lze v důsledku neúplných údajů orientovat pouze podle poměrů na trhu koncem roku 1997/počátkem roku 1998 a z nich vyplývající posouzení rizika investorů lze pro HLB pokládat za adekvátní ke konci roku 1992. Přiměřená riziková prémie vkladu tichého společníka ke konci 1992 by pak mohla být určena na základě následujícího vzorce: riziková prémie vkladů tichého společníka, i,1992 = riziková prémie požitkových listů i,1992 + spread vkladů tichého společníka/požitkových listů, i,1997. |
| --- | --- |

(165)

Aby bylo možno z podmínek pro požitkové listy HLB ke konci roku 1992 odvodit přiměřenou rizikovou prémii pro časově omezený vklad tichého společníka v HLB, bylo by zapotřebí ocenit spravedlivou přirážku k renditě mezi oběma nástroji. Také zde se lze v důsledku neúplných údajů orientovat pouze podle poměrů na trhu koncem roku 1997/počátkem roku 1998 a z nich vyplývající posouzení rizika investorů lze pro HLB pokládat za adekvátní ke konci roku 1992. Přiměřená riziková prémie vkladu tichého společníka ke konci 1992 by pak mohla být určena na základě následujícího vzorce: riziková prémie vkladů tichého společníka, i,1992 = riziková prémie požitkových listů i,1992 + spread vkladů tichého společníka/požitkových listů, i,1997.

| (166) | Z údajů na trhu zjištěných k prosinci 1997 a únoru 1998 vyplývá pro vklad tichého společníka časově omezený na 16 let ke konci roku 1997 přirážka ve výši 0,35 % až 0,40 % nad požitkovými listy HLB na období 10 let. Přeneseno na údaje na trhu k 31. prosinci 1992 (riziková prémie požitkových listů HLB na období 8 let ve výši 0,91 %) vypočítá se tím přiměřená riziková prémie pro vklad tichého společníka na období 16 let ve výši 1,26 % až 1,31 %. Použijeme-li rizikovou prémii pro požitkové listy na období 10 let ve výši 0,90 % (35), jak byla stanovena v posudku Lehman Brothers ke konci roku 1991, dospějeme k téměř totožným hodnotám. |
| --- | --- |

(166)

Z údajů na trhu zjištěných k prosinci 1997 a únoru 1998 vyplývá pro vklad tichého společníka časově omezený na 16 let ke konci roku 1997 přirážka ve výši 0,35 % až 0,40 % nad požitkovými listy HLB na období 10 let. Přeneseno na údaje na trhu k 31. prosinci 1992 (riziková prémie požitkových listů HLB na období 8 let ve výši 0,91 %) vypočítá se tím přiměřená riziková prémie pro vklad tichého společníka na období 16 let ve výši 1,26 % až 1,31 %. Použijeme-li rizikovou prémii pro požitkové listy na období 10 let ve výši 0,90 % (35), jak byla stanovena v posudku Lehman Brothers ke konci roku 1991, dospějeme k téměř totožným hodnotám.

| (167) | Na základě informací sdělených Německem vychází podle obou metod marže ve výši přibližně 1,26 % až 1,31 %. Údaje o emisích požitkových listů a umístěných vkladech, které jsou základem pro výpočet, byly předány Komisi. Komise má k dispozici též přehledy bezrizikových úrokových sazeb z dluhopisů spolkové vlády, které platily v odpovídajících letech, jakož i spolkové swapové spready platné pro vklady tichého společníka a příslušné spready. Komise proto dochází k závěru, že marži ve výši 1,29 % sdělenou Německem lze naprosto obhájit. |
| --- | --- |

(167)

Na základě informací sdělených Německem vychází podle obou metod marže ve výši přibližně 1,26 % až 1,31 %. Údaje o emisích požitkových listů a umístěných vkladech, které jsou základem pro výpočet, byly předány Komisi. Komise má k dispozici též přehledy bezrizikových úrokových sazeb z dluhopisů spolkové vlády, které platily v odpovídajících letech, jakož i spolkové swapové spready platné pro vklady tichého společníka a příslušné spready. Komise proto dochází k závěru, že marži ve výši 1,29 % sdělenou Německem lze naprosto obhájit.

| (168) | Pro účely posuzování tržní přiměřenosti dotyčného vkladu tichého společníka z hlediska práva pro státní podpory lze podle názoru Komise upustit od podrobného zkoumání trhu. Postačí, pokud se Komise na základě vyjádření o tendencích ujistí o tom, že sjednaná úhrada ještě spadá do rozpětí běžného na trhu. |
| --- | --- |

(168)

Pro účely posuzování tržní přiměřenosti dotyčného vkladu tichého společníka z hlediska práva pro státní podpory lze podle názoru Komise upustit od podrobného zkoumání trhu. Postačí, pokud se Komise na základě vyjádření o tendencích ujistí o tom, že sjednaná úhrada ještě spadá do rozpětí běžného na trhu.

| (169) | Lze se řídit dosud souhlasnými argumenty Německa a BdB k nevýhodám likvidity, když „normální“ kapitálový vklad této bance vytváří jak likviditu tak i základnu vlastních prostředků, která je z důvodů dohledu požadována pro rozšíření obchodní činnosti. Jak již bylo uvedeno, aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno ukazatelem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka refinancovat 11,5krát na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5krát obdržených a 11,5krát zaplacených úroků na tento kapitál a po odečtení ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (36). Protože dotyčný vklad tichého společníka HLB nevytváří nejprve žádnou likviditu, měla HLB další náklady financování ve výši částky kapitálu, když přijala potřebné prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti. Kvůli těmto dalším nákladům musí být při zjišťování přiměřené úplaty provedena odpovídající sleva. Investor v podmínkách tržního hospodářství nemůže očekávat, že dostane stejnou úplatu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti. |
| --- | --- |

(169)

Lze se řídit dosud souhlasnými argumenty Německa a BdB k nevýhodám likvidity, když „normální“ kapitálový vklad této bance vytváří jak likviditu tak i základnu vlastních prostředků, která je z důvodů dohledu požadována pro rozšíření obchodní činnosti. Jak již bylo uvedeno, aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno ukazatelem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka refinancovat 11,5krát na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5krát obdržených a 11,5krát zaplacených úroků na tento kapitál a po odečtení ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (36). Protože dotyčný vklad tichého společníka HLB nevytváří nejprve žádnou likviditu, měla HLB další náklady financování ve výši částky kapitálu, když přijala potřebné prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti. Kvůli těmto dalším nákladům musí být při zjišťování přiměřené úplaty provedena odpovídající sleva. Investor v podmínkách tržního hospodářství nemůže očekávat, že dostane stejnou úplatu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti.

| (170) | Na rozdíl od BdB je však Komise toho názoru, že hrubé úroky refinancování jsou odčitatelné. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Totéž ale platí i pro úhradu za vklad tichého společníka vkládaný od počátku v likvidní formě. V porovnání s tímto vkladem, který, jak je vysvětleno výše, představuje přiměřený tržní test, takto nevzniká žádná další daňová výhoda. Čistý výsledek banky se tedy v obou případech snižuje o částku úroků zaplacených za likviditu. Tímto jsou veškeré náklady na refinancování odčitatelné. |
| --- | --- |

(170)

Na rozdíl od BdB je však Komise toho názoru, že hrubé úroky refinancování jsou odčitatelné. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Totéž ale platí i pro úhradu za vklad tichého společníka vkládaný od počátku v likvidní formě. V porovnání s tímto vkladem, který, jak je vysvětleno výše, představuje přiměřený tržní test, takto nevzniká žádná další daňová výhoda. Čistý výsledek banky se tedy v obou případech snižuje o částku úroků zaplacených za likviditu. Tímto jsou veškeré náklady na refinancování odčitatelné.

| (171) | Tato situace je obdobná jako v případě Landesbank Hessen-Thüringen, odlišuje se ale od dalších zemských bank, které byly rovněž předmětem vyšetřovacího řízení, včetně WestLB, protože u posledně uvedených byly prostředky na podporu v rozvaze vždy zúčtovány jako rezervy a celkovou úhradu je nutné považovat za použití zisku, nikoli za provozní výdaj, a proto je třeba ji vyrovnat ze zisku po zdanění. U těchto bank proto vzniká daňová výhoda, když jsou náklady na jedenkrát více pořizovanou likviditu odečitatelné od daně jako provozní výdaj, zatímco by tomu tak nebylo u investice, která byla od počátku v hotovosti, která však byla jinak identická a která představuje relevantní měřítko pro srovnání. |
| --- | --- |

(171)

Tato situace je obdobná jako v případě Landesbank Hessen-Thüringen, odlišuje se ale od dalších zemských bank, které byly rovněž předmětem vyšetřovacího řízení, včetně WestLB, protože u posledně uvedených byly prostředky na podporu v rozvaze vždy zúčtovány jako rezervy a celkovou úhradu je nutné považovat za použití zisku, nikoli za provozní výdaj, a proto je třeba ji vyrovnat ze zisku po zdanění. U těchto bank proto vzniká daňová výhoda, když jsou náklady na jedenkrát více pořizovanou likviditu odečitatelné od daně jako provozní výdaj, zatímco by tomu tak nebylo u investice, která byla od počátku v hotovosti, která však byla jinak identická a která představuje relevantní měřítko pro srovnání.

| (172) | Z nedostatku (další) daňové výhody musí HLB dále zaplatit pouze úhradu za riziko, kterému FHH vystavilo své prostředky na podporu ve formě vkladu tichého společníka, tzn. úhradu za ručení vyjádřenou v bazických bodech nad směrodatnou referenční úrokovou sazbou. |
| --- | --- |

(172)

Z nedostatku (další) daňové výhody musí HLB dále zaplatit pouze úhradu za riziko, kterému FHH vystavilo své prostředky na podporu ve formě vkladu tichého společníka, tzn. úhradu za ručení vyjádřenou v bazických bodech nad směrodatnou referenční úrokovou sazbou.

| (173) | Jak již bylo uvedeno, nebyl vklad tichého společníka v letech 1993 až 1996 včetně uznán z hlediska dohledu jako základní kapitál k ručení. |
| --- | --- |

(173)

Jak již bylo uvedeno, nebyl vklad tichého společníka v letech 1993 až 1996 včetně uznán z hlediska dohledu jako základní kapitál k ručení.

| (174) | V rozhodnutí 2000/392/ES předpokládala Komise pro částku zaúčtovanou v rozvaze, která ale nemohla být použita k podpoře obchodů v rámci hospodářské soutěže, výchozí sazbu ve výši 0,3 % před zdaněním. K té byla připočtena přirážka 0,3 % kvůli výši sporné částky a neexistujícímu časovému omezení (viz bod 144). |
| --- | --- |

(174)

V rozhodnutí 2000/392/ES předpokládala Komise pro částku zaúčtovanou v rozvaze, která ale nemohla být použita k podpoře obchodů v rámci hospodářské soutěže, výchozí sazbu ve výši 0,3 % před zdaněním. K té byla připočtena přirážka 0,3 % kvůli výši sporné částky a neexistujícímu časovému omezení (viz bod 144).

| (175) | Komise považuje přirážku i pro částku vkladu tichého společníka v případě HLB, na rozdíl od WestLB, za neoprávněnou z důvodu velmi nepatrné částky. Přesto kvůli jinak dané srovnatelnosti stanoví i zde sazbu ve výši 0,3 % ročně (před zdaněním) jako přiměřenou úhradu za funkci kapitálu k ručení od okamžiku zahrnutí kapitálu do rozvahy k 1. lednu 1993 do uznání ze strany BAKred (viz také bod 145). Protože je úhrada za celý vklad tichého společníka jako provozní výdaj odečitatelná od daně a v tomto bodě se odlišuje od daňového zacházení s úhradou v rozhodnutí 2000/392/ES, musí být tato přirážka chápána jako sazba před zdaněním, kterou lze v plné výši uplatňovat jako provozní výdaj. |
| --- | --- |

(175)

Komise považuje přirážku i pro částku vkladu tichého společníka v případě HLB, na rozdíl od WestLB, za neoprávněnou z důvodu velmi nepatrné částky. Přesto kvůli jinak dané srovnatelnosti stanoví i zde sazbu ve výši 0,3 % ročně (před zdaněním) jako přiměřenou úhradu za funkci kapitálu k ručení od okamžiku zahrnutí kapitálu do rozvahy k 1. lednu 1993 do uznání ze strany BAKred (viz také bod 145). Protože je úhrada za celý vklad tichého společníka jako provozní výdaj odečitatelná od daně a v tomto bodě se odlišuje od daňového zacházení s úhradou v rozhodnutí 2000/392/ES, musí být tato přirážka chápána jako sazba před zdaněním, kterou lze v plné výši uplatňovat jako provozní výdaj.

| (176) | Z výše uvedeného vyplývá, že vklad tichého společníka s [...] miliony DEM [...], což odpovídá [maximálně 10 %], byl silně přeplacen. |
| --- | --- |

(176)

Z výše uvedeného vyplývá, že vklad tichého společníka s [...] miliony DEM [...], což odpovídá [maximálně 10 %], byl silně přeplacen.

f)   Ukončení zvýhodnění

| (177) | Německo doložilo, že v průběhu fúze HLB s LSH, kterou vznikla HSH Nordbank a ke které došlo dne 2. června 2003, byl podíl WK držený HLB převeden zpět na FHH. |
| --- | --- |

(177)

Německo doložilo, že v průběhu fúze HLB s LSH, kterou vznikla HSH Nordbank a ke které došlo dne 2. června 2003, byl podíl WK držený HLB převeden zpět na FHH.

| (178) | V důsledku toho již nebylo možné, aby banka od 2. června 2003 riziková aktiva vyplývající z obchodů HLB v rámci hospodářské soutěže podložila účelovým majetkem nebo tento majetek používala ve funkci ručení. |
| --- | --- |

(178)

V důsledku toho již nebylo možné, aby banka od 2. června 2003 riziková aktiva vyplývající z obchodů HLB v rámci hospodářské soutěže podložila účelovým majetkem nebo tento majetek používala ve funkci ručení.

| (179) | Komise tak považuje za prokázané, že vyčleněním účelového majetku bylo zde zkoumané zvýhodnění ke dni 2. června 2003 ukončeno. |
| --- | --- |

(179)

Komise tak považuje za prokázané, že vyčleněním účelového majetku bylo zde zkoumané zvýhodnění ke dni 2. června 2003 ukončeno.

g)   Prvek podpory

| (180) | Z vyložených základů pro výpočet, prvků úhrady a úhrad za různé formy převedeného kapitálu vyplývají částky shrnuté v tabulce v bodu 183, které by musely být zaplaceny jako přiměřená úhrada za jednotlivé prvky a roky. |
| --- | --- |

(180)

Z vyložených základů pro výpočet, prvků úhrady a úhrad za různé formy převedeného kapitálu vyplývají částky shrnuté v tabulce v bodu 183, které by musely být zaplaceny jako přiměřená úhrada za jednotlivé prvky a roky.

| (181) | Od těchto částek se musejí odečíst částky, které byly v okamžiku investice již pevně dohodnuty jako prvky úhrady. Podle mínění Komise se jedná pouze o úhradu vkladu tichého společníka ve výši [...] milionů DEM [...]. Další součásti, jako vyplacené dividendy stanovené Německem, oproti tomu nelze započítat. Jak již bylo ukázáno (viz bod 110), podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství nemůže záležet na výplatách dividend a/nebo realizovaných nárůstech hodnoty, ke kterým dojde po uskutečnění investice. |
| --- | --- |

(181)

Od těchto částek se musejí odečíst částky, které byly v okamžiku investice již pevně dohodnuty jako prvky úhrady. Podle mínění Komise se jedná pouze o úhradu vkladu tichého společníka ve výši [...] milionů DEM [...]. Další součásti, jako vyplacené dividendy stanovené Německem, oproti tomu nelze započítat. Jak již bylo ukázáno (viz bod 110), podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství nemůže záležet na výplatách dividend a/nebo realizovaných nárůstech hodnoty, ke kterým dojde po uskutečnění investice.

| (182) | Komise ovšem zastává názor, že i přes odlišnost obou kapitálových nástrojů je vzhledem ke konstrukci převodu z roku 1993 jako celkového balíku prostřednictvím FHH přípustné, aby se sjednaná přemrštěná úhrada za vklad tichého společníka započítala jako poskytnutá úplata za tento celkový investiční projekt. Nadměrná platba tak může být započítána jako úplata na kapitálovou rezervu. Musí být ovšem přeměněna v hodnotu po zdanění, což strany ve svém dorozumění ponechaly otevřené. |
| --- | --- |

(182)

Komise ovšem zastává názor, že i přes odlišnost obou kapitálových nástrojů je vzhledem ke konstrukci převodu z roku 1993 jako celkového balíku prostřednictvím FHH přípustné, aby se sjednaná přemrštěná úhrada za vklad tichého společníka započítala jako poskytnutá úplata za tento celkový investiční projekt. Nadměrná platba tak může být započítána jako úplata na kapitálovou rezervu. Musí být ovšem přeměněna v hodnotu po zdanění, což strany ve svém dorozumění ponechaly otevřené.

| (183) | Prvek podpory se tedy skládá z následujícího (37):
  Tabulka 1
  Výpočet prvku podpory – HLB (v milionech DEM)
















  (5 Měsíců) |
| --- | --- |
| | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Podíl vkladu tichého společníka, který má HLB k dispozici | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| úplata, která má být zaplacena (1,29 %) | | | | | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 1,6 |
| provize avala, která má být zaplacena (0,3 %) | 0,9 | 0,9 | 0,9 | 0,9 | | | | | | | |
| zaplaceno | 30,0 | 30,0 | 30,0 | 30,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| nadměrná platba (=započitatelná do kapitálové rezervy) | 29,1 | 29,1 | 29,1 | 29,1 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| sazba daně z příjmu právnických osob | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % |
| po zdanění | -14,6 | -14,6 | -14,6 | -14,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| započitatelná nadměrná platba po zdanění | 14,6 | 14,6 | 14,6 | 14,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Podíl kapitálové rezervy z WK 1993, který má HLB k dispozici | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 |
| s konečnou platností uznán BAKred | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 |
| z toho nepoužitelný jako kapitál k ručení (GS I-započtení) | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| z tohou použitý/použitelný jako kapitál k ručení (od 1997) | 182,9 | 435,6 | 255,1 | 208,3 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| z toho nepoužitý/nepoužitelný jako kapitál k ručení (od 1997) | 476,5 | 223,7 | 404,2 | 451,1 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| úplata, která má být zaplacena (6,57 %) | 12,0 | 28,6 | 16,8 | 13,7 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| provize avala, která má být zaplacena (0,15 %) | 0,7 | 0,3 | 0,6 | 0,7 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| úplata, která má být zaplacena celkem | 12,7 | 29,0 | 17,4 | 14,4 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| započitatelná nadměrná platba z vkladu tichého společníka | 14,6 | 14,6 | 14,6 | 14,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prvek podpory | | | | | | | | | | | |
| | -1,9 | 14,4 | 2,8 | -0,2 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(183)

Prvek podpory se tedy skládá z následujícího (37):

Tabulka 1

Výpočet prvku podpory – HLB (v milionech DEM)

(5 Měsíců)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Podíl vkladu tichého společníka, který má HLB k dispozici

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

úplata, která má být zaplacena (1,29 %)

3,9

3,9

3,9

3,9

3,9

3,9

1,6

provize avala, která má být zaplacena (0,3 %)

0,9

0,9

0,9

0,9

zaplaceno

30,0

30,0

30,0

30,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

nadměrná platba (=započitatelná do kapitálové rezervy)

29,1

29,1

29,1

29,1

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

sazba daně z příjmu právnických osob

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

po zdanění

-14,6

-14,6

-14,6

-14,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

započitatelná nadměrná platba po zdanění

14,6

14,6

14,6

14,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Podíl kapitálové rezervy z WK 1993, který má HLB k dispozici

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

s konečnou platností uznán BAKred

0,0

0,0

0,0

0,0

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

z toho nepoužitelný jako kapitál k ručení (GS I-započtení)

0,0

0,0

0,0

0,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

z tohou použitý/použitelný jako kapitál k ručení (od 1997)

182,9

435,6

255,1

208,3

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

z toho nepoužitý/nepoužitelný jako kapitál k ručení (od 1997)

476,5

223,7

404,2

451,1

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

úplata, která má být zaplacena (6,57 %)

12,0

28,6

16,8

13,7

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

provize avala, která má být zaplacena (0,15 %)

0,7

0,3

0,6

0,7

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

úplata, která má být zaplacena celkem

12,7

29,0

17,4

14,4

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

započitatelná nadměrná platba z vkladu tichého společníka

14,6

14,6

14,6

14,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prvek podpory

-1,9

14,4

2,8

-0,2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (184) | Z rozdílu mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám, vyplývá jako prvek podpory částka ve výši 177,5 milionu DEM (90,75 milionu EUR). |
| --- | --- |

(184)

Z rozdílu mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám, vyplývá jako prvek podpory částka ve výši 177,5 milionu DEM (90,75 milionu EUR).

2.2.   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy

| (185) | V důsledku liberalizace finančních služeb a integrace finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále citlivější vůči narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích finančních služeb odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(185)

V důsledku liberalizace finančních služeb a integrace finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále citlivější vůči narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích finančních služeb odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž.

| (186) | Zvýhodněná HLB působí v oblasti bankovnictví jak na regionální tak i mezinárodní úrovni. HLB se považovala za univerzální obchodní banku, která na mezinárodní úrovni působila především v oblasti financování stavby lodí a která tak nyní působí jako HSH Nordbank. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem upravené úkoly nebyla HLB do roku 2003 v žádném případě pouze místní nebo regionální bankou. |
| --- | --- |

(186)

Zvýhodněná HLB působí v oblasti bankovnictví jak na regionální tak i mezinárodní úrovni. HLB se považovala za univerzální obchodní banku, která na mezinárodní úrovni působila především v oblasti financování stavby lodí a která tak nyní působí jako HSH Nordbank. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem upravené úkoly nebyla HLB do roku 2003 v žádném případě pouze místní nebo regionální bankou.

| (187) | Tím se jednoznačně ukazuje, že HLB poskytovala bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí působí v Německu – i na území Německa. |
| --- | --- |

(187)

Tím se jednoznačně ukazuje, že HLB poskytovala bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí působí v Německu – i na území Německa.

| (188) | Je třeba poukázat na to, že mezi vlastním kapitálem úvěrové instituce a jejími bankovními aktivitami existuje velmi úzká souvislost. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože HLB byla prostřednictvím státního opatření takovým vlastním kapitálem pro účely kapitálové přiměřenosti vybavena, byly bezprostředně ovlivněny její obchodní možnosti. |
| --- | --- |

(188)

Je třeba poukázat na to, že mezi vlastním kapitálem úvěrové instituce a jejími bankovními aktivitami existuje velmi úzká souvislost. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože HLB byla prostřednictvím státního opatření takovým vlastním kapitálem pro účely kapitálové přiměřenosti vybavena, byly bezprostředně ovlivněny její obchodní možnosti.

| (189) | Konstatuje se tedy, že podpory pro HLB narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(189)

Konstatuje se tedy, že podpory pro HLB narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy.

2.3.   Výsledek

| (190) | Na základě všech těchto úvah lze konstatovat, že jsou splněna veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a převod účelového majetku tudíž obsahuje státní podporu ve smyslu uvedeného článku. |
| --- | --- |

(190)

Na základě všech těchto úvah lze konstatovat, že jsou splněna veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a převod účelového majetku tudíž obsahuje státní podporu ve smyslu uvedeného článku.

3.   SLUČITELNOST SE SPOLEČNÝM TRHEM

| (191) | Dále je nutné zkoumat, zda může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem. Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou nahrazovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nejsou vyrovnávána hospodářská znevýhodnění způsobená rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(191)

Dále je nutné zkoumat, zda může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem. Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou nahrazovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nejsou vyrovnávána hospodářská znevýhodnění způsobená rozdělením Německa.

| (192) | Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani k napomáhání hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, ani k usnadnění rozvoje určitých hospodářských oblastí – neuplatní ani čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou se ani nenapomáhá uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu. Cílem podpory rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(192)

Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani k napomáhání hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, ani k usnadnění rozvoje určitých hospodářských oblastí – neuplatní ani čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou se ani nenapomáhá uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu. Cílem podpory rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.

| (193) | Protože další ekonomická existence HLB nebyla ohrožena v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jedné jediné velké úvěrové instituce jako HLB v Německu mohl vést k všeobecné krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu k nápravě vážné poruchy německého hospodářství. |
| --- | --- |

(193)

Protože další ekonomická existence HLB nebyla ohrožena v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jedné jediné velké úvěrové instituce jako HLB v Německu mohl vést k všeobecné krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu k nápravě vážné poruchy německého hospodářství.

| (194) | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud usnadňují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě ale neexistují předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. HLB nebyla podnikem v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami. |
| --- | --- |

(194)

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud usnadňují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě ale neexistují předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. HLB nebyla podnikem v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami.

| (195) | Ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, které za určitých okolností připouští výjimky z pravidel Smlouvy o ES o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o službách obecného hospodářského zájmu v bankovním sektoru (38). V daném případě pro to nejsou splněny formální předpoklady a Německo se na ně ani neodvolávalo. |
| --- | --- |

(195)

Ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, které za určitých okolností připouští výjimky z pravidel Smlouvy o ES o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o službách obecného hospodářského zájmu v bankovním sektoru (38). V daném případě pro to nejsou splněny formální předpoklady a Německo se na ně ani neodvolávalo.

| (196) | Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou s touto smlouvou. Vklad podílů ve WK k 1. lednu 1993 do HLB není existující podporou. |
| --- | --- |

(196)

Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou s touto smlouvou. Vklad podílů ve WK k 1. lednu 1993 do HLB není existující podporou.

| (197) | Na převod uskutečněný ke dni 1. ledna 1993 nelze nahlížet ani jako na institucionální odpovědnost ani jako na ručení zřizovatele. |
| --- | --- |

(197)

Na převod uskutečněný ke dni 1. ledna 1993 nelze nahlížet ani jako na institucionální odpovědnost ani jako na ručení zřizovatele.

| (198) | Za prvé není od počátku naplněna skutková podstata ručení zřizovatele ve formě ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky nestačil k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientoval ani na uspokojování věřitelů HLB a ani nebyl majetek HLB vyčerpán. |
| --- | --- |

(198)

Za prvé není od počátku naplněna skutková podstata ručení zřizovatele ve formě ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky nestačil k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientoval ani na uspokojování věřitelů HLB a ani nebyl majetek HLB vyčerpán.

| (199) | Za druhé není naplněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrové instituce. Tato odpovědnost zavazuje zřizovatele úvěrové instituce, aby HLB vybavil prostředky, které jsou potřebné pro řádný provoz zemské banky, pokud se rozhodne pro pokračování její existence. HLB však nebyla k okamžiku kapitálového vkladu rozhodně v situaci, ve které již nebyl možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy nezbytný pro zachování řádného provozu HLB. HLB proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu spolkové země mohla jako spoluvlastník i v budoucnu využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Na takové normální ekonomické rozhodnutí spolkové země nelze ovšem „nouzový předpis“ institucionální odpovědnosti úvěrové instituce aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné stávající úpravy podpory podle čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad klasifikovat jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(199)

Za druhé není naplněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrové instituce. Tato odpovědnost zavazuje zřizovatele úvěrové instituce, aby HLB vybavil prostředky, které jsou potřebné pro řádný provoz zemské banky, pokud se rozhodne pro pokračování její existence. HLB však nebyla k okamžiku kapitálového vkladu rozhodně v situaci, ve které již nebyl možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy nezbytný pro zachování řádného provozu HLB. HLB proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu spolkové země mohla jako spoluvlastník i v budoucnu využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Na takové normální ekonomické rozhodnutí spolkové země nelze ovšem „nouzový předpis“ institucionální odpovědnosti úvěrové instituce aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné stávající úpravy podpory podle čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad klasifikovat jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

IX.   ZÁVĚR

| (200) | Protože uplynula lhůta uvedená v čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999, nelze již vyžadovat navrácení podpory pravděpodobně vyplývající z vkladu podílů ve WK uskutečněném ke dni 1. ledna 1986 a musí být podle čl. 15 odst. 32 považována za existující podporu. |
| --- | --- |

(200)

Protože uplynula lhůta uvedená v čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999, nelze již vyžadovat navrácení podpory pravděpodobně vyplývající z vkladu podílů ve WK uskutečněném ke dni 1. ledna 1986 a musí být podle čl. 15 odst. 32 považována za existující podporu.

| (201) | Podpora vyplývající z vkladu podílů ve WK uskutečněného ke dni 1. ledna 1993 nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem ani podle čl. 87 odst. 2 a 3 ani podle jiného ustanovení Smlouvy o ES. Proto se podpora prohlašuje za neslučitelnou se společným trhem, musí být odstraněna a prvek podpory protiprávního opatření musí být Německem vyžádán zpět. |
| --- | --- |

(201)

Podpora vyplývající z vkladu podílů ve WK uskutečněného ke dni 1. ledna 1993 nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem ani podle čl. 87 odst. 2 a 3 ani podle jiného ustanovení Smlouvy o ES. Proto se podpora prohlašuje za neslučitelnou se společným trhem, musí být odstraněna a prvek podpory protiprávního opatření musí být Německem vyžádán zpět.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 90,75 milionu EUR, kterou Německo v období od 1. ledna 1993 do 1. června 2003 poskytlo ve prospěch společnosti Hamburgische Landesbank – Girozentrale, nyní HSH Nordbank AG, je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

Německo přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možno získat od příjemce nazpět podporu uvedenou v článku 1, jež mu byla udělena protiprávně.

Článek 3

Navrácení se provede bezodkladně postupem daným vnitrostátními procesními předpisy za předpokladu, že tento postup umožní okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.

Částka, která má být navrácena, zahrnuje úroky od okamžiku, kdy mohl příjemce touto protiprávně udělenou podporou disponovat, až do okamžiku jejího skutečného vrácení.

Úroky se vypočítají podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (39).

Článek 4

Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí za použití dotazníku uvedeného v příloze, jaká opatření přijalo k provedení tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 20. října 2004.

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 24.

1

(2)  Úř. věst. L 150, 23.6.2000, s. 1.

2

(3)  Sb. rozh. 2003, S. II-435.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

4

(5)  LSH je veřejnoprávní institucí s právní subjektivitou a rozvahou v celkové výši kolem 100 miliard EUR a přibližně 2000 zaměstnanci v roce 1998. Vlastníky LSH jsou od roku 1994 WestLB (39,9 %), spolková země Šlesvicko-Holštýnsko (25,05 %), Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein (25,05 %), jakož i Landesbank Baden-Württemberg (10 %).

5

(6)  Úř. věst. L 386, 30.12.1989, s. 14, nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES (Úř. věst. L 126, 26.5.2000, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 124, 5.5.1989, s. 16, nahrazena směrnicí 2000/12/ES.

7

(8)  Podle směrnice o kapitálové přiměřeností musejí mít úvěrové instituce vlastní kapitál ve výši alespoň 8 % jejich rizikově vážených aktiv, zatímco podle staré německé úpravy se vyžadovala kvóta ve výši 5,6 %; tato kvóta se ovšem zakládala na definici kapitálu, která byla užší než definice platná po vstupu směrnice o kapitálu v platnost.

8

(9)  Důvěrná informace; dále jen jako [...] nebo s údajem šíře pásma v [].

9

(10)  Zákon o HLB platný v novém znění od roku 1997 již žádnou maximální dividendu nepředpokládá; podle předaných údajů se částka vyplacených dividend od té doby více než zdvojnásobila a v roce 1999 činila kolem 21 %.

10

(11)  Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3; č. 11.

11

(12)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1, ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

12

(13)  Úř. věst. C 140, 5.5.1998, s. 9.

13

(14)  Úř. věst. C 239, 4.10.2002, s. 12.

14

(15)  Sb. rozh. 2003, s. II-1789.

15

(16)  Přitom je třeba pro každé období poskytnutí vkladu určit sazbu rendity pro dlouhodobý vládní dluhopis nejdříve bez ohledu na inflační očekávání, aby se tak odstranily vlivy inflace. Pro odhad dlouhodobé základní úrokové sazby, se kterou není spojeno žádné riziko, je třeba k „reálné základní úrokové sazbě“ v okamžiku zkoumání přičíst odhad dlouhodobého průměrného inflačního očekávání ve výši 3,60 %.

16

(17)  Rozsudek ve věci T-369/00(„Scott“); viz poznámka pod čarou č. 16.

17

(18)  Tamtéž.

18

(19)  Tamtéž, bod 57.

19

(20)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

20

(21)  Sdělení Komise členským státům o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky ve zpracovatelských odvětvích, Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3, viz bod 11. V tomto sdělení se sice výslovně jedná o zpracovatelská odvětví, avšak zásada nepochybně platí stejnou měrou i pro všechna ostatní hospodářská odvětví. Pokud jde o finanční služby, byl tento postup potvrzen v řadě rozhodnutí Komise, např.ve věci Crédit Lyonnais (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28) a GAN (Úř. věst. L 78, 16.3.1998, s. 1).

21

(22)  Viz poznámka pod čarou č. 3, bod 206 a následující.

22

(23)  Viz poznámka pod čarou č. 2, bod 161a násl.

23

(24)  Rozsudek WestLB, bod 246.

24

(25)  Viz poznámka pod čarou č. 2, bod 199.

25

(26)  Ve skutečnosti je situace samozřejmě mnohem komplikovanější, např. kvůli mimorozvahovým položkám, rozdílným rizikovým vahám pro aktiva a položkám s nulovým rizikem. Jádro úvahy však zůstává tímto nedotčeno.

26

(27)  Situace zůstává stejná, pokud se vezme v úvahu možnost opatření doplňkových vlastních prostředků až do výše základních vlastních prostředků (faktor 25 místo 12,5 pro základní vlastní prostředky).

27

(28)  Při zjišťování bezrizikové základní úrokové sazby se jako obecně uznávaný zdroj použil REX10 Performance Index der Deutschen Börse AG.

28

(29)  Podle podkladů, které předložila německá vláda, činila daň z příjmu právnických osob v roce 1992 46 %, ke kterým se ještě připočítal příspěvek solidarity ve výši 3,75 % (tedy celkem 49,75 %). Celková sazba zdanění v roce 1993 poklesla na 46 % a od roku 1994 do roku 2000 činila 49,5 %. Od roku 2001 činila celková sazba zdanění 30 %.

29

(30)  Viz poznámka pod čarou č. 2, bod 221.

30

(31)  Viz poznámka pod čarou č. 2, bod 199.

31

(32)  Směrodatná přitom však není přirážka na renditu k dluhopisům spolkové vlády, nýbrž ke swapům, neboť spread swapů k dluhopisům spolkové vlády („swapový spread“) je v podstatném rozsahu podmíněn nabídkou a poptávkou na trhu se swapy a nikoli zvažováním bonity.

32

(33)  V závislosti na větším počtu turbulencí na finančních trzích, jmenujme zde např. krizi na vznikajících trzích v polovině roku 1997, jakož i na dopadech řízení Komise ve věci státní podpory proti West LB, by riziková prémie, kterou by investor požadoval za časově omezený vklad tichého společníka do HLB koncem roku 1992, mohla být skutečně nižší, než vyplývá z poměrů na trhu koncem roku 1997.

33

(34)  Srov. Lehman Brothers, Analýza kapitálového vkladu při vložení Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen ze dne 8.7.1997, s. 4, jakož i příloha II, s. 27. Tam jsou ovšem převážně uvedeny emise velkých německých soukromých obchodních bank (Deutsche Bank, Dresdner Bank atd.), které tehdy ve srovnání s Hamburgische Landesbank vykazovaly vyšší obchodní riziko.

34

(35)  Srov. Lehman Brothers, Analýza kapitálového vkladu při vložení Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen ze dne 8.7.1997, s. 4.

35

(36)  Ve skutečnosti je situace samozřejmě mnohem komplikovanější, např. kvůli mimorozvahovým položkám, rozdílným rizikovým vahám pro aktiva a položkám s nulovým rizikem. Jádro úvahy však zůstává tímto nedotčeno.

36

(37)  Od 1. 1. 1999 se DM přepočítává na euro v kurzu 1,95583. Údaje k prvku podpory obsažené za rok v tabulce se pro výpočet celkové částky podpory, jejíž navrácení má být požadováno, odpovídajícím způsobem přepočítají.

37

(38)  Tato zpráva byla předložena Radě Ecofin dne 23. listopadu 1998, ovšem nebyla zveřejněna. Lze ji obdržet od Komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž a na internetové stránce Komise.

38

(39)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

39

---

PŘÍLOHA

INFORMACE O PROVEDENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

1.   Kalkulace částky, která má být navrácena

| 1.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla příjemci dána k dispozici:








  Datum platby (1) | Výše podpory (2) | Měna | Identita příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla příjemci dána k dispozici:

Datum platby (1)

Výše podpory (2)

Měna

Identita příjemce

Poznámky:

| 1.2. | Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která musí být navrácena. |
| --- | --- |

1.2.

Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která musí být navrácena.

2.   Již učiněná nebo naplánovaná opatření k navrácení podpory

| 2.1. | Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření jsou plánována, aby bylo možné provést bezprostředně a efektivně navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně právní základ pro učiněná/plánovaná opatření. |
| --- | --- |

2.1.

Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření jsou plánována, aby bylo možné provést bezprostředně a efektivně navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně právní základ pro učiněná/plánovaná opatření.

| 2.2. | Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno? |
| --- | --- |

2.2.

Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno?

3.   Podpora, která již byla navrácena

| 3.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:








  Datum (3) | Splacená částka | Měna | Identita příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:

Datum (3)

Splacená částka

Měna

Identita příjemce

| 3.2. | Doložte, prosím, splacení částek podpory, které jsou specifikovány v tabulce shora pod bodem 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Doložte, prosím, splacení částek podpory, které jsou specifikovány v tabulce shora pod bodem 3.1.

---

(1)

| (o) | Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány příjemci k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řádky) |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány příjemci k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řádky)

(2)  Výše podpory, která byla příjemci dána k dispozici (v ekvivalentech hrubé podpory).

(3)

| (o) | Datum, kdy byla podpora splacena. |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora splacena.

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/134 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/134

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. října 2004

o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale, nyní HSH Nordbank AG

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3930)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/741/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ -

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly členský stát a ostatní zúčastněné strany na základě výše uvedených ustanovení vyzvány k podání připomínek (1), a s ohledem na jejich připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Předmětem řízení je převod subjektů Wohnungsbaukreditanstalt des Landes Schleswig-Holstein („WKA“), Wirtschaftsaufbaukasse Schleswig-Holstein AG („WAK“) a účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí provedený spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko na banku Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale („LSH“). Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu vedenými z důvodu převodů majetkových práv na zemské banky, zejména banku Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“). |
| --- | --- |

(1)

Předmětem řízení je převod subjektů Wohnungsbaukreditanstalt des Landes Schleswig-Holstein („WKA“), Wirtschaftsaufbaukasse Schleswig-Holstein AG („WAK“) a účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí provedený spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko na banku Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale („LSH“). Řízení souvisí se šesti dalšími řízeními proti Německu vedenými z důvodu převodů majetkových práv na zemské banky, zejména banku Westdeutsche Landesbank Girozentrale („WestLB“).

| (2) | Komise Německu zaslala dne 12. ledna 1993 žádost o informace ohledně zvýšení kapitálu u WestLB o 4 miliardy DEM prostřednictvím začlenění Wohnungsbauförderanstalt („WfA“), jakož i ohledně obdobných zvýšení vlastních prostředků u zemských bank ostatních spolkových zemí. Žádost o informace obsahovala otázku, u kterých zemských bank došlo k převedení podniků veřejného práva, a prosbu o informace k důvodům ospravedlňujícím tyto transakce. |
| --- | --- |

(2)

Komise Německu zaslala dne 12. ledna 1993 žádost o informace ohledně zvýšení kapitálu u WestLB o 4 miliardy DEM prostřednictvím začlenění Wohnungsbauförderanstalt („WfA“), jakož i ohledně obdobných zvýšení vlastních prostředků u zemských bank ostatních spolkových zemí. Žádost o informace obsahovala otázku, u kterých zemských bank došlo k převedení podniků veřejného práva, a prosbu o informace k důvodům ospravedlňujícím tyto transakce.

| (3) | Německo odpovědělo dopisy datovanými 16. března 1993 a 17. září 1993. Komise si další informace vyžádala dopisem ze dne 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993 a Německo je předložilo dopisem ze dne 8. března 1994. |
| --- | --- |

(3)

Německo odpovědělo dopisy datovanými 16. března 1993 a 17. září 1993. Komise si další informace vyžádala dopisem ze dne 10. listopadu 1993 a 13. prosince 1993 a Německo je předložilo dopisem ze dne 8. března 1994.

| (4) | Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 sdělil Bundesverband deutscher Banken e.V („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který zastupuje soukromé banky se sídlem v Německu, Komisi mimo jiné, že s účinkem k 1. lednu 1991 byly WKA a WAK včetně jejich majetku jako celek převedeny na LSH. Plnění úkolů WKA a WAK současně přešlo na předtím založenou Investitionsbank Schleswig-Holstein („IB“) (Investiční banka Šlesvicko-Holštýnsko). IB je provozována jako zvláštní složka LSH. Svaz BdB považoval s tím spojené zvýšení vlastních prostředků LSH za narušení hospodářské soutěže ve prospěch této banky, neboť podle jeho názoru za toto zvýšení nebyla sjednána úhrada, která by byla v souladu se zásadou investora v podmínkách tržního hospodářství. Druhým uvedeným dopisem tedy BdB formálně podal stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2). |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 sdělil Bundesverband deutscher Banken e.V („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který zastupuje soukromé banky se sídlem v Německu, Komisi mimo jiné, že s účinkem k 1. lednu 1991 byly WKA a WAK včetně jejich majetku jako celek převedeny na LSH. Plnění úkolů WKA a WAK současně přešlo na předtím založenou Investitionsbank Schleswig-Holstein („IB“) (Investiční banka Šlesvicko-Holštýnsko). IB je provozována jako zvláštní složka LSH. Svaz BdB považoval s tím spojené zvýšení vlastních prostředků LSH za narušení hospodářské soutěže ve prospěch této banky, neboť podle jeho názoru za toto zvýšení nebyla sjednána úhrada, která by byla v souladu se zásadou investora v podmínkách tržního hospodářství. Druhým uvedeným dopisem tedy BdB formálně podal stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2).

| (5) | Stížnost se rovněž vztahovala na obdobné převody majetkových práv ve prospěch Landesbank Berlin, Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Hamburger Landesbank resp. Bayerische Landesbank. V únoru a březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo několik jednotlivých bank. |
| --- | --- |

(5)

Stížnost se rovněž vztahovala na obdobné převody majetkových práv ve prospěch Landesbank Berlin, Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Hamburger Landesbank resp. Bayerische Landesbank. V únoru a březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo několik jednotlivých bank.

| (6) | Dopisy ze dne 6. srpna 1997 a ze dne 30. července 1998 informoval BdB Komisi o dvou dalších převodech majetkových práv ve Šlesvicku-Holštýnsku a v Hesensku ve prospěch LSH a Landesbank Hessen-Thüringen. Podle údajů BdB zamýšlela spolková země Šlesvicko-Holštýnsko přenést své nemovitosti (zastavěné pozemky) na IB a tento nemovitý majetek poté vykazovat jako účelový rezervní fond ve vlastním kapitálu LSH. BdB v této souvislosti poukazoval na § 20 referenčního návrhu zákona o změně zákona o investiční bance spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko (stav ke dni 26. června 1997), podle kterého musí být nemovitý majetek po odečtení závazků vykazován jako účelový rezervní fond ve vlastním kapitálu LSH. BdB poukazoval na odůvodnění zákona k § 20 referenčního návrhu, podle kterého je účelový rezervní fond ve formě nemovitostí u zemské banky jejím vlastním kapitálem k ručení podle zásad zákona o poskytování úvěrů. Cíle „Mobilizace majetku spolkové země za účelem vytvoření likvidity, aniž by došlo ke ztrátě dispoziční a rozhodovací pravomoci spolkové země,“ uvedeného v odůvodnění zákona nebude dosaženo, pokud by LSH skutečně měla za převedené nemovitosti zaplatit kupní cenu ve výši tržní ceny. |
| --- | --- |

(6)

Dopisy ze dne 6. srpna 1997 a ze dne 30. července 1998 informoval BdB Komisi o dvou dalších převodech majetkových práv ve Šlesvicku-Holštýnsku a v Hesensku ve prospěch LSH a Landesbank Hessen-Thüringen. Podle údajů BdB zamýšlela spolková země Šlesvicko-Holštýnsko přenést své nemovitosti (zastavěné pozemky) na IB a tento nemovitý majetek poté vykazovat jako účelový rezervní fond ve vlastním kapitálu LSH. BdB v této souvislosti poukazoval na § 20 referenčního návrhu zákona o změně zákona o investiční bance spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko (stav ke dni 26. června 1997), podle kterého musí být nemovitý majetek po odečtení závazků vykazován jako účelový rezervní fond ve vlastním kapitálu LSH. BdB poukazoval na odůvodnění zákona k § 20 referenčního návrhu, podle kterého je účelový rezervní fond ve formě nemovitostí u zemské banky jejím vlastním kapitálem k ručení podle zásad zákona o poskytování úvěrů. Cíle „Mobilizace majetku spolkové země za účelem vytvoření likvidity, aniž by došlo ke ztrátě dispoziční a rozhodovací pravomoci spolkové země,“ uvedeného v odůvodnění zákona nebude dosaženo, pokud by LSH skutečně měla za převedené nemovitosti zaplatit kupní cenu ve výši tržní ceny.

| (7) | Komise nejdříve přezkoumala převod majetkových práv na WestLB, ale prohlásila, že převody na jiné banky přezkoumá ve světle výsledků ve věci WestLB (2). Rozhodnutím 2000/392/ES (3) z roku 1999 nakonec prohlásila opatření podpory (rozdíl mezi zaplacenou úhradou a na trhu obvyklou úhradou) za neslučitelné se společným trhem a nařídila navrácení této podpory. Toto rozhodnutí Soud prvního stupně Evropských společenství zrušil rozsudkem ze dne 6. března 2003 (4) z důvodu nedostačujícího odůvodnění u dvou prvků při výpočtu výše úhrady, avšak ve zbytku je v plném rozsahu potvrdil. |
| --- | --- |

(7)

Komise nejdříve přezkoumala převod majetkových práv na WestLB, ale prohlásila, že převody na jiné banky přezkoumá ve světle výsledků ve věci WestLB (2). Rozhodnutím 2000/392/ES (3) z roku 1999 nakonec prohlásila opatření podpory (rozdíl mezi zaplacenou úhradou a na trhu obvyklou úhradou) za neslučitelné se společným trhem a nařídila navrácení této podpory. Toto rozhodnutí Soud prvního stupně Evropských společenství zrušil rozsudkem ze dne 6. března 2003 (4) z důvodu nedostačujícího odůvodnění u dvou prvků při výpočtu výše úhrady, avšak ve zbytku je v plném rozsahu potvrdil.

| (8) | Dne 1. září 1999 zaslala Komise Německu žádost o informace, která se týkala převodů na jiné zemské banky. Německo nato zaslalo dopisem ze dne 8. prosince 1999 informace o převodu WKA a WAK na LSH a doplnilo je dopisem ze dne 22. ledna 2001. Na další žádost o informace ze dne 22. února 2001 Německo odpovědělo dopisem ze dne 3. května 2001. |
| --- | --- |

(8)

Dne 1. září 1999 zaslala Komise Německu žádost o informace, která se týkala převodů na jiné zemské banky. Německo nato zaslalo dopisem ze dne 8. prosince 1999 informace o převodu WKA a WAK na LSH a doplnilo je dopisem ze dne 22. ledna 2001. Na další žádost o informace ze dne 22. února 2001 Německo odpovědělo dopisem ze dne 3. května 2001.

| (9) | Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise sdělila Německu své rozhodnutí zahájit ve věci převodu WKA, WAK a účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko na LSH formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Současně Komise zahájila také řízení kvůli obdobným převodům majetkových práv na Norddeutsche Landesbank Girozentrale, Bayerische Landesbank Girozentrale, Hamburgische Landesbank Girozentrale a Landesbank Hessen-Thüringen. Předtím Komise již v červenci 2002 zahájila řízení kvůli převodu subjektu Wohnungsbaukreditanstalt na Landesbank Berlin. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise sdělila Německu své rozhodnutí zahájit ve věci převodu WKA, WAK a účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko na LSH formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Současně Komise zahájila také řízení kvůli obdobným převodům majetkových práv na Norddeutsche Landesbank Girozentrale, Bayerische Landesbank Girozentrale, Hamburgische Landesbank Girozentrale a Landesbank Hessen-Thüringen. Předtím Komise již v červenci 2002 zahájila řízení kvůli převodu subjektu Wohnungsbaukreditanstalt na Landesbank Berlin.

| (10) | Rozhodnutí o zahájení řízení byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (5). Komise vyzvala ostatní zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutí o zahájení řízení byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (5). Komise vyzvala ostatní zúčastněné strany k podání připomínek.

| (11) | Dopisem ze dne 11. dubna 2003 zaujala LSH stanovisko k zahájení řízení ve věci LSH. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 11. dubna 2003 zaujala LSH stanovisko k zahájení řízení ve věci LSH.

| (12) | Dopisem ze dne 14. dubna 2003 zaujalo Německo stanovisko k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(12)

Dopisem ze dne 14. dubna 2003 zaujalo Německo stanovisko k zahájení řízení.

| (13) | Dopisem ze dne 29. července 2003 zaujal BDB stanovisko společně ke všem rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002. |
| --- | --- |

(13)

Dopisem ze dne 29. července 2003 zaujal BDB stanovisko společně ke všem rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002.

| (14) | Na další žádost Komise o informace ze dne 11. září 2003 zaslalo Německo další informace dopisem ze dne 29. října a 6. listopadu 2003 a vyjádřilo se ke stanovisku BdB ohledně LSH. Dopisem ze dne 30. října 2003 Německo navíc poskytlo vyjádření spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko a WestLB ke stanovisku BdB ohledně pěti řízení o zemských bankách zahájených v listopadu roku 2002. |
| --- | --- |

(14)

Na další žádost Komise o informace ze dne 11. září 2003 zaslalo Německo další informace dopisem ze dne 29. října a 6. listopadu 2003 a vyjádřilo se ke stanovisku BdB ohledně LSH. Dopisem ze dne 30. října 2003 Německo navíc poskytlo vyjádření spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko a WestLB ke stanovisku BdB ohledně pěti řízení o zemských bankách zahájených v listopadu roku 2002.

| (15) | Na další žádost Komise o informace ze dne 7. dubna 2004, 30. dubna 2004, 19. května 2004, jakož i ze dne 12. srpna 2004 odpovědělo Německo dopisy ze dne 1. a 28. června 2004, 27. května 2004, 23. června 2004, 27. srpna 2004 a 30. září 2004. |
| --- | --- |

(15)

Na další žádost Komise o informace ze dne 7. dubna 2004, 30. dubna 2004, 19. května 2004, jakož i ze dne 12. srpna 2004 odpovědělo Německo dopisy ze dne 1. a 28. června 2004, 27. května 2004, 23. června 2004, 27. srpna 2004 a 30. září 2004.

| (16) | Dne 19. července 2004 předložil stěžovatel BdB, spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a WestLB AG předběžné dorozumění o přiměřené úhradě za převedené majetkové hodnoty. Tato úhrada měla být podle jejich názoru základem pro rozhodnutí Komise. Konečného znění tohoto dorozumění dosáhla Komise dne 13. října 2004. Předběžné dorozumění o přiměřené úhradě za převedený účelový majetek zaslaly dne 29. září 2004 rovněž BdB, spolková země Šlesvicko-Holštýnsko a HSH Nordbank, která vznikla v roce 2003 z Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. Později Komise obdržela více dopisů od těchto zúčastněných stran i Německa. Konečného znění dorozumění ohledně převodu účelového majetku na LSH dosáhla Komise dne 14. října 2004. Kromě toho následovala s výjimkou případu Landesbank Hessen-Thüringen odpovídající dorozumění, která byla předána Komisi, také v jiných věcech vedených z důvodu převodů majetkových práv na zemské banky. |
| --- | --- |

(16)

Dne 19. července 2004 předložil stěžovatel BdB, spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a WestLB AG předběžné dorozumění o přiměřené úhradě za převedené majetkové hodnoty. Tato úhrada měla být podle jejich názoru základem pro rozhodnutí Komise. Konečného znění tohoto dorozumění dosáhla Komise dne 13. října 2004. Předběžné dorozumění o přiměřené úhradě za převedený účelový majetek zaslaly dne 29. září 2004 rovněž BdB, spolková země Šlesvicko-Holštýnsko a HSH Nordbank, která vznikla v roce 2003 z Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. Později Komise obdržela více dopisů od těchto zúčastněných stran i Německa. Konečného znění dorozumění ohledně převodu účelového majetku na LSH dosáhla Komise dne 14. října 2004. Kromě toho následovala s výjimkou případu Landesbank Hessen-Thüringen odpovídající dorozumění, která byla předána Komisi, také v jiných věcech vedených z důvodu převodů majetkových práv na zemské banky.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

1.   LANDESBANK SCHLESWIG-HOLSTEIN GIROZENTRALE

| (17) | Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale (zkráceně LB Kiel) se sídlem v Kielu byla s částkou konsolidované rozvahy 145,5 miliardy EUR (ke dni 31. prosince 2002) jednou z patnácti největších bank v Německu. Byla založena v roce 1917 jako zemská banka Provincie Šlesvicko-Holštýnsko. Banka byla veřejnoprávní úvěrovou institucí a měla právní formu veřejnoprávní instituce. |
| --- | --- |

(17)

Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale (zkráceně LB Kiel) se sídlem v Kielu byla s částkou konsolidované rozvahy 145,5 miliardy EUR (ke dni 31. prosince 2002) jednou z patnácti největších bank v Německu. Byla založena v roce 1917 jako zemská banka Provincie Šlesvicko-Holštýnsko. Banka byla veřejnoprávní úvěrovou institucí a měla právní formu veřejnoprávní instituce.

| (18) | Vlastníky LSH byly od roku 1994 koncern WestLB (39,9 %), spolková země Šlesvicko-Holštýnsko (25,05 %), Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein (25,05 %), jakož i Landesbank Baden-Württemberg (10 %). Základem této vlastnické struktury byl převod kmenových podílů ze strany spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein na WestLB a na Landesbank Baden-Württemberg, ke kterému došlo ke dni 1. ledna 1994. Před převodem držely spolková země a Sparkassen- und Giroverband každý 50 % kmenových podílů. |
| --- | --- |

(18)

Vlastníky LSH byly od roku 1994 koncern WestLB (39,9 %), spolková země Šlesvicko-Holštýnsko (25,05 %), Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein (25,05 %), jakož i Landesbank Baden-Württemberg (10 %). Základem této vlastnické struktury byl převod kmenových podílů ze strany spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein na WestLB a na Landesbank Baden-Württemberg, ke kterému došlo ke dni 1. ledna 1994. Před převodem držely spolková země a Sparkassen- und Giroverband každý 50 % kmenových podílů.

| (19) | Dne 2. července 2003 vznikla sloučením LSH a Hamburgische Landesbank banka HSH Nordbank AG s právní formou akciové společnosti. Z daňového a rozvahového hlediska se sloučení uskutečnilo zpětně ke dni 1. ledna 2003. |
| --- | --- |

(19)

Dne 2. července 2003 vznikla sloučením LSH a Hamburgische Landesbank banka HSH Nordbank AG s právní formou akciové společnosti. Z daňového a rozvahového hlediska se sloučení uskutečnilo zpětně ke dni 1. ledna 2003.

| (20) | Za rok 2002 byl ve výroční zprávě LSH za koncern vykázán podíl základního kapitálu ve výši 6,5 % a ukazatel kapitálové přiměřenosti ve výši 10,3 %. Rentabilita vlastního kapitálu činila v roce 2002 10,4 %. |
| --- | --- |

(20)

Za rok 2002 byl ve výroční zprávě LSH za koncern vykázán podíl základního kapitálu ve výši 6,5 % a ukazatel kapitálové přiměřenosti ve výši 10,3 %. Rentabilita vlastního kapitálu činila v roce 2002 10,4 %.

| (21) | LSH měla podle § 42 zákona o spořitelnách pro zemi Šlesvicko-Holštýnsko plnit úkoly státní banky, centrální banky pro spořitelny a obchodní banky. Měla obstarávat bankovní obchody spolkové země, podporovat spořitelny při plnění jejich úkolů a poskytovat úvěry obcím. Jako státní banka poskytovala úvěry do veřejných rozpočtů, účastnila se – zčásti jako člen konsorcia se soukromými bankami – umísťování zemských obligací a půjček proti dlužním úpisům. Kromě toho LSH fungovala jako univerzální obchodní banka. |
| --- | --- |

(21)

LSH měla podle § 42 zákona o spořitelnách pro zemi Šlesvicko-Holštýnsko plnit úkoly státní banky, centrální banky pro spořitelny a obchodní banky. Měla obstarávat bankovní obchody spolkové země, podporovat spořitelny při plnění jejich úkolů a poskytovat úvěry obcím. Jako státní banka poskytovala úvěry do veřejných rozpočtů, účastnila se – zčásti jako člen konsorcia se soukromými bankami – umísťování zemských obligací a půjček proti dlužním úpisům. Kromě toho LSH fungovala jako univerzální obchodní banka.

| (22) | Se svými více než 2 500 pracovníky byla LSH zakotvená regionálně a orientovaná mezinárodně a jako banka severu za svůj klíčový region považovala severní Německo a oblast Severního moře. Disponovala vlastními pobočkami, zastoupeními a účastmi a byla specialistou na produkty a odvětví spojené s obchodní oblastí financování dopravy, lodí a nemovitostí, a vzrůstající měrou v syndikovaných obchodech a účastníkem na mezinárodních kapitálových trzích. |
| --- | --- |

(22)

Se svými více než 2 500 pracovníky byla LSH zakotvená regionálně a orientovaná mezinárodně a jako banka severu za svůj klíčový region považovala severní Německo a oblast Severního moře. Disponovala vlastními pobočkami, zastoupeními a účastmi a byla specialistou na produkty a odvětví spojené s obchodní oblastí financování dopravy, lodí a nemovitostí, a vzrůstající měrou v syndikovaných obchodech a účastníkem na mezinárodních kapitálových trzích.

2.   PŘEVOD MAJETKU WKA A WAK A ÚČELOVÉHO REZERVNÍHO FONDU VE FORMĚ NEMOVITOSTÍ NA LSH

2.1.   ZŘÍZENÍ A ROZVOJ INVESTITIONSBANK SCHLESWIG-HOLSTEIN

| (23) | Zákonem o Investitionsbank Schleswig-Holstein (zákon o investiční bance, „IBG“) ze dne 11. prosince 1990 byla IB založena jako organizačně a hospodářsky samostatná veřejnoprávní instituce LSH, bez právní subjektivity, k 1. lednu 1991. Refinancování IB tak probíhá jménem a za účasti LSH. |
| --- | --- |

(23)

Zákonem o Investitionsbank Schleswig-Holstein (zákon o investiční bance, „IBG“) ze dne 11. prosince 1990 byla IB založena jako organizačně a hospodářsky samostatná veřejnoprávní instituce LSH, bez právní subjektivity, k 1. lednu 1991. Refinancování IB tak probíhá jménem a za účasti LSH.

| (24) | IB je ústřední instituce na podporu hospodářské a strukturní politiky ve Šlesvicku-Holštýnsku. Nabídka produktů IB zahrnuje podporu hospodářství a bytové výstavby, podporu projektů v oblasti životního prostředí a energií, podporu obcí a zemědělského podnikání, jakož i řízení projektů pro zemi a obce (6). Kromě toho IB plní úkoly na podporu infrastruktury v oblasti Baltského moře. |
| --- | --- |

(24)

IB je ústřední instituce na podporu hospodářské a strukturní politiky ve Šlesvicku-Holštýnsku. Nabídka produktů IB zahrnuje podporu hospodářství a bytové výstavby, podporu projektů v oblasti životního prostředí a energií, podporu obcí a zemědělského podnikání, jakož i řízení projektů pro zemi a obce (6). Kromě toho IB plní úkoly na podporu infrastruktury v oblasti Baltského moře.

| (25) | IB byla zákonem ze dne 7. května 2003, který nabyl účinnosti dnem 1. července 2003, vyňata z majetku LSH s právními účinky ke dni 1. června 2003 a s fikcí retroaktivity z rozvahového hlediska ke dni 1. ledna 2003 a zřízena jako veřejnoprávní instituce s právní subjektivitou pod názvem „Investitionsbank Schleswig-Holstein“ se sídlem v Kielu. Majetek náležející vyňaté Investitionsbank Schleswig-Holstein se všemi položkami aktiv i pasiv přešel v důsledku univerzální sukcese na Investitionsbank Schleswig-Holstein. I přes retroaktivitu z rozvahového hlediska k 1. lednu 2003 mohla LSH až do 1. června 2003 svůj obchod v rámci hospodářské soutěže podložit stejně jako dříve kapitálem IB. |
| --- | --- |

(25)

IB byla zákonem ze dne 7. května 2003, který nabyl účinnosti dnem 1. července 2003, vyňata z majetku LSH s právními účinky ke dni 1. června 2003 a s fikcí retroaktivity z rozvahového hlediska ke dni 1. ledna 2003 a zřízena jako veřejnoprávní instituce s právní subjektivitou pod názvem „Investitionsbank Schleswig-Holstein“ se sídlem v Kielu. Majetek náležející vyňaté Investitionsbank Schleswig-Holstein se všemi položkami aktiv i pasiv přešel v důsledku univerzální sukcese na Investitionsbank Schleswig-Holstein. I přes retroaktivitu z rozvahového hlediska k 1. lednu 2003 mohla LSH až do 1. června 2003 svůj obchod v rámci hospodářské soutěže podložit stejně jako dříve kapitálem IB.

| (26) | S právním účinkem od 1. června 2003 a s fikcí retroaktivity z rozvahového hlediska od 1. ledna 2003 byla zřízena rovněž Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein (LVSH) (Správa nemovitostí Šlesvicko-Holštýnsko) jako veřejnoprávní instituce s právní subjektivitou pod názvem „Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein“ a se sídlem v Kielu. Účelový majetek ve formě nemovitostí tak byl k 1. červnu 2003 převeden na Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein. V důsledku univerzální sukcese přitom přešel majetek se všemi položkami aktiv i pasiv na Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein. I přes retroaktivitu z rozvahového hlediska k 1. lednu 2003 mohla LSH až do 1. června 2003 svůj obchod v rámci hospodářské soutěže podložit stejně jako dříve účelovým majetkem ve formě nemovitostí. |
| --- | --- |

(26)

S právním účinkem od 1. června 2003 a s fikcí retroaktivity z rozvahového hlediska od 1. ledna 2003 byla zřízena rovněž Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein (LVSH) (Správa nemovitostí Šlesvicko-Holštýnsko) jako veřejnoprávní instituce s právní subjektivitou pod názvem „Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein“ a se sídlem v Kielu. Účelový majetek ve formě nemovitostí tak byl k 1. červnu 2003 převeden na Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein. V důsledku univerzální sukcese přitom přešel majetek se všemi položkami aktiv i pasiv na Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein. I přes retroaktivitu z rozvahového hlediska k 1. lednu 2003 mohla LSH až do 1. června 2003 svůj obchod v rámci hospodářské soutěže podložit stejně jako dříve účelovým majetkem ve formě nemovitostí.

2.2.   PŘEVOD WKA NA LSH

| (27) | WKA byla zřízena zákonem ze dne 31. března 1950 pod názvem Landestreuhandstelle für Wohnungs- und Kleinsiedlungswesen in Schleswig-Holstein jako veřejnoprávní korporace. Měla za úkol podporovat spolkovou zemi při poskytování přiměřeného bydlení obyvatelstvu, zejména podporou veřejné a daňově zvýhodněné výstavby bytů. Majetek WKA sestával z tzv. zvláštního a vlastního majetku. Zvláštní majetek byl jako zákonný zvláštní majetek účelově vázán, podle toho musel být průběžně využíván na podporu opatření ve prospěch výstavby sociálních bytů. Vlastní majetek WAK takto účelově vázán nebyl. WKA poskytovala na základně vlastního majetku zvláště výhodně úročené stavební půjčky (7). |
| --- | --- |

(27)

WKA byla zřízena zákonem ze dne 31. března 1950 pod názvem Landestreuhandstelle für Wohnungs- und Kleinsiedlungswesen in Schleswig-Holstein jako veřejnoprávní korporace. Měla za úkol podporovat spolkovou zemi při poskytování přiměřeného bydlení obyvatelstvu, zejména podporou veřejné a daňově zvýhodněné výstavby bytů. Majetek WKA sestával z tzv. zvláštního a vlastního majetku. Zvláštní majetek byl jako zákonný zvláštní majetek účelově vázán, podle toho musel být průběžně využíván na podporu opatření ve prospěch výstavby sociálních bytů. Vlastní majetek WAK takto účelově vázán nebyl. WKA poskytovala na základně vlastního majetku zvláště výhodně úročené stavební půjčky (7).

| (28) | Podle § 2 odst. 1 IBG byla WKA se svým majetkem jako celek, s výjimkou nákladů na likvidaci, převedena na LSH s účinkem ke dni 1. ledna 1991. V důsledku toho vyžadoval § 2 odst. 1 IBG sloučení splynutím WKA a LSH. Podle § 14 odst. 1 IBG přešly všechny úkoly a příslušnost WKA uvedené v příloze 1 IBG dnem1. ledna na IB. |
| --- | --- |

(28)

Podle § 2 odst. 1 IBG byla WKA se svým majetkem jako celek, s výjimkou nákladů na likvidaci, převedena na LSH s účinkem ke dni 1. ledna 1991. V důsledku toho vyžadoval § 2 odst. 1 IBG sloučení splynutím WKA a LSH. Podle § 14 odst. 1 IBG přešly všechny úkoly a příslušnost WKA uvedené v příloze 1 IBG dnem1. ledna na IB.

2.3.   PŘEVOD WAK NA LSH

| (29) | WAK byla zvláštní úvěrovou institucí zřízenou spolkovou zemí ve formě akciové společnosti, která měla za úkol finančně podporovat podnikatelské projekty, jakož i další opatření na posílení hospodářské a dopravní struktury. |
| --- | --- |

(29)

WAK byla zvláštní úvěrovou institucí zřízenou spolkovou zemí ve formě akciové společnosti, která měla za úkol finančně podporovat podnikatelské projekty, jakož i další opatření na posílení hospodářské a dopravní struktury.

| (30) | Ustanovení § 3 IBG zmocňuje ministra financí k převzetí majetku, včetně všech práv a povinností WAK jako celku. Toto zmocnění bylo nezbytné, protože WAK jako akciová společnost nemohla – analogicky k WKA – splynout s LSH. Majetek WAK byl proto univerzální sukcesí podle § 359 akciového zákona nejdříve převeden na spolkovou zemi, aby mohly být poté majetkové hodnoty převedeny na LSH. To z hospodářského hlediska odpovídá vložení WAK do LSH. |
| --- | --- |

(30)

Ustanovení § 3 IBG zmocňuje ministra financí k převzetí majetku, včetně všech práv a povinností WAK jako celku. Toto zmocnění bylo nezbytné, protože WAK jako akciová společnost nemohla – analogicky k WKA – splynout s LSH. Majetek WAK byl proto univerzální sukcesí podle § 359 akciového zákona nejdříve převeden na spolkovou zemi, aby mohly být poté majetkové hodnoty převedeny na LSH. To z hospodářského hlediska odpovídá vložení WAK do LSH.

| (31) | Ministerstvo financí využilo tohoto zmocnění a dne 2. ledna 1991 přijalo nabídku představenstva WAK ze dne 19. listopadu 1990 k převedení majetku. Uzavřením „Smlouvy o vložení“ mezi spolkovou zemí a LSH ze dne 2. ledna 1991 bylo upraveno převedení majetku WAK, včetně veškerých práv a povinností, ke dni 1. ledna 1991 (8). |
| --- | --- |

(31)

Ministerstvo financí využilo tohoto zmocnění a dne 2. ledna 1991 přijalo nabídku představenstva WAK ze dne 19. listopadu 1990 k převedení majetku. Uzavřením „Smlouvy o vložení“ mezi spolkovou zemí a LSH ze dne 2. ledna 1991 bylo upraveno převedení majetku WAK, včetně veškerých práv a povinností, ke dni 1. ledna 1991 (8).

| (32) | Podle § 14 odst. 1 IBG pokračovala IB v plnění veškerých úkolů WAK, které jsou vyjmenovány v příloze 2 k IBG. |
| --- | --- |

(32)

Podle § 14 odst. 1 IBG pokračovala IB v plnění veškerých úkolů WAK, které jsou vyjmenovány v příloze 2 k IBG.

2.4.   PŘEVOD ÚČELOVÉHO REZERVNÍHO FONDU VE FORMĚ NEMOVITOSTÍ NA LSH

| (33) | Podle § 17 odst. 2 IBG bylo Ministerstvo financí a energetiky spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko zmocněno, aby převedlo nemovitosti na IB. Po prodeji se IB stala z právního a hospodářského hlediska vlastníkem převedených nemovitostí. Podle údajů Německa však IB s převedenými nemovitostmi nemohla libovolně disponovat. Všechen nemovitý majetek včetně případných přebytků byl naopak účelové vázán. |
| --- | --- |

(33)

Podle § 17 odst. 2 IBG bylo Ministerstvo financí a energetiky spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko zmocněno, aby převedlo nemovitosti na IB. Po prodeji se IB stala z právního a hospodářského hlediska vlastníkem převedených nemovitostí. Podle údajů Německa však IB s převedenými nemovitostmi nemohla libovolně disponovat. Všechen nemovitý majetek včetně případných přebytků byl naopak účelové vázán.

| (34) | Podle § 20 odst. 1 IBG byl převedený nemovitý majetek odpovídajícím způsobem vykázán jako účelový rezervní fond ve formě nemovitostí. Podle § 20 odst. 2 musely být výnosy z nemovitého majetku použity ve prospěch udržování, nabývání a výstavby nemovitostí. Mohly být ovšem také – podle rozhodnutí zemské vlády – použity k plnění úkolů investiční banky nebo vráceny spolkové zemi. |
| --- | --- |

(34)

Podle § 20 odst. 1 IBG byl převedený nemovitý majetek odpovídajícím způsobem vykázán jako účelový rezervní fond ve formě nemovitostí. Podle § 20 odst. 2 musely být výnosy z nemovitého majetku použity ve prospěch udržování, nabývání a výstavby nemovitostí. Mohly být ovšem také – podle rozhodnutí zemské vlády – použity k plnění úkolů investiční banky nebo vráceny spolkové zemi.

| (35) | Spolková země Šlesvicko-Holštýnsko ve více tranších prodala IB celkem [...] (9) nemovitostí ve vlastnictví spolkové země. Jako kupní cena za příslušné objekty byly stanoveny aktuální ceny na trhu, které byly předtím zjištěny v individuálních cenových posudcích. |
| --- | --- |

(35)

Spolková země Šlesvicko-Holštýnsko ve více tranších prodala IB celkem [...] (9) nemovitostí ve vlastnictví spolkové země. Jako kupní cena za příslušné objekty byly stanoveny aktuální ceny na trhu, které byly předtím zjištěny v individuálních cenových posudcích.

| (36) | Z dosažených kupních cen vložila spolková země Šlesvicko-Holštýnsko pokaždé část do LSH prostřednictvím tzv. „účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí“. Toto vložení nemovitostí spolkové země se na vlastních prostředcích LSH v rozvaze projevilo následujícím způsobem: Nabytí první tranše ze strany IB vedlo k rozvahovému dni 31. prosince 1999 ke zvýšení rozvahových vlastních prostředků LSH o [...] milionů DEM. Nabytím druhé tranše narostl účelový rezervní fond ve formě nemovitostí k rozvahovému dni 31. prosince 2000 na celkem [...] milionů DEM. Po uskutečnění třetí tranše dosáhl k rozvahovému dni 31. prosince 2001 celkem [...] milionů DEM a do 31. prosince 2002 zůstal konstantní (10). |
| --- | --- |

(36)

Z dosažených kupních cen vložila spolková země Šlesvicko-Holštýnsko pokaždé část do LSH prostřednictvím tzv. „účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí“. Toto vložení nemovitostí spolkové země se na vlastních prostředcích LSH v rozvaze projevilo následujícím způsobem: Nabytí první tranše ze strany IB vedlo k rozvahovému dni 31. prosince 1999 ke zvýšení rozvahových vlastních prostředků LSH o [...] milionů DEM. Nabytím druhé tranše narostl účelový rezervní fond ve formě nemovitostí k rozvahovému dni 31. prosince 2000 na celkem [...] milionů DEM. Po uskutečnění třetí tranše dosáhl k rozvahovému dni 31. prosince 2001 celkem [...] milionů DEM a do 31. prosince 2002 zůstal konstantní (10).

| (37) | Podle údajů Německa účelový rezervní fond ve formě nemovitostí neplnil pro LSH ani funkci financování ani rozšíření obchodní činnosti. Protože nebyl ze strany Spolkového úřadu pro dohled nad úvěrovými obchody (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen) (11) („BAKred“) uznán jako základní kapitál pro účely bankovního dohledu, nemohl být podložen obchodem. |
| --- | --- |

(37)

Podle údajů Německa účelový rezervní fond ve formě nemovitostí neplnil pro LSH ani funkci financování ani rozšíření obchodní činnosti. Protože nebyl ze strany Spolkového úřadu pro dohled nad úvěrovými obchody (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen) (11) („BAKred“) uznán jako základní kapitál pro účely bankovního dohledu, nemohl být podložen obchodem.

3.   KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY PODLE SMĚRNICE O KAPITÁLU A SMĚRNICE O KAPITÁLOVÉ PŘIMĚŘENOSTI

| (38) | Podle směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o ukazateli kapitálové přiměřenosti úvěrových institucí (12) (dále jen „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a směrnice Rady 89/299/EHS ze dne 17. dubna 1989 o kapitálu úvěrových institucí (13) (dále jen „směrnice o kapitálu“), podle kterých byl novelizován zákon o poskytování úvěrů (Kreditwesengesetz – „KWG“), musejí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % jejich rizikově vážených aktiv. Z toho musí alespoň 4 procentní body představovat tzv. základní kapitál (kapitál „Třídy-1“), který zahrnuje části kapitálu, jež má úvěrová instituce neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby kryla rizika a ztráty, jakmile se vyskytnou. Základní kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu práva bankovního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „Třídy 2“) je uznáván pouze ve výši disponibilního základního kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky. |
| --- | --- |

(38)

Podle směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o ukazateli kapitálové přiměřenosti úvěrových institucí (12) (dále jen „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a směrnice Rady 89/299/EHS ze dne 17. dubna 1989 o kapitálu úvěrových institucí (13) (dále jen „směrnice o kapitálu“), podle kterých byl novelizován zákon o poskytování úvěrů (Kreditwesengesetz – „KWG“), musejí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % jejich rizikově vážených aktiv. Z toho musí alespoň 4 procentní body představovat tzv. základní kapitál (kapitál „Třídy-1“), který zahrnuje části kapitálu, jež má úvěrová instituce neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby kryla rizika a ztráty, jakmile se vyskytnou. Základní kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu práva bankovního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „Třídy 2“) je uznáván pouze ve výši disponibilního základního kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky.

| (39) | Ke dni 30. června 1993 (14) měly německé banky přizpůsobit své vybavení kapitálem k ručení novým požadavkům podle směrnice o kapitálové přiměřenosti a směrnice o kapitálu. Již před provedením směrnice o kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo vybavení kapitálem k ručení (15) u mnohých zemských bank poměrně slabé. Pro dotyčné úvěrové instituce bylo proto naléhavě nutné, aby posílily kapitálovou základnu a tím zabránily omezení svého podnikatelského rozvoje nebo alespoň si mohly zachovat svůj stávající objem obchodů. Z důvodu napjaté rozpočtové situace však veřejní vlastníci podílů nebyli schopni vložit žádný nový kapitál, na druhou stranu ale také nechtěli privatizovat ani financovat doplňkový kapitál prostřednictvím kapitálových trhů. Proto bylo rozhodnuto, že se uskuteční převody majetku resp. kapitálu, např. v případě WestLB se jednalo o majetek Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen („WfA“), v případě LSH o uvedené podíly WKA a WAK, a později také nemovitostí. |
| --- | --- |

(39)

Ke dni 30. června 1993 (14) měly německé banky přizpůsobit své vybavení kapitálem k ručení novým požadavkům podle směrnice o kapitálové přiměřenosti a směrnice o kapitálu. Již před provedením směrnice o kapitálové přiměřenosti do německého práva bylo vybavení kapitálem k ručení (15) u mnohých zemských bank poměrně slabé. Pro dotyčné úvěrové instituce bylo proto naléhavě nutné, aby posílily kapitálovou základnu a tím zabránily omezení svého podnikatelského rozvoje nebo alespoň si mohly zachovat svůj stávající objem obchodů. Z důvodu napjaté rozpočtové situace však veřejní vlastníci podílů nebyli schopni vložit žádný nový kapitál, na druhou stranu ale také nechtěli privatizovat ani financovat doplňkový kapitál prostřednictvím kapitálových trhů. Proto bylo rozhodnuto, že se uskuteční převody majetku resp. kapitálu, např. v případě WestLB se jednalo o majetek Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen („WfA“), v případě LSH o uvedené podíly WKA a WAK, a později také nemovitostí.

4.   DOPADY PŘEVODŮ NA LSH

4.1.   PŘEVOD MAJETKU WKA A WAK NA LSH

| (40) | Podle údajů Německa byl vlastní majetek WKA a majetek WAK vložen do účelového rezervního fondu IB. Z toho v součtu vyplynul kapitál IB ve výši 1 306,05 milionu DEM ([...] milionů DEM účelový rezervní fond IB – sestávající z kapitálu WKA: [...] milionů DEM a kapitálu WAK: [...] milionů DEM – a [...] milionů DEM účelový rezervní fond bytová výstavba) (16). Předběžná počáteční rozvaha k 1. lednu 1991 vykázala jako součet součástí vlastního kapitálu částku 1 558 milionů DEM. Konečným přezkoumáním k 1. lednu 1991 byl součet opraven na 1 306,05 milionu DEM (17). |
| --- | --- |

(40)

Podle údajů Německa byl vlastní majetek WKA a majetek WAK vložen do účelového rezervního fondu IB. Z toho v součtu vyplynul kapitál IB ve výši 1 306,05 milionu DEM ([...] milionů DEM účelový rezervní fond IB – sestávající z kapitálu WKA: [...] milionů DEM a kapitálu WAK: [...] milionů DEM – a [...] milionů DEM účelový rezervní fond bytová výstavba) (16). Předběžná počáteční rozvaha k 1. lednu 1991 vykázala jako součet součástí vlastního kapitálu částku 1 558 milionů DEM. Konečným přezkoumáním k 1. lednu 1991 byl součet opraven na 1 306,05 milionu DEM (17).

| (41) | BAKred vzal dopisem ze dne 15. srpna 1991 na vědomí, že kapitál LSH k ručení se prostřednictvím kapitálové rezervy IB zvýšil o 1 559,44 milionu DEM. Německo poukázalo na to, že z konečného šetření vyplynulo, že uznaný vlastní kapitál obnášel skutečně pouze 1 306,05 milionu DEM a navíc od 15. srpna 1991 měla LSH k dispozici doplňkový kapitál k ručení pouze v této výši (18). |
| --- | --- |

(41)

BAKred vzal dopisem ze dne 15. srpna 1991 na vědomí, že kapitál LSH k ručení se prostřednictvím kapitálové rezervy IB zvýšil o 1 559,44 milionu DEM. Německo poukázalo na to, že z konečného šetření vyplynulo, že uznaný vlastní kapitál obnášel skutečně pouze 1 306,05 milionu DEM a navíc od 15. srpna 1991 měla LSH k dispozici doplňkový kapitál k ručení pouze v této výši (18).

| (42) | LSH měla převedené prostředky kvůli zvláštní účelové vázanosti účelového rezervního fondu pro úkoly podpory – bez ohledu na ručení vlastního kapitálu – k dispozici ovšem pouze omezeně. Z účelového rezervního fondu IB ve výši 1 306 milionů DEM bylo v roce 1991 úkoly podpory samotné IB podloženo 288 milionů DEM. V období 1991 až 2003 měla podle údajů Německa LSH k dispozici následující částky doložitelné obchodem v rámci hospodářské soutěže, resp. LSH skutečně využila následující částky jako základ pro ručení:
  Diagram 1:
  Vložený kapitál IB, jakož i částky kapitálu doložitelné či skutečně doložené obchodem v rámci hospodářské soutěže (roční průměrné hodnoty)


















  V milionech DEM |
| --- | --- |
| | 1991
  (4 měsíce) | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003
  (5 měsíců) |
| Kapitál IB celkem | 1 306,0 | 1 312,2 | 1 337,9 | 1 387,0 | 1 472,0 | 1 563,0 | 1 665,9 | 1 763,0 | 1 814,0 | 1 817,0 | 1 849,2 | 1 923,9 | 1 967,6 |
| Uznán z hlediska právního dohledu | 1 306,0 | 1 312,2 | 1 337,9 | 1 387,0 | 1 472,0 | 1 563,0 | 1 665,9 | 1 763,0 | 1 814,0 | 1 817,0 | 1 849,2 | 1 923,9 | 1 967,6 |
| Doloženo IB | 288,0 | 299,0 | 383,9 | 363,0 | 380,0 | 391,0 | 401,9 | 417,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Částka doložitelná pro LSH | 1 018,0 | 1 013,1 | 954,0 | 1 024,0 | 1 092,0 | 1 172,0 | 1 264,0 | 1 346,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skutečně doloženo LSH | 0 | 0 | 347,0 | 326,0 | 161,0 | 508,0 | 815,0 | 1 104,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(42)

LSH měla převedené prostředky kvůli zvláštní účelové vázanosti účelového rezervního fondu pro úkoly podpory – bez ohledu na ručení vlastního kapitálu – k dispozici ovšem pouze omezeně. Z účelového rezervního fondu IB ve výši 1 306 milionů DEM bylo v roce 1991 úkoly podpory samotné IB podloženo 288 milionů DEM. V období 1991 až 2003 měla podle údajů Německa LSH k dispozici následující částky doložitelné obchodem v rámci hospodářské soutěže, resp. LSH skutečně využila následující částky jako základ pro ručení:

Diagram 1:

Vložený kapitál IB, jakož i částky kapitálu doložitelné či skutečně doložené obchodem v rámci hospodářské soutěže (roční průměrné hodnoty)

V milionech DEM

1991

(4 měsíce)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

(5 měsíců)

Kapitál IB celkem

1 306,0

1 312,2

1 337,9

1 387,0

1 472,0

1 563,0

1 665,9

1 763,0

1 814,0

1 817,0

1 849,2

1 923,9

1 967,6

Uznán z hlediska právního dohledu

1 306,0

1 312,2

1 337,9

1 387,0

1 472,0

1 563,0

1 665,9

1 763,0

1 814,0

1 817,0

1 849,2

1 923,9

1 967,6

Doloženo IB

288,0

299,0

383,9

363,0

380,0

391,0

401,9

417,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Částka doložitelná pro LSH

1 018,0

1 013,1

954,0

1 024,0

1 092,0

1 172,0

1 264,0

1 346,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skutečně doloženo LSH

0

0

347,0

326,0

161,0

508,0

815,0

1 104,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (43) | Podle údajů Německa měla LSH k 31. prosinci 1990 základní kapitál ve výši 581 milionů DEM a doplňkový kapitál ve výši 100 milionů DEM. Ve vztahu k tehdejší kapitálové základně ve výši 681 milionů DEM tak prostředky na podporu dosahující 1 306 milionů DEM zvýšily kapitálovou základnu o přibližně 190 %. |
| --- | --- |

(43)

Podle údajů Německa měla LSH k 31. prosinci 1990 základní kapitál ve výši 581 milionů DEM a doplňkový kapitál ve výši 100 milionů DEM. Ve vztahu k tehdejší kapitálové základně ve výši 681 milionů DEM tak prostředky na podporu dosahující 1 306 milionů DEM zvýšily kapitálovou základnu o přibližně 190 %.

| (44) | Vycházíme-li z toho, že v oblasti obchodů orientovaných na hospodářskou soutěž měla LSH v roce 1992 k dispozici 1 013 milionů DEM, zvýšila se její kapacita pro poskytování 100 % rizikově vážených úvěrů při použití tehdy příslušného ukazatele kapitálové přiměřenosti podle tehdy platného zákona o poskytování úvěrů ve výši 5,6 % o celých 18 000 milionů DEM. |
| --- | --- |

(44)

Vycházíme-li z toho, že v oblasti obchodů orientovaných na hospodářskou soutěž měla LSH v roce 1992 k dispozici 1 013 milionů DEM, zvýšila se její kapacita pro poskytování 100 % rizikově vážených úvěrů při použití tehdy příslušného ukazatele kapitálové přiměřenosti podle tehdy platného zákona o poskytování úvěrů ve výši 5,6 % o celých 18 000 milionů DEM.

| (45) | Vycházíme-li z toho, že v oblasti obchodů orientovaných na hospodářskou soutěž měla LSH od použitelnosti ukazatele kapitálové přiměřenosti ve Společenství ve výši 8 % k dispozici částku mezi 1 024 miliony DEM (1994) a [...] miliony DEM (2002), zvýšila se její kapacita pro poskytování 100 % rizikově vážených úvěrů o12 800 milionů DEM (1994) resp. přes [...] milionů DEM (2002). V roce 1999 měla k dispozici dokonce [...] milionů DEM, čímž se kapacita zvýšila o celých [...] milionů DEM. |
| --- | --- |

(45)

Vycházíme-li z toho, že v oblasti obchodů orientovaných na hospodářskou soutěž měla LSH od použitelnosti ukazatele kapitálové přiměřenosti ve Společenství ve výši 8 % k dispozici částku mezi 1 024 miliony DEM (1994) a [...] miliony DEM (2002), zvýšila se její kapacita pro poskytování 100 % rizikově vážených úvěrů o12 800 milionů DEM (1994) resp. přes [...] milionů DEM (2002). V roce 1999 měla k dispozici dokonce [...] milionů DEM, čímž se kapacita zvýšila o celých [...] milionů DEM.

| (46) | Ve skutečnosti však mohl být přípustný objem úvěrů ještě více rozšířen, neboť riziková aktiva banky nemusí být běžně vážena 100 % rizikem (19). To platí i pro LSH, která se angažuje mimo jiné v obchodech refinancování se spořitelnami a v úvěrových obchodech s obcemi. Při použití realistické rizikové váhy, která by v případě LSH pravděpodobně mohla činit méně než 50 %, se nabízí možnost zdvojnásobení zpočátku zmíněného rozšíření obchodní činnosti na více než 30 miliard DEM. |
| --- | --- |

(46)

Ve skutečnosti však mohl být přípustný objem úvěrů ještě více rozšířen, neboť riziková aktiva banky nemusí být běžně vážena 100 % rizikem (19). To platí i pro LSH, která se angažuje mimo jiné v obchodech refinancování se spořitelnami a v úvěrových obchodech s obcemi. Při použití realistické rizikové váhy, která by v případě LSH pravděpodobně mohla činit méně než 50 %, se nabízí možnost zdvojnásobení zpočátku zmíněného rozšíření obchodní činnosti na více než 30 miliard DEM.

4.2.   PŘEVOD NEMOVITOSTÍ VE VLASTNICTVÍ SPOLKOVÉ ZEMĚ NA LSH

| (47) | Podle údajů Německa odmítl BAKred dopisem ze dne 25. května 1999 uznat účelový rezervní fond ve formě nemovitostí jako základní kapitál pro účely bankovního dohledu. Ve svém dopise ze dne 25. května BAKred sice účelový rezervní fond ve formě nemovitostí ohodnotil jako kapitálový rezervní fond, nikoli však jako vlastní kapitál pro účely bankovního dohledu. Podle názoru BAKred lze vložené nemovitosti a tím bezprostředně i účelový rezervní fond zřízený při jejich nabytí ve prospěch LSH kdykoli „odečíst“ (20). |
| --- | --- |

(47)

Podle údajů Německa odmítl BAKred dopisem ze dne 25. května 1999 uznat účelový rezervní fond ve formě nemovitostí jako základní kapitál pro účely bankovního dohledu. Ve svém dopise ze dne 25. května BAKred sice účelový rezervní fond ve formě nemovitostí ohodnotil jako kapitálový rezervní fond, nikoli však jako vlastní kapitál pro účely bankovního dohledu. Podle názoru BAKred lze vložené nemovitosti a tím bezprostředně i účelový rezervní fond zřízený při jejich nabytí ve prospěch LSH kdykoli „odečíst“ (20).

| (48) | Po tomto zamítnutí se LSH – také s ohledem na stávající řízení kvůli výši úhrady – na BAKred kvůli uznání tohoto účelového rezervního fondu jako základního kapitálu již znovu neobracela. To mělo podle názoru Německa za následek, že účelový rezervní fond ve formě nemovitostí nemůže doložit ani LSH obchodem v rámci hospodářské soutěže, ani IB vlastním obchodem (21). |
| --- | --- |

(48)

Po tomto zamítnutí se LSH – také s ohledem na stávající řízení kvůli výši úhrady – na BAKred kvůli uznání tohoto účelového rezervního fondu jako základního kapitálu již znovu neobracela. To mělo podle názoru Německa za následek, že účelový rezervní fond ve formě nemovitostí nemůže doložit ani LSH obchodem v rámci hospodářské soutěže, ani IB vlastním obchodem (21).

5.   ÚHRADA ZA PŘEVEDENÝ VLASTNÍ KAPITÁL

5.1.   ÚHRADA ZA MAJETEK WKA A WAK

| (49) | LSH za převedený kapitál IB uhradila úplatu, ovšem pouze do výše skutečně využité částky k ručení. Podle dostupných informací byla pro rok 1993 dohodnuta paušální úplata ve výši 900 tisíc DEM. Pro roky 1994 až 1996 byl vedle paušální úhrady ve výši 750 tisíc DEM (1994) a 200 tisíc DEM (1995) poskytnut tzv. „předběžný zisk“ (Gewinnvorab) ve výši 0,5 % na části účelového rezervního fondu skutečně využité při obchodu v rámci hospodářské soutěže. Pro roky 1997 až 2002 činil předběžný zisk [...] % na části kapitálu IB skutečně využité při obchodu v rámci hospodářské soutěže (22). Za roky 1991 a 1992 nebyla zaplacena žádná úhrada. |
| --- | --- |

(49)

LSH za převedený kapitál IB uhradila úplatu, ovšem pouze do výše skutečně využité částky k ručení. Podle dostupných informací byla pro rok 1993 dohodnuta paušální úplata ve výši 900 tisíc DEM. Pro roky 1994 až 1996 byl vedle paušální úhrady ve výši 750 tisíc DEM (1994) a 200 tisíc DEM (1995) poskytnut tzv. „předběžný zisk“ (Gewinnvorab) ve výši 0,5 % na části účelového rezervního fondu skutečně využité při obchodu v rámci hospodářské soutěže. Pro roky 1997 až 2002 činil předběžný zisk [...] % na části kapitálu IB skutečně využité při obchodu v rámci hospodářské soutěže (22). Za roky 1991 a 1992 nebyla zaplacena žádná úhrada.

| (50) | LSH zaplatila následující úhrady (23):
  Diagram 2:
  Zaplacená úhrada za vložený kapitál IB po zdanění


















  V milionech DEM |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Zaplacená úhrada po zdanění | 0 | 0 | 0,9 | 2,4 | 1,0 | 2,5 | 5,0 | 6,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(50)

LSH zaplatila následující úhrady (23):

Diagram 2:

Zaplacená úhrada za vložený kapitál IB po zdanění

V milionech DEM

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Zaplacená úhrada po zdanění

0

0

0,9

2,4

1,0

2,5

5,0

6,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (51) | Podle tvrzení Německa ovšem pro LSH při převodu majetku WKA a WAK nebyla rozhodující pouze nová směrnice o kapitálové přiměřenosti. Vložením účelově vázaného majetku bytové výstavby, který nemůže být použit jako likvidní kapitál, měl být majetek využit co nejúčinněji, jednak aby rozšířil kapitálovou základnu pro další činnosti podpory, a jednak aby se tento majetek využil z hospodářského hlediska. Fúze WKA a WAK na LSH se pro zemi ukázala jako nejekonomičtější řešení, také ve srovnání s právně samostatným institutem pro podporu (24). Vložení majetku WKA a WAK může rovněž posílit kapitálovou sílu LSH v případě eventuálního prodeje podílů v LSH. Současně ale byla fúzí také dlouhodobě zajištěna kapitálová základna LSH s ohledem na zostřené předpisy Společenství (25). Zvýšení kapitálu k ručení tak hrálo také podle vlastního tvrzení Německa rozhodující roli při vložení majetku WKA a WAK do LSH. |
| --- | --- |

(51)

Podle tvrzení Německa ovšem pro LSH při převodu majetku WKA a WAK nebyla rozhodující pouze nová směrnice o kapitálové přiměřenosti. Vložením účelově vázaného majetku bytové výstavby, který nemůže být použit jako likvidní kapitál, měl být majetek využit co nejúčinněji, jednak aby rozšířil kapitálovou základnu pro další činnosti podpory, a jednak aby se tento majetek využil z hospodářského hlediska. Fúze WKA a WAK na LSH se pro zemi ukázala jako nejekonomičtější řešení, také ve srovnání s právně samostatným institutem pro podporu (24). Vložení majetku WKA a WAK může rovněž posílit kapitálovou sílu LSH v případě eventuálního prodeje podílů v LSH. Současně ale byla fúzí také dlouhodobě zajištěna kapitálová základna LSH s ohledem na zostřené předpisy Společenství (25). Zvýšení kapitálu k ručení tak hrálo také podle vlastního tvrzení Německa rozhodující roli při vložení majetku WKA a WAK do LSH.

5.2.   ÚHRADA ZA NEMOVITOSTI

| (52) | Podle tvrzení Německa neposkytla LSH spolkové zemi Šlesvicko-Holštýnsko žádnou úhradu za majetkové hodnoty vložené jako účelový rezervní fond ve formě nemovitostí (26). |
| --- | --- |

(52)

Podle tvrzení Německa neposkytla LSH spolkové zemi Šlesvicko-Holštýnsko žádnou úhradu za majetkové hodnoty vložené jako účelový rezervní fond ve formě nemovitostí (26).

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (53) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 došla Komise k závěru, že se v případě převodu WKA a WAK, jakož i vložení [...] milionů EUR do účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko pravděpodobně jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES ve prospěch LSH. |
| --- | --- |

(53)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 došla Komise k závěru, že se v případě převodu WKA a WAK, jakož i vložení [...] milionů EUR do účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko pravděpodobně jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES ve prospěch LSH.

| (54) | Východiskem jejího zkoumání byla zásada investora v podmínkách tržního hospodářství. V souladu s tím nepředstavuje samotná okolnost, že se podniky nacházejí ve veřejném vlastnictví a že jsou jim poskytovány prostředky z veřejných zdrojů, státní podporu. Pouze pokud jsou tomuto veřejnému podniku dány k dispozici prostředky za podmínek, které by za normálních tržních podmínek neobdržel, představuje to zvýhodnění v důsledku poskytnutí státních prostředků. |
| --- | --- |

(54)

Východiskem jejího zkoumání byla zásada investora v podmínkách tržního hospodářství. V souladu s tím nepředstavuje samotná okolnost, že se podniky nacházejí ve veřejném vlastnictví a že jsou jim poskytovány prostředky z veřejných zdrojů, státní podporu. Pouze pokud jsou tomuto veřejnému podniku dány k dispozici prostředky za podmínek, které by za normálních tržních podmínek neobdržel, představuje to zvýhodnění v důsledku poskytnutí státních prostředků.

| (55) | V daném případě viděla Komise hospodářskou výhodu pro LSH, která vyplývala z poskytnutí vlastních prostředků, zejména ve zvýšení kapacity pro poskytování úvěrů pro komerční úvěrové obchody LSH orientované na hospodářskou soutěž (funkce vlastního kapitálu, pokud jde o rozšiřování obchodu). Za běžných tržních podmínek se za vložení kapitálu poskytuje úhrada odpovídající jeho hodnotě a zohledňující jeho funkci a podstupované riziko. Opěrný bod pro stanovení běžné tržní úhrady vloženého kapitálu je proto třeba spatřovat v dlouhodobé bezrizikové úrokové sazbě (dluhopisy spolkové vlády s platností 10 let), u které je třeba uplatnit rizikovou přirážku odrážející zvýšené riziko vlastních prostředků. Protože v okamžiku převedení majetku koncem roku 1990 činila již sazba úhrady za dlouhodobou bezrizikovou majetkovou investici zhruba 9 % (27), měla Komise závažné pochybnosti, že na zaplacenou paušální úplatu a/nebo úhradu ve výši 0,5 % resp. [...] % ročně za skutečně využité vlastní prostředky lze, i bez zohlednění nezbytné rizikové přirážky, pohlížet jako na úplatu/úhradu obvyklou na trhu. |
| --- | --- |

(55)

V daném případě viděla Komise hospodářskou výhodu pro LSH, která vyplývala z poskytnutí vlastních prostředků, zejména ve zvýšení kapacity pro poskytování úvěrů pro komerční úvěrové obchody LSH orientované na hospodářskou soutěž (funkce vlastního kapitálu, pokud jde o rozšiřování obchodu). Za běžných tržních podmínek se za vložení kapitálu poskytuje úhrada odpovídající jeho hodnotě a zohledňující jeho funkci a podstupované riziko. Opěrný bod pro stanovení běžné tržní úhrady vloženého kapitálu je proto třeba spatřovat v dlouhodobé bezrizikové úrokové sazbě (dluhopisy spolkové vlády s platností 10 let), u které je třeba uplatnit rizikovou přirážku odrážející zvýšené riziko vlastních prostředků. Protože v okamžiku převedení majetku koncem roku 1990 činila již sazba úhrady za dlouhodobou bezrizikovou majetkovou investici zhruba 9 % (27), měla Komise závažné pochybnosti, že na zaplacenou paušální úplatu a/nebo úhradu ve výši 0,5 % resp. [...] % ročně za skutečně využité vlastní prostředky lze, i bez zohlednění nezbytné rizikové přirážky, pohlížet jako na úplatu/úhradu obvyklou na trhu.

| (56) | Komise dále pochybovala, že by investor v podmínkách tržního hospodářství akceptoval omezení úhrady na část skutečně využitých prostředků. |
| --- | --- |

(56)

Komise dále pochybovala, že by investor v podmínkách tržního hospodářství akceptoval omezení úhrady na část skutečně využitých prostředků.

| (57) | Již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení však Komise přiznala, že při stanovování úhrady běžné na trhu nesměla zůstat nezohledněna nedostatečná likvidita kapitálu vloženého v daném případě. Ať již by nelikvidní vlastní prostředky banky dovolovaly rozšíření objemu úvěrů, musí být zohledněno, že v případě vložení nelikvidních kapitálových vkladů by LSH mohla dosáhnout úplného možného rozsahu zvýšení objemu obchodu pouze tehdy, pokud by další objem úvěrů refinancovala v plném rozsahu na kapitálovém trhu. Spolková země tak nemohla očekávat stejnou renditu jako investor likvidního kapitálu a odpovídající sleva je proto správná. |
| --- | --- |

(57)

Již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení však Komise přiznala, že při stanovování úhrady běžné na trhu nesměla zůstat nezohledněna nedostatečná likvidita kapitálu vloženého v daném případě. Ať již by nelikvidní vlastní prostředky banky dovolovaly rozšíření objemu úvěrů, musí být zohledněno, že v případě vložení nelikvidních kapitálových vkladů by LSH mohla dosáhnout úplného možného rozsahu zvýšení objemu obchodu pouze tehdy, pokud by další objem úvěrů refinancovala v plném rozsahu na kapitálovém trhu. Spolková země tak nemohla očekávat stejnou renditu jako investor likvidního kapitálu a odpovídající sleva je proto správná.

| (58) | Komise nemohla shledat, že by spolková země Šlesvicko-Holštýnsko při vložení majetku WKA a WAK dbala na to, aby se přiměřeně podílela na rozdělovaných ziscích banky a nárůstu hodnoty banky. Spolková země Šlesvicko-Holštýnsko zejména netrvala na změně účastnických vztahů ve svůj prospěch, což by ale bylo nezbytné pro zajištění toho, aby výplaty dividend a nárůst hodnoty odpovídaly výši vloženého příspěvku kapitálu. Dále spolková země od 1. ledna 1994 svůj podíl na tomto nárůstu hodnoty nezvyšovala, nýbrž dokonce snižovala. |
| --- | --- |

(58)

Komise nemohla shledat, že by spolková země Šlesvicko-Holštýnsko při vložení majetku WKA a WAK dbala na to, aby se přiměřeně podílela na rozdělovaných ziscích banky a nárůstu hodnoty banky. Spolková země Šlesvicko-Holštýnsko zejména netrvala na změně účastnických vztahů ve svůj prospěch, což by ale bylo nezbytné pro zajištění toho, aby výplaty dividend a nárůst hodnoty odpovídaly výši vloženého příspěvku kapitálu. Dále spolková země od 1. ledna 1994 svůj podíl na tomto nárůstu hodnoty nezvyšovala, nýbrž dokonce snižovala.

| (59) | V důsledku výše uvedeného došla Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k závěru, že se v případě uvedených opatření ve prospěch LSH, která provádí svou činnost ve svých nejdůležitějších oblastech na regionální, ale též vnitrostátní a mezinárodní úrovni, pravděpodobně jedná o státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Protože v dané situaci nebyla použitelná žádná ustanovení o výjimkách uvedená v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES, jakož i čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, byla státní podpora považována za neslučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(59)

V důsledku výše uvedeného došla Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k závěru, že se v případě uvedených opatření ve prospěch LSH, která provádí svou činnost ve svých nejdůležitějších oblastech na regionální, ale též vnitrostátní a mezinárodní úrovni, pravděpodobně jedná o státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Protože v dané situaci nebyla použitelná žádná ustanovení o výjimkách uvedená v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES, jakož i čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, byla státní podpora považována za neslučitelnou se společným trhem.

IV.   STANOVISKO NĚMECKA A LSH

| (60) | Ve stanovisku se uvádělo, že kapitál IB byl pro LSH jen omezeně použitelný, neboť oproti normálnímu základnímu kapitálu nesplňuje nebo splňuje jen omezeně tři zásadní funkce: (a) funkce financování, neboť tu by LSH měla k dispozici jen v případě úplného vložení WAK a WKA (b) funkce ručení je silně omezená, neboť kapitál IB je v ručení podřízen jinému vlastnímu kapitálu LSH. Navíc bylo závazkem k doplnění zajištěno, že také v případě platební neschopnosti LSH nebude použit kapitál IB; a (c) také kapitál IB je jen omezeně využitelný ke generování obchodu, neboť jednak se od něj musí odečíst ten podíl na kapitálu, který se musí použít na podložení nemovitostí spolkové země převedených na IB, a jednak se v posledních letech z důvodu vlastního rozšíření obchodní činnosti IB snížila část kapitálu IB doložitelná LSH. |
| --- | --- |

(60)

Ve stanovisku se uvádělo, že kapitál IB byl pro LSH jen omezeně použitelný, neboť oproti normálnímu základnímu kapitálu nesplňuje nebo splňuje jen omezeně tři zásadní funkce: (a) funkce financování, neboť tu by LSH měla k dispozici jen v případě úplného vložení WAK a WKA (b) funkce ručení je silně omezená, neboť kapitál IB je v ručení podřízen jinému vlastnímu kapitálu LSH. Navíc bylo závazkem k doplnění zajištěno, že také v případě platební neschopnosti LSH nebude použit kapitál IB; a (c) také kapitál IB je jen omezeně využitelný ke generování obchodu, neboť jednak se od něj musí odečíst ten podíl na kapitálu, který se musí použít na podložení nemovitostí spolkové země převedených na IB, a jednak se v posledních letech z důvodu vlastního rozšíření obchodní činnosti IB snížila část kapitálu IB doložitelná LSH.

| (61) | Z toho vyplynulo, že vložený kapitál IB nelze považovat za normální vklad základního kapitálu a že zvláštní okolnosti snižují úhradu, kterou spolková země směla očekávat jako přiměřenou za kapitál IB. |
| --- | --- |

(61)

Z toho vyplynulo, že vložený kapitál IB nelze považovat za normální vklad základního kapitálu a že zvláštní okolnosti snižují úhradu, kterou spolková země směla očekávat jako přiměřenou za kapitál IB.

| (62) | Dále bylo předneseno, že se nejedná o podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Za prvé byl v okamžiku vložení kapitálu IB vztah mezi zemskou bankou a jejími zřizovateli ještě rozhodujícím způsobem určován zvláštními instituty ručení ve prospěch veřejných bank v Německu (institucionální odpovědnost, tzv. Anstaltlast a ručení zřizovatele, tzv. Gewährträgerhaftung). Pojmem „institucionální odpovědnost“ se rozumí závazek zřizovatelů vybavit instituci finančními prostředky nutnými pro plnění úkolů a udržovat ji tak po dobu jejího trvání provozuschopnou. Vložení kapitálu IB sledovalo přesně tento účel. Historickému chápání tohoto institutu ručení by neodpovídalo omezení institucionální odpovědnosti na pouhý závazek zřizovatelů chránit svou instituci před konkursem. Za druhé LSH tvrdí, že poskytuje služby obecného hospodářského zájmu. Za třetí je požadavek průměrné rendity v rozporu s čl. 87 odst. 1 ve spojení s článkem 295 Smlouvy o ES, neboť tímto zvláštním požadavkem kladeným na veřejného investora by byla porušena zásada rovnocenného zacházení se soukromými a veřejnými podniky, která vyplývá z článku 295 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(62)

Dále bylo předneseno, že se nejedná o podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Za prvé byl v okamžiku vložení kapitálu IB vztah mezi zemskou bankou a jejími zřizovateli ještě rozhodujícím způsobem určován zvláštními instituty ručení ve prospěch veřejných bank v Německu (institucionální odpovědnost, tzv. Anstaltlast a ručení zřizovatele, tzv. Gewährträgerhaftung). Pojmem „institucionální odpovědnost“ se rozumí závazek zřizovatelů vybavit instituci finančními prostředky nutnými pro plnění úkolů a udržovat ji tak po dobu jejího trvání provozuschopnou. Vložení kapitálu IB sledovalo přesně tento účel. Historickému chápání tohoto institutu ručení by neodpovídalo omezení institucionální odpovědnosti na pouhý závazek zřizovatelů chránit svou instituci před konkursem. Za druhé LSH tvrdí, že poskytuje služby obecného hospodářského zájmu. Za třetí je požadavek průměrné rendity v rozporu s čl. 87 odst. 1 ve spojení s článkem 295 Smlouvy o ES, neboť tímto zvláštním požadavkem kladeným na veřejného investora by byla porušena zásada rovnocenného zacházení se soukromými a veřejnými podniky, která vyplývá z článku 295 Smlouvy o ES.

| (63) | Byly projednány tři různé ekonomické přístupy, pomocí kterých lze vypočítat běžnou tržní úhradu za kapitálový vklad: přístup z hlediska pojistné prémie, uvážení rizikového profilu a uvážení základního kapitálu. |
| --- | --- |

(63)

Byly projednány tři různé ekonomické přístupy, pomocí kterých lze vypočítat běžnou tržní úhradu za kapitálový vklad: přístup z hlediska pojistné prémie, uvážení rizikového profilu a uvážení základního kapitálu.

| (64) | Při přístupu z hlediska pojistné prémie se vychází z toho, že WAK a WKA byly vloženy do LSH jen v omezeném rozsahu a že z důvodu účelové vázanosti zůstala likvidita zcela na straně spolkové země. Uhrazeno musí být tedy pouze riziko spolkové země, že v případě insolvence zemské banky vůči ní bude nárokován kapitál IB. |
| --- | --- |

(64)

Při přístupu z hlediska pojistné prémie se vychází z toho, že WAK a WKA byly vloženy do LSH jen v omezeném rozsahu a že z důvodu účelové vázanosti zůstala likvidita zcela na straně spolkové země. Uhrazeno musí být tedy pouze riziko spolkové země, že v případě insolvence zemské banky vůči ní bude nárokován kapitál IB.

| (65) | Uvážení rizikového profilu se při zjišťování odpovídající tržní úhrady zaměřuje na investiční riziko, kterému je investovaný kapitál vystaven při investici do kapitálu banky k ručení. Přitom se vložení kapitálu, který má vlastnosti jako kapitál IB, srovnává s takovými nástroji kapitálového trhu, které jsou na základě svého hospodářského profilu srovnatelné s investicí spolkové země. Z toho se pak odvozuje úhrada obvyklá na trhu. |
| --- | --- |

(65)

Uvážení rizikového profilu se při zjišťování odpovídající tržní úhrady zaměřuje na investiční riziko, kterému je investovaný kapitál vystaven při investici do kapitálu banky k ručení. Přitom se vložení kapitálu, který má vlastnosti jako kapitál IB, srovnává s takovými nástroji kapitálového trhu, které jsou na základě svého hospodářského profilu srovnatelné s investicí spolkové země. Z toho se pak odvozuje úhrada obvyklá na trhu.

| (66) | Ačkoli je uvážení základního kapitálu podstatně komplikovanější a náchylnější k výskytu chyb, vede i ono, je-li správně použito, k témuž výsledku jako oba jiné přístupy. K výchozí úrokové sazbě, jakož i k jednotlivým přirážkám a slevám byla přijata následující stanoviska: |
| --- | --- |

(66)

Ačkoli je uvážení základního kapitálu podstatně komplikovanější a náchylnější k výskytu chyb, vede i ono, je-li správně použito, k témuž výsledku jako oba jiné přístupy. K výchozí úrokové sazbě, jakož i k jednotlivým přirážkám a slevám byla přijata následující stanoviska:

| (67) | Minimální rendita po zdanění: vzhledem k situaci týkající se výnosů v bankovním sektoru, a zejména u veřejných bank, se použití 12 % sazby zdá být přemrštěné. Směla by se použít nanejvýš výchozí sazba ve výši 11 %. Odkazuje se zde na různé posudky, které byly předloženy v řízení WestLB. |
| --- | --- |

(67)

Minimální rendita po zdanění: vzhledem k situaci týkající se výnosů v bankovním sektoru, a zejména u veřejných bank, se použití 12 % sazby zdá být přemrštěné. Směla by se použít nanejvýš výchozí sazba ve výši 11 %. Odkazuje se zde na různé posudky, které byly předloženy v řízení WestLB.

| (68) | Riziková přirážka: riziková přirážka ve výši 1,5 % uvedená v rozhodnutí 2000/392/ES je neodůvodněná a mělo by od ní být zcela upuštěno. U LSH se nejedná o kapitálový vklad ve výši celkem 5,9 miliardy DEM (rozsáhlá finanční investice) jako u WestLB, nýbrž o poskytnutí celkem 1,6 miliardy DEM. Mimoto z hlediska investora nijak nezáleží na velikosti investice, ale na její rizikové struktuře. V případě LSH také neplatí, že chybělo zvýšení hlasovacích práv, neboť zvýšení vlivu by nebylo dosaženo zvýšením hlasovacích práv. Také třetí uvedený důvod, chybějící zastupitelnost kapitálu IB, neplatí, neboť kapitál IB byl do LSH sice vložen na dobu neurčitou, ale nikoli neodvolatelně. |
| --- | --- |

(68)

Riziková přirážka: riziková přirážka ve výši 1,5 % uvedená v rozhodnutí 2000/392/ES je neodůvodněná a mělo by od ní být zcela upuštěno. U LSH se nejedná o kapitálový vklad ve výši celkem 5,9 miliardy DEM (rozsáhlá finanční investice) jako u WestLB, nýbrž o poskytnutí celkem 1,6 miliardy DEM. Mimoto z hlediska investora nijak nezáleží na velikosti investice, ale na její rizikové struktuře. V případě LSH také neplatí, že chybělo zvýšení hlasovacích práv, neboť zvýšení vlivu by nebylo dosaženo zvýšením hlasovacích práv. Také třetí uvedený důvod, chybějící zastupitelnost kapitálu IB, neplatí, neboť kapitál IB byl do LSH sice vložen na dobu neurčitou, ale nikoli neodvolatelně.

| (69) | Sleva za chybějící likviditu: nevýhoda likvidity spočívá v tom, že LSH obdržela kapitál IB z důvodu omezeného vložení pouze jako podřízený kapitál, avšak musela na kapitálovém trhu získat odpovídající likviditu, neboť likvidita kapitálu IB zůstala na straně spolkové země. Dodatečné úroky z cizího kapitálu ve výši bezrizikové úrokové sazby musejí být proto v plném rozsahu odečteny od rendity požadované spolkovou zemí jako investorem. Odpočet zmenšený zhruba o polovinu, který Komise v řízení WestLB odůvodnila snížením zdanitelného příjmu banky a z toho vyplývajícím nižším zatížením daní z příjmu právnických osob, je chybný. Daň z příjmu právnických osob u standardní investice je z hmotného hlediska zálohou k dani z příjmu fyzických osob nebo dani z příjmu právnických osob investora. Podle systematiky německého práva daně z příjmů právnických osob proto nepředstavuje žádné zatížení podniku. |
| --- | --- |

(69)

Sleva za chybějící likviditu: nevýhoda likvidity spočívá v tom, že LSH obdržela kapitál IB z důvodu omezeného vložení pouze jako podřízený kapitál, avšak musela na kapitálovém trhu získat odpovídající likviditu, neboť likvidita kapitálu IB zůstala na straně spolkové země. Dodatečné úroky z cizího kapitálu ve výši bezrizikové úrokové sazby musejí být proto v plném rozsahu odečteny od rendity požadované spolkovou zemí jako investorem. Odpočet zmenšený zhruba o polovinu, který Komise v řízení WestLB odůvodnila snížením zdanitelného příjmu banky a z toho vyplývajícím nižším zatížením daní z příjmu právnických osob, je chybný. Daň z příjmu právnických osob u standardní investice je z hmotného hlediska zálohou k dani z příjmu fyzických osob nebo dani z příjmu právnických osob investora. Podle systematiky německého práva daně z příjmů právnických osob proto nepředstavuje žádné zatížení podniku.

| (70) | Postup započtení daně z příjmu právnických osob: LSH je toho názoru, že pokud chce Komise setrvat u svého uvážení základního kapitálu, musí vypočítat buď zůstatek započtení z rendity soukromého srovnatelného investora nebo musí k renditě spolkové země připočítat odpovídající fiktivní zůstatek započtení. |
| --- | --- |

(70)

Postup započtení daně z příjmu právnických osob: LSH je toho názoru, že pokud chce Komise setrvat u svého uvážení základního kapitálu, musí vypočítat buď zůstatek započtení z rendity soukromého srovnatelného investora nebo musí k renditě spolkové země připočítat odpovídající fiktivní zůstatek započtení.

| (71) | Účinek vlastníka, účinek kuponu, sleva za pevně stanovenou úhradu: LSH poukazuje na další hospodářské účinky, které vedou ke snížení úhrady za kapitál IB, již je třeba označit za „přiměřenou“. |
| --- | --- |

(71)

Účinek vlastníka, účinek kuponu, sleva za pevně stanovenou úhradu: LSH poukazuje na další hospodářské účinky, které vedou ke snížení úhrady za kapitál IB, již je třeba označit za „přiměřenou“.

| (72) | Z hlediska práva podpor nezáleží na tom, jakým způsobem si spolková země Šlesvicko-Holštýnsko nechala od LSH poskytnout úhradu za vložení kapitálu IB. Při posuzování úhrady, kterou spolková země obdržela, musí být uváženy také synergické výhody dosažené tímto vložením. Vložením kapitálu IB do LSH měla spolková země Šlesvicko-Holštýnsko možnost za účast WestLB a Landesbank Baden-Württemberg na LSH docílit vyšší kupní ceny, než by bylo možné bez tohoto vložení. |
| --- | --- |

(72)

Z hlediska práva podpor nezáleží na tom, jakým způsobem si spolková země Šlesvicko-Holštýnsko nechala od LSH poskytnout úhradu za vložení kapitálu IB. Při posuzování úhrady, kterou spolková země obdržela, musí být uváženy také synergické výhody dosažené tímto vložením. Vložením kapitálu IB do LSH měla spolková země Šlesvicko-Holštýnsko možnost za účast WestLB a Landesbank Baden-Württemberg na LSH docílit vyšší kupní ceny, než by bylo možné bez tohoto vložení.

| (73) | Ohledně účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí bylo tvrzeno, že tento rezervní fond pro LSH neplní ani funkci financování ani funkci generování obchodu, neboť nebyl ze strany BAKred uznán jako základní kapitál pro účely bankovního dohledu. Úhrada za majetkové hodnoty vložené do LSH jako účelový rezervní fond ve formě nemovitostí nemusela být poskytnuta, neboť toto vložení nepředstavovalo pro LSH žádnou hospodářskou výhodu, za kterou by investor v podmínkách tržního hospodářství požadoval úhradu. |
| --- | --- |

(73)

Ohledně účelového rezervního fondu ve formě nemovitostí bylo tvrzeno, že tento rezervní fond pro LSH neplní ani funkci financování ani funkci generování obchodu, neboť nebyl ze strany BAKred uznán jako základní kapitál pro účely bankovního dohledu. Úhrada za majetkové hodnoty vložené do LSH jako účelový rezervní fond ve formě nemovitostí nemusela být poskytnuta, neboť toto vložení nepředstavovalo pro LSH žádnou hospodářskou výhodu, za kterou by investor v podmínkách tržního hospodářství požadoval úhradu.

| (74) | Shrne-li se výše uvedené, vložení prostředků spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko na podporu bytové výstavby do LSH nepředstavuje státní podporu. Srovnatelné vložení by uskutečnil i hypotetický soukromý investor. Spolková země za toto vložení obdržela od LSH přiměřenou úplatu běžnou na trhu. |
| --- | --- |

(74)

Shrne-li se výše uvedené, vložení prostředků spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko na podporu bytové výstavby do LSH nepředstavuje státní podporu. Srovnatelné vložení by uskutečnil i hypotetický soukromý investor. Spolková země za toto vložení obdržela od LSH přiměřenou úplatu běžnou na trhu.

V.   STANOVISKO BDB

| (75) | Podle názoru BdB nezaplatila LSH za vložený základní kapitál přiměřenou úhradu a tudíž získala státní podporu. |
| --- | --- |

(75)

Podle názoru BdB nezaplatila LSH za vložený základní kapitál přiměřenou úhradu a tudíž získala státní podporu.

| (76) | Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 k řízením zahájeným ohledně zemských bank dne 13. listopadu 2002 BdB uvedl, že se otázka, jaká úhrada je přiměřená, řeší podle metodiky, kterou brala Komise za základ v rozhodnutí 2000/392/ES. |
| --- | --- |

(76)

Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 k řízením zahájeným ohledně zemských bank dne 13. listopadu 2002 BdB uvedl, že se otázka, jaká úhrada je přiměřená, řeší podle metodiky, kterou brala Komise za základ v rozhodnutí 2000/392/ES.

| (77) | Jako první krok je proto nutné provést srovnání kapitálu daného k dispozici s jinými nástroji vlastního kapitálu. Jako druhý krok je třeba zjistit minimální úhradu, kterou by investor očekával za konkrétní investici vlastního kapitálu do zemské banky. Nakonec je nutno vypočítat případné přirážky a slevy kvůli zvláštnostem převodu. |
| --- | --- |

(77)

Jako první krok je proto nutné provést srovnání kapitálu daného k dispozici s jinými nástroji vlastního kapitálu. Jako druhý krok je třeba zjistit minimální úhradu, kterou by investor očekával za konkrétní investici vlastního kapitálu do zemské banky. Nakonec je nutno vypočítat případné přirážky a slevy kvůli zvláštnostem převodu.

| (78) | BdB došel ve svém stanovisku k výsledku, že vložení majetku bytové výstavby a prostředků na podporu ve všech pěti uvedených řízeních o zemských bankách a tím také v případě LSH musí být srovnáváno s poskytnutím základního kapitálu. |
| --- | --- |

(78)

BdB došel ve svém stanovisku k výsledku, že vložení majetku bytové výstavby a prostředků na podporu ve všech pěti uvedených řízeních o zemských bankách a tím také v případě LSH musí být srovnáváno s poskytnutím základního kapitálu.

| (79) | Téměř všechny zemské banky by podle údajů BdB od roku 1992 potřebovaly nový základní kapitál, aby mohly vyhovět přísnějším požadavkům na základě směrnice o kapitálové přiměřenosti. Bez zvýšení kapitálu by zemské banky musely omezit své obchody. Z toho je možné vyvodit, jak argumentuje BdB, že přidělený kapitál lze srovnávat pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznávány a byly disponibilní jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“). Z tohoto důvodu byly při srovnání od počátku vyloučeny prioritní akcie, s nimiž není spojeno žádné hlasovací právo, požitková práva a tzv. Perpetual Preferred Shares Tyto tři nástroje vlastního kapitálu nejsou v Německu uznávány jako základný kapitál, nýbrž pouze jako doplňkový kapitál (kapitál „Třídy 2“). Perpetual Preferred Shares navíc počátkem devadesátých let v Německu ještě neexistovaly. |
| --- | --- |

(79)

Téměř všechny zemské banky by podle údajů BdB od roku 1992 potřebovaly nový základní kapitál, aby mohly vyhovět přísnějším požadavkům na základě směrnice o kapitálové přiměřenosti. Bez zvýšení kapitálu by zemské banky musely omezit své obchody. Z toho je možné vyvodit, jak argumentuje BdB, že přidělený kapitál lze srovnávat pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznávány a byly disponibilní jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“). Z tohoto důvodu byly při srovnání od počátku vyloučeny prioritní akcie, s nimiž není spojeno žádné hlasovací právo, požitková práva a tzv. Perpetual Preferred Shares Tyto tři nástroje vlastního kapitálu nejsou v Německu uznávány jako základný kapitál, nýbrž pouze jako doplňkový kapitál (kapitál „Třídy 2“). Perpetual Preferred Shares navíc počátkem devadesátých let v Německu ještě neexistovaly.

| (80) | Za základní kapitál byly v příslušných časových obdobích vložení v Německu uznávány toliko základní kapitál a účasti tichého společníka. Srovnání s účastmi tichého společníka je přitom v každém případě vyloučeno. Za prvé mají účasti tichého společníka oproti základnímu kapitálu danému k dispozici pouze časově omezenou platnost, popř. mohou být vypovězeny a po uplynutí doby platnosti musejí být investorovi splaceny zpět. Investor proto nemůže očekávat, že za vklad tichého společníka obdrží stejnou úhradu jako za nástroj vlastního kapitálu uznaný pro účely bankovního dohledu na neomezenou dobu. |
| --- | --- |

(80)

Za základní kapitál byly v příslušných časových obdobích vložení v Německu uznávány toliko základní kapitál a účasti tichého společníka. Srovnání s účastmi tichého společníka je přitom v každém případě vyloučeno. Za prvé mají účasti tichého společníka oproti základnímu kapitálu danému k dispozici pouze časově omezenou platnost, popř. mohou být vypovězeny a po uplynutí doby platnosti musejí být investorovi splaceny zpět. Investor proto nemůže očekávat, že za vklad tichého společníka obdrží stejnou úhradu jako za nástroj vlastního kapitálu uznaný pro účely bankovního dohledu na neomezenou dobu.

| (81) | Za druhé, dokud se v některých případech bude uplatňovat, že přidělený kapitál ručí na základě dohody mezi vlastníky zemské banky jako druhořadý po základním kapitálu, nelze z toho odvozovat žádné snížené riziko investora. Ve všech případech převodu představuje přidělený kapitál významnou část celkového základního kapitálu, částečně dokonce více než 50 %. Existuje tak velmi vysoká pravděpodobnost, že by přidělený kapitál byl v případě ztráty alespoň částečně použit (28). |
| --- | --- |

(81)

Za druhé, dokud se v některých případech bude uplatňovat, že přidělený kapitál ručí na základě dohody mezi vlastníky zemské banky jako druhořadý po základním kapitálu, nelze z toho odvozovat žádné snížené riziko investora. Ve všech případech převodu představuje přidělený kapitál významnou část celkového základního kapitálu, částečně dokonce více než 50 %. Existuje tak velmi vysoká pravděpodobnost, že by přidělený kapitál byl v případě ztráty alespoň částečně použit (28).

| (82) | Rozdílná kvalita vkladu tichého společníka ve srovnání se základním kapitálem byla za třetí také potvrzena basilejským Výborem pro bankovní dohled s ohledem na definici základního kapitálu z hlediska bankovního dohledu. Vklad tichého společníka musí být z hlediska bankovního dohledu uznán toliko jako tzv. kapitál „Lower-Tier-1“. Tento kapitál smí činit již jen 15 % požadovaného podílu základního kapitálu, tzn. při podílu základního kapitálu ve výši 4 % musí 3,4 % představovat základní kapitál a otevřené rezervní fondy (např. účelový rezervní fond vložený do zemských bank). Navíc banky přijímají podřízené nástroje vlastního kapitálu, např. prioritní akcie nebo požitková práva, jen v nepatrném rozsahu. Na nátlak ratingových agentur skoro nikdy nedosáhly více než 10 % celkového základního kapitálu banky, což je zcela jiná situace než u zde posuzovaných případů. Na pozadí těchto skutečností nelze účasti tichého společníka využít pro velké objemy, které investor investuje sám. |
| --- | --- |

(82)

Rozdílná kvalita vkladu tichého společníka ve srovnání se základním kapitálem byla za třetí také potvrzena basilejským Výborem pro bankovní dohled s ohledem na definici základního kapitálu z hlediska bankovního dohledu. Vklad tichého společníka musí být z hlediska bankovního dohledu uznán toliko jako tzv. kapitál „Lower-Tier-1“. Tento kapitál smí činit již jen 15 % požadovaného podílu základního kapitálu, tzn. při podílu základního kapitálu ve výši 4 % musí 3,4 % představovat základní kapitál a otevřené rezervní fondy (např. účelový rezervní fond vložený do zemských bank). Navíc banky přijímají podřízené nástroje vlastního kapitálu, např. prioritní akcie nebo požitková práva, jen v nepatrném rozsahu. Na nátlak ratingových agentur skoro nikdy nedosáhly více než 10 % celkového základního kapitálu banky, což je zcela jiná situace než u zde posuzovaných případů. Na pozadí těchto skutečností nelze účasti tichého společníka využít pro velké objemy, které investor investuje sám.

| (83) | BdB uvedl, že veškeré metody ke zjištění přiměřené úhrady (rendity) za základní kapitál, který je dán k dispozici, vycházejí z bezrizikové rendity a přičítají rizikovou prémii.
  Metody je možno odvodit z následujícího základního principu:
  Očekávaná rendita rizikové investice
  = Bezriziková rendita + Riziková prémie rizikové investice |
| --- | --- |

(83)

BdB uvedl, že veškeré metody ke zjištění přiměřené úhrady (rendity) za základní kapitál, který je dán k dispozici, vycházejí z bezrizikové rendity a přičítají rizikovou prémii.

Metody je možno odvodit z následujícího základního principu:

Očekávaná rendita rizikové investice

= Bezriziková rendita + Riziková prémie rizikové investice

| (84) | Ke zjištění bezrizikové rendity BdB použil rendity dlouhodobých vládních dluhopisů, protože u pevně úročených cenných papírů státních emitentů se jedná o formu investice s nejmenším nebo dokonce žádným rizikem (29). |
| --- | --- |

(84)

Ke zjištění bezrizikové rendity BdB použil rendity dlouhodobých vládních dluhopisů, protože u pevně úročených cenných papírů státních emitentů se jedná o formu investice s nejmenším nebo dokonce žádným rizikem (29).

| (85) | Pro odvození rizikové prémie zjišťuje BdB nejprve tzv. tržní rizikovou prémii, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou renditou akcií a dlouhodobou průměrnou renditou vládních dluhopisů. Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 vzal za základ nejprve dlouhodobou tržní rizikovou prémii v jednotné výši 4,6 %. |
| --- | --- |

(85)

Pro odvození rizikové prémie zjišťuje BdB nejprve tzv. tržní rizikovou prémii, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou renditou akcií a dlouhodobou průměrnou renditou vládních dluhopisů. Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 vzal za základ nejprve dlouhodobou tržní rizikovou prémii v jednotné výši 4,6 %.

| (86) | Jako druhý krok BdB určil hodnotu beta zemských bank, tzn. individuální rizikovou prémii bank, podle které je třeba upravit všeobecnou tržní rizikovou prémii. BdB přitom zjišťuje hodnoty beta statisticky podle vlastních údajů, což znamená, že hodnoty beta jsou odhadovány na základě namátkového vzorku historických údajů. BdB přitom dospěl nejdříve k výsledku, že veškeré hodnoty beta pro všechny zemské banky a zvažovaná časová období jsou vyšší než jedna (30). |
| --- | --- |

(86)

Jako druhý krok BdB určil hodnotu beta zemských bank, tzn. individuální rizikovou prémii bank, podle které je třeba upravit všeobecnou tržní rizikovou prémii. BdB přitom zjišťuje hodnoty beta statisticky podle vlastních údajů, což znamená, že hodnoty beta jsou odhadovány na základě namátkového vzorku historických údajů. BdB přitom dospěl nejdříve k výsledku, že veškeré hodnoty beta pro všechny zemské banky a zvažovaná časová období jsou vyšší než jedna (30).

| (87) | BdB vzal za základ bezrizikovou základní úrokovou sazbu ve výši 9,74 % a faktor beta pro LSH ve výši 1,1105 a došel k očekávané minimální úhradě za investici do základního kapitálu do LSH k okamžiku převodu kapitálu IB ke dni 31. prosince 1990 ve výši 14,85 % ročně. |
| --- | --- |

(87)

BdB vzal za základ bezrizikovou základní úrokovou sazbu ve výši 9,74 % a faktor beta pro LSH ve výši 1,1105 a došel k očekávané minimální úhradě za investici do základního kapitálu do LSH k okamžiku převodu kapitálu IB ke dni 31. prosince 1990 ve výši 14,85 % ročně.

| (88) | BdB dále konstatoval, že sazba odečtená Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES od minimální úhrady z důvodu chybějící likvidity majetku WfA byla potvrzena Soudem prvního stupně. Neexistuje tedy žádný důvod odchylovat se v daných případech od této metody, a také zde se má provést sleva za likviditu. Výše slevy za chybějící likviditu se určuje podle „metodiky WestLB“ na základě čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování minus použitelná daň z podnikání). |
| --- | --- |

(88)

BdB dále konstatoval, že sazba odečtená Komisí v rozhodnutí 2000/392/ES od minimální úhrady z důvodu chybějící likvidity majetku WfA byla potvrzena Soudem prvního stupně. Neexistuje tedy žádný důvod odchylovat se v daných případech od této metody, a také zde se má provést sleva za likviditu. Výše slevy za chybějící likviditu se určuje podle „metodiky WestLB“ na základě čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování minus použitelná daň z podnikání).

| (89) | Podle názoru BdB působily u postupů převodu oproti „normální investici do základního kapitálu“ tři aspekty jako aspekty zvyšující míru rizika: zčásti mimořádně vysoký objem převodu majetku, neprovedené vydání nových podílů společnosti a s tím spojené upuštění od dalších hlasovacích práv, jakož i chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost investovaný kapitál kdykoli opět z podniku odebrat. |
| --- | --- |

(89)

Podle názoru BdB působily u postupů převodu oproti „normální investici do základního kapitálu“ tři aspekty jako aspekty zvyšující míru rizika: zčásti mimořádně vysoký objem převodu majetku, neprovedené vydání nových podílů společnosti a s tím spojené upuštění od dalších hlasovacích práv, jakož i chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost investovaný kapitál kdykoli opět z podniku odebrat.

| (90) | Nakonec BdB vyzdvihl, že při výpočtu přiměřené úhrady v případě LSH má být za základ brána celková částka, která byla uznána jako základní kapitál, a nikoli pouze skutečně nárokovaná část. Odůvodňuje to tím, že investor v podmínkách tržního hospodářství by neakceptoval omezení své úhrady na skutečně použitou část. Pro soukromého investora, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nevýznamné, zda úvěrová instituce přidělený kapitál skutečně využije k rozšíření obchodní činnosti. Rozhodující pro něj spíše je, že s přidělenou částkou již nemůže sám hospodařit a tím nemůže dosáhnout odpovídajících rendit. |
| --- | --- |

(90)

Nakonec BdB vyzdvihl, že při výpočtu přiměřené úhrady v případě LSH má být za základ brána celková částka, která byla uznána jako základní kapitál, a nikoli pouze skutečně nárokovaná část. Odůvodňuje to tím, že investor v podmínkách tržního hospodářství by neakceptoval omezení své úhrady na skutečně použitou část. Pro soukromého investora, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nevýznamné, zda úvěrová instituce přidělený kapitál skutečně využije k rozšíření obchodní činnosti. Rozhodující pro něj spíše je, že s přidělenou částkou již nemůže sám hospodařit a tím nemůže dosáhnout odpovídajících rendit.

| (91) | Také pro účelový rezervní fond ve formě nemovitostí, který dosud nebyl ze strany BAKred uznán jako vlastní kapitál z hlediska bankovního dohledu, musí být podle BdB zaplacena úhrada ve výši 0,3 %. Přestože tato částka nebyla uznána jako základní kapitál, mají ji věřitelé zemské banky rovněž k dispozici ke krytí ztrát a vkladatelé a ratingové agentury se neorientují pouze podle základního kapitálu banky, nýbrž podle hospodářského vlastního kapitálu vykázaného v rozvaze. Provize z ručení ve výši 0,3 % ročně, kterou Komise stanovila za základ v rozhodnutí WestLB a kterou zjistila srovnáním částky kapitálu se zárukou, je i zde správná. |
| --- | --- |

(91)

Také pro účelový rezervní fond ve formě nemovitostí, který dosud nebyl ze strany BAKred uznán jako vlastní kapitál z hlediska bankovního dohledu, musí být podle BdB zaplacena úhrada ve výši 0,3 %. Přestože tato částka nebyla uznána jako základní kapitál, mají ji věřitelé zemské banky rovněž k dispozici ke krytí ztrát a vkladatelé a ratingové agentury se neorientují pouze podle základního kapitálu banky, nýbrž podle hospodářského vlastního kapitálu vykázaného v rozvaze. Provize z ručení ve výši 0,3 % ročně, kterou Komise stanovila za základ v rozhodnutí WestLB a kterou zjistila srovnáním částky kapitálu se zárukou, je i zde správná.

VI.   REAKCE NĚMECKA NA PŘIPOMÍNKY BDB A OPĚTOVNÉ STANOVISKO NĚMECKA

| (92) | Německo se ve svém stanovisku ze dne 29. října 2003 k připomínkám BdB ohradilo proti námitce, že musí být uhrazen také kapitál IB, který byl uznán z hlediska dohledu a nebyl doložen. LSH neměla z této části kapitálu IB žádnou hospodářskou výhodu a proto nebyla povinna poskytnout úhradu. Ne každý doplňkový kapitál k ručení uznaný z hlediska bankovního dohledu představuje pro banku automaticky hospodářský užitek nebo výhodu. Do LSH dále nebyl vložen žádný likvidní základní kapitál, nýbrž nelikvidní majetek, který plnil – nanejvýš – omezené funkce ručení a který LSH právě neumožnil využít kapitál pro účely investice nebo poskytování půjček. |
| --- | --- |

(92)

Německo se ve svém stanovisku ze dne 29. října 2003 k připomínkám BdB ohradilo proti námitce, že musí být uhrazen také kapitál IB, který byl uznán z hlediska dohledu a nebyl doložen. LSH neměla z této části kapitálu IB žádnou hospodářskou výhodu a proto nebyla povinna poskytnout úhradu. Ne každý doplňkový kapitál k ručení uznaný z hlediska bankovního dohledu představuje pro banku automaticky hospodářský užitek nebo výhodu. Do LSH dále nebyl vložen žádný likvidní základní kapitál, nýbrž nelikvidní majetek, který plnil – nanejvýš – omezené funkce ručení a který LSH právě neumožnil využít kapitál pro účely investice nebo poskytování půjček.

| (93) | Německo se dále ohradilo také vůči námitce, že musí být zaplacena úhrada za část vloženého kapitálu, která nebyla uznána z hlediska právního dohledu (v případě účelového rezervního fondu LSH ve formě nemovitostí). Tato část se kvůli své trvalé účelové vázanosti nacházela ve finančně-technickém koloběhu a nepřinesla LSH žádnou výhodu prostřednictvím zvýšení její kapitálové přiměřenosti. Také ratingové agentury považovaly za významný výlučně kapitál, který byl z hlediska právního dohledu uznán za základní kapitál k ručení. Pro Německo proto nebylo zřejmé, proč by účelový rezervní fond ve formě nemovitostí měl z hlediska bankovního dohledu a věřitelů představovat udržitelnou hodnotovou rezervu. |
| --- | --- |

(93)

Německo se dále ohradilo také vůči námitce, že musí být zaplacena úhrada za část vloženého kapitálu, která nebyla uznána z hlediska právního dohledu (v případě účelového rezervního fondu LSH ve formě nemovitostí). Tato část se kvůli své trvalé účelové vázanosti nacházela ve finančně-technickém koloběhu a nepřinesla LSH žádnou výhodu prostřednictvím zvýšení její kapitálové přiměřenosti. Také ratingové agentury považovaly za významný výlučně kapitál, který byl z hlediska právního dohledu uznán za základní kapitál k ručení. Pro Německo proto nebylo zřejmé, proč by účelový rezervní fond ve formě nemovitostí měl z hlediska bankovního dohledu a věřitelů představovat udržitelnou hodnotovou rezervu.

| (94) | Německo poukázalo na to, že kapitál IB má nejblíže k Perpetual Preferred Shares, požitkovým právům a účastem tichého společníka. |
| --- | --- |

(94)

Německo poukázalo na to, že kapitál IB má nejblíže k Perpetual Preferred Shares, požitkovým právům a účastem tichého společníka.

| (95) | Německo argumentovalo, že zřizovatelé LSH sjednali v roce 1994 povinnost poměrného doplnění kapitálu, která zajišťovala, že také v nepravděpodobném případě platební neschopnosti LSH by nebyl použit kapitál IB. Pro investora tedy v zemské bance existuje riziko, které je třeba uhradit, pouze v tom, že vložený kapitál byl ztracen v důsledku průběžných ztrát banky. Proti tomu ale nabízí účinnou ochranu stávající dohoda o podřízenosti. |
| --- | --- |

(95)

Německo argumentovalo, že zřizovatelé LSH sjednali v roce 1994 povinnost poměrného doplnění kapitálu, která zajišťovala, že také v nepravděpodobném případě platební neschopnosti LSH by nebyl použit kapitál IB. Pro investora tedy v zemské bance existuje riziko, které je třeba uhradit, pouze v tom, že vložený kapitál byl ztracen v důsledku průběžných ztrát banky. Proti tomu ale nabízí účinnou ochranu stávající dohoda o podřízenosti.

| (96) | Výpočty minimální úhrady vypracované BdB jsou chybné z mnoha důvodů. Za to může používání nesprávně určených faktorů pro výpočet v CAPM, nerealistický předpoklad zaručené, pevně stanovené úhrady a přirážky a slevy, jejichž důvod nelze zjistit. |
| --- | --- |

(96)

Výpočty minimální úhrady vypracované BdB jsou chybné z mnoha důvodů. Za to může používání nesprávně určených faktorů pro výpočet v CAPM, nerealistický předpoklad zaručené, pevně stanovené úhrady a přirážky a slevy, jejichž důvod nelze zjistit.

| (97) | Německo se dále kriticky zabývalo modelem CAPM používaným BdB pro zjištění minimální rendity pro investice do základního kapitálu do zemských bank. Vedle vhodnosti modelu CAPM pro určování očekávání rendity investice, která má vynášet pevně stanovenou úhradu, kritizovalo též použité faktory (bezrizikovou úrokovou míru, tržní rizikovou prémii a hodnotu beta). |
| --- | --- |

(97)

Německo se dále kriticky zabývalo modelem CAPM používaným BdB pro zjištění minimální rendity pro investice do základního kapitálu do zemských bank. Vedle vhodnosti modelu CAPM pro určování očekávání rendity investice, která má vynášet pevně stanovenou úhradu, kritizovalo též použité faktory (bezrizikovou úrokovou míru, tržní rizikovou prémii a hodnotu beta).

| (98) | Při určování bezrizikové úrokové sazby je na pováženou metoda využívaná BdB, při které se použije reálná úroková míra vztažená k rozhodnému dni. Mnohem spíše by měla být vzata průměrná hodnota za co nejdelší období. Německo stanovilo aritmetický průměr ročních „celkových výnosů“ (total returns) indexu REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG mezi únorem 1970 a prosincem 1990 a došlo k výsledku ve výši 6,91 %. |
| --- | --- |

(98)

Při určování bezrizikové úrokové sazby je na pováženou metoda využívaná BdB, při které se použije reálná úroková míra vztažená k rozhodnému dni. Mnohem spíše by měla být vzata průměrná hodnota za co nejdelší období. Německo stanovilo aritmetický průměr ročních „celkových výnosů“ (total returns) indexu REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG mezi únorem 1970 a prosincem 1990 a došlo k výsledku ve výši 6,91 %.

| (99) | V případě tržní rizikové prémie se Německo vyslovilo proti hodnotě 4,6 % používané BdB a zastávalo názor, že je třeba vycházet z hodnoty 3,0 %. |
| --- | --- |

(99)

V případě tržní rizikové prémie se Německo vyslovilo proti hodnotě 4,6 % používané BdB a zastávalo názor, že je třeba vycházet z hodnoty 3,0 %.

| (100) | Banky, jejichž údaje BdB využíval pro zjišťování hodnoty beta pro LSH a které byly vedeny v CDAX, se podílely na narušení trhu, neboť za prvé pět největších úvěrových bank mělo dohromady velmi vysokou váhu mezi bankami CDAX (76 %) a za druhé vykazovaly rozdíly v obchodním profilu. Ke správnému určení hodnoty beta pro LSH by měla být spíše použita srovnatelná skupina, totiž IKB, BHF-Bank a Vereins- und Westbank, což by vedlo k hodnotě beta 0,7894. |
| --- | --- |

(100)

Banky, jejichž údaje BdB využíval pro zjišťování hodnoty beta pro LSH a které byly vedeny v CDAX, se podílely na narušení trhu, neboť za prvé pět největších úvěrových bank mělo dohromady velmi vysokou váhu mezi bankami CDAX (76 %) a za druhé vykazovaly rozdíly v obchodním profilu. Ke správnému určení hodnoty beta pro LSH by měla být spíše použita srovnatelná skupina, totiž IKB, BHF-Bank a Vereins- und Westbank, což by vedlo k hodnotě beta 0,7894.

| (101) | Německo tedy výsledně vycházelo z minimální úhrady za investici do LSH podobnou investici do základního kapitálu (při zohlednění faktoru beta 0,7894, tržní rizikové prémie ve výši 3 % a uvedené základní úrokové sazby ve výši 6,91 %) ve výši 9,28 % k 31. prosinci 1990. |
| --- | --- |

(101)

Německo tedy výsledně vycházelo z minimální úhrady za investici do LSH podobnou investici do základního kapitálu (při zohlednění faktoru beta 0,7894, tržní rizikové prémie ve výši 3 % a uvedené základní úrokové sazby ve výši 6,91 %) ve výši 9,28 % k 31. prosinci 1990.

VII.   STANOVISKO SPOLKOVÉ ZEMĚ SEVERNÍ PORÝNÍ-VESTFÁLSKO A SPOLEČNOSTI WESTLB

| (102) | Ve stanovisku předaném Německem dne 30. října 2003 k rozhodnutí o zahájení řízení popírají spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB, že vložení majetku do zemských bank, zejména v případě LSH, může být srovnáváno se základním kapitálem. Vklady tichého společníka a takzvané perpetuály byly naopak v Německu uznávány již od roku 1991 jako základní kapitál. Navíc se úhrada neřídí podle zařazení z hlediska práva bankovního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu investice. Protože majetek ručí druhořadě, je riziková struktura srovnatelná spíše s vklady tichého společníka nebo takzvanými perpetuály, než s investicemi do základního kapitálu. |
| --- | --- |

(102)

Ve stanovisku předaném Německem dne 30. října 2003 k rozhodnutí o zahájení řízení popírají spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB, že vložení majetku do zemských bank, zejména v případě LSH, může být srovnáváno se základním kapitálem. Vklady tichého společníka a takzvané perpetuály byly naopak v Německu uznávány již od roku 1991 jako základní kapitál. Navíc se úhrada neřídí podle zařazení z hlediska práva bankovního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu investice. Protože majetek ručí druhořadě, je riziková struktura srovnatelná spíše s vklady tichého společníka nebo takzvanými perpetuály, než s investicemi do základního kapitálu.

| (103) | Ohledně výpočtu minimální úhrady u investice do základního kapitálu nelze proti modelu CAPM z pohledu WestLB metodicky nic namítat. Ovšem hodnoty beta zjištěné BdB, které jsou zřetelně vyšší než 1, jsou nepřiměřené. Faktor beta vyšší než 1 naznačuje, že akcie podniku představuje vyšší riziko než trh jako celek. Na základě tehdy nesporně existující institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele bylo riziko investice do zemské banky ale jasně nižší než riziko trhu jako celku. |
| --- | --- |

(103)

Ohledně výpočtu minimální úhrady u investice do základního kapitálu nelze proti modelu CAPM z pohledu WestLB metodicky nic namítat. Ovšem hodnoty beta zjištěné BdB, které jsou zřetelně vyšší než 1, jsou nepřiměřené. Faktor beta vyšší než 1 naznačuje, že akcie podniku představuje vyšší riziko než trh jako celek. Na základě tehdy nesporně existující institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele bylo riziko investice do zemské banky ale jasně nižší než riziko trhu jako celku.

| (104) | Vedle toho by ve zvláštním případě zemských bank znamenalo chybu vycházet z očekávané rendity k okamžiku vložení majetku do zemských bank. V rámci testu soukromého investora je tento přístup v zásadě smysluplný. Zde by to znamenalo, že základem má být rendita očekávaná v roce 1991. Jakékoli ekonomické realitě by ale odporovalo, aby investor v roce 2003 obdržel očekávanou renditu roku 1991, která dalece převyšuje skutečně dosaženou renditu. Schematicky trvalé použití sazby rendity ve výši cca 12 % by neodůvodněně znevýhodnilo zemské banky oproti účastníkům hospodářské soutěže ze soukromé sféry. |
| --- | --- |

(104)

Vedle toho by ve zvláštním případě zemských bank znamenalo chybu vycházet z očekávané rendity k okamžiku vložení majetku do zemských bank. V rámci testu soukromého investora je tento přístup v zásadě smysluplný. Zde by to znamenalo, že základem má být rendita očekávaná v roce 1991. Jakékoli ekonomické realitě by ale odporovalo, aby investor v roce 2003 obdržel očekávanou renditu roku 1991, která dalece převyšuje skutečně dosaženou renditu. Schematicky trvalé použití sazby rendity ve výši cca 12 % by neodůvodněně znevýhodnilo zemské banky oproti účastníkům hospodářské soutěže ze soukromé sféry.

| (105) | Pokud jde o slevu z důvodu chybějící likvidity převedeného majetku, jsou WestLB a spolková země Severní Porýní-Vestfálsko toho názoru, že sazba za bezrizikové vládní dluhopisy musí být plně odečtena od základní rendity. Majetkovými převody by zemské banky nezískaly žádnou likviditu. Není ekonomicky udržitelné snížit tuto sazbu o daňovou úsporu, protože tvorba cen u nástrojů kapitálového trhu je nezávislá na daňové situaci. Jinak by ceny za jeden nástroj kapitálového trhu musely být rozdílné vždy podle daňové situace. |
| --- | --- |

(105)

Pokud jde o slevu z důvodu chybějící likvidity převedeného majetku, jsou WestLB a spolková země Severní Porýní-Vestfálsko toho názoru, že sazba za bezrizikové vládní dluhopisy musí být plně odečtena od základní rendity. Majetkovými převody by zemské banky nezískaly žádnou likviditu. Není ekonomicky udržitelné snížit tuto sazbu o daňovou úsporu, protože tvorba cen u nástrojů kapitálového trhu je nezávislá na daňové situaci. Jinak by ceny za jeden nástroj kapitálového trhu musely být rozdílné vždy podle daňové situace.

| (106) | Konečně by se měla skutečnost, že na základě chybějící likvidity majetků není také likvidita riziková, zohlednit jako skutečnost snižující riziko a tím i úplatu. Toto by se mělo zohlednit odpovídající slevou. Rovněž by se měla kvůli takzvanému efektu vlastníka uplatnit sleva, neboť investor, který již má v podniku podíl, hodnotí další investici jinak než nový investor. |
| --- | --- |

(106)

Konečně by se měla skutečnost, že na základě chybějící likvidity majetků není také likvidita riziková, zohlednit jako skutečnost snižující riziko a tím i úplatu. Toto by se mělo zohlednit odpovídající slevou. Rovněž by se měla kvůli takzvanému efektu vlastníka uplatnit sleva, neboť investor, který již má v podniku podíl, hodnotí další investici jinak než nový investor.

VIII.   DOROZUMĚNÍ MEZI BDB, SPOLKOVOU ZEMÍ ŠLESVICKO-HOLŠTÝNSKO A HSH NORDBANK

| (107) | Dne 8. října 2004 se Komise dozvěděla o výsledcích dorozumění mezi stěžovatelem BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a HSH Nordbank, která se vytvořila z LSH a Hamburgische Landesbank v roce 2003. Bez ohledu na přetrvávající zásadní právní názory se strany dorozumění dohodly na tom, co samy považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady. Strany prosí Komisi, aby zohlednila výsledky dorozumění při vydání svého rozhodnutí. |
| --- | --- |

(107)

Dne 8. října 2004 se Komise dozvěděla o výsledcích dorozumění mezi stěžovatelem BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a HSH Nordbank, která se vytvořila z LSH a Hamburgische Landesbank v roce 2003. Bez ohledu na přetrvávající zásadní právní názory se strany dorozumění dohodly na tom, co samy považují za vhodné parametry pro určení přiměřené úhrady. Strany prosí Komisi, aby zohlednila výsledky dorozumění při vydání svého rozhodnutí.

| (108) | Strany určí na základě modelu CAPM nejdříve minimální úhradu za hypotetickou investici do základního kapitálu LSH. Přiměřená minimální úhrada za účelový majetek má podle tohoto modelu činit 9,29 % ročně. Při výpočtu této minimální úhrady byla použita dlouhodobá bezriziková úroková sazba, kterou zemská banka zjistila za použití indexu REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG, a faktor beta odhadnutý na základě posudku společnosti KPMG ze dne 26. května 2004, který zadala zemská banka. Konkrétně k okamžiku vložení dne 31. prosince 1990 vyšla pro LSH bezriziková základní úroková sazba ve výši 6,61 %. Jako faktor beta byla na základě studie společnosti KPMG stanovena hodnota 0,670. Hodnota tržní rizikové prémie byla stanovena na 4 % (jednotně pro všechny zemské banky). |
| --- | --- |

(108)

Strany určí na základě modelu CAPM nejdříve minimální úhradu za hypotetickou investici do základního kapitálu LSH. Přiměřená minimální úhrada za účelový majetek má podle tohoto modelu činit 9,29 % ročně. Při výpočtu této minimální úhrady byla použita dlouhodobá bezriziková úroková sazba, kterou zemská banka zjistila za použití indexu REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG, a faktor beta odhadnutý na základě posudku společnosti KPMG ze dne 26. května 2004, který zadala zemská banka. Konkrétně k okamžiku vložení dne 31. prosince 1990 vyšla pro LSH bezriziková základní úroková sazba ve výši 6,61 %. Jako faktor beta byla na základě studie společnosti KPMG stanovena hodnota 0,670. Hodnota tržní rizikové prémie byla stanovena na 4 % (jednotně pro všechny zemské banky).

| (109) | Poté se určí sleva z důvodu chybějící likvidity kapitálu. Bezriziková úroková sazba ve výši 6,61 % byla přitom opět použita za základ pro hrubé náklady na refinancování. Ke zjištění čistých nákladů na refinancování byla stanovena rozhodující daňová zátěž LSH v paušální výši 50 %, vztaženo k okamžiku vložení, takže vychází srážka z důvodu likvidity ve výši 3,31 %. |
| --- | --- |

(109)

Poté se určí sleva z důvodu chybějící likvidity kapitálu. Bezriziková úroková sazba ve výši 6,61 % byla přitom opět použita za základ pro hrubé náklady na refinancování. Ke zjištění čistých nákladů na refinancování byla stanovena rozhodující daňová zátěž LSH v paušální výši 50 %, vztaženo k okamžiku vložení, takže vychází srážka z důvodu likvidity ve výši 3,31 %.

| (110) | Nakonec se přičte přirážka ve výši 0,3 % z důvodu chybějícího vydání hlasovacích práv. |
| --- | --- |

(110)

Nakonec se přičte přirážka ve výši 0,3 % z důvodu chybějícího vydání hlasovacích práv.

| (111) | Celkem z toho vyplývá úhrada za účelový majetek ve výši 6,28 % ročně po zdanění za tu část prostředků na podporu, které byly využitelné pro obchod LSH v rámci hospodářské soutěže. Tato úhrada má být splatná od konce měsíce, ve kterém byly prostředky uznány jako základní kapitál (31. 8. 1991). |
| --- | --- |

(111)

Celkem z toho vyplývá úhrada za účelový majetek ve výši 6,28 % ročně po zdanění za tu část prostředků na podporu, které byly využitelné pro obchod LSH v rámci hospodářské soutěže. Tato úhrada má být splatná od konce měsíce, ve kterém byly prostředky uznány jako základní kapitál (31. 8. 1991).

| (112) | Podle dorozumění tak prvek podpory, který musí HSH Nordbank zpět zaplatit, spočívá v rozdílu mezi úplatou, kterou LSH skutečně zaplatila, a úplatou, která odpovídá zjištěné přiměřené úhradě ve výši 6,28 %. |
| --- | --- |

(112)

Podle dorozumění tak prvek podpory, který musí HSH Nordbank zpět zaplatit, spočívá v rozdílu mezi úplatou, kterou LSH skutečně zaplatila, a úplatou, která odpovídá zjištěné přiměřené úhradě ve výši 6,28 %.

| (113) | Strany se rovněž dohodly na provizi avala ve výši 0,3 %, která musí být zaplacena jak na kapitál k ručení, který IB sama doložila, tak také na účelový rezervní fond ve formě nemovitostí. HSH Nordbank dále neprotestovala proti tomu, že pro období vložení až do konce měsíce, ve kterém došlo k uznání ze strany BAKred za základní kapitál (1. leden 1991 – 30. srpen 1991), musí být zaplacena provize avala ve výši 0,3 % na částku ve výši 1 306,05 milionů DEM vykázanou v rozvaze. |
| --- | --- |

(113)

Strany se rovněž dohodly na provizi avala ve výši 0,3 %, která musí být zaplacena jak na kapitál k ručení, který IB sama doložila, tak také na účelový rezervní fond ve formě nemovitostí. HSH Nordbank dále neprotestovala proti tomu, že pro období vložení až do konce měsíce, ve kterém došlo k uznání ze strany BAKred za základní kapitál (1. leden 1991 – 30. srpen 1991), musí být zaplacena provize avala ve výši 0,3 % na částku ve výši 1 306,05 milionů DEM vykázanou v rozvaze.

| (114) | Po prvé bylo v rámci jednání o dorozumění předneseno, že vedle úhrady za kapitál IB, která již byla zmíněna, byl zemi Šlesvicko-Holštýnsko v podobě dividend vyplacen jako další prvek úhrady roční přebytek společnosti IB. Právní základ pro tuto výplatu je § 17 odst. 2 IBG (znění z roku 1990) popř. § 19 odst. 2 IBG (znění z roku 1998). Podle této zákonné úpravy musí být roční přebytek účelového rezervního fondu IB (vždy na základě odpovídajícího rozhodnutí grémií zemských bank o vyplacení dividendy) vyplacen zemi ve formě dividendy. Podle úpravy v příslušném rozpočtovém zákoně spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko musí být tyto výplaty předpokládány pro účely IB, tedy pro úkoly spolkové země týkající se podpory, a odpovídajícím způsobem znovu přidělené do IB. Tento postup odporuje rozpočtové svrchovanosti zemského sněmu, neboť o těchto prostředcích by neměla rozhodovat výkonná moc, nýbrž parlament. Z hospodářského hlediska se jednalo o postup, kdy se vyplatí dividendy, ale následně se částka vrátí zpět, a tento postup není v rozporu s jeho uznáním jako započitatelné výplaty dividend. |
| --- | --- |

(114)

Po prvé bylo v rámci jednání o dorozumění předneseno, že vedle úhrady za kapitál IB, která již byla zmíněna, byl zemi Šlesvicko-Holštýnsko v podobě dividend vyplacen jako další prvek úhrady roční přebytek společnosti IB. Právní základ pro tuto výplatu je § 17 odst. 2 IBG (znění z roku 1990) popř. § 19 odst. 2 IBG (znění z roku 1998). Podle této zákonné úpravy musí být roční přebytek účelového rezervního fondu IB (vždy na základě odpovídajícího rozhodnutí grémií zemských bank o vyplacení dividendy) vyplacen zemi ve formě dividendy. Podle úpravy v příslušném rozpočtovém zákoně spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko musí být tyto výplaty předpokládány pro účely IB, tedy pro úkoly spolkové země týkající se podpory, a odpovídajícím způsobem znovu přidělené do IB. Tento postup odporuje rozpočtové svrchovanosti zemského sněmu, neboť o těchto prostředcích by neměla rozhodovat výkonná moc, nýbrž parlament. Z hospodářského hlediska se jednalo o postup, kdy se vyplatí dividendy, ale následně se částka vrátí zpět, a tento postup není v rozporu s jeho uznáním jako započitatelné výplaty dividend.

| (115) | Tento koloběh byl navíc prolomen (jednotlivým) zákonným zrušením účelové vázanosti v několika doprovodných zákonech k rozpočtu, vždy ve vztahu k přebytku konkrétního roku. V těchto případech nedošlo k žádnému opětovnému vložení prostředků vyplacených ve formě dividend do IB. Na základě zrušení účelové vázanosti měla v těchto letech spolková země Šlesvicko-Holštýnsko vyplacený přebytek zcela k dispozici pro financování výdajů v zemském rozpočtu. Přitom je třeba si povšimnout, že vyplacené částky, které z tohoto důvodu nebyly znovu přiděleny do IB, nýbrž zcela zůstaly zemi Šlesvicko-Holštýnsko, představovaly zdaleka největší část zde diskutovaných vyplacených částek. |
| --- | --- |

(115)

Tento koloběh byl navíc prolomen (jednotlivým) zákonným zrušením účelové vázanosti v několika doprovodných zákonech k rozpočtu, vždy ve vztahu k přebytku konkrétního roku. V těchto případech nedošlo k žádnému opětovnému vložení prostředků vyplacených ve formě dividend do IB. Na základě zrušení účelové vázanosti měla v těchto letech spolková země Šlesvicko-Holštýnsko vyplacený přebytek zcela k dispozici pro financování výdajů v zemském rozpočtu. Přitom je třeba si povšimnout, že vyplacené částky, které z tohoto důvodu nebyly znovu přiděleny do IB, nýbrž zcela zůstaly zemi Šlesvicko-Holštýnsko, představovaly zdaleka největší část zde diskutovaných vyplacených částek.

| (116) | Následující tabulka uvádí výplaty dividend z banky IB zemi:
  Diagram 3:
  Výplaty dividend z IB zemi Šlesvicko-Holštýnsko (v milionech DEM)



















  V milionech DEM |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Výplaty dividend z IB spolkové zemi | 0,0 | 0,0 | 1,1 | 2,6 | 1,5 | 2,5 | 3,5 | 47,5 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(116)

Následující tabulka uvádí výplaty dividend z banky IB zemi:

Diagram 3:

Výplaty dividend z IB zemi Šlesvicko-Holštýnsko (v milionech DEM)

V milionech DEM

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Výplaty dividend z IB spolkové zemi

0,0

0,0

1,1

2,6

1,5

2,5

3,5

47,5

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (117) | Tyto výplaty dividend z ročního přebytku musejí být odpovídajícím způsobem zohledněny při výpočtu prvku podpory a strany dorozumění je vzaly v úvahu ve svých výpočtech. |
| --- | --- |

(117)

Tyto výplaty dividend z ročního přebytku musejí být odpovídajícím způsobem zohledněny při výpočtu prvku podpory a strany dorozumění je vzaly v úvahu ve svých výpočtech.

IX.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

1.   STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES

| (118) | Nestanoví-li Smlouva o ES jinak, jsou podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(118)

Nestanoví-li Smlouva o ES jinak, jsou podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

1.1.   STÁTNÍ PROSTŘEDKY

| (119) | Prostřednictvím výše popsaného převodu majetku se spolková země Šlesvicko-Holštýnsko rozhodla pro metodu zvýšení kapitálu, jejíž základní koncept spočíval v přidělení majetku WKA a WAK a nemovitostí společnosti LSH, aby se posílila její kapitálová základna. Bez ohledu na to, že LSH neměla převedené prostředky kvůli zvláštní účelové vázanosti účelového rezervního fondu pro úkoly podpory neomezeně k dispozici, byl majetek uznán z hlediska právního dohledu, a tak mohl být použit pro účely ručení LSH, která se nachází v hospodářské soutěži s jinými úvěrovými institucemi. Nelze mít pochybnosti o tom, že na LSH byly převedeny státní prostředky. |
| --- | --- |

(119)

Prostřednictvím výše popsaného převodu majetku se spolková země Šlesvicko-Holštýnsko rozhodla pro metodu zvýšení kapitálu, jejíž základní koncept spočíval v přidělení majetku WKA a WAK a nemovitostí společnosti LSH, aby se posílila její kapitálová základna. Bez ohledu na to, že LSH neměla převedené prostředky kvůli zvláštní účelové vázanosti účelového rezervního fondu pro úkoly podpory neomezeně k dispozici, byl majetek uznán z hlediska právního dohledu, a tak mohl být použit pro účely ručení LSH, která se nachází v hospodářské soutěži s jinými úvěrovými institucemi. Nelze mít pochybnosti o tom, že na LSH byly převedeny státní prostředky.

1.2.   ZVÝHODNĚNÍ URČITÉHO PODNIKU

| (120) | Při zkoumání, zda převod státních prostředků do veřejného podniku tento podnik zvýhodňuje, a tudíž se může jednat o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, používá Komise zásadu „investora v podmínkách tržního hospodářství“. Tuto zásadu v celé řadě případů akceptoval a dále rozvinul Soudní dvůr Evropských společenství a Soud prvního stupně, zejména rozsudkem Soudu prvního stupně ze dne 6. března 2003 ve věci WestLB (31), který významně souvisí s tímto případem. |
| --- | --- |

(120)

Při zkoumání, zda převod státních prostředků do veřejného podniku tento podnik zvýhodňuje, a tudíž se může jednat o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, používá Komise zásadu „investora v podmínkách tržního hospodářství“. Tuto zásadu v celé řadě případů akceptoval a dále rozvinul Soudní dvůr Evropských společenství a Soud prvního stupně, zejména rozsudkem Soudu prvního stupně ze dne 6. března 2003 ve věci WestLB (31), který významně souvisí s tímto případem.

a)   Zásada investora v podmínkách tržního hospodářství

| (121) | Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství se za zvýhodnění podniku nepovažuje situace, kdy jsou kapitálové prostředky poskytnuty za podmínek, „za kterých by soukromý investor, který jedná v běžných podmínkách tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (32). O zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES se naopak jedná tehdy, je-li zamýšlená úprava úhrady a/nebo finanční situace podniku taková, že nelze v přiměřené lhůtě očekávat normální renditu. |
| --- | --- |

(121)

Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství se za zvýhodnění podniku nepovažuje situace, kdy jsou kapitálové prostředky poskytnuty za podmínek, „za kterých by soukromý investor, který jedná v běžných podmínkách tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (32). O zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES se naopak jedná tehdy, je-li zamýšlená úprava úhrady a/nebo finanční situace podniku taková, že nelze v přiměřené lhůtě očekávat normální renditu.

| (122) | Zásada investora v podmínkách tržního hospodářství se uplatňuje bez ohledu na skutečnost, že se v případě LSH v okamžiku převodu prostředků na podporu jednalo o rentabilní podnik. Skutečnost, že se zásada doposud uplatňovala hlavně na podniky v obtížích, neomezuje její použití na tuto kategorii podniků. |
| --- | --- |

(122)

Zásada investora v podmínkách tržního hospodářství se uplatňuje bez ohledu na skutečnost, že se v případě LSH v okamžiku převodu prostředků na podporu jednalo o rentabilní podnik. Skutečnost, že se zásada doposud uplatňovala hlavně na podniky v obtížích, neomezuje její použití na tuto kategorii podniků.

| (123) | Neexistuje žádné pravidlo, podle kterého by okolnost, že podnik hospodaří se ziskem, již od počátku vylučovala možnost, že kapitálový vklad zahrnuje prvky státní podpory. I když podnik hospodaří se ziskem, mohl by investor v podmínkách tržního hospodářství odhlédnout od (dalšího) kapitálového vkladu, pokud nemůže očekávat žádnou přiměřenou renditu (v podobě dividend nebo nárůstu hodnoty) z investovaného kapitálu. Pokud by podnik k okamžiku investice nevynášel očekávanou přiměřenou renditu, pak by investor v podmínkách tržního hospodářství podpořil opatření na zvýšení rendity. Zásada investora v podmínkách tržního hospodářství je tedy použitelná stejnou měrou na všechny veřejné podniky, a sice nezávisle na tom, zda ve své činnosti vykazují zisk nebo ztrátu. Tento postoj Komise byl potvrzen Soudem prvního stupně v rozsudku týkajícím se WestLB (33). |
| --- | --- |

(123)

Neexistuje žádné pravidlo, podle kterého by okolnost, že podnik hospodaří se ziskem, již od počátku vylučovala možnost, že kapitálový vklad zahrnuje prvky státní podpory. I když podnik hospodaří se ziskem, mohl by investor v podmínkách tržního hospodářství odhlédnout od (dalšího) kapitálového vkladu, pokud nemůže očekávat žádnou přiměřenou renditu (v podobě dividend nebo nárůstu hodnoty) z investovaného kapitálu. Pokud by podnik k okamžiku investice nevynášel očekávanou přiměřenou renditu, pak by investor v podmínkách tržního hospodářství podpořil opatření na zvýšení rendity. Zásada investora v podmínkách tržního hospodářství je tedy použitelná stejnou měrou na všechny veřejné podniky, a sice nezávisle na tom, zda ve své činnosti vykazují zisk nebo ztrátu. Tento postoj Komise byl potvrzen Soudem prvního stupně v rozsudku týkajícím se WestLB (33).

| (124) | Pro přezkoumání v tomto případě je tedy klíčová otázka, zda by investor v podmínkách tržního hospodářství převedl kapitál, který vykazuje tytéž znaky jako prostředky na podporu, a nemovitosti spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko za týchž podmínek, zejména s ohledem na předpokládanou renditu z investice. |
| --- | --- |

(124)

Pro přezkoumání v tomto případě je tedy klíčová otázka, zda by investor v podmínkách tržního hospodářství převedl kapitál, který vykazuje tytéž znaky jako prostředky na podporu, a nemovitosti spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko za týchž podmínek, zejména s ohledem na předpokládanou renditu z investice.

| (125) | Podle tvrzení Německa mělo zásadní význam provázat celkové činnosti spolkové země na podporu a dále je provozovat hospodárněji a účinněji, optimalizovat poradenství týkající se podpory a poskytování podpory, jakož i vytvořit předpoklady pro pružné nasazení prostředků. S touto reorganizací bylo spojeno zvýšení vybavení LSH vlastním kapitálem, které s ohledem na dohledné změny požadavků na kapitálovou přiměřenost přispělo k dlouhodobému zajištění schopnosti LSH expandovat. Spolková země dále zamýšlela zásadní přeorientování při hospodaření s nemovitostmi vlastněnými spolkovou zemí a využívanými různými subjekty a institucemi spolkové země s cílem snížit nehospodárnost. |
| --- | --- |

(125)

Podle tvrzení Německa mělo zásadní význam provázat celkové činnosti spolkové země na podporu a dále je provozovat hospodárněji a účinněji, optimalizovat poradenství týkající se podpory a poskytování podpory, jakož i vytvořit předpoklady pro pružné nasazení prostředků. S touto reorganizací bylo spojeno zvýšení vybavení LSH vlastním kapitálem, které s ohledem na dohledné změny požadavků na kapitálovou přiměřenost přispělo k dlouhodobému zajištění schopnosti LSH expandovat. Spolková země dále zamýšlela zásadní přeorientování při hospodaření s nemovitostmi vlastněnými spolkovou zemí a využívanými různými subjekty a institucemi spolkové země s cílem snížit nehospodárnost.

| (126) | Investor v podmínkách tržního hospodářství bude i v případě, pokud již drží podíly nějakého podniku, přezkoumávat ostatní možnosti investic mimo uvedený podnik. Pro investování dalších prostředků do veřejného podniku se rozhodne zpravidla jen tehdy, pokud za dodatečné prostředky může očekávat odpovídající renditu. Dlouhodobé vyhlídky vlastníka podílu na rentabilitu nebo také aspekty účinnosti a synergie nemusejí být tedy při otázce, zda přidělení kapitálu představuje státní podporu, v zásadě vůbec zohledněny. Namísto toho je třeba také kapitálový vklad vlastníka podílu, nezávisle na tom, jaká je motivace tohoto vkladu, poměřovat tím, zda může investor počítat s běžnou renditou za dodatečné prostředky v průběhu přiměřeného období. |
| --- | --- |

(126)

Investor v podmínkách tržního hospodářství bude i v případě, pokud již drží podíly nějakého podniku, přezkoumávat ostatní možnosti investic mimo uvedený podnik. Pro investování dalších prostředků do veřejného podniku se rozhodne zpravidla jen tehdy, pokud za dodatečné prostředky může očekávat odpovídající renditu. Dlouhodobé vyhlídky vlastníka podílu na rentabilitu nebo také aspekty účinnosti a synergie nemusejí být tedy při otázce, zda přidělení kapitálu představuje státní podporu, v zásadě vůbec zohledněny. Namísto toho je třeba také kapitálový vklad vlastníka podílu, nezávisle na tom, jaká je motivace tohoto vkladu, poměřovat tím, zda může investor počítat s běžnou renditou za dodatečné prostředky v průběhu přiměřeného období.

| (127) | Proti tomuto výkladu zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, kterého se přidržela Komise již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES (34), neměl Soud prvního stupně žádné námitky. Přitom se opíral rovněž o úvahu, že se i soukromý investor, který se již podílí na základním kapitálu podniku, za normálních podmínek nespokojí s tím, že mu jeho investice nezpůsobí ztráty nebo mu přinese jen omezené zisky. Spíše bude vždy usilovat o přiměřenou renditu za svou investici, a to podle konkrétních okolností a svých krátkodobých, střednědobých či dlouhodobých zájmů (35). |
| --- | --- |

(127)

Proti tomuto výkladu zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, kterého se přidržela Komise již ve svém rozhodnutí 2000/392/ES (34), neměl Soud prvního stupně žádné námitky. Přitom se opíral rovněž o úvahu, že se i soukromý investor, který se již podílí na základním kapitálu podniku, za normálních podmínek nespokojí s tím, že mu jeho investice nezpůsobí ztráty nebo mu přinese jen omezené zisky. Spíše bude vždy usilovat o přiměřenou renditu za svou investici, a to podle konkrétních okolností a svých krátkodobých, střednědobých či dlouhodobých zájmů (35).

| (128) | Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství je tak pro přezkoumání v tomto případě klíčová otázka, zda by investor v podmínkách tržního hospodářství převedl kapitál, který vykazuje tytéž znaky jako prostředky spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko na podporu, za týchž podmínek, zejména s ohledem na předpokládanou renditu z investice. |
| --- | --- |

(128)

Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství je tak pro přezkoumání v tomto případě klíčová otázka, zda by investor v podmínkách tržního hospodářství převedl kapitál, který vykazuje tytéž znaky jako prostředky spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko na podporu, za týchž podmínek, zejména s ohledem na předpokládanou renditu z investice.

b)   Článek 295 Smlouvy o ES

| (129) | Podle článku 295 Smlouvy o ES není dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v různých členských státech. Tím však není nijak ospravedlněno porušování pravidel hospodářské soutěže stanovených ve Smlouvě. |
| --- | --- |

(129)

Podle článku 295 Smlouvy o ES není dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v různých členských státech. Tím však není nijak ospravedlněno porušování pravidel hospodářské soutěže stanovených ve Smlouvě.

| (130) | Německo v souvislosti s řízením o zemských bankách tvrdilo, že převedené prostředky nemohly být využity se ziskem jiným způsobem, než jako vklad do obdobné veřejné instituce. Převod proto z obchodního hlediska představoval nejsmysluplnější využití daných aktiv. Jakákoli úplata za vložení, tj. jakákoli dodatečná rendita z převedených aktiv, by tak byla dostačující pro to, aby s ohledem na „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ převod ospravedlnila. |
| --- | --- |

(130)

Německo v souvislosti s řízením o zemských bankách tvrdilo, že převedené prostředky nemohly být využity se ziskem jiným způsobem, než jako vklad do obdobné veřejné instituce. Převod proto z obchodního hlediska představoval nejsmysluplnější využití daných aktiv. Jakákoli úplata za vložení, tj. jakákoli dodatečná rendita z převedených aktiv, by tak byla dostačující pro to, aby s ohledem na „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ převod ospravedlnila.

| (131) | S touto argumentací nelze souhlasit. Může být pravda, že vložení prostředků na podporu do LSH a z toho vyplývající možnost banky využít kapitál pro účely kapitálové přiměřenosti bylo z hospodářského hlediska nejsmysluplnější využití. Jakmile se však vydávají veřejné prostředky a jiná aktiva na komerční činnosti v rámci hospodářské soutěže, je třeba uplatňovat běžná tržní pravidla. To znamená, že jakmile se stát rozhodne, že aktiva určená pro veřejné účely využije (také) komerčně, musí za to vyžadovat úplatu, která odpovídá běžné tržní úhradě. |
| --- | --- |

(131)

S touto argumentací nelze souhlasit. Může být pravda, že vložení prostředků na podporu do LSH a z toho vyplývající možnost banky využít kapitál pro účely kapitálové přiměřenosti bylo z hospodářského hlediska nejsmysluplnější využití. Jakmile se však vydávají veřejné prostředky a jiná aktiva na komerční činnosti v rámci hospodářské soutěže, je třeba uplatňovat běžná tržní pravidla. To znamená, že jakmile se stát rozhodne, že aktiva určená pro veřejné účely využije (také) komerčně, musí za to vyžadovat úplatu, která odpovídá běžné tržní úhradě.

c)   Absence změny vlastnické struktury

| (132) | Způsob, kterým si může investor v podmínkách tržního hospodářství investující do banky zajistit běžnou tržní úhradu, spočívá v přiměřené účasti na zisku, jakož i vzestupu hodnoty banky. Toho lze dosáhnout změnou účastnických vztahů, která odpovídá kapitálovému vkladu. Investor tak může přiměřeně participovat na dividendách a na případném nárůstu hodnoty, které jsou výsledkem větších možností výnosu. Prostředkem pro zajištění přiměřené rendity z poskytnutého kapitálu by tedy bylo odpovídajícím způsobem zvýšit účast spolkové země na LSH, pokud celková výnosnost banky odpovídá běžné renditě, kterou ze své investice očekává investor v podmínkách tržního hospodářství. Tím by se stalo zbytečným vysvětlení otázky, zda je sjednaná úplata přiměřená části skutečně použité na podložení obchodu v rámci hospodářské soutěže. Spolková země Šlesvicko-Holštýnsko se však pro tento postup nerozhodla. |
| --- | --- |

(132)

Způsob, kterým si může investor v podmínkách tržního hospodářství investující do banky zajistit běžnou tržní úhradu, spočívá v přiměřené účasti na zisku, jakož i vzestupu hodnoty banky. Toho lze dosáhnout změnou účastnických vztahů, která odpovídá kapitálovému vkladu. Investor tak může přiměřeně participovat na dividendách a na případném nárůstu hodnoty, které jsou výsledkem větších možností výnosu. Prostředkem pro zajištění přiměřené rendity z poskytnutého kapitálu by tedy bylo odpovídajícím způsobem zvýšit účast spolkové země na LSH, pokud celková výnosnost banky odpovídá běžné renditě, kterou ze své investice očekává investor v podmínkách tržního hospodářství. Tím by se stalo zbytečným vysvětlení otázky, zda je sjednaná úplata přiměřená části skutečně použité na podložení obchodu v rámci hospodářské soutěže. Spolková země Šlesvicko-Holštýnsko se však pro tento postup nerozhodla.

| (133) | Potud Německo namítá, že z hlediska práva státních podpor není významné, jakým způsobem si spolková země Šlesvicko-Holštýnsko od LSH nechala přiznat úhradu za vložení kapitálu IB, neboť kapitálový vklad není nezbytně spojen s nabytím podílů na zisku a na hlasovacích právech. Dále je třeba také zohlednit, že vložením kapitálu IB do LSH měla spolková země Šlesvicko-Holštýnsko možnost za účast WestLB a Landesbank Baden-Württemberg na LSH docílit vyšší prodejní ceny, než by bylo možné bez tohoto vložení. |
| --- | --- |

(133)

Potud Německo namítá, že z hlediska práva státních podpor není významné, jakým způsobem si spolková země Šlesvicko-Holštýnsko od LSH nechala přiznat úhradu za vložení kapitálu IB, neboť kapitálový vklad není nezbytně spojen s nabytím podílů na zisku a na hlasovacích právech. Dále je třeba také zohlednit, že vložením kapitálu IB do LSH měla spolková země Šlesvicko-Holštýnsko možnost za účast WestLB a Landesbank Baden-Württemberg na LSH docílit vyšší prodejní ceny, než by bylo možné bez tohoto vložení.

| (134) | Pokud však přerozdělení podílů nelze prosadit, podle názoru Komise by se investor v podmínkách tržního hospodářství rozhodl pro investici jen tehdy, pokud bude smluvena alespoň přiměřená přímá úhrada. Investor v podmínkách tržního hospodářství se normálně nespokojí s tím, že mu jeho investice nezpůsobí ztráty nebo mu přinese jen omezenou renditu, nýbrž bude usilovat o maximalizaci výnosu ze svého majetku, a to podle konkrétních okolností a svých zájmů (36). Obvykle bude proto i soukromý investor, který již ve zvýhodněném podniku podíly drží, trvat buď na změně účastnických vztahů nebo na přiměřené, pevně stanovené úhradě. V opačném případě by se vzdal části rendity, která byla dodatečně získána díky vložení kapitálu, neboť také ostatním vlastníkům podílů plyne prospěch z vyšších dividend i vzestupu hodnoty podniku, aniž by sami poskytnuli odpovídající příspěvek. |
| --- | --- |

(134)

Pokud však přerozdělení podílů nelze prosadit, podle názoru Komise by se investor v podmínkách tržního hospodářství rozhodl pro investici jen tehdy, pokud bude smluvena alespoň přiměřená přímá úhrada. Investor v podmínkách tržního hospodářství se normálně nespokojí s tím, že mu jeho investice nezpůsobí ztráty nebo mu přinese jen omezenou renditu, nýbrž bude usilovat o maximalizaci výnosu ze svého majetku, a to podle konkrétních okolností a svých zájmů (36). Obvykle bude proto i soukromý investor, který již ve zvýhodněném podniku podíly drží, trvat buď na změně účastnických vztahů nebo na přiměřené, pevně stanovené úhradě. V opačném případě by se vzdal části rendity, která byla dodatečně získána díky vložení kapitálu, neboť také ostatním vlastníkům podílů plyne prospěch z vyšších dividend i vzestupu hodnoty podniku, aniž by sami poskytnuli odpovídající příspěvek.

| (135) | Nic tedy neukazuje na to, že by se investor v podmínkách tržního hospodářství vzdal přiměřené přímé úhrady v situaci, která je srovnatelná s převodem prostředků na podporu na LSH a ve které ani nebylo možno prosadit přerozdělení podílů ani vlastník druhé poloviny podílů neposkytnul odpovídající kapitálový příspěvek, který by byl v přímé souvislosti s kapitálovým vkladem. |
| --- | --- |

(135)

Nic tedy neukazuje na to, že by se investor v podmínkách tržního hospodářství vzdal přiměřené přímé úhrady v situaci, která je srovnatelná s převodem prostředků na podporu na LSH a ve které ani nebylo možno prosadit přerozdělení podílů ani vlastník druhé poloviny podílů neposkytnul odpovídající kapitálový příspěvek, který by byl v přímé souvislosti s kapitálovým vkladem.

d)   Kapitálová základna pro úhradu

| (136) | Stejně jako u postupu v případě WestLB Komise zjišťuje přiměřenou úhradu za převedené prostředky na podporu a účelový rezervní fond ve formě nemovitostí na základě jejich komerční využitelnosti pro LSH. Komise také zde rozlišuje podle tzv. funkce rozšíření obchodní činnosti a (pouhé) tzv. funkce ručení prostředků na podporu daných k dispozici jako vlastní kapitál pro obchodní činnost úvěrové instituce. |
| --- | --- |

(136)

Stejně jako u postupu v případě WestLB Komise zjišťuje přiměřenou úhradu za převedené prostředky na podporu a účelový rezervní fond ve formě nemovitostí na základě jejich komerční využitelnosti pro LSH. Komise také zde rozlišuje podle tzv. funkce rozšíření obchodní činnosti a (pouhé) tzv. funkce ručení prostředků na podporu daných k dispozici jako vlastní kapitál pro obchodní činnost úvěrové instituce.

| (137) | Takzvanou funkcí rozšíření obchodní činnosti se u kapitálu rozumí rozšíření obchodního potenciálu prostřednictvím rizikových aktiv v důsledku uznání doplňkového vlastního kapitálu banky z hlediska právního dohledu. Styčným bodem pro běžnou tržní úhradu je potud úhrada, jakou by požadoval soukromý investor, který dává bance k dispozici základní kapitál. Pokud je kapitál daný k dispozici sice vykázán v rozvaze jako vlastní kapitál, bylo mu ale odepřeno uznání jako základní kapitál pro účely právního dohledu nebo je určen k podložení činností podpory, není k dispozici pro rozšíření obchodní činnosti. Kapitál však nemá význam pouze pro účely právního dohledu. Protože je věřitelům úvěrové instituce k dispozici alespoň pro účely ručení (tzv. funkce ručení), je jeho hospodářská funkce stále ještě srovnatelná s ručením nebo zárukou. Výše vlastního kapitálu vykázaného v rozvaze totiž podává vkladatelům banky informace o její bonitě a tím působí na podmínky, za jakých může banka přijímat cizí kapitál. Běžná tržní úhrada za tzv. funkci ručení kapitálu se vyměřuje podle úhrady, jakou by vyžadoval soukromý poskytovatel záruky od úvěrové instituce o srovnatelné velikosti a rizikovém zaměření jako u LSH. |
| --- | --- |

(137)

Takzvanou funkcí rozšíření obchodní činnosti se u kapitálu rozumí rozšíření obchodního potenciálu prostřednictvím rizikových aktiv v důsledku uznání doplňkového vlastního kapitálu banky z hlediska právního dohledu. Styčným bodem pro běžnou tržní úhradu je potud úhrada, jakou by požadoval soukromý investor, který dává bance k dispozici základní kapitál. Pokud je kapitál daný k dispozici sice vykázán v rozvaze jako vlastní kapitál, bylo mu ale odepřeno uznání jako základní kapitál pro účely právního dohledu nebo je určen k podložení činností podpory, není k dispozici pro rozšíření obchodní činnosti. Kapitál však nemá význam pouze pro účely právního dohledu. Protože je věřitelům úvěrové instituce k dispozici alespoň pro účely ručení (tzv. funkce ručení), je jeho hospodářská funkce stále ještě srovnatelná s ručením nebo zárukou. Výše vlastního kapitálu vykázaného v rozvaze totiž podává vkladatelům banky informace o její bonitě a tím působí na podmínky, za jakých může banka přijímat cizí kapitál. Běžná tržní úhrada za tzv. funkci ručení kapitálu se vyměřuje podle úhrady, jakou by vyžadoval soukromý poskytovatel záruky od úvěrové instituce o srovnatelné velikosti a rizikovém zaměření jako u LSH.

| (138) | Spolková země Šlesvicko-Holštýnsko převedla k 1. lednu 1991 na LSH kapitál IB, který po konečném auditu činil 1 306 milionů DEM. Vložený kapitál IB se rok za rokem zvyšoval a v roce 2003 dosáhl hodnoty 1 967,6 milionu DEM. |
| --- | --- |

(138)

Spolková země Šlesvicko-Holštýnsko převedla k 1. lednu 1991 na LSH kapitál IB, který po konečném auditu činil 1 306 milionů DEM. Vložený kapitál IB se rok za rokem zvyšoval a v roce 2003 dosáhl hodnoty 1 967,6 milionu DEM.

| (139) | K rozvahovému dni 31. prosinci 1999 převedla spolková země na LSH navíc účelový rezervní fond ve formě nemovitostí, což vedlo ke zvýšení rozvahového vlastního kapitálu o [...] milionů DEM. Po dvou dalších převodech činil tento účelový rezervní fond k 31. prosinci 2002 celkem [...] milionů DEM. |
| --- | --- |

(139)

K rozvahovému dni 31. prosinci 1999 převedla spolková země na LSH navíc účelový rezervní fond ve formě nemovitostí, což vedlo ke zvýšení rozvahového vlastního kapitálu o [...] milionů DEM. Po dvou dalších převodech činil tento účelový rezervní fond k 31. prosinci 2002 celkem [...] milionů DEM.

| (140) | Převedený kapitál IB každý rok uznal BAKred v plném rozsahu jako doplňkový základní kapitál (37). LSH jej však neměla pro podložení svého obchodu v rámci hospodářské soutěže plně k dispozici. Stejně jako v případě WestLB byl účelový rezervní fond zčásti doložen úkoly na podporu samotné IB. Tato část účelového rezervního fondu tak sice bance nebyla dána k dispozici pro rozšíření oblastí obchodní činnosti orientovaných na hospodářskou soutěž, plnila však pro LSH funkci ručení. Totéž platí pro účelový rezervní fond ve formě nemovitostí, který BAKred neuznal jako základní kapitál, který ale plnil pro banku funkci ručení. |
| --- | --- |

(140)

Převedený kapitál IB každý rok uznal BAKred v plném rozsahu jako doplňkový základní kapitál (37). LSH jej však neměla pro podložení svého obchodu v rámci hospodářské soutěže plně k dispozici. Stejně jako v případě WestLB byl účelový rezervní fond zčásti doložen úkoly na podporu samotné IB. Tato část účelového rezervního fondu tak sice bance nebyla dána k dispozici pro rozšíření oblastí obchodní činnosti orientovaných na hospodářskou soutěž, plnila však pro LSH funkci ručení. Totéž platí pro účelový rezervní fond ve formě nemovitostí, který BAKred neuznal jako základní kapitál, který ale plnil pro banku funkci ručení.

| (141) | Komise je toho názoru, že při zjišťování přiměřené úhrady nemůže záležet na tom, v jaké výši byl kapitán daný k dispozici skutečně využit. Rozhodující je pouze možnost využití kapitálu k rozšíření obchodní činnosti. I soukromý investor by se nespokojil s úhradou závislou na využití. Potud je Komise zajedno s názorem BdB, který poukázal na to, že pro investora v podmínkách tržního hospodářství, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nepodstatné, zda úvěrová instituce využije přidělený kapitál skutečně k rozšíření obchodní činnosti. BdB právem poukazuje na to, že pro investora v podmínkách tržního hospodářství je rozhodující jedině to, že s přidělenou částkou sám již nemůže hospodařit, a tak nemůže dosáhnout žádných odpovídajících rendit. Pro zde probíranou otázku rozhodující kapitálové základny proto nehraje také žádnou roli, že LSH zcela doložila kapitál daný k dispozici pouze v letech 1999 až 2003. |
| --- | --- |

(141)

Komise je toho názoru, že při zjišťování přiměřené úhrady nemůže záležet na tom, v jaké výši byl kapitán daný k dispozici skutečně využit. Rozhodující je pouze možnost využití kapitálu k rozšíření obchodní činnosti. I soukromý investor by se nespokojil s úhradou závislou na využití. Potud je Komise zajedno s názorem BdB, který poukázal na to, že pro investora v podmínkách tržního hospodářství, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nepodstatné, zda úvěrová instituce využije přidělený kapitál skutečně k rozšíření obchodní činnosti. BdB právem poukazuje na to, že pro investora v podmínkách tržního hospodářství je rozhodující jedině to, že s přidělenou částkou sám již nemůže hospodařit, a tak nemůže dosáhnout žádných odpovídajících rendit. Pro zde probíranou otázku rozhodující kapitálové základny proto nehraje také žádnou roli, že LSH zcela doložila kapitál daný k dispozici pouze v letech 1999 až 2003.

| (142) | Dále je třeba poukázat na to, že rozhodující okamžik pro zjištění úhrady za funkci rozšíření obchodní činnosti u kapitálu je ten okamžik, kdy BAKred uznal účelový rezervní fond jako základní kapitál pro účely právního dohledu. Podle tvrzení Německa mohl být kapitál teprve od tohoto okamžiku doložen rizikovými aktivy. |
| --- | --- |

(142)

Dále je třeba poukázat na to, že rozhodující okamžik pro zjištění úhrady za funkci rozšíření obchodní činnosti u kapitálu je ten okamžik, kdy BAKred uznal účelový rezervní fond jako základní kapitál pro účely právního dohledu. Podle tvrzení Německa mohl být kapitál teprve od tohoto okamžiku doložen rizikovými aktivy.

| (143) | Pokud však byl kapitál již předtím vykázán v rozvaze jako vlastní prostředky, plnil alespoň funkci ručení, jak je vysvětleno výše. Totéž platí pro částku, kterou doložila sama IB, a pro účelový rezervní fond ve formě nemovitostí. To bude muset být zohledněno při zjišťování přiměřené úhrady. |
| --- | --- |

(143)

Pokud však byl kapitál již předtím vykázán v rozvaze jako vlastní prostředky, plnil alespoň funkci ručení, jak je vysvětleno výše. Totéž platí pro částku, kterou doložila sama IB, a pro účelový rezervní fond ve formě nemovitostí. To bude muset být zohledněno při zjišťování přiměřené úhrady.

e)   Srovnání s ostatními nástroji vlastního kapitálu

| (144) | Jak již bylo vysvětleno výše, je výchozím bodem pro úhradu běžnou na trhu v tomto případě úhrada, kterou by požadoval investor v podmínkách tržního hospodářství, který bance dává k dispozici vlastní kapitál. |
| --- | --- |

(144)

Jak již bylo vysvětleno výše, je výchozím bodem pro úhradu běžnou na trhu v tomto případě úhrada, kterou by požadoval investor v podmínkách tržního hospodářství, který bance dává k dispozici vlastní kapitál.

| (145) | Nelze popřít, že přímé srovnání prostředků na podporu převedených na LSH s ostatními transakcemi není možné. Ať již se transakce i v několika aspektech podobá určitým nástrojům, u každého nástroje existuje však tolik rozdílů, že každé srovnání platí jen omezeně. Proto lze podle postupu uplatňovaného v případě WestLB (38) přiměřenou úhradu zjistit i zde pouze tak, že převod majetku bude srovnáván s různými na trhu běžnými nástroji vlastního kapitálu, aby se v rámci srovnávání podobnosti určit nástroj, kterému se tento převod nejvíce podobá a který tedy představuje měřítko pro určení úhrady. |
| --- | --- |

(145)

Nelze popřít, že přímé srovnání prostředků na podporu převedených na LSH s ostatními transakcemi není možné. Ať již se transakce i v několika aspektech podobá určitým nástrojům, u každého nástroje existuje však tolik rozdílů, že každé srovnání platí jen omezeně. Proto lze podle postupu uplatňovaného v případě WestLB (38) přiměřenou úhradu zjistit i zde pouze tak, že převod majetku bude srovnáván s různými na trhu běžnými nástroji vlastního kapitálu, aby se v rámci srovnávání podobnosti určit nástroj, kterému se tento převod nejvíce podobá a který tedy představuje měřítko pro určení úhrady.

| (146) | Podle stěžovatele lze prostředky na podporu shromážděné v účelovém rezervním fondu srovnávat pouze se základním kapitálem. Účelový rezervní fond byl BAKred uznán jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), a proto může být také srovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznávány jako základní kapitál. Naproti tomu podle Německa slouží srovnání s různými nástroji vlastního kapitálu pouze určení, jakému rizikovému profilu (a tím také jakému rozsahu úhrady) se investice z pohledu investora nejvíce podobá. Kapitál IB má tedy nejblíže k Perpetual Preferred Shares, požitkovým právům a účastem tichého společníka. |
| --- | --- |

(146)

Podle stěžovatele lze prostředky na podporu shromážděné v účelovém rezervním fondu srovnávat pouze se základním kapitálem. Účelový rezervní fond byl BAKred uznán jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), a proto může být také srovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznávány jako základní kapitál. Naproti tomu podle Německa slouží srovnání s různými nástroji vlastního kapitálu pouze určení, jakému rizikovému profilu (a tím také jakému rozsahu úhrady) se investice z pohledu investora nejvíce podobá. Kapitál IB má tedy nejblíže k Perpetual Preferred Shares, požitkovým právům a účastem tichého společníka.

| (147) | Je třeba vzít v úvahu, že nástroje, které Německo používá pro účely srovnání, přinášejí bance zpravidla pouze velmi omezenou část jejích vlastních prostředků. Jedná se o doplňkové nástroje, které doplňují „základní vlastní kapitál“, který se skládá hlavně ze základního kapitálu a otevřených rezervních fondů. Oproti tomu převodem prostředků na podporu se vlastní prostředky LSH pro účely výpočtu kapitálové přiměřenosti téměř ztrojnásobily. Vezmeme-li v úvahu pouhé zvýšení částky, kterou LSH mohla použít k podložení své obchodní činnosti, znamená to stále ještě zvýšení vlastních prostředků o více než 50 %. Ostatní uvedené nástroje byly podle tvrzení BdB obvykle použity pouze z mnohem menší části. S jedním ze srovnávaných nástrojů by nebylo možné stejným způsobem a trvale zvýšit kapitál LSH. |
| --- | --- |

(147)

Je třeba vzít v úvahu, že nástroje, které Německo používá pro účely srovnání, přinášejí bance zpravidla pouze velmi omezenou část jejích vlastních prostředků. Jedná se o doplňkové nástroje, které doplňují „základní vlastní kapitál“, který se skládá hlavně ze základního kapitálu a otevřených rezervních fondů. Oproti tomu převodem prostředků na podporu se vlastní prostředky LSH pro účely výpočtu kapitálové přiměřenosti téměř ztrojnásobily. Vezmeme-li v úvahu pouhé zvýšení částky, kterou LSH mohla použít k podložení své obchodní činnosti, znamená to stále ještě zvýšení vlastních prostředků o více než 50 %. Ostatní uvedené nástroje byly podle tvrzení BdB obvykle použity pouze z mnohem menší části. S jedním ze srovnávaných nástrojů by nebylo možné stejným způsobem a trvale zvýšit kapitál LSH.

| (148) | V této souvislosti je také třeba vyzdvihnout, že relativně široká škála inovativních nástrojů vlastního kapitálu týkajících se základních vlastních prostředků a doplňkových vlastních prostředků, kterou mají nyní úvěrové instituce ve více zemích k dispozici, ještě v Německu neexistovala, když v roce 1991 došlo k převodu kapitálu IB na LSH a když v roce 1993 LSH musela splnit přísnější kapitálové požadavky, které v tento okamžik vstoupily v platnost. Některé z těchto nástrojů byly rozvíjeny teprve od té doby, některé již existovaly, nebyly ale v Německu uznány. Nástroje, které byly v praxi hlavně k dispozici a byly používány, byly požitkové listy a podřízené závazky (oba jsou doplňkové vlastní prostředky, druhý nástroj byl uznáván teprve od roku 1993). Srovnání kapitálu IB s takovými inovativními nástroji, které byly většinou rozvinuty teprve později a zčásti byly k dispozici jen v jiných zemích, tak není přesvědčivé. |
| --- | --- |

(148)

V této souvislosti je také třeba vyzdvihnout, že relativně široká škála inovativních nástrojů vlastního kapitálu týkajících se základních vlastních prostředků a doplňkových vlastních prostředků, kterou mají nyní úvěrové instituce ve více zemích k dispozici, ještě v Německu neexistovala, když v roce 1991 došlo k převodu kapitálu IB na LSH a když v roce 1993 LSH musela splnit přísnější kapitálové požadavky, které v tento okamžik vstoupily v platnost. Některé z těchto nástrojů byly rozvíjeny teprve od té doby, některé již existovaly, nebyly ale v Německu uznány. Nástroje, které byly v praxi hlavně k dispozici a byly používány, byly požitkové listy a podřízené závazky (oba jsou doplňkové vlastní prostředky, druhý nástroj byl uznáván teprve od roku 1993). Srovnání kapitálu IB s takovými inovativními nástroji, které byly většinou rozvinuty teprve později a zčásti byly k dispozici jen v jiných zemích, tak není přesvědčivé.

| (149) | Ve vztahu k oběma nástrojům vlastního kapitálu, které hrají jako nejbližší referenční veličiny ústřední roli při srovnání provedeném Německem, totiž Perpetual Preferred Shares a požitkové listy, je třeba vyzdvihnout některé specifické aspekty. Perpetual Preferred Shares patří v některých zemích k základním vlastním prostředkům (základní kapitál), v Německu ale i nadále nejsou jako základní kapitál uznány. Požitkové listy spadají pouze mezi doplňkové vlastní prostředky, zatímco kapitál IB vykazuje kvalitu základních vlastních prostředků. Kapitál IB má proto pro LSH zdaleka větší užitek, protože LSH si s jeho pomocí může opatřit doplňkové vlastní prostředky (např. požitkové listy) až do stejné výše a rozšířit tak základnu vlastních prostředků. Pokud by po ztrátových letech opět následovaly ziskové roky, byly by na nominální hodnotu doplněny nejdříve požitkové listy a teprve potom kapitál IB. LSH má navíc kapitál IB k dispozici bez jakéhokoli časového omezení, zatímco požitkové listy se obvykle vydávají na deset let. Dále je třeba znovu upozornit na to, že enormní rozsah kapitálového vkladu je atypický, a v souvislosti s tím musí být spatřováno pořadí v případě ztrát. Protože je podíl majetku IB relativně vysoký, bude v případě výskytu větších ztrát využit relativně rychle. |
| --- | --- |

(149)

Ve vztahu k oběma nástrojům vlastního kapitálu, které hrají jako nejbližší referenční veličiny ústřední roli při srovnání provedeném Německem, totiž Perpetual Preferred Shares a požitkové listy, je třeba vyzdvihnout některé specifické aspekty. Perpetual Preferred Shares patří v některých zemích k základním vlastním prostředkům (základní kapitál), v Německu ale i nadále nejsou jako základní kapitál uznány. Požitkové listy spadají pouze mezi doplňkové vlastní prostředky, zatímco kapitál IB vykazuje kvalitu základních vlastních prostředků. Kapitál IB má proto pro LSH zdaleka větší užitek, protože LSH si s jeho pomocí může opatřit doplňkové vlastní prostředky (např. požitkové listy) až do stejné výše a rozšířit tak základnu vlastních prostředků. Pokud by po ztrátových letech opět následovaly ziskové roky, byly by na nominální hodnotu doplněny nejdříve požitkové listy a teprve potom kapitál IB. LSH má navíc kapitál IB k dispozici bez jakéhokoli časového omezení, zatímco požitkové listy se obvykle vydávají na deset let. Dále je třeba znovu upozornit na to, že enormní rozsah kapitálového vkladu je atypický, a v souvislosti s tím musí být spatřováno pořadí v případě ztrát. Protože je podíl majetku IB relativně vysoký, bude v případě výskytu větších ztrát využit relativně rychle.

| (150) | Ze všech těchto důvodů se Komise domnívá, že srovnání s inovativními nástroji vlastního kapitálu provedené Německem není kvůli zvláštnostem kapitálu IB vhodné k tomu, aby sloužilo jako základ pro určení přiměřené úhrady za kapitál IB. V dorozumění ze dne 8. října 2004 strany navíc vycházely z podobnosti předmětné transakce se základním kapitálem. |
| --- | --- |

(150)

Ze všech těchto důvodů se Komise domnívá, že srovnání s inovativními nástroji vlastního kapitálu provedené Německem není kvůli zvláštnostem kapitálu IB vhodné k tomu, aby sloužilo jako základ pro určení přiměřené úhrady za kapitál IB. V dorozumění ze dne 8. října 2004 strany navíc vycházely z podobnosti předmětné transakce se základním kapitálem.

| (151) | Komise se dále připojuje k názoru BdB, že ujednání o podřízenosti obsažené v rámcové smlouvě mezi vlastníky podílů LSH, podle kterého kapitál IB nastupuje teprve po ostatním vlastním kapitálu LSH, nepředstavuje pro investora žádné snížené riziko. Přidělený kapitál představoval významnou část celkového základního kapitálu a tak je vysoce pravděpodobné, že kapitál bude alespoň částečně použit v případě ztrát. |
| --- | --- |

(151)

Komise se dále připojuje k názoru BdB, že ujednání o podřízenosti obsažené v rámcové smlouvě mezi vlastníky podílů LSH, podle kterého kapitál IB nastupuje teprve po ostatním vlastním kapitálu LSH, nepředstavuje pro investora žádné snížené riziko. Přidělený kapitál představoval významnou část celkového základního kapitálu a tak je vysoce pravděpodobné, že kapitál bude alespoň částečně použit v případě ztrát.

f)   Nevýhody likvidity

| (152) | V zásadě se lze řídit argumentem LSH k nevýhodám likvidity. „Normální“ kapitálový vklad bance vytváří jak likviditu, tak i základnu vlastních prostředků, která je právními předpisy o dohledu požadována pro rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby mohla rozšířit svá 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno ukazatelem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka 11,5 krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5 krát obdržených a 11,5 krát zaplacených úroků na tento kapitál a po odečtení ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (39). Jelikož prostředky LSH na podporu nevytváří nejprve žádnou likviditu – protože převedený majetek a veškeré výnosy prostředků na podporu jsou ze zákona vyhrazeny na podporu hospodářské a bytové výstavby – měla LSH další náklady na financování ve výši částky kapitálu, jestliže získala potřebné prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevíraly díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikově vážené majetkové hodnoty o 12,5 násobek částky kapitálu (popř. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (40). Kvůli těmto dalším nákladům, které u vlastního kapitálu poskytnutého v likvidní formě nevznikají, musí být ke zjištění přiměřené úplaty proveden odpovídající odpočet. Investor v podmínkách tržního hospodářství nemůže očekávat, že obdrží stejnou úplatu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti. |
| --- | --- |

(152)

V zásadě se lze řídit argumentem LSH k nevýhodám likvidity. „Normální“ kapitálový vklad bance vytváří jak likviditu, tak i základnu vlastních prostředků, která je právními předpisy o dohledu požadována pro rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby mohla rozšířit svá 100 % rizikově vážená aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno ukazatelem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka 11,5 krát refinancovat na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5 krát obdržených a 11,5 krát zaplacených úroků na tento kapitál a po odečtení ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (39). Jelikož prostředky LSH na podporu nevytváří nejprve žádnou likviditu – protože převedený majetek a veškeré výnosy prostředků na podporu jsou ze zákona vyhrazeny na podporu hospodářské a bytové výstavby – měla LSH další náklady na financování ve výši částky kapitálu, jestliže získala potřebné prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevíraly díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikově vážené majetkové hodnoty o 12,5 násobek částky kapitálu (popř. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (40). Kvůli těmto dalším nákladům, které u vlastního kapitálu poskytnutého v likvidní formě nevznikají, musí být ke zjištění přiměřené úplaty proveden odpovídající odpočet. Investor v podmínkách tržního hospodářství nemůže očekávat, že obdrží stejnou úplatu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti.

| (153) | Komise přitom však zastává názor, že nelze vzít v úvahu celkovou úrokovou sazbu pro refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dodatečně zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovná prostřednictvím nižší daně z příjmu právnických osob. Jako dodatečné zatížení LSH musejí být v důsledku zvláštní povahy převedeného kapitálu zohledněny pouze čisté výdaje. Komise tedy vesměs uznává, že LSH vyvstaly dodatečné „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování minus daně z podnikání“ (41). |
| --- | --- |

(153)

Komise přitom však zastává názor, že nelze vzít v úvahu celkovou úrokovou sazbu pro refinancování. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Čistý výsledek banky se tedy nesnižuje o částku dodatečně zaplacených úroků. Část těchto výdajů se totiž vyrovná prostřednictvím nižší daně z příjmu právnických osob. Jako dodatečné zatížení LSH musejí být v důsledku zvláštní povahy převedeného kapitálu zohledněny pouze čisté výdaje. Komise tedy vesměs uznává, že LSH vyvstaly dodatečné „náklady na likviditu“ ve výši „nákladů na refinancování minus daně z podnikání“ (41).

g)   Přiměřená úhrada

| (154) | Přiměřená úhrada za částku doložitelnou obchodem v rámci hospodářské soutěže se dá nepochybně zjistit různými způsoby. Všechny způsoby výpočtu ke zjištění úhrady za základní kapitál daný k dispozici se však řídí týmiž zásadami. Na základě těchto zásad zde Komise provede výpočet ve dvou krocích: nejprve se zjistí minimální úhrada, kterou by investor očekával za (hypotetickou) investici do základního kapitálu LSH. Následně se přezkoumá, zda by na trhu byla na základě zvláštností dotyčné transakce sjednána přirážka nebo sleva a případně zda může Komise uskutečnit dostatečně nosnou kvantifikaci. |
| --- | --- |

(154)

Přiměřená úhrada za částku doložitelnou obchodem v rámci hospodářské soutěže se dá nepochybně zjistit různými způsoby. Všechny způsoby výpočtu ke zjištění úhrady za základní kapitál daný k dispozici se však řídí týmiž zásadami. Na základě těchto zásad zde Komise provede výpočet ve dvou krocích: nejprve se zjistí minimální úhrada, kterou by investor očekával za (hypotetickou) investici do základního kapitálu LSH. Následně se přezkoumá, zda by na trhu byla na základě zvláštností dotyčné transakce sjednána přirážka nebo sleva a případně zda může Komise uskutečnit dostatečně nosnou kvantifikaci.

| (155) | Očekávaná rendita investice a riziko investice jsou podstatnými činiteli pro investiční rozhodnutí investora v podmínkách tržního hospodářství. Aby určil výši těchto obou prvků, zahrne investor do svého výpočtu veškeré dostupné informace o společnosti a o trhu. Přitom se opírá o historické průměrné rendity, které z obecného hlediska představují opěrný bod také pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku, který platí pro období investice, analýzu strategie a kvality vedení podniku nebo relativních vyhlídek dotyčného hospodářského odvětví. |
| --- | --- |

(155)

Očekávaná rendita investice a riziko investice jsou podstatnými činiteli pro investiční rozhodnutí investora v podmínkách tržního hospodářství. Aby určil výši těchto obou prvků, zahrne investor do svého výpočtu veškeré dostupné informace o společnosti a o trhu. Přitom se opírá o historické průměrné rendity, které z obecného hlediska představují opěrný bod také pro budoucí výkonnost podniku, jakož i mimo jiné o analýzu obchodního modelu podniku, který platí pro období investice, analýzu strategie a kvality vedení podniku nebo relativních vyhlídek dotyčného hospodářského odvětví.

| (156) | Investor jednající v podmínkách tržního hospodářství bude investovat jen tehdy, pokud investice umožní ve srovnání s nejbližším nejlepším alternativním využitím kapitálu vyšší renditu, popř. nižší riziko. Obdobně investor nebude investovat do podniku, jehož očekávání rendity jsou nižší než průměrná očekávání rendity jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě lze předpokládat, že existují dostačující alternativy k přijatým investičním plánům, které slibují vyšší očekávání rendity při stejném riziku. |
| --- | --- |

(156)

Investor jednající v podmínkách tržního hospodářství bude investovat jen tehdy, pokud investice umožní ve srovnání s nejbližším nejlepším alternativním využitím kapitálu vyšší renditu, popř. nižší riziko. Obdobně investor nebude investovat do podniku, jehož očekávání rendity jsou nižší než průměrná očekávání rendity jiných podniků se srovnatelným rizikovým profilem. V tomto případě lze předpokládat, že existují dostačující alternativy k přijatým investičním plánům, které slibují vyšší očekávání rendity při stejném riziku.

| (157) | Existují různé metody pro zjišťování přiměřené minimální úhrady. Sahají od různých variant přístupu k financování až po model CAPM. Pro účely popisu různých přístupů má smysl rozlišovat mezi dvěma složkami, bezrizikovou renditou a rizikovou prémií specifickou pro projekt:
  Přiměřená minimální rendita rizikové investice
  =
  bezriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice.
  Přiměřená minimální rendita rizikové investice může být následně popsána jako součet bezrizikové výnosnosti a dodatečné rizikové prémie za převzetí rizika specifického pro investici. |
| --- | --- |

(157)

Existují různé metody pro zjišťování přiměřené minimální úhrady. Sahají od různých variant přístupu k financování až po model CAPM. Pro účely popisu různých přístupů má smysl rozlišovat mezi dvěma složkami, bezrizikovou renditou a rizikovou prémií specifickou pro projekt:

Přiměřená minimální rendita rizikové investice

=

bezriziková základní sazba + riziková prémie rizikové investice.

Přiměřená minimální rendita rizikové investice může být následně popsána jako součet bezrizikové výnosnosti a dodatečné rizikové prémie za převzetí rizika specifického pro investici.

| (158) | V souladu s tím je základem pro jakékoli určení rendity existence formy investice bez rizika selhání s předpokládanou bezrizikovou renditou. Pro zjištění bezrizikové základní sazby se obvykle používá očekávaná rendita pevně úročených cenných papírů státních emitentů (popřípadě index zakládající se na těchto cenných papírech), protože takové cenné papíry představují formu investice se srovnatelně nepatrným rizikem. Rozdíly mezi různými metodami však spočívají ve zjišťování rizikové prémie:






  — | Přístup k financování: očekávaná rendita vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady na financování. U tohoto přístupu se nejprve zjišťují historické náklady na vlastní kapitál, které vznikly bankám srovnatelným s dotčenou zemskou bankou. Aritmetický průměr historických nákladů na kapitál se pak porovná s budoucími očekávanými náklady na vlastní kapitál a tím také s očekávaným požadavkem investora na renditu. |
| --- | --- | --- |

(158)

V souladu s tím je základem pro jakékoli určení rendity existence formy investice bez rizika selhání s předpokládanou bezrizikovou renditou. Pro zjištění bezrizikové základní sazby se obvykle používá očekávaná rendita pevně úročených cenných papírů státních emitentů (popřípadě index zakládající se na těchto cenných papírech), protože takové cenné papíry představují formu investice se srovnatelně nepatrným rizikem. Rozdíly mezi různými metodami však spočívají ve zjišťování rizikové prémie:

—

Přístup k financování: očekávaná rendita vlastního kapitálu investora představuje z pohledu banky využívající kapitál budoucí náklady na financování. U tohoto přístupu se nejprve zjišťují historické náklady na vlastní kapitál, které vznikly bankám srovnatelným s dotčenou zemskou bankou. Aritmetický průměr historických nákladů na kapitál se pak porovná s budoucími očekávanými náklady na vlastní kapitál a tím také s očekávaným požadavkem investora na renditu.

| — | Přístup k financování se složenou roční mírou růstu (Compound Annual Growth Rate): ústředním bodem tohoto přístupu je použití geometrické namísto aritmetické střední hodnoty. |
| --- | --- |

—

Přístup k financování se složenou roční mírou růstu (Compound Annual Growth Rate): ústředním bodem tohoto přístupu je použití geometrické namísto aritmetické střední hodnoty.

| — | CAPM: CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančnictví, s jehož pomocí lze renditu očekávanou investorem zjistit z následujícího vzorce:
  Minimální rendita =
  bezriziková základní sazba + (tržní riziková prémie × beta). |
| --- | --- |

—

CAPM: CAPM je nejznámější a nejčastěji testovaný model moderního finančnictví, s jehož pomocí lze renditu očekávanou investorem zjistit z následujícího vzorce:

Minimální rendita =

bezriziková základní sazba + (tržní riziková prémie × beta).

Riziková prémie pro investici vlastního kapitálu vznikne vynásobením tržní rizikové prémie faktorem beta (tržní riziková prémie × beta). Faktor beta se používá pro kvantifikaci rizika podniku ve vztahu k celkovému riziku všech podniků.

CAPM je převažující metodou pro výpočet rendit investice u velkých podniků kótovaných na burze. Protože však LSH není podnikem kótovaným na burze, není přímé odvození její hodnoty beta možné. Použití CAPM je tudíž možné pouze na základě odhadu faktoru beta.

| (159) | Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 došel BdB při použití modelu CAPM k okamžiku převodu dne 31. prosince 1990 k očekávané minimální úhradě za investici do základního kapitálu LSH ve výši 14,85 % ročně. Německo vyjádřilo proti použití CAPM zásadní výhrady. Navíc podle něj BdB vycházel z příliš vysokého faktoru beta a ještě chybně zjistil bezrizikovou základní úrokovou sazbu. Také tržní riziková prémie ve výši 4,6 % byla stanovena příliš vysoko. Na základě modelu CAPM by BdB správně musel dojít ke zřetelně nižší minimální úhradě za hypotetickou investici do základního kapitálu LSH. V rámci svého dorozumění o přiměřené tržní úhradě došly spolková země Šlesvicko-Holštýnsko, HSH Nordbank a BdB k výsledku, že přiměřená je minimální úhrada ve výši 9,29 %. |
| --- | --- |

(159)

Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 došel BdB při použití modelu CAPM k okamžiku převodu dne 31. prosince 1990 k očekávané minimální úhradě za investici do základního kapitálu LSH ve výši 14,85 % ročně. Německo vyjádřilo proti použití CAPM zásadní výhrady. Navíc podle něj BdB vycházel z příliš vysokého faktoru beta a ještě chybně zjistil bezrizikovou základní úrokovou sazbu. Také tržní riziková prémie ve výši 4,6 % byla stanovena příliš vysoko. Na základě modelu CAPM by BdB správně musel dojít ke zřetelně nižší minimální úhradě za hypotetickou investici do základního kapitálu LSH. V rámci svého dorozumění o přiměřené tržní úhradě došly spolková země Šlesvicko-Holštýnsko, HSH Nordbank a BdB k výsledku, že přiměřená je minimální úhrada ve výši 9,29 %.

| (160) | Strany založily své výpočty na modelu CAPM. Přitom stanovily za základ bezrizikovou základní úrokovou sazbu ve výši 6,61 %. Při zjištění této úrokové sazby se předpokládalo, že účelový majetek měl být dán LSH trvale k dispozici. Strany proto nepoužily bezrizikovou renditu, která se vztahuje k určitému dni a byla pozorována na trhu k okamžiku uskutečnění vkladu, pro pevně stanovené období investice (např. desetileté rendity pro vládní dluhopisy), neboť takový přístup by nebral v úvahu riziko reinvestice, tj. riziko neinvestovat po uplynutí období investice znovu ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran bude riziko investice nejlépe zohledněno, pokud se za základ stanoví „Total Return Index“. Z uvedeného důvodu strany použily REX10 Performance Index, který vytvořila Deutsche Börse AG a který odráží výkonnost investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s přesně desetiletou splatností. Zde použitá indexová řada obsahuje příslušné stavy ke konci roku u REX10 Performance Index od roku 1970. Strany poté zjistily roční renditu, která odráží trend sledovaný v REX10 Performance Index, který byl stanoven za základ, v období mezi lety 1970 a 1990, a dospěly tak k bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 6,61 %. |
| --- | --- |

(160)

Strany založily své výpočty na modelu CAPM. Přitom stanovily za základ bezrizikovou základní úrokovou sazbu ve výši 6,61 %. Při zjištění této úrokové sazby se předpokládalo, že účelový majetek měl být dán LSH trvale k dispozici. Strany proto nepoužily bezrizikovou renditu, která se vztahuje k určitému dni a byla pozorována na trhu k okamžiku uskutečnění vkladu, pro pevně stanovené období investice (např. desetileté rendity pro vládní dluhopisy), neboť takový přístup by nebral v úvahu riziko reinvestice, tj. riziko neinvestovat po uplynutí období investice znovu ve výši bezrizikové úrokové sazby. Podle názoru stran bude riziko investice nejlépe zohledněno, pokud se za základ stanoví „Total Return Index“. Z uvedeného důvodu strany použily REX10 Performance Index, který vytvořila Deutsche Börse AG a který odráží výkonnost investice do dluhopisů Spolkové republiky Německo s přesně desetiletou splatností. Zde použitá indexová řada obsahuje příslušné stavy ke konci roku u REX10 Performance Index od roku 1970. Strany poté zjistily roční renditu, která odráží trend sledovaný v REX10 Performance Index, který byl stanoven za základ, v období mezi lety 1970 a 1990, a dospěly tak k bezrizikové základní úrokové sazbě ve výši 6,61 %.

| (161) | Protože vklad měl být LSH skutečně dán k dispozici trvale, zdá se být postup směřující ke zjištění bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě přiměřený. Použitý REX10 Performance Index rovněž představuje obecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěná bezriziková základní úroková sazba se zde tudíž jeví jako přiměřená. |
| --- | --- |

(161)

Protože vklad měl být LSH skutečně dán k dispozici trvale, zdá se být postup směřující ke zjištění bezrizikové základní úrokové sazby v tomto zvláštním případě přiměřený. Použitý REX10 Performance Index rovněž představuje obecně uznávaný zdroj údajů. Zjištěná bezriziková základní úroková sazba se zde tudíž jeví jako přiměřená.

| (162) | Faktor beta ve výši 0,670 byl odhadnut na základě posudku KPMG k tzv. „upraveným“ faktorům beta všech úvěrových institucí kótovaných v Německu na burze, který má Komise k dispozici. Na základě tohoto posudku a vzhledem k obchodní orientaci LSH musí být tento faktor beta pokládán za přiměřený. |
| --- | --- |

(162)

Faktor beta ve výši 0,670 byl odhadnut na základě posudku KPMG k tzv. „upraveným“ faktorům beta všech úvěrových institucí kótovaných v Německu na burze, který má Komise k dispozici. Na základě tohoto posudku a vzhledem k obchodní orientaci LSH musí být tento faktor beta pokládán za přiměřený.

| (163) | Z pohledu Komise se dále zdá přijatelná i tržní riziková prémie ve výši 4,0 %. Již v řízení WestLB, které vedlo k rozhodnutí 2000/392/ES, bylo vícekrát pojednáno o tzv. všeobecné dlouhodobé tržní rizikové prémii, tedy o rozdílu mezi dlouhodobou průměrnou renditou na běžné akciové portfolio a na vládní dluhopisy. V odpovídajících posudcích k řízení byla v závislosti na metodě, zkoumaném období a základních údajích stanovena rozmezí od přibližně 3 % do 5 %. V posudku vypracovaném pro BdB bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 3,16 % a 5 %, v dalším posudku vypracovaném pro WestLB v rámci téhož řízení bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 4,5 % a 5 % a společnost Lehman Brothers, taktéž pracující pro WestLB, počítala se sazbou ve výši 4 %. Za těchto okolností nemá Komise v daném případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie použité v dorozumění. Vychází-li se z modelu CAPM, neexistují podle názoru Komise žádné pochybnosti, že minimální úhradu zjištěnou stranami lze v daném případě pokládat za přiměřenou. |
| --- | --- |

(163)

Z pohledu Komise se dále zdá přijatelná i tržní riziková prémie ve výši 4,0 %. Již v řízení WestLB, které vedlo k rozhodnutí 2000/392/ES, bylo vícekrát pojednáno o tzv. všeobecné dlouhodobé tržní rizikové prémii, tedy o rozdílu mezi dlouhodobou průměrnou renditou na běžné akciové portfolio a na vládní dluhopisy. V odpovídajících posudcích k řízení byla v závislosti na metodě, zkoumaném období a základních údajích stanovena rozmezí od přibližně 3 % do 5 %. V posudku vypracovaném pro BdB bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 3,16 % a 5 %, v dalším posudku vypracovaném pro WestLB v rámci téhož řízení bylo alternativně kalkulováno s hodnotami 4,5 % a 5 % a společnost Lehman Brothers, taktéž pracující pro WestLB, počítala se sazbou ve výši 4 %. Za těchto okolností nemá Komise v daném případě žádný důvod odchýlit se od tržní rizikové prémie použité v dorozumění. Vychází-li se z modelu CAPM, neexistují podle názoru Komise žádné pochybnosti, že minimální úhradu zjištěnou stranami lze v daném případě pokládat za přiměřenou.

| (164) | Komise nemá důvod k domněnce, že minimální úhrada za hypotetickou investici do základního kapitálu, kterou strany zjistily, by ve zde posuzovaném případě neobstála v tržním testu. Komise proto jako přiměřenou minimální úhradu za účelový majetek stanoví hodnotu 9,29 % ročně (po dani z podnikání a před daní investora). |
| --- | --- |

(164)

Komise nemá důvod k domněnce, že minimální úhrada za hypotetickou investici do základního kapitálu, kterou strany zjistily, by ve zde posuzovaném případě neobstála v tržním testu. Komise proto jako přiměřenou minimální úhradu za účelový majetek stanoví hodnotu 9,29 % ročně (po dani z podnikání a před daní investora).

| (165) | Dlouhodobá bezriziková sazba (německé dluhopisy spolkové vlády s platností 10 let) činila koncem roku 1990 8,98 %. LSH udala, že její náklady na refinancování na základě její finanční struktury činily k okamžiku převodu majetku 9,2 %. V dorozumění strany stanovily za základ dlouhodobou bezrizikovou sazbu ve výši 6,61 % (42). Navíc se strany shodly na tom, že budou předpokládat paušální sazbu daně ve výši 50 %. Podle toho strany docházejí k čisté refinanční sazbě ve výši 3,31 % a tím k odpovídající slevě za likviditu. |
| --- | --- |

(165)

Dlouhodobá bezriziková sazba (německé dluhopisy spolkové vlády s platností 10 let) činila koncem roku 1990 8,98 %. LSH udala, že její náklady na refinancování na základě její finanční struktury činily k okamžiku převodu majetku 9,2 %. V dorozumění strany stanovily za základ dlouhodobou bezrizikovou sazbu ve výši 6,61 % (42). Navíc se strany shodly na tom, že budou předpokládat paušální sazbu daně ve výši 50 %. Podle toho strany docházejí k čisté refinanční sazbě ve výši 3,31 % a tím k odpovídající slevě za likviditu.

| (166) | Na základě tohoto dorozumění a skutečnosti, že částka spadá do rámce již dříve uvedeného Německem, nemá Komise žádný důvod nepokládat tuto částku za přiměřenou a tak tuto částku stanoví za základ pro zjištění prvku podpory. |
| --- | --- |

(166)

Na základě tohoto dorozumění a skutečnosti, že částka spadá do rámce již dříve uvedeného Německem, nemá Komise žádný důvod nepokládat tuto částku za přiměřenou a tak tuto částku stanoví za základ pro zjištění prvku podpory.

| (167) | V praxi se při stanovení úhrady odpovídajícími přirážkami popř. slevami obecně zohledňují netypické okolnosti, které představují odchylku od normálního případu investice do základního kapitálu dotčeného podniku. Je ale třeba přezkoumat, zda v souladu se zvláštnostmi, zejména konkrétním rizikovým profilem převodu kapitálu IB, existují důvody pro přizpůsobení zjištěné minimální úhrady ve výši 9,29 %, kterou by soukromý investor očekával za (hypotetickou) investici do základního kapitálu LSH, a zda navíc může Komise uskutečnit metodicky dostatečně nosnou kvantifikaci. V této souvislosti se zdá být vhodné přezkoumání tří aspektů: za prvé neuskutečněné vydání nových podílů na společnosti a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádně vysoký objem převodu majetku a za třetí chybějící zastupitelnost investice. |
| --- | --- |

(167)

V praxi se při stanovení úhrady odpovídajícími přirážkami popř. slevami obecně zohledňují netypické okolnosti, které představují odchylku od normálního případu investice do základního kapitálu dotčeného podniku. Je ale třeba přezkoumat, zda v souladu se zvláštnostmi, zejména konkrétním rizikovým profilem převodu kapitálu IB, existují důvody pro přizpůsobení zjištěné minimální úhrady ve výši 9,29 %, kterou by soukromý investor očekával za (hypotetickou) investici do základního kapitálu LSH, a zda navíc může Komise uskutečnit metodicky dostatečně nosnou kvantifikaci. V této souvislosti se zdá být vhodné přezkoumání tří aspektů: za prvé neuskutečněné vydání nových podílů na společnosti a s tím spojených hlasovacích práv, za druhé mimořádně vysoký objem převodu majetku a za třetí chybějící zastupitelnost investice.

| (168) | Spolková země v důsledku vkladu neobdržela žádná další hlasovací práva. Pokud se investor vzdá hlasovacích práv, nechá si tím ujít možnost ovlivňovat obchodní vedení banky při jeho rozhodnutích. Pokud by byla zvýšena hlasovací práva spolkové země, držela by spolková země více než 50 % hlasovacích práv, tzn. že by se stala většinovým vlastníkem. Výměnou za to, že ponese vyšší riziko ztráty, aniž by se naopak odpovídajícím způsobem zvýšil jeho vliv na podnik, by investor v podmínkách tržního hospodářství (i při zmírnění rizika interními dohodami s ostatními vlastníky podílů) požadoval vyšší úhradu. Vycházejíc ze zvýšené úhrady za prioritní akcie oproti kmenovým akciím a v souladu se stěžovatelem BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a LSH, které zde jako výsledek svých rozhovorů ze srpna/září 2004 považují za odpovídající sazbu ve výši 0,3 % ročně (po zdanění), považuje Komise přirážku ve výši alespoň 0,3 % ročně (po dani z podnikání) za přiměřenou. Také strany dorozumění považují přirážku ve výši 0,3 % kvůli chybějícímu vydání nových hlasovacích práv za přiměřenou. |
| --- | --- |

(168)

Spolková země v důsledku vkladu neobdržela žádná další hlasovací práva. Pokud se investor vzdá hlasovacích práv, nechá si tím ujít možnost ovlivňovat obchodní vedení banky při jeho rozhodnutích. Pokud by byla zvýšena hlasovací práva spolkové země, držela by spolková země více než 50 % hlasovacích práv, tzn. že by se stala většinovým vlastníkem. Výměnou za to, že ponese vyšší riziko ztráty, aniž by se naopak odpovídajícím způsobem zvýšil jeho vliv na podnik, by investor v podmínkách tržního hospodářství (i při zmírnění rizika interními dohodami s ostatními vlastníky podílů) požadoval vyšší úhradu. Vycházejíc ze zvýšené úhrady za prioritní akcie oproti kmenovým akciím a v souladu se stěžovatelem BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a LSH, které zde jako výsledek svých rozhovorů ze srpna/září 2004 považují za odpovídající sazbu ve výši 0,3 % ročně (po zdanění), považuje Komise přirážku ve výši alespoň 0,3 % ročně (po dani z podnikání) za přiměřenou. Také strany dorozumění považují přirážku ve výši 0,3 % kvůli chybějícímu vydání nových hlasovacích práv za přiměřenou.

| (169) | Objem převedeného majetku a vliv, jaký to mělo z pohledu směrnice o kapitálové přiměřenosti na LSH, již byly zmíněny. Vložením kapitálu IB se základní kapitál LSH výrazně zvýšil, a sice aniž by vznikly náklady na akvizici a správu. Investor v podmínkách tržního hospodářství by při vkladu kapitálu s relativně a absolutně velkou částkou úhrnu majetku IB pravděpodobně požadoval přirážku. Na druhou stranu nelze vklad základního kapitálu ve výši přibližně 1,3 miliardy DEM do jedné z největších německých univerzálních bank považovat právě s ohledem na mimořádnou kapitálovou potřebu evropských úvěrových institucí z důvodu směrnice o kapitálové přiměřenosti za vklad mimo jakýkoli normální obchodní rozsah. K tomu přistupuje skutečnost, že velký objem lze pokládat za známku podobnosti majetkového vkladu se základním kapitálem, neboť v okamžiku vložení koncem roku 1990 byly objemné vklady tichého společníka na trhu netypické. Pokud by se při investici podobné základnímu kapitálu použil objem převedeného majetku, aby se obhájila další přirážka, znamenalo by to tedy nepřípustné dvojí zohlednění objemu. Komise proto nepovažuje za dostatečně jistě prokázané, že by investor v podmínkách tržního hospodářství požadoval za danou absolutní a relativní velikost přiděleného kapitálu zvláštní přirážku. Komise tak ve prospěch LSH odhlédne od toho, aby uložila přirážku související s objemem převodu majetku. Podobně vychází dorozumění z toho, že kvůli objemu převedeného majetku nemá být uložena žádná přirážka. |
| --- | --- |

(169)

Objem převedeného majetku a vliv, jaký to mělo z pohledu směrnice o kapitálové přiměřenosti na LSH, již byly zmíněny. Vložením kapitálu IB se základní kapitál LSH výrazně zvýšil, a sice aniž by vznikly náklady na akvizici a správu. Investor v podmínkách tržního hospodářství by při vkladu kapitálu s relativně a absolutně velkou částkou úhrnu majetku IB pravděpodobně požadoval přirážku. Na druhou stranu nelze vklad základního kapitálu ve výši přibližně 1,3 miliardy DEM do jedné z největších německých univerzálních bank považovat právě s ohledem na mimořádnou kapitálovou potřebu evropských úvěrových institucí z důvodu směrnice o kapitálové přiměřenosti za vklad mimo jakýkoli normální obchodní rozsah. K tomu přistupuje skutečnost, že velký objem lze pokládat za známku podobnosti majetkového vkladu se základním kapitálem, neboť v okamžiku vložení koncem roku 1990 byly objemné vklady tichého společníka na trhu netypické. Pokud by se při investici podobné základnímu kapitálu použil objem převedeného majetku, aby se obhájila další přirážka, znamenalo by to tedy nepřípustné dvojí zohlednění objemu. Komise proto nepovažuje za dostatečně jistě prokázané, že by investor v podmínkách tržního hospodářství požadoval za danou absolutní a relativní velikost přiděleného kapitálu zvláštní přirážku. Komise tak ve prospěch LSH odhlédne od toho, aby uložila přirážku související s objemem převodu majetku. Podobně vychází dorozumění z toho, že kvůli objemu převedeného majetku nemá být uložena žádná přirážka.

| (170) | Nakonec je třeba poukázat na chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost investovaný kapitál kdykoli z podniku také znovu odebrat. Normálně může investor nástroj vlastního kapitálu na trhu prodat třetím osobám a tak ukončit svou investici. Normální vklad základního kapitálu probíhá při podrobném pozorování následovně: investor vloží majetek na straně aktiv v rozvaze (ať již v hotovosti nebo jako nepeněžitý vklad). Na straně pasiv tomu zpravidla odpovídá obchodovatelný podíl ve prospěch investora, např. u akciové společnosti to jsou akcie. Tyto akcie může prodat třetím osobám. Tak sice již nemůže znovu odebrat svou původně vloženou majetkovou hodnotu, protože nyní spadá do vlastního kapitálu společnosti k ručení a on s ní nemůže disponovat. Může ale prodejem akcie získat hospodářskou protihodnotu. Jeho kapitálový vklad je tak zastupitelný. Kvůli zvláštním okolnostem převodu kapitálu IB spolková země tuto možnost neměla. Přesto Komise nespatřuje důvod pro další přirážku. Spolková země sice neměla možnost, aby získala hospodářskou protihodnotu prostřednictvím volné obchodovatelnosti investice, ovšem vždy existovala možnost, aby účelový majetek zákonem znovu vyňala z LSH a případně dosáhla vyšších rendit opětovným vkladem do jiných subjektů. Také zde vychází dorozumění mezi BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a HSH Nordbank z toho, že kvůli chybějící zastupitelnosti majetku by neměla být uložena žádná přirážka. |
| --- | --- |

(170)

Nakonec je třeba poukázat na chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost investovaný kapitál kdykoli z podniku také znovu odebrat. Normálně může investor nástroj vlastního kapitálu na trhu prodat třetím osobám a tak ukončit svou investici. Normální vklad základního kapitálu probíhá při podrobném pozorování následovně: investor vloží majetek na straně aktiv v rozvaze (ať již v hotovosti nebo jako nepeněžitý vklad). Na straně pasiv tomu zpravidla odpovídá obchodovatelný podíl ve prospěch investora, např. u akciové společnosti to jsou akcie. Tyto akcie může prodat třetím osobám. Tak sice již nemůže znovu odebrat svou původně vloženou majetkovou hodnotu, protože nyní spadá do vlastního kapitálu společnosti k ručení a on s ní nemůže disponovat. Může ale prodejem akcie získat hospodářskou protihodnotu. Jeho kapitálový vklad je tak zastupitelný. Kvůli zvláštním okolnostem převodu kapitálu IB spolková země tuto možnost neměla. Přesto Komise nespatřuje důvod pro další přirážku. Spolková země sice neměla možnost, aby získala hospodářskou protihodnotu prostřednictvím volné obchodovatelnosti investice, ovšem vždy existovala možnost, aby účelový majetek zákonem znovu vyňala z LSH a případně dosáhla vyšších rendit opětovným vkladem do jiných subjektů. Také zde vychází dorozumění mezi BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a HSH Nordbank z toho, že kvůli chybějící zastupitelnosti majetku by neměla být uložena žádná přirážka.

| (171) | Komise proto považuje celkovou přirážku k renditě ve výši 0,3 % ročně (po dani z podnikání a dani investora) výměnou za vzdání se dodatečných hlasovacích práv za přiměřenou. |
| --- | --- |

(171)

Komise proto považuje celkovou přirážku k renditě ve výši 0,3 % ročně (po dani z podnikání a dani investora) výměnou za vzdání se dodatečných hlasovacích práv za přiměřenou.

| (172) | Na základě všech těchto úvah a ve shodě se stěžovatelem BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a LSH dospěla Komise k závěru, že přiměřená úhrada by činila 6,28 % ročně (po dani z podnikání), tedy normální rendita za dotyčnou investici by činila 9,29 % plus 0,3 % kvůli zvláštnostem transakce minus 3,31 % kvůli výdajům na financování, které LSH vznikly z důvodu chybějící likvidity převedeného majetku. |
| --- | --- |

(172)

Na základě všech těchto úvah a ve shodě se stěžovatelem BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a LSH dospěla Komise k závěru, že přiměřená úhrada by činila 6,28 % ročně (po dani z podnikání), tedy normální rendita za dotyčnou investici by činila 9,29 % plus 0,3 % kvůli zvláštnostem transakce minus 3,31 % kvůli výdajům na financování, které LSH vznikly z důvodu chybějící likvidity převedeného majetku.

| (173) | Jak již bylo uvedeno, měl kapitál IB pro LSH materiální hodnotu již před jeho uznáním ze strany BAKred jako základní kapitál ve smyslu zákona o poskytování úvěrů (KWG), neboť již od okamžiku jeho vložení byl v rozvaze uváděn jako vlastní kapitál. Totéž platí pro částku doloženou IB a pro účelový rezervní fond ve formě nemovitostí. Její ekonomická funkce je přitom srovnatelná se zárukou nebo ručením. Za vystavení se takovému riziku by investor v podmínkách tržního hospodářství vyžadoval přiměřenou úhradu. Německo nejprve považovalo výchozí sazbu ve výši 0,3 % ročně za funkci ručení ve prospěch LSH, kterou Komise uznala v rozhodnutí 2000/392/ES (43), za nepřiměřenou. V rozhodnutí 2000/392/ES byla na uvedenou sazbu 0,3 % ročně uvalena přirážka ve výši dalších 0,3 % ročně, protože na jednu stranu jsou záruky avala obvykle spojeny s určitými transakcemi a časově omezené (což u WestLB nebylo) a na druhou stranu částka daná k dispozici WestLB ve výši více než 3,4 miliardy DEM převyšuje částku, která bývá normálně krytá takovými bankovními zárukami. |
| --- | --- |

(173)

Jak již bylo uvedeno, měl kapitál IB pro LSH materiální hodnotu již před jeho uznáním ze strany BAKred jako základní kapitál ve smyslu zákona o poskytování úvěrů (KWG), neboť již od okamžiku jeho vložení byl v rozvaze uváděn jako vlastní kapitál. Totéž platí pro částku doloženou IB a pro účelový rezervní fond ve formě nemovitostí. Její ekonomická funkce je přitom srovnatelná se zárukou nebo ručením. Za vystavení se takovému riziku by investor v podmínkách tržního hospodářství vyžadoval přiměřenou úhradu. Německo nejprve považovalo výchozí sazbu ve výši 0,3 % ročně za funkci ručení ve prospěch LSH, kterou Komise uznala v rozhodnutí 2000/392/ES (43), za nepřiměřenou. V rozhodnutí 2000/392/ES byla na uvedenou sazbu 0,3 % ročně uvalena přirážka ve výši dalších 0,3 % ročně, protože na jednu stranu jsou záruky avala obvykle spojeny s určitými transakcemi a časově omezené (což u WestLB nebylo) a na druhou stranu částka daná k dispozici WestLB ve výši více než 3,4 miliardy DEM převyšuje částku, která bývá normálně krytá takovými bankovními zárukami.

| (174) | Na základě zásadní srovnatelnosti mezi WestLB a LSH, jakož i z nedostatku ostatních opěrných bodů, Komise vychází z toho, že tato sazba odpovídá úhradě, kterou by LSH musela zaplatit na trhu také za převzetí záruky avala ve svůj prospěch. |
| --- | --- |

(174)

Na základě zásadní srovnatelnosti mezi WestLB a LSH, jakož i z nedostatku ostatních opěrných bodů, Komise vychází z toho, že tato sazba odpovídá úhradě, kterou by LSH musela zaplatit na trhu také za převzetí záruky avala ve svůj prospěch.

| (175) | Také zde vychází dorozumění mezi BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a LSH z toho, že přirážka ve výši 0,3 % ročně. se zdá být odůvodněná. Komise proto pokládá přirážku u LSH za oprávněnou a stanoví za základ sazbu ve výši 0,3 % ročně. jako přiměřenou úhradu za funkci kapitálu k ručení od okamžiku zahrnutí kapitálu do rozvahy k 1. lednu 1991 do uznání ze strany BAKred. Sazbu ve výši 0,3 % ročně. po zdanění strany použily při výpočtu prvku podpory v tabulce připojené k dorozumění. |
| --- | --- |

(175)

Také zde vychází dorozumění mezi BdB, spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko a LSH z toho, že přirážka ve výši 0,3 % ročně. se zdá být odůvodněná. Komise proto pokládá přirážku u LSH za oprávněnou a stanoví za základ sazbu ve výši 0,3 % ročně. jako přiměřenou úhradu za funkci kapitálu k ručení od okamžiku zahrnutí kapitálu do rozvahy k 1. lednu 1991 do uznání ze strany BAKred. Sazbu ve výši 0,3 % ročně. po zdanění strany použily při výpočtu prvku podpory v tabulce připojené k dorozumění.

| (176) | Německo předneslo, že od úhrady, která má být zaplacena, by měly být odečteny dividendy IB vyplacené zemi v letech 1993 až 2002 ve výši 99,9 milionů DEM. Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, který na základě informací, které má v okamžiku provedení investice k dispozici, buď může očekávat přiměřenou renditu, nebo sjedná přímou úhradu, však nemůže záležet na provedených platbách a realizovaných nárůstech hodnoty, ke kterým dojde po uskutečnění investice. Určujícími faktory nemohou být proto výplaty dividend nebo nárůsty hodnoty, které nelze předem vypočítat. |
| --- | --- |

(176)

Německo předneslo, že od úhrady, která má být zaplacena, by měly být odečteny dividendy IB vyplacené zemi v letech 1993 až 2002 ve výši 99,9 milionů DEM. Podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, který na základě informací, které má v okamžiku provedení investice k dispozici, buď může očekávat přiměřenou renditu, nebo sjedná přímou úhradu, však nemůže záležet na provedených platbách a realizovaných nárůstech hodnoty, ke kterým dojde po uskutečnění investice. Určujícími faktory nemohou být proto výplaty dividend nebo nárůsty hodnoty, které nelze předem vypočítat.

| (177) | Komise proto zastává názor, že v daném případě nelze odečíst výplaty dividend IB od úhrady, která má být zaplacena. |
| --- | --- |

(177)

Komise proto zastává názor, že v daném případě nelze odečíst výplaty dividend IB od úhrady, která má být zaplacena.

h)   Synergické účinky

| (178) | LSH se domnívá, že při posuzování úhrady, kterou spolková země obdržela, musí být uváženy také synergické výhody dosažené tímto vložením. Je však jasně zřejmé, že vlastní účel převodu spočíval v poskytnutí základny vlastního kapitálu pro LSH, která by byla slučitelná s novými předpisy o kapitálové přiměřenosti. Synergie byly považovány za pozitivní (vedlejší) efekt, v tomto okamžiku ale určitě nebyly hlavním důvodem pro transakci. |
| --- | --- |

(178)

LSH se domnívá, že při posuzování úhrady, kterou spolková země obdržela, musí být uváženy také synergické výhody dosažené tímto vložením. Je však jasně zřejmé, že vlastní účel převodu spočíval v poskytnutí základny vlastního kapitálu pro LSH, která by byla slučitelná s novými předpisy o kapitálové přiměřenosti. Synergie byly považovány za pozitivní (vedlejší) efekt, v tomto okamžiku ale určitě nebyly hlavním důvodem pro transakci.

| (179) | Pokud ještě IB vzniknou takové synergie a úspory, bude to prospěšné pro WKA a WAK díky snížení nákladů (a tím také pro zemi), nelze to ale považovat za protiplnění LSH za poskytnutí základních vlastních prostředků. Protože se těmito synergiemi ani nesnižuje využitelnost převedeného kapitálu pro LSH, ani se pro LSH nezvyšují náklady vyplývající z převodu, neměly by synergie mít žádný vliv na výši úplaty, kterou by od banky mohl vyžadoval investor jednající podle principů tržní ekonomiky za poskytnutý vlastní kapitál. Také v případě skutečné výhody pro zemi v důsledku synergií by každého soutěžitele konkurence nutila, aby zemi za finanční nástroj (kapitál IB) k přiměřené úplatě za poskytnutý vlastní kapitál ještě „zaplatil úhradu“ ve formě takových výhod. |
| --- | --- |

(179)

Pokud ještě IB vzniknou takové synergie a úspory, bude to prospěšné pro WKA a WAK díky snížení nákladů (a tím také pro zemi), nelze to ale považovat za protiplnění LSH za poskytnutí základních vlastních prostředků. Protože se těmito synergiemi ani nesnižuje využitelnost převedeného kapitálu pro LSH, ani se pro LSH nezvyšují náklady vyplývající z převodu, neměly by synergie mít žádný vliv na výši úplaty, kterou by od banky mohl vyžadoval investor jednající podle principů tržní ekonomiky za poskytnutý vlastní kapitál. Také v případě skutečné výhody pro zemi v důsledku synergií by každého soutěžitele konkurence nutila, aby zemi za finanční nástroj (kapitál IB) k přiměřené úplatě za poskytnutý vlastní kapitál ještě „zaplatil úhradu“ ve formě takových výhod.

| (180) | Synergie v důsledku spojení ostatně normálně vznikají v obou podnicích, které se na spojení podílí. Lze jen obtížně pochopit, proč by LSH neměla z těchto výhod mít žádný prospěch. |
| --- | --- |

(180)

Synergie v důsledku spojení ostatně normálně vznikají v obou podnicích, které se na spojení podílí. Lze jen obtížně pochopit, proč by LSH neměla z těchto výhod mít žádný prospěch.

i)   Změna zákona ke dni 1. června 2003

| (181) | Německo doložilo, že s právním účinkem k 1. červnu 2003 byla IB vyňata z majetku LSH. Účelový majetek ve formě nemovitostí byl s právním účinkem k 1. červnu 2003 vyjmut z LSH. |
| --- | --- |

(181)

Německo doložilo, že s právním účinkem k 1. červnu 2003 byla IB vyňata z majetku LSH. Účelový majetek ve formě nemovitostí byl s právním účinkem k 1. červnu 2003 vyjmut z LSH.

| (182) | V důsledku toho již nebylo možné, aby LSH od 1. června 2003 riziková aktiva vyplývající z obchodu LSH v rámci hospodářské soutěže podložila účelovým majetkem nebo tento majetek používala ve funkci ručení. |
| --- | --- |

(182)

V důsledku toho již nebylo možné, aby LSH od 1. června 2003 riziková aktiva vyplývající z obchodu LSH v rámci hospodářské soutěže podložila účelovým majetkem nebo tento majetek používala ve funkci ručení.

| (183) | Komise tak považuje za prokázané, že vyčleněním účelového majetku bylo zde zkoumané zvýhodnění ke dni 1. června 2003 ukončeno. |
| --- | --- |

(183)

Komise tak považuje za prokázané, že vyčleněním účelového majetku bylo zde zkoumané zvýhodnění ke dni 1. června 2003 ukončeno.

j)   Prvek podpory

| (184) | Podle výše uvedených výpočtů Komise dochází k výsledku, že úhrada, kterou by měla LSH zaplatit za účelový majetek uznaný ze strany BAKred jako základní kapitál, činí 6,28 % ročně po zdanění a 0,3 % po zdanění za rozdíl mezi touto částí a částkou vykázanou v rozvaze LSH jako vlastní kapitál, jakož i za účelový rezervní fond ve formě nemovitostí. |
| --- | --- |

(184)

Podle výše uvedených výpočtů Komise dochází k výsledku, že úhrada, kterou by měla LSH zaplatit za účelový majetek uznaný ze strany BAKred jako základní kapitál, činí 6,28 % ročně po zdanění a 0,3 % po zdanění za rozdíl mezi touto částí a částkou vykázanou v rozvaze LSH jako vlastní kapitál, jakož i za účelový rezervní fond ve formě nemovitostí.

| (185) | Tato úplata by bývala musela být poskytnuta od 1. ledna 1991 až do ukončení zvýhodnění 31. května 2003. |
| --- | --- |

(185)

Tato úplata by bývala musela být poskytnuta od 1. ledna 1991 až do ukončení zvýhodnění 31. května 2003.

| (186) | LSH zaplatila úplatu pouze za částku, kterou mohla využít k podložení své obchodní činnosti. |
| --- | --- |

(186)

LSH zaplatila úplatu pouze za částku, kterou mohla využít k podložení své obchodní činnosti.

| (187) | Prvek podpory lze vypočítat jako rozdíl mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(187)

Prvek podpory lze vypočítat jako rozdíl mezi skutečnými platbami a platbami, které by odpovídaly tržním podmínkám.

| (188) | Následující tabulka znázorňuje výpočet prvku podpory:
  Diagram 4:
  Výpočet prvku podpory (v milionech DEM)


















  V milionech DEM |
| --- | --- |
| | 1991 (44) | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003
  (5 měsíců) |
| Kapitál IB celkem | 1 306,0 | 1 312,2 | 1 337,9 | 1 387,0 | 1 472,0 | 1 563,0 | 1 665,9 | 1 763,0 | 1 814,0 | 1 817,0 | 1 849,2 | 1 923,9 | 1 967,6 |
| 1. | Částka doložitelná pro LSH |

(188)

Následující tabulka znázorňuje výpočet prvku podpory:

Diagram 4:

Výpočet prvku podpory (v milionech DEM)

V milionech DEM

1991 (44)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

(5 měsíců)

Kapitál IB celkem

1 306,0

1 312,2

1 337,9

1 387,0

1 472,0

1 563,0

1 665,9

1 763,0

1 814,0

1 817,0

1 849,2

1 923,9

1 967,6

1.

Částka doložitelná pro LSH

1 018,0

1 013,1

954,0

1 024,0

1 092,0

1 172,0

1 264,0

1 346,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | Částka doložená IB |
| --- | --- |

2.

Částka doložená IB

288,0

299,0

383,9

363,0

380,0

391,0

401,9

417,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | Částka od 1. 1. 1991 do 30. 8. 1991 |
| --- | --- |

3.

Částka od 1. 1. 1991 do 30. 8. 1991

870,7

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

| 4. | Účelový rezervní fond ve formě nemovitostí |
| --- | --- |

4.

Účelový rezervní fond ve formě nemovitostí

–

–

–

–

–

–

–

–

–

[...]

[...]

[...]

[...]

Úplata ve výši 6,28 % (po zdanění) za 1.

21,3

63,6

59,9

64,3

68,6

73,6

79,4

84,5

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Úplata ve výši 0,3 % (po zdanění) za 2.

0,3

0,9

1,2

1,1

1,1

1,2

1,2

1,3

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Úplata ve výši 0,3 % (po zdanění) za 3.

2,6

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

Úplata ve výši 0,3 % (po zdanění) za 4.

–

–

–

–

–

–

–

–

–

[...]

[...]

[...]

[...]

Celková úplata v souladu s trhem

24,2

64,5

61,1

65,4

69,7

74,8

80,6

85,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skutečná úplata (po zdanění)

0

0

0,9

2,4

1,0

2,5

5,0

6,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prvek podpory

24,2

64,5

60,2

63,0

68,7

72,3

75,6

79,2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (189) | Prvek podpory pro období od poskytnutí podpory do 31. května 2003 včetně tak činí vyjádřeno v německých markách 845,6 milionu DEM. Tuto částku je třeba přepočítat na eura a činí 432,3 milionu EUR. |
| --- | --- |

(189)

Prvek podpory pro období od poskytnutí podpory do 31. května 2003 včetně tak činí vyjádřeno v německých markách 845,6 milionu DEM. Tuto částku je třeba přepočítat na eura a činí 432,3 milionu EUR.

1.3.   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY

| (190) | V důsledku liberalizace finančních služeb a integrace finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále citlivější vůči narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích finančních služeb odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(190)

V důsledku liberalizace finančních služeb a integrace finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále citlivější vůči narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích finančních služeb odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž.

| (191) | Zvýhodněná LSH působila v oblasti bankovnictví jak na regionální tak i mezinárodní úrovni. LSH se považovala za univerzální obchodní banku, centrální banku pro spořitelny a za státní a komunální banku. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem upravené úkoly nebyla LSH v žádném případě pouze místní nebo regionální bankou. |
| --- | --- |

(191)

Zvýhodněná LSH působila v oblasti bankovnictví jak na regionální tak i mezinárodní úrovni. LSH se považovala za univerzální obchodní banku, centrální banku pro spořitelny a za státní a komunální banku. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem upravené úkoly nebyla LSH v žádném případě pouze místní nebo regionální bankou.

| (192) | Tím se jednoznačně ukazuje, že LSH poskytovala bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí působí v Německu – i na území Německa. |
| --- | --- |

(192)

Tím se jednoznačně ukazuje, že LSH poskytovala bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí působí v Německu – i na území Německa.

| (193) | Je třeba poukázat na to, že mezi vlastním kapitálem úvěrové instituce a jejími bankovními aktivitami existuje velmi úzká souvislost. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože LSH byla prostřednictvím státního opatření takovým vlastním kapitálem pro účely kapitálové přiměřenosti vybavena, byly bezprostředně ovlivněny její obchodní možnosti. |
| --- | --- |

(193)

Je třeba poukázat na to, že mezi vlastním kapitálem úvěrové instituce a jejími bankovními aktivitami existuje velmi úzká souvislost. Banka může pracovat a rozšiřovat své komerční činnosti pouze s dostatečným uznaným vlastním kapitálem. Protože LSH byla prostřednictvím státního opatření takovým vlastním kapitálem pro účely kapitálové přiměřenosti vybavena, byly bezprostředně ovlivněny její obchodní možnosti.

| (194) | Konstatuje se tedy, že podpory pro LSH narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(194)

Konstatuje se tedy, že podpory pro LSH narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy.

1.4.   VÝSLEDEK

| (195) | Na základě všech těchto úvah lze konstatovat, že jsou splněna veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a převod účelového majetku tudíž obsahuje státní podporu ve smyslu uvedeného článku. |
| --- | --- |

(195)

Na základě všech těchto úvah lze konstatovat, že jsou splněna veškerá kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a převod účelového majetku tudíž obsahuje státní podporu ve smyslu uvedeného článku.

2.   SLUČITELNOST SE SPOLEČNÝM TRHEM

| (196) | Dále je nutné zkoumat, zda může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem. Přitom je třeba poznamenat, že LSH s ohledem na případné prvky podpory v rámci převodu kapitálu IB a nemovitostí uplatňovala pouze ustanovení o výjimkách čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(196)

Dále je nutné zkoumat, zda může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem. Přitom je třeba poznamenat, že LSH s ohledem na případné prvky podpory v rámci převodu kapitálu IB a nemovitostí uplatňovala pouze ustanovení o výjimkách čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (197) | Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou nahrazovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nejsou vyrovnávána hospodářská znevýhodnění způsobená rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(197)

Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou nahrazovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nejsou vyrovnávána hospodářská znevýhodnění způsobená rozdělením Německa.

| (198) | Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani k napomáhání hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani k usnadnění rozvoje určitých hospodářských oblastí – neuplatní ani čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou se nenapomáhá ani uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu. Cílem podpory rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(198)

Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani k napomáhání hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani k usnadnění rozvoje určitých hospodářských oblastí – neuplatní ani čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou se nenapomáhá ani uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu. Cílem podpory rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.

| (199) | Protože další ekonomická existence LSH nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jedné jediné velké úvěrové instituce jako LSH v Německu mohl vést ke všeobecné krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu k nápravě vážné poruchy německého hospodářství. |
| --- | --- |

(199)

Protože další ekonomická existence LSH nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jedné jediné velké úvěrové instituce jako LSH v Německu mohl vést ke všeobecné krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu k nápravě vážné poruchy německého hospodářství.

| (200) | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud usnadňují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě ale neexistují předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. LSH není označena za podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami. |
| --- | --- |

(200)

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud usnadňují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro podpory na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě ale neexistují předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. LSH není označena za podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami.

| (201) | Ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, které za určitých okolností připouští výjimky z pravidel Smlouvy o ES o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o službách obecného hospodářského zájmu v bankovním sektoru (45). LSH tvrdila, že poskytuje služby obecného hospodářského zájmu a že se přitom v míře, ve které jsou využívány případné příspěvky spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko pro účely v oblasti úkolů ve veřejném zájmu popř. služeb obecného zájmu, nejedná o protiprávní státní podpory. LSH pro to ovšem nesplňuje formální předpoklady: nebyly přesně uvedeny ani konkrétní úkoly, které LSH plní v rámci poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, a zejména ani s tím konkrétně spojené náklady, které vznikají z této činnosti. Proto je jasné, že důvodem převedení bylo dostat LSH do takové situace, aby splňovala nové požadavky na vlastní kapitál, což nijak nesouviselo s jakýmikoli službami obecného hospodářského zájmu. V daném případě proto nelze použít ani toto ustanovení o výjimce. |
| --- | --- |

(201)

Ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, které za určitých okolností připouští výjimky z pravidel Smlouvy o ES o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o službách obecného hospodářského zájmu v bankovním sektoru (45). LSH tvrdila, že poskytuje služby obecného hospodářského zájmu a že se přitom v míře, ve které jsou využívány případné příspěvky spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko pro účely v oblasti úkolů ve veřejném zájmu popř. služeb obecného zájmu, nejedná o protiprávní státní podpory. LSH pro to ovšem nesplňuje formální předpoklady: nebyly přesně uvedeny ani konkrétní úkoly, které LSH plní v rámci poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, a zejména ani s tím konkrétně spojené náklady, které vznikají z této činnosti. Proto je jasné, že důvodem převedení bylo dostat LSH do takové situace, aby splňovala nové požadavky na vlastní kapitál, což nijak nesouviselo s jakýmikoli službami obecného hospodářského zájmu. V daném případě proto nelze použít ani toto ustanovení o výjimce.

| (202) | Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou s touto smlouvou. |
| --- | --- |

(202)

Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou s touto smlouvou.

3.   NEJEDNÁ SE O EXISTUJÍCÍ PODPORU

| (203) | Oproti tvrzení Německa resp. LSH nelze vklad kapitálu považovat ani za podporu, na kterou se vztahuje úprava existující podpory u institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele. |
| --- | --- |

(203)

Oproti tvrzení Německa resp. LSH nelze vklad kapitálu považovat ani za podporu, na kterou se vztahuje úprava existující podpory u institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele.

| (204) | Za prvé není od počátku naplněna skutková podstata ručení zřizovatele ve formě ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky již nepostačoval k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientuje ani na uspokojování věřitelů zemské banky a ani nebyl majetek zemské banky vyčerpán. |
| --- | --- |

(204)

Za prvé není od počátku naplněna skutková podstata ručení zřizovatele ve formě ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky již nepostačoval k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientuje ani na uspokojování věřitelů zemské banky a ani nebyl majetek zemské banky vyčerpán.

| (205) | Za druhé není naplněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrové instituce. Tato odpovědnost zavazuje zřizovatele úvěrové instituce (zemi Šlesvicko-Holštýnsko), aby LSH vybavil prostředky, které jsou potřebné pro řádný provoz zemské banky, pokud se rozhodne pro pokračování její existence. LSH však nebyla k okamžiku kapitálového vkladu rozhodně v situaci, ve které již nebyl například z důvodu nedostatku vlastních prostředků možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy nezbytný pro zachování řádného provozu zemské banky. Mnohem spíše ke kapitálovému vkladu došlo proto, aby se zemská banka ocitla v situaci, kdy se díky rozšíření jejího vybavení kapitálem vzhledem ke zpřísnění předpisů o podílu základního kapitálu a vlastních prostředků, které bylo zavedeno dne 30. června 1993, zabrání jinak nezbytnému snížení objemu obchodů/rizikových aktiv zemské banky, popř. (navíc) zemské bance umožní jejich budoucí rozšíření. LSH proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu spolkové země jako spoluvlastníka mohla i v budoucnu využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Na takové normální ekonomické rozhodnutí spolkové země jako spoluvlastníka nelze ovšem „nouzový předpis“ o institucionální odpovědnosti úvěrové instituce aplikovat. Z nedostatku jiné úpravy existující podpory podle čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad klasifikovat jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a adekvátně jej přezkoumat. |
| --- | --- |

(205)

Za druhé není naplněna ani skutková podstata institucionální odpovědnosti úvěrové instituce. Tato odpovědnost zavazuje zřizovatele úvěrové instituce (zemi Šlesvicko-Holštýnsko), aby LSH vybavil prostředky, které jsou potřebné pro řádný provoz zemské banky, pokud se rozhodne pro pokračování její existence. LSH však nebyla k okamžiku kapitálového vkladu rozhodně v situaci, ve které již nebyl například z důvodu nedostatku vlastních prostředků možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy nezbytný pro zachování řádného provozu zemské banky. Mnohem spíše ke kapitálovému vkladu došlo proto, aby se zemská banka ocitla v situaci, kdy se díky rozšíření jejího vybavení kapitálem vzhledem ke zpřísnění předpisů o podílu základního kapitálu a vlastních prostředků, které bylo zavedeno dne 30. června 1993, zabrání jinak nezbytnému snížení objemu obchodů/rizikových aktiv zemské banky, popř. (navíc) zemské bance umožní jejich budoucí rozšíření. LSH proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu spolkové země jako spoluvlastníka mohla i v budoucnu využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Na takové normální ekonomické rozhodnutí spolkové země jako spoluvlastníka nelze ovšem „nouzový předpis“ o institucionální odpovědnosti úvěrové instituce aplikovat. Z nedostatku jiné úpravy existující podpory podle čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad klasifikovat jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 a čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a adekvátně jej přezkoumat.

X.   ZÁVĚR

| (206) | Komise konstatuje, že Německo poskytlo opatření podpory protiprávně, přičemž porušilo čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Podpora je tudíž protiprávní. |
| --- | --- |

(206)

Komise konstatuje, že Německo poskytlo opatření podpory protiprávně, přičemž porušilo čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Podpora je tudíž protiprávní.

| (207) | Podpora nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem ani podle čl. 87 odst. 2 resp. odst. 3 ani podle jiného ustanovení Smlouvy o ES. Proto se podpora prohlašuje za neslučitelnou se společným trhem, musí být odstraněna a prvek podpory protiprávního opatření musí být německou vládou vyžádán zpět. |
| --- | --- |

(207)

Podpora nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem ani podle čl. 87 odst. 2 resp. odst. 3 ani podle jiného ustanovení Smlouvy o ES. Proto se podpora prohlašuje za neslučitelnou se společným trhem, musí být odstraněna a prvek podpory protiprávního opatření musí být německou vládou vyžádán zpět.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 432,3 milionu EUR, kterou Německo v období od 1. ledna 1999 do 31. května 2003 poskytlo ve prospěch společnosti Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale, nyní HSH Nordbank AG, je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

Německo přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možno získat od příjemce nazpět podporu uvedenou v článku 1, jež mu byla poskytnuta protiprávně.

Článek 3

Navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupem vnitrostátního práva za předpokladu, že tento postup umožní okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.

Částka, která má být navrácena, zahrnuje úroky od okamžiku, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, až do okamžiku jejího skutečného navrácení.

Úroky se vypočítají podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (46).

Článek 4

Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí, za použití dotazníku uvedeného v příloze, jaká opatření přijalo k provedení tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 20. října 2004.

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 76, 28.3.2003, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. C 140, 5.5.1998, s. 9.

2

(3)  Úř. věst. L 150, 23.6.2000, s. 1. Opravný prostředek podalo Německo (věc C 376/99), Severní Porýní-Vestfálsko (věc T 233/99) a WestLB (věc T 228/99); Komise zahájila řízení o porušení smlouvy (věc C 209/00).

3

(4)  Sb. rozh. 2003, S. II-435.

4

(5)  Norddeutsche Landesbank: Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 2. Bayerische Landesbank: Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 13. Hamburgische Landesbank: Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 24. Landesbank Hessen-Thüringen: Úř. věst. C 73, 26.3.2003, s. 3.

5

(6)  Srovnej zprávu Investitionsbank za rok 1998, s. 1.

6

(7)  Sdělení Německa ze dne 8. prosince 1999, s. 84.

7

(8)  Sdělení Německa ze dne 8. prosince 1999, s. 89.

8

(9)  Důvěrná informace.

9

(10)  Sdělení Německa ze dne 30. září 2004.

10

(11)  Nyní Spolkový ústav pro dohled nad finančními službami (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – „BaFin“).

11

(12)  Úř. věst. L 386, 30.12.1989, s. 14; nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES (Úř. věst. L 126, 26.5.2000, s. 1).

12

(13)  Úř. věst. L 124, 5.5.1989, s. 16; nahrazena směrnicí 2000/12/ES.

13

(14)  Podle směrnice o kapitálové přiměřenosti musejí úvěrové instituce držet vlastní prostředky ve výši alespoň 8 % svých rizikově vážených aktiv, zatímco podle staré německé úpravy se vyžadovala kvóta ve výši 5,6 %, tato kvóta se ovšem zakládala na definici vlastního kapitálu, která byla užší než definice platná po vstupu směrnice o kapitálu v platnost.

14

(15)  Ve skutečnosti měly nové požadavky na kapitál vstoupit v platnost již 1. ledna 1993; v Německu vstoupily v platnost opožděně.

15

(16)  Sdělení Německa ze dne 8. prosince 1999, s. 90.

16

(17)  Sdělení Německa ze dne 8. prosince 1999, s. 91.

17

(18)  Sdělení Německa ze dne 8. prosince 1999, s. 94.

18

(19)  Viz poznámka pod čarou č. 3, bod 64.

19

(20)  Dopis BAKred ze dne 25. května 1999.

20

(21)  Sdělení Německa ze dne 3. května 2001, s. 2.

21

(22)  Sdělení Německa ze dne 8. prosince 1999, s. 96 a ze dne 29. října 2003, s. 18.

22

(23)  Sdělení Německa ze dne 14. dubna 2003, příloha 1, a ze dne 30. září 2004.

23

(24)  Sdělení Německa ze dne 8. prosince 1999, s. 86.

24

(25)  Sdělení Německa ze dne 8. prosince 1999, s. 88.

25

(26)  Sdělení Německa ze dne 29. října 2003, s. 2.

26

(27)  Ve výroční zprávě LSH za rok 1990 jsou na s. 28 uvedeny hodnoty mezi 8,8 % a více než 9 %. Ve výroční zprávě za rok 1991 jsou na s. 27 pro tento rok uvedeny hodnoty mezi 8,4 % a 9,17 %. Protože k převedení majetku WAK a WKA došlo k 1. lednu 1991, musela by se dohoda na běžné tržní úhradě orientovat podle tehdy známých rendit roku 1990.

27

(28)  Dále se platí riziková prémie, příp. prémie k ručení, v první řadě kvůli riziku ztráty v případě insolvence. V tomto případě je kapitál nenávratně ztracen. V případě běžné (částečné) ztráty, tedy mimo insolvenci, vždy existuje šance, že vlastní kapitál bude znovu doplněn ze zisku.

28

(29)  Aby bylo možné vyloučit vlivy inflace, musí být přitom pro každé časové období vkladu určena sazba rendity dlouhodobých vládních dluhopisů nejprve bez ohledu na inflační očekávání. Pro odhad dlouhodobé bezrizikové základní úrokové sazby se potom k „reálné základní úrokové sazbě“ v okamžiku pozorování přičítá odhad dlouhodobého průměrného inflačního očekávání ve výši 3,60 %.

29

(30)  BdB pro porovnání připojuje také teoretické hodnoty beta podle modelu Capital Asset Pricing Model (CAPM), které se, jak konstatuje, téměř neodlišují od empiricky určených hodnot beta.

30

(31)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

31

(32)  Sdělení Komise členským státům: o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky ve zpracovatelských odvětvích, Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3, viz bod 11. V tomto sdělení se sice výslovně jedná o zpracovatelská odvětví, avšak zásada nepochybně platí stejnou měrou i pro všechna ostatní hospodářská odvětví. Pokud jde o finanční služby, bylo to potvrzeno v řadě rozhodnutí Komise, např. ve věci Crédit Lyonnais (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28) a GAN (Úř. věst. L 78, 16.3.1998, s. 1).

32

(33)  Viz poznámka pod čarou č. 4, bod 206 a následující.

33

(34)  Viz poznámka pod čarou č. 3, bod 161 a následující.

34

(35)  Viz poznámka pod čarou č. 4, bod 241, 314.

35

(36)  Viz poznámka pod čarou č. 4, bod 320, 335.

36

(37)  Tento případ se tak liší od skutkového stavu v řízení WestLB, ve kterém byla jako vlastní kapitál pro účely právního dohledu uznána pouze část zjištěné a v rozvaze jako vlastní prostředky vykázané hodnoty v hotovosti u majetku na podporu bytové výstavby.

37

(38)  Viz poznámka pod čarou č. 3, bod 19.

38

(39)  Ve skutečnosti je situace samozřejmě mnohem komplikovanější, např. kvůli mimorozvahovým položkám, rozdílným rizikovým vahám pro aktiva a položkám s nulovým rizikem. Jádro úvahy však zůstává tímto nedotčeno.

39

(40)  Situace zůstává stejná, pokud se vezme v úvahu možnost opatření doplňkových vlastních prostředků až do výše základních vlastních prostředků (faktor 25 místo 12,5 pro základní vlastní prostředky).

40

(41)  Potvrzeno rozsudkem Soudu prvního stupně, viz. poznámka pod čarou č. 4, body 321 až 331.

41

(42)  Strany přitom stanoví za základ bezrizikové úrokové sazby zjištěné podle REX10 Performance Index společnosti Deutsche Börse AG.

42

(43)  Viz poznámka pod čarou č. 3, bod 221.

43

(44)  Kapitál IB byl z rozvahového hlediska vložen k 1. 1. 1991 a LSH jej měla v prvních 8 měsících roku 1991 k dispozici pro funkci ručení. Po uznání ze strany BAKred, tzn. v posledních čtyřech měsících roku 1991, mohl být doložen také obchodem v rámci hospodářské soutěže.

44

Od 1. ledna 1999 se DEM přepočítává na euro v kurzu 1,95583. Údaje v DEM musejí být odpovídajícím způsobem přepočítány na eura.

(45)  Tato zpráva byla předložena Radě Ecofin dne 23. listopadu 1998, ovšem nebyla zveřejněna. Lze ji obdržet od Komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž a na internetové stránce Komise.

45

(46)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

46

---

PŘÍLOHA

INFORMACE O PROVEDENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

1.   Kalkulace částky, která má být navrácena

| 1.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla příjemci dána k dispozici:








  Datum platby (1) | Výše podpory (2) | Měna | Identita příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla příjemci dána k dispozici:

Datum platby (1)

Výše podpory (2)

Měna

Identita příjemce

Poznámky:

| 1.2. | Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která musí být navrácena. |
| --- | --- |

1.2.

Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která musí být navrácena.

2.   Již učiněná nebo naplánovaná opatření k navrácení podpory

| 2.1. | Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření se plánují, aby bylo možné bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně právní základ pro učiněná/plánovaná opatření. |
| --- | --- |

2.1.

Popište, prosím, podrobně, jaká opatření již byla učiněna a jaká opatření se plánují, aby bylo možné bezprostředně a efektivně provést navrácení podpory. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte případně právní základ pro učiněná/plánovaná opatření.

| 2.2. | Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno? |
| --- | --- |

2.2.

Do kterého data bude navrácení podpory uzavřeno?

3.   Podpora, která již byla navrácena

| 3.1. | Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:








  Datum (3) | Splacená částka | Měna | Identita příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Uveďte, prosím, následující podrobnosti o podporách, které již příjemce navrátil:

Datum (3)

Splacená částka

Měna

Identita příjemce

| 3.2. | Doložte, prosím, splacení částek podpory, které jsou specifikovány v tabulce shora pod bodem 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Doložte, prosím, splacení částek podpory, které jsou specifikovány v tabulce shora pod bodem 3.1.

---

(1)

| (o) | Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány příjemci k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řádky). |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory dány příjemci k dispozici (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte oddělené řádky).

(2)  Výše podpory, která byla příjemci dána k dispozici (v ekvivalentu hrubé podpory).

(3)

| (o) | Datum, kdy byla podpora splacena. |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora splacena.

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/159 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/159

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. října 2004

o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Landesbank Hessen-Thüringen – Girozentrale

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3931)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/742/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly zúčastněné strany na základě výše uvedených předpisů vyzvány k podání připomínek (1) a s ohledem na jejich připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který reprezentuje soukromé banky se sídlem v Německu, sdělil Komisi mimo jiné, že půjčky na podporu bytové výstavby byly vloženy popř. by mohly být vloženy do vlastního kapitálu zemských bank v Severním Porýní-Vestfálsku, Dolním Sasku, Šlesvicku-Holštýnsku, Bavorsku, Hamburgu a v Berlíně určeného k ručení, tzn. ve prospěch společností Westdeutsche Landesbank (Západoněmecká zemská banka), Norddeutsche Landesbank (Severoněmecká zemská banka), Landesbank Schleswig-Holstein (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko), Hamburger Landesbank (Hamburská zemská banka) a Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín). BdB vidí v navýšení vlastních prostředků dotyčných zemských bank, které je s tímto spojeno, zkreslení hospodářské soutěže v jejich prospěch, protože za toto nebyla sjednána úhrada v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.druhým uvedeným dopisem proto BdB podal formální stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2). V únoru, březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo několik jednotlivých bank. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 31. května 1994 a 21. prosince 1994 Bundesverband deutscher Banken e.V. („BdB“) (Spolkový svaz německých bank, zapsaný spolek), který reprezentuje soukromé banky se sídlem v Německu, sdělil Komisi mimo jiné, že půjčky na podporu bytové výstavby byly vloženy popř. by mohly být vloženy do vlastního kapitálu zemských bank v Severním Porýní-Vestfálsku, Dolním Sasku, Šlesvicku-Holštýnsku, Bavorsku, Hamburgu a v Berlíně určeného k ručení, tzn. ve prospěch společností Westdeutsche Landesbank (Západoněmecká zemská banka), Norddeutsche Landesbank (Severoněmecká zemská banka), Landesbank Schleswig-Holstein (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko), Hamburger Landesbank (Hamburská zemská banka) a Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín). BdB vidí v navýšení vlastních prostředků dotyčných zemských bank, které je s tímto spojeno, zkreslení hospodářské soutěže v jejich prospěch, protože za toto nebyla sjednána úhrada v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.druhým uvedeným dopisem proto BdB podal formální stížnost a vyzval Komisi, aby proti Německu zahájila řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2). V únoru, březnu 1995 a v prosinci 1996 se ke stížnosti svého svazu připojilo několik jednotlivých bank.

| (2) | Dopisem ze dne 6. srpna 1997 informoval BdB Komisi o dvou dalších majetkových převodech ve Šlesvicku-Holštýnsku ve prospěch společnosti Landesbank Schleswig-Holstein a dopisem ze dne 30. července 1998 v Hesensku ve prospěch společnosti Landesbank Hessen-Thüringen. Ohledně naposledy jmenovaného procesu si Komise dopisem ze dne 31. července 1998 vyžádala od Německa informace. Německo odpovědělo dopisem ze dne 2. října 1998, že ohledně toho k tomuto okamžiku jde pouze o referenční návrh a ani nyní ani v pozdější době nedá Komisi podnět k odůvodněným pochybnostem. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 6. srpna 1997 informoval BdB Komisi o dvou dalších majetkových převodech ve Šlesvicku-Holštýnsku ve prospěch společnosti Landesbank Schleswig-Holstein a dopisem ze dne 30. července 1998 v Hesensku ve prospěch společnosti Landesbank Hessen-Thüringen. Ohledně naposledy jmenovaného procesu si Komise dopisem ze dne 31. července 1998 vyžádala od Německa informace. Německo odpovědělo dopisem ze dne 2. října 1998, že ohledně toho k tomuto okamžiku jde pouze o referenční návrh a ani nyní ani v pozdější době nedá Komisi podnět k odůvodněným pochybnostem.

| (3) | Komise nejprve zkoumala převod majetku na společnost Westdeutsche Landesbank („WestLB“), ale prohlásila, že bude zkoumat převody na další banky ve světle výsledků ve věci WestLB (2). V této věci konečně v roce 1999 rozhodnutím 2000/392 z 8. července 1999 rozhodla o opatření provedeném Německem ve prospěch Westdeutsche Landesbank Girozentrale (3), kterým bylo opatření podpory (rozdíl mezi zaplacenou úhradou a úhradou běžnou na trhu) prohlášeno za neslučitelné se společným trhem a bylo nařízeno vrácení podpory. Toto rozhodnutí bylo Soudem prvního stupně dne 6. března 2003 zrušeno kvůli nedostatečnému zdůvodnění dvou prvků při vyměřování výše úhrady (4). Dne 20. října 2004 přijala Komise nové rozhodnutí, které zohlednilo kritické body soudu. |
| --- | --- |

(3)

Komise nejprve zkoumala převod majetku na společnost Westdeutsche Landesbank („WestLB“), ale prohlásila, že bude zkoumat převody na další banky ve světle výsledků ve věci WestLB (2). V této věci konečně v roce 1999 rozhodnutím 2000/392 z 8. července 1999 rozhodla o opatření provedeném Německem ve prospěch Westdeutsche Landesbank Girozentrale (3), kterým bylo opatření podpory (rozdíl mezi zaplacenou úhradou a úhradou běžnou na trhu) prohlášeno za neslučitelné se společným trhem a bylo nařízeno vrácení podpory. Toto rozhodnutí bylo Soudem prvního stupně dne 6. března 2003 zrušeno kvůli nedostatečnému zdůvodnění dvou prvků při vyměřování výše úhrady (4). Dne 20. října 2004 přijala Komise nové rozhodnutí, které zohlednilo kritické body soudu.

| (4) | Dne 1. září 1999 Komise předala Německu žádost o informace, které se týkaly převodů na další zemské banky, mimo jiné také Helaba. Německo nato dopisem ze dne 8. prosince 1999 zaslalo informace k převodu zvláštního kapitálu země na společnost Helaba, které byly po další žádosti Komise o informace z 31. října 2000 doplněny dopisy spolkové vlády ze dne 21. ledna 2001. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. září 1999 Komise předala Německu žádost o informace, které se týkaly převodů na další zemské banky, mimo jiné také Helaba. Německo nato dopisem ze dne 8. prosince 1999 zaslalo informace k převodu zvláštního kapitálu země na společnost Helaba, které byly po další žádosti Komise o informace z 31. října 2000 doplněny dopisy spolkové vlády ze dne 21. ledna 2001.

| (5) | Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ohledně převodu zvláštního kapitálu země Hesensko jako vkladu tichého společníka do společnosti Helaba formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Ve stejné době Komise zahájila také řízení kvůli podobným majetkovým převodům na společnosti Norddeutsche Landesbank – Girozentrale („NordLB“) (Severoněmecká zemská banka – ústředí žirové banky), Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale („LSH“) (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko – ústředí žirové banky), Hamburgische Landesbank – Girozentrale („HLB“) (Hamburská zemská banka – ústředí žirové banky) a Bayerische Landesbank – Girozentrale („BayernLB“) (Bavorská zemská banka – ústředí žirové banky). Nejprve Komise zahájila již v červenci 2002 řízení ohledně dalšího podobného převodu prostředků na státní podporu prostřednictvím země Berlín na Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín). |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 13. listopadu 2002 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ohledně převodu zvláštního kapitálu země Hesensko jako vkladu tichého společníka do společnosti Helaba formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Ve stejné době Komise zahájila také řízení kvůli podobným majetkovým převodům na společnosti Norddeutsche Landesbank – Girozentrale („NordLB“) (Severoněmecká zemská banka – ústředí žirové banky), Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale („LSH“) (Zemská banka Šlesvicko-Holštýnsko – ústředí žirové banky), Hamburgische Landesbank – Girozentrale („HLB“) (Hamburská zemská banka – ústředí žirové banky) a Bayerische Landesbank – Girozentrale („BayernLB“) (Bavorská zemská banka – ústředí žirové banky). Nejprve Komise zahájila již v červenci 2002 řízení ohledně dalšího podobného převodu prostředků na státní podporu prostřednictvím země Berlín na Landesbank Berlin (Zemská banka Berlín).

| (6) | Rozhodnutí o zahájení řízení byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala ostatní účastníky k zaujetí stanoviska. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí o zahájení řízení byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala ostatní účastníky k zaujetí stanoviska.

| (7) | Dopisem ze dne 9. dubna 2003 zaujalo Německo stanovisko k zahájení řízení ve věcech společnosti Helaba. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 9. dubna 2003 zaujalo Německo stanovisko k zahájení řízení ve věcech společnosti Helaba.

| (8) | Dopisem ze dne 29. července 2003 zaujal BdB společné stanovisko ke všem rozhodnutím o zahájení ze dne 13. listopadu 2002, které bylo Německu sděleno dopisem ze dne 28. července 2003 se žádostí o zaujetí stanoviska. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 29. července 2003 zaujal BdB společné stanovisko ke všem rozhodnutím o zahájení ze dne 13. listopadu 2002, které bylo Německu sděleno dopisem ze dne 28. července 2003 se žádostí o zaujetí stanoviska.

| (9) | Dopisy z 10. října a ze 4. prosince 2003 zaujalo Německo ve věcech Helaba stanovisko k závěrům BdB. Dopisem ze dne 30. října 2003 Německo předalo vyjádření zemské vlády Severního Porýní-Vestfálska a společnosti WestLB ke stanovisku Bundesverband deutscher Banken. |
| --- | --- |

(9)

Dopisy z 10. října a ze 4. prosince 2003 zaujalo Německo ve věcech Helaba stanovisko k závěrům BdB. Dopisem ze dne 30. října 2003 Německo předalo vyjádření zemské vlády Severního Porýní-Vestfálska a společnosti WestLB ke stanovisku Bundesverband deutscher Banken.

| (10) | Komise žádala Německo dopisy ze dne 7. dubna 2004 o další informace ke všem řízením se zemskými bankami a dopisy ze dne 19. května 2004 a ze dne 3. srpna 2004 zejména ke společnosti Helaba. Na to sdělilo Německo odpovědi dopisy ze dne 1. června 2004, 23. června 2004 a 23. srpna 2004. |
| --- | --- |

(10)

Komise žádala Německo dopisy ze dne 7. dubna 2004 o další informace ke všem řízením se zemskými bankami a dopisy ze dne 19. května 2004 a ze dne 3. srpna 2004 zejména ke společnosti Helaba. Na to sdělilo Německo odpovědi dopisy ze dne 1. června 2004, 23. června 2004 a 23. srpna 2004.

| (11) | V září a v říjnu 2004 se konala jednání mezi BdB, zemí Hesensko a společností Helaba k otázce přiměřené úhrady za poskytnutý kapitál. K dorozumění nedošlo. Dopisem z 28. září 2004 BdB znovu zaujal stanovisko k řízení. Komise nato požádala Německo o další stanovisko, které bylo předáno dopisy ze dne 1. října 2004 a 6. října 2004. |
| --- | --- |

(11)

V září a v říjnu 2004 se konala jednání mezi BdB, zemí Hesensko a společností Helaba k otázce přiměřené úhrady za poskytnutý kapitál. K dorozumění nedošlo. Dopisem z 28. září 2004 BdB znovu zaujal stanovisko k řízení. Komise nato požádala Německo o další stanovisko, které bylo předáno dopisy ze dne 1. října 2004 a 6. října 2004.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

1.   HELABA

| (12) | Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale (Helaba) se sídlem ve Frankfurt nad Mohanem a v Erfurtu je s částkou konsolidované rozvahy ve výši cca 140 mld. EUR (ke dni 31. prosinec 2003) jednou z největších bank v Německu. Bilanční suma banky činí cca 130 mld. EUR a tedy 90 % bilanční sumy koncernu. Banka je veřejnoprávní úvěrový ústav s právní formou ústavu veřejného práva. Vlastníky a ručiteli banky jsou od dne 1. ledna 2001 Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen z 85 %, který byl v okamžiku vkladu na konci roku 1998 jediným vlastníkem a ručitelem, jakož i země Hesensko z 10 % a země Duryňsko z 5 %. Na rok 2003 byly ve výroční zprávě za koncern vykazovány vlastní prostředky ve výši cca 4,1 mld. EUR. Ke dni 31. prosince 2003 činil podíl základního kapitálu za koncern 7,8 % a podíl vlastních prostředků 11,3 %. |
| --- | --- |

(12)

Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale (Helaba) se sídlem ve Frankfurt nad Mohanem a v Erfurtu je s částkou konsolidované rozvahy ve výši cca 140 mld. EUR (ke dni 31. prosinec 2003) jednou z největších bank v Německu. Bilanční suma banky činí cca 130 mld. EUR a tedy 90 % bilanční sumy koncernu. Banka je veřejnoprávní úvěrový ústav s právní formou ústavu veřejného práva. Vlastníky a ručiteli banky jsou od dne 1. ledna 2001 Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen z 85 %, který byl v okamžiku vkladu na konci roku 1998 jediným vlastníkem a ručitelem, jakož i země Hesensko z 10 % a země Duryňsko z 5 %. Na rok 2003 byly ve výroční zprávě za koncern vykazovány vlastní prostředky ve výši cca 4,1 mld. EUR. Ke dni 31. prosince 2003 činil podíl základního kapitálu za koncern 7,8 % a podíl vlastních prostředků 11,3 %.

| (13) | Na základě své struktury vlastníků funguje Helaba jako základní banka země Hesensko a Svobodného státu Duryňsko a jako Zentralinstitut der hessischen und thüringischen Sparkassen (Centrální ústav hesenských a duryňských spořitelen). Helaba je navíc činná jako obchodní banka orientovaná na zákazníky a na trh, která obchoduje především s velkými zákazníky, i jako partner pro veřejné zákazníky a pomáhá zemi a obcím financovat a realizovat investiční záměry. Prostřednictvím svého podílu v Landesförderinstituten (Zemské ústavy pro státní podpory) Helaba podporuje hospodářské a strukturálně politické cíle v Hesensku a Duryňsku. |
| --- | --- |

(13)

Na základě své struktury vlastníků funguje Helaba jako základní banka země Hesensko a Svobodného státu Duryňsko a jako Zentralinstitut der hessischen und thüringischen Sparkassen (Centrální ústav hesenských a duryňských spořitelen). Helaba je navíc činná jako obchodní banka orientovaná na zákazníky a na trh, která obchoduje především s velkými zákazníky, i jako partner pro veřejné zákazníky a pomáhá zemi a obcím financovat a realizovat investiční záměry. Prostřednictvím svého podílu v Landesförderinstituten (Zemské ústavy pro státní podpory) Helaba podporuje hospodářské a strukturálně politické cíle v Hesensku a Duryňsku.

| (14) | Koncern Helaba zaměstnával k 31. prosinci 2003 přibližně 3500 pracovníků. Společnost Helaba je činná v důležitých světových finančních centrech. Vedle svých dvou hlavních sídel ve Frankfurtu nad Mohanem a Erfurtu má mimo jiné mezinárodní zastoupení v Londýně, New Yorku, Curychu, Dublinu, Madridu, Paříži a v Luxemburgu. |
| --- | --- |

(14)

Koncern Helaba zaměstnával k 31. prosinci 2003 přibližně 3500 pracovníků. Společnost Helaba je činná v důležitých světových finančních centrech. Vedle svých dvou hlavních sídel ve Frankfurtu nad Mohanem a Erfurtu má mimo jiné mezinárodní zastoupení v Londýně, New Yorku, Curychu, Dublinu, Madridu, Paříži a v Luxemburgu.

2.   VKLAD ZVLÁŠTNÍHO MAJETKU „BYTOVÁ VÝSTAVBA A INVESTICE DO BUDOUCNA“ JAKO VKLAD TICHÉHO SPOLEČNÍKA DO SPOLEČNOSTI HELABA

| (15) | Zákonem z 17. prosince 1998 země Hesensko vytvořila zvláštní majetek s názvem „Bytová výstavba a investice do budoucna“. Hesenské ministerstvo financí bylo zmocněno k tomu, aby tento majetek zcela nebo částečně vložilo do úvěrového ústavu jako vklad tichého společníka nebo v jiné formě uznané z hlediska bankovního dohledu jako kapitálový podíl proti úhradě, která odpovídá trhu a která zůstává ve zvláštním majetku. |
| --- | --- |

(15)

Zákonem z 17. prosince 1998 země Hesensko vytvořila zvláštní majetek s názvem „Bytová výstavba a investice do budoucna“. Hesenské ministerstvo financí bylo zmocněno k tomu, aby tento majetek zcela nebo částečně vložilo do úvěrového ústavu jako vklad tichého společníka nebo v jiné formě uznané z hlediska bankovního dohledu jako kapitálový podíl proti úhradě, která odpovídá trhu a která zůstává ve zvláštním majetku.

| (16) | Zvláštní majetek obsahuje pohledávky země z úvěrů poskytnutých mezi léty 1948 a 1998 na podporu výstavby sociálních bytů. Ke dni 31. prosince 1998 činil stav půjčky 7,829 mld. DEM (podíl země 6,026 mld. DEM). Její současnou hodnotu stanovili dva nezávislí znalci ve výši 2,473 mld. DEM (1,264 mld. EUR). Tento zvláštní majetek byl smlouvou z prosince 1998 mezi zemí Hesensko a společností Helaba s účinností ke dni 31. prosinci 1998 vložen do společnosti Helaba jako vklad tichého společníka. |
| --- | --- |

(16)

Zvláštní majetek obsahuje pohledávky země z úvěrů poskytnutých mezi léty 1948 a 1998 na podporu výstavby sociálních bytů. Ke dni 31. prosince 1998 činil stav půjčky 7,829 mld. DEM (podíl země 6,026 mld. DEM). Její současnou hodnotu stanovili dva nezávislí znalci ve výši 2,473 mld. DEM (1,264 mld. EUR). Tento zvláštní majetek byl smlouvou z prosince 1998 mezi zemí Hesensko a společností Helaba s účinností ke dni 31. prosinci 1998 vložen do společnosti Helaba jako vklad tichého společníka.

| (17) | Z nového smluvně sjednaného nového znaleckého posudku ke dni 31. prosinci 2003 vyplynula hodnota prostředků na podporu ve výši [...] (6) mil. EUR. Navýšení hodnoty vyplývá z převisu přílivu nad odlivem prostředků na podporu od roku 1999. Až do závěrečného sladění s Bundesanstalt für Finanzdienstleistungen („BaFin“) (Spolkový úřad pro finanční služby), dříve Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen („BAKred“) (Spolkový úřad pro bankovní dohled, o výsledku znaleckého posudku ke dni 31. prosinci 2003, měla ale společnost Helaba k dispozici, stejně jako předtím, pouze dosavadní referenční částku. |
| --- | --- |

(17)

Z nového smluvně sjednaného nového znaleckého posudku ke dni 31. prosinci 2003 vyplynula hodnota prostředků na podporu ve výši [...] (6) mil. EUR. Navýšení hodnoty vyplývá z převisu přílivu nad odlivem prostředků na podporu od roku 1999. Až do závěrečného sladění s Bundesanstalt für Finanzdienstleistungen („BaFin“) (Spolkový úřad pro finanční služby), dříve Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen („BAKred“) (Spolkový úřad pro bankovní dohled, o výsledku znaleckého posudku ke dni 31. prosinci 2003, měla ale společnost Helaba k dispozici, stejně jako předtím, pouze dosavadní referenční částku.

| (18) | Posílení likvidních prostředků nebo zvýšení výnosů pro banku nebyly spojeny s vkladem zvláštního majetku jako vkladu tichého společníka. Zpětné toky (úroky a splátky) z půjček na bytovou výstavbu nejdou ve prospěch banky, nýbrž patří do zvláštního majetku a musí být nadále používány opakovaně pro účely podpory. |
| --- | --- |

(18)

Posílení likvidních prostředků nebo zvýšení výnosů pro banku nebyly spojeny s vkladem zvláštního majetku jako vkladu tichého společníka. Zpětné toky (úroky a splátky) z půjček na bytovou výstavbu nejdou ve prospěch banky, nýbrž patří do zvláštního majetku a musí být nadále používány opakovaně pro účely podpory.

| (19) | Vklad zvláštního majetku do společnosti Helaba je nutno vidět v souvislosti se snahou země celkově zpřísnit své nástroje politiky podpory a strukturální politiky, aby byly a efektivnější. |
| --- | --- |

(19)

Vklad zvláštního majetku do společnosti Helaba je nutno vidět v souvislosti se snahou země celkově zpřísnit své nástroje politiky podpory a strukturální politiky, aby byly a efektivnější.

| (20) | Podle údajů Německa země nejprve zvažovala, že vypíše nabídkové řízení na podpory v oblasti bytové výstavby a prodá je soukromým subjektům za nejvyšší nabídku v hotovosti a rozdělené do několika tranší. Rozložení zvláštního majetku do tranší by sice bylo mělo tu výhodu, že by se byl pro zemi zvětšil okruh možných bankovních partnerů, protože okruh potenciálních zájemců o hodnotu majetku v přibližné výši 2,5 mld. DEM je od samého počátku úzce limitován. Proti této variantě byl však argument, že zvláštní majetek je refinancován jako oběžný fond ze splácení poskytnutých půjček a představuje tudíž jeden celek. Periodické zjišťování hodnoty tranší připadajících na jednotlivé ústavy by bylo podle Německa znamenalo značné náklady. Země by navíc při změně důrazu na různé účely podpor ztratila flexibilitu. |
| --- | --- |

(20)

Podle údajů Německa země nejprve zvažovala, že vypíše nabídkové řízení na podpory v oblasti bytové výstavby a prodá je soukromým subjektům za nejvyšší nabídku v hotovosti a rozdělené do několika tranší. Rozložení zvláštního majetku do tranší by sice bylo mělo tu výhodu, že by se byl pro zemi zvětšil okruh možných bankovních partnerů, protože okruh potenciálních zájemců o hodnotu majetku v přibližné výši 2,5 mld. DEM je od samého počátku úzce limitován. Proti této variantě byl však argument, že zvláštní majetek je refinancován jako oběžný fond ze splácení poskytnutých půjček a představuje tudíž jeden celek. Periodické zjišťování hodnoty tranší připadajících na jednotlivé ústavy by bylo podle Německa znamenalo značné náklady. Země by navíc při změně důrazu na různé účely podpor ztratila flexibilitu.

| (21) | Země se proto rozhodla, že kapitál na bytovou výstavbu zachová nerozdělený, že zpětné toky bude nadále používat k účelům podpory v oblasti bytové výstavby a k podpoře ekonomiky, že bude správu majetku organizovat co možná nejefektivněji a z hlediska nákladů nejvýhodněji a že díky dalšímu využití podpor vytvoří další příjmy. |
| --- | --- |

(21)

Země se proto rozhodla, že kapitál na bytovou výstavbu zachová nerozdělený, že zpětné toky bude nadále používat k účelům podpory v oblasti bytové výstavby a k podpoře ekonomiky, že bude správu majetku organizovat co možná nejefektivněji a z hlediska nákladů nejvýhodněji a že díky dalšímu využití podpor vytvoří další příjmy.

| (22) | V rámci těchto politicko-organizačních záměrů společnost Helaba prohlásila, že je ochotna přijmout a jako vklad spravovat prostředky na podporu s celkovým objemem DEM 2,473 mld. (1,264 mld. EUR). Pro převod na společnost Helaba mluvilo také to, že ta již od roku 1953 jako právně nesamostatný obchodní úsek spravovala Landestreuhandstellen (zemské správy svěřeného majetku (LTH) a jako správce realizovala podpůrné programy. Společnost Helaba musí podle státní smlouvy a podle svých stanov při své obchodní politice respektovat všeobecné ekonomické zásady. Na základě těchto tří faktorů dospěla země k přesvědčení, že společnost Helaba je pro realizaci cílů zákona o zvláštním majetku jako bankovní partner země nejvhodnější . |
| --- | --- |

(22)

V rámci těchto politicko-organizačních záměrů společnost Helaba prohlásila, že je ochotna přijmout a jako vklad spravovat prostředky na podporu s celkovým objemem DEM 2,473 mld. (1,264 mld. EUR). Pro převod na společnost Helaba mluvilo také to, že ta již od roku 1953 jako právně nesamostatný obchodní úsek spravovala Landestreuhandstellen (zemské správy svěřeného majetku (LTH) a jako správce realizovala podpůrné programy. Společnost Helaba musí podle státní smlouvy a podle svých stanov při své obchodní politice respektovat všeobecné ekonomické zásady. Na základě těchto tří faktorů dospěla země k přesvědčení, že společnost Helaba je pro realizaci cílů zákona o zvláštním majetku jako bankovní partner země nejvhodnější .

| (23) | Podle [...] dle § 10 odst. 4 KWG (zákon o úvěrech) z 30. prosince 1998 převedla země na banku zvláštní majetek ve formě vnitřní společnosti jako „majetkový vklad tichého společníka“. To znamená, že země se společností Helaba založila tichou společnost podle § 230 a násl. obchodního zákoníku, tedy osobní společnost, ve které se tichý společník kapitálově podílí na obchodní činnosti jiného subjektu tak, že vklad přechází do majetku aktivně činného společníka. |
| --- | --- |

(23)

Podle [...] dle § 10 odst. 4 KWG (zákon o úvěrech) z 30. prosince 1998 převedla země na banku zvláštní majetek ve formě vnitřní společnosti jako „majetkový vklad tichého společníka“. To znamená, že země se společností Helaba založila tichou společnost podle § 230 a násl. obchodního zákoníku, tedy osobní společnost, ve které se tichý společník kapitálově podílí na obchodní činnosti jiného subjektu tak, že vklad přechází do majetku aktivně činného společníka.

| (24) | Podle [...] byl vklad uskutečněn za tím účelem, aby „u banky stále sloužil jako vlastní kapitál k ručení, a to ve formě základního kapitálu, ve smyslu § 10 odst. 2 a 2a věta 1 odst. 4 KWG (zákona o úvěrech), dále při zohlednění požadavků formulovaných Basilejským výborem pro bankovní dohled (Banka pro Mezinárodní vyrovnání plateb) dne 27. října 1998“. |
| --- | --- |

(24)

Podle [...] byl vklad uskutečněn za tím účelem, aby „u banky stále sloužil jako vlastní kapitál k ručení, a to ve formě základního kapitálu, ve smyslu § 10 odst. 2 a 2a věta 1 odst. 4 KWG (zákona o úvěrech), dále při zohlednění požadavků formulovaných Basilejským výborem pro bankovní dohled (Banka pro Mezinárodní vyrovnání plateb) dne 27. října 1998“.

| (25) | Pro připočtení vkladu tichého společníka k vlastnímu kapitálu úvěrových ústavů k ručení podle § 10 odst. 4 KWG je zvláště nutné, aby se tento v plné výši podílel na ztrátě a aby byl v případě konkurzu nebo likvidace ústavu vrácen až po uspokojení všech věřitelů. S dohodnutou nevypověditelností vkladu tichého společníka zemí Hesensko nespadá tento podle údajů Německa do 15 % limitu pro inovační finanční nástroje stanovené Basilejským výborem, nýbrž je v celém rozsahu uznán prostřednictvím BAKred jako vlastní kapitál k ručení třídy 1 (základní kapitál). |
| --- | --- |

(25)

Pro připočtení vkladu tichého společníka k vlastnímu kapitálu úvěrových ústavů k ručení podle § 10 odst. 4 KWG je zvláště nutné, aby se tento v plné výši podílel na ztrátě a aby byl v případě konkurzu nebo likvidace ústavu vrácen až po uspokojení všech věřitelů. S dohodnutou nevypověditelností vkladu tichého společníka zemí Hesensko nespadá tento podle údajů Německa do 15 % limitu pro inovační finanční nástroje stanovené Basilejským výborem, nýbrž je v celém rozsahu uznán prostřednictvím BAKred jako vlastní kapitál k ručení třídy 1 (základní kapitál).

| (26) | Alternativu nevložit majetek na bytovou výstavbu jako vklad tichého společníka, nýbrž jako základní kapitál, země podle údajů Německa nesledovala, protože se tehdy nechtěla angažovat jako bezprostřední podílník a ručitel a protože to nepožadoval ani tehdy jediný podílník, Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen. |
| --- | --- |

(26)

Alternativu nevložit majetek na bytovou výstavbu jako vklad tichého společníka, nýbrž jako základní kapitál, země podle údajů Německa nesledovala, protože se tehdy nechtěla angažovat jako bezprostřední podílník a ručitel a protože to nepožadoval ani tehdy jediný podílník, Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen.

| (27) | Majetkový převod na společnost Helaba uskutečněný v roce 1998 prostřednictvím země Hesensko nesouvisí časově s dřívějšími převody prostředků na podporu na zemské banky v Německu, které jsou rovněž předmětem stížnosti BdB jakož i kontrolního řízení Komise. Tyto ovšem podle Německa sloužily zemi Hesensko v určité míře jako vzor, i když při majetkovém převodu na společnost Helaba byla zohledněna skutečnost, že mezitím dále pokročil vývoj kapitálového trhu a pravidel bankovního dohledu směrem k zvýšenému používání a uznávání hybridních popř. inovačních nástrojů vlastního kapitálu, které v první polovině 90. let ještě nebyly v Německu v této formě nebo v této míře k dispozici nebo které nebylo z hlediska právního dohledu možné zohlednit. |
| --- | --- |

(27)

Majetkový převod na společnost Helaba uskutečněný v roce 1998 prostřednictvím země Hesensko nesouvisí časově s dřívějšími převody prostředků na podporu na zemské banky v Německu, které jsou rovněž předmětem stížnosti BdB jakož i kontrolního řízení Komise. Tyto ovšem podle Německa sloužily zemi Hesensko v určité míře jako vzor, i když při majetkovém převodu na společnost Helaba byla zohledněna skutečnost, že mezitím dále pokročil vývoj kapitálového trhu a pravidel bankovního dohledu směrem k zvýšenému používání a uznávání hybridních popř. inovačních nástrojů vlastního kapitálu, které v první polovině 90. let ještě nebyly v Německu v této formě nebo v této míře k dispozici nebo které nebylo z hlediska právního dohledu možné zohlednit.

3.   POŽADAVKY NA KAPITÁL PODLE SMĚRNICE O VLASTNÍCH PROSTŘEDCÍCH A SMĚRNICE O KAPITÁLOVÉ PŘIMĚŘENOSTI

| (28) | Podle směrnice Rady 89/647/EHS (7) (dále „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a směrnice Rady 89/299/EHS (8) (dále „směrnice o vlastních prostředcích“), podle nichž byl novelizován zákon o úvěrech („KWG“), musí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % svých rizikových aktiv. Alespoň čtyři procenta z tohoto musí představovat takzvaný základní kapitál (kapitál „třídy 1“), který zahrnuje části kapitálu, které má úvěrový ústav neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby mohl krýt rizika a ztráty, jakmile z tohoto vyplynou. Základní kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu práva bankovního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „třídy 2“) je uznáván pouze ve výši stávajícího základního kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky. |
| --- | --- |

(28)

Podle směrnice Rady 89/647/EHS (7) (dále „směrnice o kapitálové přiměřenosti“) a směrnice Rady 89/299/EHS (8) (dále „směrnice o vlastních prostředcích“), podle nichž byl novelizován zákon o úvěrech („KWG“), musí banky disponovat kapitálem k ručení ve výši 8 % svých rizikových aktiv. Alespoň čtyři procenta z tohoto musí představovat takzvaný základní kapitál (kapitál „třídy 1“), který zahrnuje části kapitálu, které má úvěrový ústav neomezeně a bezprostředně k dispozici, aby mohl krýt rizika a ztráty, jakmile z tohoto vyplynou. Základní kapitál má rozhodující význam pro celkové vybavení banky vlastními prostředky ve smyslu práva bankovního dohledu, protože doplňkový kapitál (kapitál „třídy 2“) je uznáván pouze ve výši stávajícího základního kapitálu k podpoře rizikových obchodů banky.

4.   ÚČINKY VKLADU NA VYBAVENÍ SPOLEČNOSTI HELABA VLASTNÍM KAPITÁLEM

| (29) | Rozsah obchodů úvěrového ústavu je silně závislý na základně vlastního kapitálu. Tato se navyšuje převodem zvláštního majetku na společnost Helaba v míře, kterou nelze opomenout. |
| --- | --- |

(29)

Rozsah obchodů úvěrového ústavu je silně závislý na základně vlastního kapitálu. Tato se navyšuje převodem zvláštního majetku na společnost Helaba v míře, kterou nelze opomenout.

| (30) | Ze znalecky stanovené, do rozvahy společnosti Helaba zařazené a z hlediska práva bankovního dohledu jako základní kapitál uznané hodnoty vkladu tichého společníka ve výši DEM 2,473 mld. (1,264 mld. EUR) je z toho společnosti Helaba k dispozici částka v přibližné výši 2,3 mld. DEM (přibližně 1,2 mld. EUR), kterou lze potenciálně použít k podpoře její konkurenceschopnosti v bankovních obchodech a která ročně kolísá. Zbytek vkladu je podle údajů Německa sám vázán podporou pohledávek zvláštního majetku vlastním kapitálem. Země Hesensko a společnost Helaba v uvedené smlouvě ovšem sjednaly úpravu po stupních, podle které by společnost Helaba v letech 1999 až 2002 měla na konkurenceschopnost v bankovních obchodech použít skutečně pouze ročně zvýšenou dílčí část doložitelného základního kapitálu a podle toho uhradit pouze tuto část. Až od roku 2003 by podle toho mělo být možné částku uznanou BaFin, pokud není vázána podporou samotného obchodu, použít plně k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Přesné částky, které má Helaba k dispozici jako základní kapitál a které musí být doloženy popř. jsou skutečně doloženy konkurenceschopností v bankovních obchodech, vyplývají z následující tabulky:
  Diagram
  Rozsah, uznání z hlediska bankovního dohledu a příslušné doložení popř. doložitelnost vkladu tichého společníka (v mil. EUR; hodnoty ke konci roku = roční průměrné hodnoty) (9) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominální hodnota v rozvaze | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 |
| Základní jmění uznané z hlediska právního dohledu k podpoře rizikových aktiv | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 |
| Základní jmění doložené podporou samotného obchodu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Základní jmění, které lze doložit konkurenceschopností v bankovních obchodech, ale které nelze doložit podle tzv. stupňovitých modelů | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Základní jmění, které lze doložit, popř. které je skutečně doložené konkurenceschopností v bankovních obchodech podle tzv. stupňovitého modelu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(30)

Ze znalecky stanovené, do rozvahy společnosti Helaba zařazené a z hlediska práva bankovního dohledu jako základní kapitál uznané hodnoty vkladu tichého společníka ve výši DEM 2,473 mld. (1,264 mld. EUR) je z toho společnosti Helaba k dispozici částka v přibližné výši 2,3 mld. DEM (přibližně 1,2 mld. EUR), kterou lze potenciálně použít k podpoře její konkurenceschopnosti v bankovních obchodech a která ročně kolísá. Zbytek vkladu je podle údajů Německa sám vázán podporou pohledávek zvláštního majetku vlastním kapitálem. Země Hesensko a společnost Helaba v uvedené smlouvě ovšem sjednaly úpravu po stupních, podle které by společnost Helaba v letech 1999 až 2002 měla na konkurenceschopnost v bankovních obchodech použít skutečně pouze ročně zvýšenou dílčí část doložitelného základního kapitálu a podle toho uhradit pouze tuto část. Až od roku 2003 by podle toho mělo být možné částku uznanou BaFin, pokud není vázána podporou samotného obchodu, použít plně k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Přesné částky, které má Helaba k dispozici jako základní kapitál a které musí být doloženy popř. jsou skutečně doloženy konkurenceschopností v bankovních obchodech, vyplývají z následující tabulky:

Diagram

Rozsah, uznání z hlediska bankovního dohledu a příslušné doložení popř. doložitelnost vkladu tichého společníka (v mil. EUR; hodnoty ke konci roku = roční průměrné hodnoty) (9)

1999

2000

2001

2002

2003

Nominální hodnota v rozvaze

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

Základní jmění uznané z hlediska právního dohledu k podpoře rizikových aktiv

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

Základní jmění doložené podporou samotného obchodu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Základní jmění, které lze doložit konkurenceschopností v bankovních obchodech, ale které nelze doložit podle tzv. stupňovitých modelů

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Základní jmění, které lze doložit, popř. které je skutečně doložené konkurenceschopností v bankovních obchodech podle tzv. stupňovitého modelu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (31) | Až do závěrečného odsouhlasení výsledku znaleckého ocenění prostředků na podpory s BAFin ke dni 31. prosinci 2003 měla Helaba k dispozici jako referenční částku (použitelnou na konkurenceschopnost v bankovních obchodech) stejně jako předtím [...] mil. EUR. |
| --- | --- |

(31)

Až do závěrečného odsouhlasení výsledku znaleckého ocenění prostředků na podpory s BAFin ke dni 31. prosinci 2003 měla Helaba k dispozici jako referenční částku (použitelnou na konkurenceschopnost v bankovních obchodech) stejně jako předtím [...] mil. EUR.

| (32) | V souvislosti s převodem kapitálu se podle údajů Německa podíl základního jmění, ohlášený BAKred dnešnímu BAFin, navýšil podle basilejské dohody o vlastním kapitálu z 5,4 % (31. prosinec 1997) na 9,3 % (31. prosinec 1998) a podíl vlastních prostředků z 9,6 % (31. prosinec 97) na 13,1 % (31. prosinec 1998). Ohlášené podíly základního kapitálu popř. vlastních prostředků se tím navýšily přibližně o 72 % popř. 36 %. |
| --- | --- |

(32)

V souvislosti s převodem kapitálu se podle údajů Německa podíl základního jmění, ohlášený BAKred dnešnímu BAFin, navýšil podle basilejské dohody o vlastním kapitálu z 5,4 % (31. prosinec 1997) na 9,3 % (31. prosinec 1998) a podíl vlastních prostředků z 9,6 % (31. prosinec 97) na 13,1 % (31. prosinec 1998). Ohlášené podíly základního kapitálu popř. vlastních prostředků se tím navýšily přibližně o 72 % popř. 36 %.

| (33) | Vkladem prostředků se zvýšila možnost rozšíření obchodů rizikovými aktivy zatíženými až 100 % při použití multiplikačního faktoru 12,5, který odpovídá podílu vlastních prostředků ve výši 8 %, o cca 28 mld. DEM (14 mld. EUR). Ve skutečnosti může být navýšením vlastních prostředků o 2,3 mld. DEM rozšířen přípustný objem úvěrů ale mnohem silněji, protože riziková aktiva banky nejsou normálně zatížena 100 % rizikem. |
| --- | --- |

(33)

Vkladem prostředků se zvýšila možnost rozšíření obchodů rizikovými aktivy zatíženými až 100 % při použití multiplikačního faktoru 12,5, který odpovídá podílu vlastních prostředků ve výši 8 %, o cca 28 mld. DEM (14 mld. EUR). Ve skutečnosti může být navýšením vlastních prostředků o 2,3 mld. DEM rozšířen přípustný objem úvěrů ale mnohem silněji, protože riziková aktiva banky nejsou normálně zatížena 100 % rizikem.

| (34) | Protože navýšení základního jmění společnosti Helaba vytvořilo možnost přijmout další doplňkový kapitál, nepřímo se ještě zvýšila její skutečná kapacita pro přidělování úvěrů. |
| --- | --- |

(34)

Protože navýšení základního jmění společnosti Helaba vytvořilo možnost přijmout další doplňkový kapitál, nepřímo se ještě zvýšila její skutečná kapacita pro přidělování úvěrů.

| (35) | V souhrnné tabulce je znázorněn absolutní a relativní vývoj základního jmění společnosti Helaba, včetně vkladu tichého společníka země Hesensko, jakož i dalších majetkových vkladů tichého společníka od roku 1997 v takto uvedeném znázornění, přičemž se podle situace diferencuje podle uznání z hlediska práva bankovního dohledu a podle smluvně sjednaného stupňovitého modelu.













  Znázornění:
  Hodnoty vždy ke konci roku | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mil. € | mil. € | mil. € | mil. € | mil. € | mil. € | mil. € |
| Podle práva bankovního dohledu | Majetkový vklad tichého společníka země Hesensko | – | 1 023 | 1 264 | 1 264 | 1 264 | 1 264 | 1 264 |
| Další majetkové vklady tichého společníka | 153 | 153 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Základní jmění | 1 449 | 2 579 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Podíl vkladu tichého společníka země Hesensko v % | – | 40 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Podíl dalších vkladů tichého společníka v % | 11 % | 6 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Podle smluvního plánu stupňů | Majetkový vklad tichého společníka země Hesensko | – | – | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Další majetkové vklady tichého společníka | 153 | 153 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Základní jmění | 1 449 | 1 556 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Podíl vkladu tichého společníka země Hesensko v % | – | – | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Podíl dalších vkladů tichého společníka v % | 11 % | 10 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(35)

V souhrnné tabulce je znázorněn absolutní a relativní vývoj základního jmění společnosti Helaba, včetně vkladu tichého společníka země Hesensko, jakož i dalších majetkových vkladů tichého společníka od roku 1997 v takto uvedeném znázornění, přičemž se podle situace diferencuje podle uznání z hlediska práva bankovního dohledu a podle smluvně sjednaného stupňovitého modelu.

Znázornění:

Hodnoty vždy ke konci roku

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

mil. €

mil. €

mil. €

mil. €

mil. €

mil. €

mil. €

Podle práva bankovního dohledu

Majetkový vklad tichého společníka země Hesensko

–

1 023

1 264

1 264

1 264

1 264

1 264

Další majetkové vklady tichého společníka

153

153

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Základní jmění

1 449

2 579

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Podíl vkladu tichého společníka země Hesensko v %

–

40 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Podíl dalších vkladů tichého společníka v %

11 %

6 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Podle smluvního plánu stupňů

Majetkový vklad tichého společníka země Hesensko

–

–

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Další majetkové vklady tichého společníka

153

153

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Základní jmění

1 449

1 556

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Podíl vkladu tichého společníka země Hesensko v %

–

–

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Podíl dalších vkladů tichého společníka v %

11 %

10 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.   ÚHRADA ZA PŘEVEDENÉ VLASTNÍ PROSTŘEDKY

| (36) | Za vklad tichého společníka společnost Helaba zaplatí zemi podle údajů Německa úhradu (tzv. provizi za ručení) ve výši 1,4 % p.a., která se skládá z úhrady za funkci ručení ve výši 1,2 % p.a. a přirážky ve výši 0,2 % za permanenci vkladu a za jednostranné právo banky na výpověď, s připočtením živnostenské daně s tím spojené k části zvláštního majetku využitelného bankou, celkem tedy 1,66 %. Přitom je podle tzv. stupňovitého modelu sjednáno, že úhrada nebude v prvých čtyřech letech (1998 až 2002) hrazena na celou hodnotu majetku, nýbrž na sjednané tranše rostoucí v ročních krocích (referenční částky), které by se podle ujednání smlouvy o vkladu měly použít k doložení konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Podle údajů Německa existuje povinnost platby na základě stupňovitého modelu nezávisle na tom, zda se vklad tichého společníka používá k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech nebo na obchodování v rámci státní zakázky nebo zda se přidělený kapitál vůbec používá k účelům kapitálové přiměřenosti. |
| --- | --- |

(36)

Za vklad tichého společníka společnost Helaba zaplatí zemi podle údajů Německa úhradu (tzv. provizi za ručení) ve výši 1,4 % p.a., která se skládá z úhrady za funkci ručení ve výši 1,2 % p.a. a přirážky ve výši 0,2 % za permanenci vkladu a za jednostranné právo banky na výpověď, s připočtením živnostenské daně s tím spojené k části zvláštního majetku využitelného bankou, celkem tedy 1,66 %. Přitom je podle tzv. stupňovitého modelu sjednáno, že úhrada nebude v prvých čtyřech letech (1998 až 2002) hrazena na celou hodnotu majetku, nýbrž na sjednané tranše rostoucí v ročních krocích (referenční částky), které by se podle ujednání smlouvy o vkladu měly použít k doložení konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Podle údajů Německa existuje povinnost platby na základě stupňovitého modelu nezávisle na tom, zda se vklad tichého společníka používá k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech nebo na obchodování v rámci státní zakázky nebo zda se přidělený kapitál vůbec používá k účelům kapitálové přiměřenosti.

6.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (37) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne13. listopadu 2002 došla Komise k předběžnému výsledku, že se při převodu půjček na podporu bytové výstavby země Hesensko na společnost Helaba pravděpodobně jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, která se vzhledem k neexistenci výjimek uvedených ve čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES a ve čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES jeví jako neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(37)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne13. listopadu 2002 došla Komise k předběžnému výsledku, že se při převodu půjček na podporu bytové výstavby země Hesensko na společnost Helaba pravděpodobně jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, která se vzhledem k neexistenci výjimek uvedených ve čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES a ve čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES jeví jako neslučitelná se společným trhem.

| (38) | Východiskem jejího zkoumání byla zásada investora v tržním hospodářství. Podle ní vznikne vkladem státních prostředků zvýhodnění, pokud jsou podniku poskytnuty státní prostředky za podmínek, které by byl za normálních tržních podmínek nedostal. |
| --- | --- |

(38)

Východiskem jejího zkoumání byla zásada investora v tržním hospodářství. Podle ní vznikne vkladem státních prostředků zvýhodnění, pokud jsou podniku poskytnuty státní prostředky za podmínek, které by byl za normálních tržních podmínek nedostal.

| (39) | Vzhledem k dlouhodobé nerizikové sazbě (spolkové dluhopisy s platností 10 let) ve výši cca 4 % na konci roku 1998 považovala Komise za pochybné, zda bylo možné sjednanou úhradu považovat za přiměřenou, zvláště při zohlednění odpovídající rizikové přirážky. Na druhé straně Komise přiznala, že při stanovování úhrady běžné na trhu nesměla zůstat bez zohlednění nedostatečná likvidita aktuálně přiděleného kapitálu. Půjčky na podporu vložené jako vklad tichého společníka by musely být použity stejným způsobem jako před vložením pro veřejné účely podpory. Tímto Helaba nemůže používat převedené prostředky bezprostředně pro své obchody. Rozšířením základny vlastního kapitálu by se ovšem rozšířila kapacita společnosti Helaba pro přidělování úvěrů (funkce vlastního kapitálu, pokud jde o rozšiřování obchodu). Banka by však mohla úplný možný rozsah navýšení objemu obchodu dosáhnout pouze tehdy, pokud by další objem úvěrů refinancovala v plném rozsahu na kapitálovém trhu. Podle názoru Komise proto země nemohla očekávat přesně stejnou výnosnost jako investor likvidního kapitálu a odpovídající sleva je proto správná. Zda toto ale může ospravedlnit odečtení veškerých hrubých nákladů na refinancování od úhrady likvidního vkladu tichého společníka, která je běžná na trhu, je vzhledem k daňové odčitatelnosti nákladů na refinancování pochybné. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k dlouhodobé nerizikové sazbě (spolkové dluhopisy s platností 10 let) ve výši cca 4 % na konci roku 1998 považovala Komise za pochybné, zda bylo možné sjednanou úhradu považovat za přiměřenou, zvláště při zohlednění odpovídající rizikové přirážky. Na druhé straně Komise přiznala, že při stanovování úhrady běžné na trhu nesměla zůstat bez zohlednění nedostatečná likvidita aktuálně přiděleného kapitálu. Půjčky na podporu vložené jako vklad tichého společníka by musely být použity stejným způsobem jako před vložením pro veřejné účely podpory. Tímto Helaba nemůže používat převedené prostředky bezprostředně pro své obchody. Rozšířením základny vlastního kapitálu by se ovšem rozšířila kapacita společnosti Helaba pro přidělování úvěrů (funkce vlastního kapitálu, pokud jde o rozšiřování obchodu). Banka by však mohla úplný možný rozsah navýšení objemu obchodu dosáhnout pouze tehdy, pokud by další objem úvěrů refinancovala v plném rozsahu na kapitálovém trhu. Podle názoru Komise proto země nemohla očekávat přesně stejnou výnosnost jako investor likvidního kapitálu a odpovídající sleva je proto správná. Zda toto ale může ospravedlnit odečtení veškerých hrubých nákladů na refinancování od úhrady likvidního vkladu tichého společníka, která je běžná na trhu, je vzhledem k daňové odčitatelnosti nákladů na refinancování pochybné.

| (40) | Komise zpochybnila, že by byla sjednaná základní úhrada za vklad tichého společníka ve výši 1,2 % p.a. v rámci tržního prostoru pro srovnatelné transakce, zvláště protože se zdá, že absolutní objem je vyšší než je na trhu běžné. Dále zpochybnila, zda je přirážka ve výši 0,2 % p.a. za trvalý charakter vkladu běžná na trhu, jakož i zda může být živnostenská daň ve výši 0,26 % p.a., kterou zde má dodatečně zaplatit Helaba vzhledem k situaci při přijetí vkladu tichého společníka od živnostenských investorů, považována popř. za relevantní pro srovnání na trhu. |
| --- | --- |

(40)

Komise zpochybnila, že by byla sjednaná základní úhrada za vklad tichého společníka ve výši 1,2 % p.a. v rámci tržního prostoru pro srovnatelné transakce, zvláště protože se zdá, že absolutní objem je vyšší než je na trhu běžné. Dále zpochybnila, zda je přirážka ve výši 0,2 % p.a. za trvalý charakter vkladu běžná na trhu, jakož i zda může být živnostenská daň ve výši 0,26 % p.a., kterou zde má dodatečně zaplatit Helaba vzhledem k situaci při přijetí vkladu tichého společníka od živnostenských investorů, považována popř. za relevantní pro srovnání na trhu.

| (41) | Komise navíc zpochybnila, že by investor v tržním hospodářství ve srovnatelné situaci připustil, aby byla úhrada v prvních letech omezena na dílčí částky. V této souvislosti je nutné dále přezkoumat, zda by pro společnost Helaba z neuhrazené části vkladu tichého společníka vyplynuly další výhody, které je nutno uhradit, zvláště zlepšení schopnosti splácet úvěr, protože vklad tichého společníka byl od počátku v plné výši účtován v rozvaze, a proto byl k dispozici pro účely ručení. |
| --- | --- |

(41)

Komise navíc zpochybnila, že by investor v tržním hospodářství ve srovnatelné situaci připustil, aby byla úhrada v prvních letech omezena na dílčí částky. V této souvislosti je nutné dále přezkoumat, zda by pro společnost Helaba z neuhrazené části vkladu tichého společníka vyplynuly další výhody, které je nutno uhradit, zvláště zlepšení schopnosti splácet úvěr, protože vklad tichého společníka byl od počátku v plné výši účtován v rozvaze, a proto byl k dispozici pro účely ručení.

III.   STANOVISKO NĚMECKA

| (42) | Německo uvedlo, že země Hesensko hledala v letech 1997/98 možnosti, jak by bylo možné ze svého kapitálu na bytovou výstavbu dosáhnout další příjmy při dodržení jejich účelové vazby prostřednictvím jeho vkladu do úvěrového ústavu. Majetek měl být přitom zachován bez rozdělení. K tomuto byla ochotna pouze společnost Helaba. Podílníci společnosti Helaba by byli nesouhlasili s investicemi země do základního kapitálu. Takto přicházel v úvahu mezi nástroji základního kapitálu pouze vklad tichého společníka. |
| --- | --- |

(42)

Německo uvedlo, že země Hesensko hledala v letech 1997/98 možnosti, jak by bylo možné ze svého kapitálu na bytovou výstavbu dosáhnout další příjmy při dodržení jejich účelové vazby prostřednictvím jeho vkladu do úvěrového ústavu. Majetek měl být přitom zachován bez rozdělení. K tomuto byla ochotna pouze společnost Helaba. Podílníci společnosti Helaba by byli nesouhlasili s investicemi země do základního kapitálu. Takto přicházel v úvahu mezi nástroji základního kapitálu pouze vklad tichého společníka.

| (43) | Společnosti Helaba se podle Německa netýkalo nic z toho, co Komise uvedla ohledně dalších zemských bank, společnost je zisková, není poměrně slabě vybavena kapitálem k ručení a ani pro zachování svého stávajícího objemu obchodů, ani kvůli podpoře svého růstu, nebyla odkázána na převod prostředků na podporu. Společnost Helaba mohla svou potřebu kapitálu krýt jak přes svého podílníka, Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen, tak i na kapitálovém trhu. |
| --- | --- |

(43)

Společnosti Helaba se podle Německa netýkalo nic z toho, co Komise uvedla ohledně dalších zemských bank, společnost je zisková, není poměrně slabě vybavena kapitálem k ručení a ani pro zachování svého stávajícího objemu obchodů, ani kvůli podpoře svého růstu, nebyla odkázána na převod prostředků na podporu. Společnost Helaba mohla svou potřebu kapitálu krýt jak přes svého podílníka, Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen, tak i na kapitálovém trhu.

| (44) | Poté, co basilejský výbor pro bankovní dohled dne 21. října 1998 v takzvaném „Prohlášení ze Sydney“ formuloval pro mezinárodně činné úvěrové ústavy nová pravidla pro uznání nástrojů základního kapitálu z hlediska právního dohledu, by země a banka podpořily časově neomezené přijetí prostředků vůči časově omezenému přijetí prostředků, aby tak vyhověly novým ustanovením ohledně uznání produktů přesahujících hranici 15 % za základní kapitál. Země by ovšem požadovala přirážku k úhradě ve výši 0,20 % p.a. za trvalý charakter vkladu a jednostranné právo banky na výpověď. |
| --- | --- |

(44)

Poté, co basilejský výbor pro bankovní dohled dne 21. října 1998 v takzvaném „Prohlášení ze Sydney“ formuloval pro mezinárodně činné úvěrové ústavy nová pravidla pro uznání nástrojů základního kapitálu z hlediska právního dohledu, by země a banka podpořily časově neomezené přijetí prostředků vůči časově omezenému přijetí prostředků, aby tak vyhověly novým ustanovením ohledně uznání produktů přesahujících hranici 15 % za základní kapitál. Země by ovšem požadovala přirážku k úhradě ve výši 0,20 % p.a. za trvalý charakter vkladu a jednostranné právo banky na výpověď.

| (45) | Podle Německa se bezprostředně po zmíněném prohlášení ze Sydney basilejského výboru pro bankovní dohled vyvinul fungující trh pro vklady tichého společníka, který se na straně investora vyznačuje širokou diverzifikací investorů od soukromých až po velké institucionální investory. |
| --- | --- |

(45)

Podle Německa se bezprostředně po zmíněném prohlášení ze Sydney basilejského výboru pro bankovní dohled vyvinul fungující trh pro vklady tichého společníka, který se na straně investora vyznačuje širokou diverzifikací investorů od soukromých až po velké institucionální investory.

| (46) | Tiché společenství se přitom zásadně odlišuje od podílu na kmenovém nebo základním kapitálu. Tichý společník nemá podíl v podniku a má pouze rudimentární práva kontroly. Zatímco musí být upsaný kapitál uhrazen dividendami po zdanění, je úhrada za vklad tichého společníka daňově odečitatelným provozním výdajem. Podle německého práva bankovního dohledu byly vklady tichého společníka již před rokem 1998 uznávány jako základní jmění bez omezení částky a také podle mezinárodního práva bankovního dohledu byly permanentní vklady tichého společníka uznávány jako základní jmění od „Prohlášení ze Sydney“ v říjnu 1998. V letech 1998/99 by úvěrové ústavy použily vklady tichého společníka ve stále větším rozsahu. Tyto částky činily řádově až 1 mld. USD popř. 1,2 mld. DEM (cca 0,6 mld. EUR). Zatímco na počátku devadesátých let nebyly tolik rozšířeny, nebyly vklady tichého společníka v letech 1998/99 v žádném případě marginálním nástrojem financování. |
| --- | --- |

(46)

Tiché společenství se přitom zásadně odlišuje od podílu na kmenovém nebo základním kapitálu. Tichý společník nemá podíl v podniku a má pouze rudimentární práva kontroly. Zatímco musí být upsaný kapitál uhrazen dividendami po zdanění, je úhrada za vklad tichého společníka daňově odečitatelným provozním výdajem. Podle německého práva bankovního dohledu byly vklady tichého společníka již před rokem 1998 uznávány jako základní jmění bez omezení částky a také podle mezinárodního práva bankovního dohledu byly permanentní vklady tichého společníka uznávány jako základní jmění od „Prohlášení ze Sydney“ v říjnu 1998. V letech 1998/99 by úvěrové ústavy použily vklady tichého společníka ve stále větším rozsahu. Tyto částky činily řádově až 1 mld. USD popř. 1,2 mld. DEM (cca 0,6 mld. EUR). Zatímco na počátku devadesátých let nebyly tolik rozšířeny, nebyly vklady tichého společníka v letech 1998/99 v žádném případě marginálním nástrojem financování.

| (47) | Při právním uspořádání a sjednání úhrady se země opírala o srovnatelné transakce soukromých úvěrových ústavů. Podle údajů Německa v roce 1998 například banka SGZ sjednala úhradu za ručení ve výši 1,2 % p.a.,HypoVereinsbank Luxemburg úhradu ve výši 1,6 % p.a. a v roce 1999 společnost Dresdner Capital LLC úhradu ve výši 1,65 %, HypoVereinsbank Luxemburg úhradu ve výši 1,25 % p.a. a za tzv. perpetuál Deutsche Bank úhradu ve výši 1,15 % p.a. nad příslušnou referenční úrokovou sazbou. Přirážky k úhradě za prostředky přijaté od soukromých ústavů by se nacházely zásadně v rozmezí mezi 0,80 % nad 12-měsíční sazbou Libor (10) a 2,15 % nad sazbou státních dluhopisů USA (11). Navíc by spořitelny v Hesensku a Duryňsku poskytly společnosti Helaba s účinností ke dni 5. prosince 1997 vklad tichého společníka, přičemž by se jeho úhrada nacházela 1,2 % p.a. nad referenční úrokovou sazbou. |
| --- | --- |

(47)

Při právním uspořádání a sjednání úhrady se země opírala o srovnatelné transakce soukromých úvěrových ústavů. Podle údajů Německa v roce 1998 například banka SGZ sjednala úhradu za ručení ve výši 1,2 % p.a.,HypoVereinsbank Luxemburg úhradu ve výši 1,6 % p.a. a v roce 1999 společnost Dresdner Capital LLC úhradu ve výši 1,65 %, HypoVereinsbank Luxemburg úhradu ve výši 1,25 % p.a. a za tzv. perpetuál Deutsche Bank úhradu ve výši 1,15 % p.a. nad příslušnou referenční úrokovou sazbou. Přirážky k úhradě za prostředky přijaté od soukromých ústavů by se nacházely zásadně v rozmezí mezi 0,80 % nad 12-měsíční sazbou Libor (10) a 2,15 % nad sazbou státních dluhopisů USA (11). Navíc by spořitelny v Hesensku a Duryňsku poskytly společnosti Helaba s účinností ke dni 5. prosince 1997 vklad tichého společníka, přičemž by se jeho úhrada nacházela 1,2 % p.a. nad referenční úrokovou sazbou.

| (48) | Německo dále uvádí, že při variabilním úročení se referenční úrokové sazby vztahovaly na nástroje peněžního trhu (Libor a Euribor), při pevném úročení na nástroje penzijního trhu (pevně úročitelné státní půjčky jako jsou US-Treasuries a německé spolkové dluhopisy) nebo na úrokové sazby na trhu swapů. Na peněžním trhu eura by výpůjčky na interním bankovním trhu probíhaly obvykle bez dalších přirážek na bázi Libor popř. Euribor. Pokud by pro tyto vklady tichého společníka použity referenční úrokové sazby, byly by přirážky identické s úhradou za ručení za vklady tichého společníka. Na penzijním trhu by byla obvykle použita výnosnost státních dluhopisů jako referenční úrokové sazba a od konce roku 1990 stále více referenční sazba „Mid-Swaps“ (= střední sazba peněžního a prodejního rozpětí na swapovém trhu). Dokonce za prvořadé bankovní dluhopisy by banky vůči státním půjčkám se stejnou platností z důvodů schopnosti splácet úvěr a/nebo likvidity zaplatily rozdílnou přirážku kolísající vždy podle aktuálního tržního zpracování. Tato přirážka je označována jako přirážka za refinancování. Pro posouzení pevně úročitelných majetkových vkladů tichého společníka úvěrových ústavů je proto nutné od přirážek na úhradu odečíst tyto přirážky na refinancování. |
| --- | --- |

(48)

Německo dále uvádí, že při variabilním úročení se referenční úrokové sazby vztahovaly na nástroje peněžního trhu (Libor a Euribor), při pevném úročení na nástroje penzijního trhu (pevně úročitelné státní půjčky jako jsou US-Treasuries a německé spolkové dluhopisy) nebo na úrokové sazby na trhu swapů. Na peněžním trhu eura by výpůjčky na interním bankovním trhu probíhaly obvykle bez dalších přirážek na bázi Libor popř. Euribor. Pokud by pro tyto vklady tichého společníka použity referenční úrokové sazby, byly by přirážky identické s úhradou za ručení za vklady tichého společníka. Na penzijním trhu by byla obvykle použita výnosnost státních dluhopisů jako referenční úrokové sazba a od konce roku 1990 stále více referenční sazba „Mid-Swaps“ (= střední sazba peněžního a prodejního rozpětí na swapovém trhu). Dokonce za prvořadé bankovní dluhopisy by banky vůči státním půjčkám se stejnou platností z důvodů schopnosti splácet úvěr a/nebo likvidity zaplatily rozdílnou přirážku kolísající vždy podle aktuálního tržního zpracování. Tato přirážka je označována jako přirážka za refinancování. Pro posouzení pevně úročitelných majetkových vkladů tichého společníka úvěrových ústavů je proto nutné od přirážek na úhradu odečíst tyto přirážky na refinancování.

| (49) | Tyto přirážky za refinancování by se u euro-bank (Senior Bonds, JP Morgan-Index) oproti spolkovým půjčkám podle údajů Německa pohybovaly ve dvouletém časovém období 1998 a 1999 v rozmezí od těsně 20 do 40 bazických bodů. Na konci roku 1998 by tyto činily téměř 40 bazických bodů (12). Pokud by byla jako referenční veličina zvolena sazba Swap („Mid-Swaps“), odpovídala by úroková přirážka vkladu tichého společníka do velké míry specifické úhradě za ručení vkladu tichého společníka, protože úroková přirážka sazby swap ke spolkovým půjčkám dle trhu odpovídá přibližně úrokové přirážce „krytých“ bankovních dluhopisů oproti spolkovým půjčkám, a proto je možné ji převést i na úrokové přirážky vůči Euribor. |
| --- | --- |

(49)

Tyto přirážky za refinancování by se u euro-bank (Senior Bonds, JP Morgan-Index) oproti spolkovým půjčkám podle údajů Německa pohybovaly ve dvouletém časovém období 1998 a 1999 v rozmezí od těsně 20 do 40 bazických bodů. Na konci roku 1998 by tyto činily téměř 40 bazických bodů (12). Pokud by byla jako referenční veličina zvolena sazba Swap („Mid-Swaps“), odpovídala by úroková přirážka vkladu tichého společníka do velké míry specifické úhradě za ručení vkladu tichého společníka, protože úroková přirážka sazby swap ke spolkovým půjčkám dle trhu odpovídá přibližně úrokové přirážce „krytých“ bankovních dluhopisů oproti spolkovým půjčkám, a proto je možné ji převést i na úrokové přirážky vůči Euribor.

| (50) | Jednání o kapitálovém vkladu a jeho úhradě byla vedena mezi zemí a bankou jako mezi dvěma na sobě navzájem nezávislými partnery. Orientovala by se s konečnou sjednanou úhradou ve výši 1,4 % p.a. (1,2 % plus přirážka 0,2 % za trvalý charakter vkladu a jednostranné právo banky na výpověď) na uvedené rozmezí s celou řadou údajů z trhu, jak byly tehdy zjištěny. |
| --- | --- |

(50)

Jednání o kapitálovém vkladu a jeho úhradě byla vedena mezi zemí a bankou jako mezi dvěma na sobě navzájem nezávislými partnery. Orientovala by se s konečnou sjednanou úhradou ve výši 1,4 % p.a. (1,2 % plus přirážka 0,2 % za trvalý charakter vkladu a jednostranné právo banky na výpověď) na uvedené rozmezí s celou řadou údajů z trhu, jak byly tehdy zjištěny.

| (51) | Ohledně přirážky za trvalý charakter vkladu Německo jednotlivě uvádí, že u srovnávaných transakcí se vyskytovaly platnosti 10 nebo 12 let jakož i 32 let a s časově neomezeným trváním. Přirážka ve výši 0,2 % p.a. za trvalý charakter vkladu je běžná na trhu s ohledem na hodnocení schopnosti společnosti Helaba splácet úvěr AAA/Aaa k rozhodujícímu okamžiku, kterého nedosáhl žádný ze srovnávaných ústavů. Z transakcí na kapitálovém trhu použitých pro srovnání nebylo ostatně možné rozpoznat žádnou závislost výše úhrady na částce příslušných přijatých prostředků, a to ani z pohledu ústavů (celková částka příslušné emise), ani z pohledu investorů (částka aktuálně upsané tranše). |
| --- | --- |

(51)

Ohledně přirážky za trvalý charakter vkladu Německo jednotlivě uvádí, že u srovnávaných transakcí se vyskytovaly platnosti 10 nebo 12 let jakož i 32 let a s časově neomezeným trváním. Přirážka ve výši 0,2 % p.a. za trvalý charakter vkladu je běžná na trhu s ohledem na hodnocení schopnosti společnosti Helaba splácet úvěr AAA/Aaa k rozhodujícímu okamžiku, kterého nedosáhl žádný ze srovnávaných ústavů. Z transakcí na kapitálovém trhu použitých pro srovnání nebylo ostatně možné rozpoznat žádnou závislost výše úhrady na částce příslušných přijatých prostředků, a to ani z pohledu ústavů (celková částka příslušné emise), ani z pohledu investorů (částka aktuálně upsané tranše).

| (52) | Z úhrady ve výši 1,4 % musí Helaba ještě odvést živnostenskou daň, která se na zemi Hesensko nevztahuje, takže celkové zatížení představuje 1,66 % (před zdaněním). Podle Německa je při takovémto srovnávání úhrad nutné zohlednit efekt živnostenské daně ve výši 0,26 % p.a. – s ohledem na vklad tichého společníka společnosti Helaba. Obchodní investoři podnikající v Německu platí za podíly na zisku z tichých spoluúčastí živnostenskou daň. Země Hesensko ale živnostenské dani nepodléhá. Místo toho by musela živnostenskou daň splatnou jako úhradu vkladu tichého společníka platit společnost Helaba. Institucionální investor v tržním hospodářství by proto požadoval vyšší úhradu než země, aby vykompenzoval své zatížení živnostenskou daní. Naopak společnost Helaba by byla bez dalšího ochotna zaplatit přirážku k úhradě takovému investorovi, protože pro ni neexistuje rozdíl, zda přirážku zaplatí jako úhradu investorovi nebo jako živnostenskou daň finančnímu úřadu. Včetně efektu živnostenské daně ve výši 0,26 % p.a. činí zatížení společnosti Helaba z povinnosti úhrady ve výši 1,40 % p.a. za vklad tichého společníka celkem 1,66 % p.a., což je jednoznačně v běžném tržním rozmezí a což představuje výsledek jednání mezi společností Helaba a zemí Hesensko. |
| --- | --- |

(52)

Z úhrady ve výši 1,4 % musí Helaba ještě odvést živnostenskou daň, která se na zemi Hesensko nevztahuje, takže celkové zatížení představuje 1,66 % (před zdaněním). Podle Německa je při takovémto srovnávání úhrad nutné zohlednit efekt živnostenské daně ve výši 0,26 % p.a. – s ohledem na vklad tichého společníka společnosti Helaba. Obchodní investoři podnikající v Německu platí za podíly na zisku z tichých spoluúčastí živnostenskou daň. Země Hesensko ale živnostenské dani nepodléhá. Místo toho by musela živnostenskou daň splatnou jako úhradu vkladu tichého společníka platit společnost Helaba. Institucionální investor v tržním hospodářství by proto požadoval vyšší úhradu než země, aby vykompenzoval své zatížení živnostenskou daní. Naopak společnost Helaba by byla bez dalšího ochotna zaplatit přirážku k úhradě takovému investorovi, protože pro ni neexistuje rozdíl, zda přirážku zaplatí jako úhradu investorovi nebo jako živnostenskou daň finančnímu úřadu. Včetně efektu živnostenské daně ve výši 0,26 % p.a. činí zatížení společnosti Helaba z povinnosti úhrady ve výši 1,40 % p.a. za vklad tichého společníka celkem 1,66 % p.a., což je jednoznačně v běžném tržním rozmezí a což představuje výsledek jednání mezi společností Helaba a zemí Hesensko.

| (53) | Podle údajů Německa je pro společnost Helaba zaplacená úhrada jako provozní výdaj daňově odečitatelná. Vklady tichého společníka představovaly vlastní kapitál pouze ve výpočtu kapitálové přiměřenosti z hlediska bankovního dohledu, zatímco z hlediska společenského a daňového práva považovány za cizí kapitál. |
| --- | --- |

(53)

Podle údajů Německa je pro společnost Helaba zaplacená úhrada jako provozní výdaj daňově odečitatelná. Vklady tichého společníka představovaly vlastní kapitál pouze ve výpočtu kapitálové přiměřenosti z hlediska bankovního dohledu, zatímco z hlediska společenského a daňového práva považovány za cizí kapitál.

| (54) | Dále banka na plánovaný roční růst potřebovala toliko [...] mil. DEM vlastního kapitálu, zatímco hodnota prostředků na podporu jako kapitál k ručení ve smyslu práva bankovního dohledu činila [...] mld. DEM. Společnost Helaba by byla podle údajů Německa nepřijala žádné vklady tichého společníka v objemu přibližně 2,5 mld. DEM najednou, protože tato částka kryje její potřebu vlastního kapitálu na několik let; spíše by byl kapitálový trh použit opakovaně. Přes tyto dopady zatěžující společnost Helaba nebyla sjednána žádná srážka na sazbu úhrady ve výši 1,4 %. Země a společnost Helaba se místo toho dohodly na přechodném řešení, tj. postupném používání a úhradě vkladů tichého společníka ve stupních (tzv. stupňovitý model). Banka se přitom snažila o pravidlo, při kterém by uhradila vklad pouze v souladu s cíli růstu sjednanými s jeho vlastníkem ve výši jejího skutečného používání ke krytí rizikových aktiv. Toto bylo ale pro zemi Hesensko nevýhodné a proto neakceptovatelné. Po jednáních o vyrovnání protichůdných zájmů byla sjednána úprava s ročně rostoucími tranšemi, které je nutno uhradit (1999: [...] mil. DEM, 2000: [...] mld. DEM, 2001: [...] mld. DEM, 2002: [...] mld. DEM, 2003: [...] mld. DEM popř. horní hranice využitelného základního kapitálu). Tento tzv. stupňovitý model pro první léta stanovil značně rychlejší růst, než jaký byl požadován pro plánovaný růst banky. Představenstvo nato požádalo správní radu o schválení dalšího zvláštního kontingentu ve výši [...] mil. DEM na doložení vlastních prostředků k ručení, z jehož výnosů měla být financována úhrada rozdílu v zájmu vůči výsledku neutrálního použití vkladu. Toto podle názoru Německa ukazuje, že „předotování“ banky nevytvořilo nejen žádnou další výhodu, nýbrž by bez zvláštního kontingentu spíše zatížilo výnosovou situaci banky, protože vůči úhradě za části nekryté dalším obchodem vyměřovací základny rostoucí po stupních by nebyly stály žádné příjmy. |
| --- | --- |

(54)

Dále banka na plánovaný roční růst potřebovala toliko [...] mil. DEM vlastního kapitálu, zatímco hodnota prostředků na podporu jako kapitál k ručení ve smyslu práva bankovního dohledu činila [...] mld. DEM. Společnost Helaba by byla podle údajů Německa nepřijala žádné vklady tichého společníka v objemu přibližně 2,5 mld. DEM najednou, protože tato částka kryje její potřebu vlastního kapitálu na několik let; spíše by byl kapitálový trh použit opakovaně. Přes tyto dopady zatěžující společnost Helaba nebyla sjednána žádná srážka na sazbu úhrady ve výši 1,4 %. Země a společnost Helaba se místo toho dohodly na přechodném řešení, tj. postupném používání a úhradě vkladů tichého společníka ve stupních (tzv. stupňovitý model). Banka se přitom snažila o pravidlo, při kterém by uhradila vklad pouze v souladu s cíli růstu sjednanými s jeho vlastníkem ve výši jejího skutečného používání ke krytí rizikových aktiv. Toto bylo ale pro zemi Hesensko nevýhodné a proto neakceptovatelné. Po jednáních o vyrovnání protichůdných zájmů byla sjednána úprava s ročně rostoucími tranšemi, které je nutno uhradit (1999: [...] mil. DEM, 2000: [...] mld. DEM, 2001: [...] mld. DEM, 2002: [...] mld. DEM, 2003: [...] mld. DEM popř. horní hranice využitelného základního kapitálu). Tento tzv. stupňovitý model pro první léta stanovil značně rychlejší růst, než jaký byl požadován pro plánovaný růst banky. Představenstvo nato požádalo správní radu o schválení dalšího zvláštního kontingentu ve výši [...] mil. DEM na doložení vlastních prostředků k ručení, z jehož výnosů měla být financována úhrada rozdílu v zájmu vůči výsledku neutrálního použití vkladu. Toto podle názoru Německa ukazuje, že „předotování“ banky nevytvořilo nejen žádnou další výhodu, nýbrž by bez zvláštního kontingentu spíše zatížilo výnosovou situaci banky, protože vůči úhradě za části nekryté dalším obchodem vyměřovací základny rostoucí po stupních by nebyly stály žádné příjmy.

| (55) | Z toho vyplynulo každoroční zvýšení platebních závazků od roku 2003 ve výši až cca 33 mil. DEM. K úhradě vkladu tichého společníka musí banka navíc uhradit náklady na refinancování poskytování úvěrů. |
| --- | --- |

(55)

Z toho vyplynulo každoroční zvýšení platebních závazků od roku 2003 ve výši až cca 33 mil. DEM. K úhradě vkladu tichého společníka musí banka navíc uhradit náklady na refinancování poskytování úvěrů.

| (56) | Německo se dále vyjádřilo k zásadě investora v tržním hospodářství. Z judikatury vyplývá, že obvyklost na trhu pro plnění a protiplnění je nutno posuzovat z pohledu investora. Naráží proto na námitky, pokud Komise, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, chce především z pohledu příjemce zkoumat, zda společnost Helaba získala ekonomické zvýhodnění, které by nebylo možné za normálních tržních podmínek získat. |
| --- | --- |

(56)

Německo se dále vyjádřilo k zásadě investora v tržním hospodářství. Z judikatury vyplývá, že obvyklost na trhu pro plnění a protiplnění je nutno posuzovat z pohledu investora. Naráží proto na námitky, pokud Komise, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, chce především z pohledu příjemce zkoumat, zda společnost Helaba získala ekonomické zvýhodnění, které by nebylo možné za normálních tržních podmínek získat.

| (57) | Nemůže být proto správné, aby Komise nezávisle na tom, zda by investor v tržním hospodářství pro úhradu akceptoval vyměřovací základnu rostoucí ve stupních, zkoumala, zda by pro společnost Helaba z neuhrazené části vkladu tichého společníka vyplynuly další výhody (zlepšení obecné schopnosti splácet úvěr). Avšak podle bodu 327 rozsudku v případě WestLB není možné se orientovat pouze podle podniku zvýhodněného investicí. Další výhoda příjemce je nevýznamná, pokud by si investor v tržním hospodářství tuto výhodu – z jakéhokoli důvodu – nenechal dodatečně uhradit. Žádný ústav by nebyl ochotný k okamžité úhradě celkového objemu, pokud by pro rozšiřování obchodů mohl použít pouze pomalu rostoucí dílčí částky a pokud by také pro převyšující částky neměl žádné využití. Země Hesensko ale chtěla své zvláštní prostředky na bytovou výstavbu investovat i přes jejich rozsah bez rozdělení do jednoho jediného úvěrového ústavu. Soukromý investor by byl v takovém případě netrval na okamžité úhradě celého vkladu, nýbrž pouze tehdy, pokud by byl nalezl úvěrový ústav, který by buď na základě explozivního růstu své obchodní činnosti nebo pro vyrovnání vyskytnuvších se masivních ztrát odkázán na kapitálový vklad ve sporné výši. Tomu tak ale nebylo. Společnost Helaba z oněch částí vkladu tichého společníka, který nemohl být v prvých letech z hlediska právního dohledu vůbec použit a který také neměl být podle vůle jeho vlastníků použit, neměla žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(57)

Nemůže být proto správné, aby Komise nezávisle na tom, zda by investor v tržním hospodářství pro úhradu akceptoval vyměřovací základnu rostoucí ve stupních, zkoumala, zda by pro společnost Helaba z neuhrazené části vkladu tichého společníka vyplynuly další výhody (zlepšení obecné schopnosti splácet úvěr). Avšak podle bodu 327 rozsudku v případě WestLB není možné se orientovat pouze podle podniku zvýhodněného investicí. Další výhoda příjemce je nevýznamná, pokud by si investor v tržním hospodářství tuto výhodu – z jakéhokoli důvodu – nenechal dodatečně uhradit. Žádný ústav by nebyl ochotný k okamžité úhradě celkového objemu, pokud by pro rozšiřování obchodů mohl použít pouze pomalu rostoucí dílčí částky a pokud by také pro převyšující částky neměl žádné využití. Země Hesensko ale chtěla své zvláštní prostředky na bytovou výstavbu investovat i přes jejich rozsah bez rozdělení do jednoho jediného úvěrového ústavu. Soukromý investor by byl v takovém případě netrval na okamžité úhradě celého vkladu, nýbrž pouze tehdy, pokud by byl nalezl úvěrový ústav, který by buď na základě explozivního růstu své obchodní činnosti nebo pro vyrovnání vyskytnuvších se masivních ztrát odkázán na kapitálový vklad ve sporné výši. Tomu tak ale nebylo. Společnost Helaba z oněch částí vkladu tichého společníka, který nemohl být v prvých letech z hlediska právního dohledu vůbec použit a který také neměl být podle vůle jeho vlastníků použit, neměla žádnou výhodu.

| (58) | Na základě stupňovitého modelu sjednaného se zemí Hesensko společnost Helaba za rozšíření obchodů použila pouze tranše ve výši cca [...] mil. DEM p.a. s připočtením zmíněného zvláštního kontingentu ve výši cca [...] mil. DEM. Ekonomicky stupňovitý model odpovídal časově rozdělenému přijetí několika vkladů tichého společníka. Částky přijaté od soukromých ústavů nelze proto vždy porovnávat s částkami jednotlivých tranší. Již proto je možné hovořit o pořadí hodnot běžném na trhu. Země za přijetí nerozděleného zvláštního majetku, který byla ochotna přijmout pouze společnost Helaba, nemohla požadovat přirážku za úhradu, nýbrž musela jako výsledek jednání spíše akceptovat, že byly uhrazeny pouze stupňovitě rostoucí dílčí části této investice. |
| --- | --- |

(58)

Na základě stupňovitého modelu sjednaného se zemí Hesensko společnost Helaba za rozšíření obchodů použila pouze tranše ve výši cca [...] mil. DEM p.a. s připočtením zmíněného zvláštního kontingentu ve výši cca [...] mil. DEM. Ekonomicky stupňovitý model odpovídal časově rozdělenému přijetí několika vkladů tichého společníka. Částky přijaté od soukromých ústavů nelze proto vždy porovnávat s částkami jednotlivých tranší. Již proto je možné hovořit o pořadí hodnot běžném na trhu. Země za přijetí nerozděleného zvláštního majetku, který byla ochotna přijmout pouze společnost Helaba, nemohla požadovat přirážku za úhradu, nýbrž musela jako výsledek jednání spíše akceptovat, že byly uhrazeny pouze stupňovitě rostoucí dílčí části této investice.

| (59) | Z další funkci vkladu k ručení nabyla účtována provize avala, protože jej banka z hlediska právního dohledu již použila pro rozšíření své obchodní činnosti. Nebylo by ekonomicky rozumné, aby úvěrový ústav, který u všech ratingových agentur již disponuje nejvyšším možným stupněm schopnost splácet úvěr, platil za funkci ručení dodatečně přijatých prostředků. Podmínky, za kterých může ústav přijmout cizí kapitál, by se dále nezlepšily, takže neexistovala žádná peněžitá výhoda. Investor, v jehož zájmu byl celý kapitál vložen do banky bez rozdělení, by proto nemohl prosadit úhradu za funkci ručení. |
| --- | --- |

(59)

Z další funkci vkladu k ručení nabyla účtována provize avala, protože jej banka z hlediska právního dohledu již použila pro rozšíření své obchodní činnosti. Nebylo by ekonomicky rozumné, aby úvěrový ústav, který u všech ratingových agentur již disponuje nejvyšším možným stupněm schopnost splácet úvěr, platil za funkci ručení dodatečně přijatých prostředků. Podmínky, za kterých může ústav přijmout cizí kapitál, by se dále nezlepšily, takže neexistovala žádná peněžitá výhoda. Investor, v jehož zájmu byl celý kapitál vložen do banky bez rozdělení, by proto nemohl prosadit úhradu za funkci ručení.

| (60) | Pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na chybějící likviditu kapitálu vycházely zčásti z metodiky rozhodnutí v případě WestLB, která ale nemůže být na základě velkých rozdílů ve skutkové podstatě aplikována na stávající případ. Podle Německa je v daném případě nutné od úhrady jinak srovnatelných, ale likvidních vkladů tichého společníka odečíst hrubé a ne pouze čisté náklady na refinancování. Neboť také u soukromých úvěrových ústavů je úhrada za likvidní funkci jimi přijatých vkladů tichého společníka daňově odečitatelná. Pokud by byly u společnosti Helaba od fiktivní úhrady za likvidní vklad tichého společníka odečteny pouze čisté náklady na refinancování, muselo by se tak postupovat také u soukromých úvěrových ústavů v případě úhrady, kterou skutečně zaplatily za likvidní vklady tichého společníka. Jinak by bylo srovnání zkreslené. |
| --- | --- |

(60)

Pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na chybějící likviditu kapitálu vycházely zčásti z metodiky rozhodnutí v případě WestLB, která ale nemůže být na základě velkých rozdílů ve skutkové podstatě aplikována na stávající případ. Podle Německa je v daném případě nutné od úhrady jinak srovnatelných, ale likvidních vkladů tichého společníka odečíst hrubé a ne pouze čisté náklady na refinancování. Neboť také u soukromých úvěrových ústavů je úhrada za likvidní funkci jimi přijatých vkladů tichého společníka daňově odečitatelná. Pokud by byly u společnosti Helaba od fiktivní úhrady za likvidní vklad tichého společníka odečteny pouze čisté náklady na refinancování, muselo by se tak postupovat také u soukromých úvěrových ústavů v případě úhrady, kterou skutečně zaplatily za likvidní vklady tichého společníka. Jinak by bylo srovnání zkreslené.

IV.   STANOVISKO ÚČASTNÍKŮ

1.   STANOVISKO STĚŽOVATELE BDB

| (61) | Podle názoru BdB nezaplatila společnost Helaba za přidělený základní kapitál žádnou přiměřenou úhradu a tím získala státní podporu. |
| --- | --- |

(61)

Podle názoru BdB nezaplatila společnost Helaba za přidělený základní kapitál žádnou přiměřenou úhradu a tím získala státní podporu.

| (62) | Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 k řízením zahájeným se zemskými bankami dne 13. listopadu 2002 uvedl BdB, že se otázka, která úhrada je přiměřená, řeší podle metodiky, kterou brala Komise za základ ve svém rozhodnutí v případě WestLB. |
| --- | --- |

(62)

Ve svém stanovisku ze dne 29. července 2003 k řízením zahájeným se zemskými bankami dne 13. listopadu 2002 uvedl BdB, že se otázka, která úhrada je přiměřená, řeší podle metodiky, kterou brala Komise za základ ve svém rozhodnutí v případě WestLB.

| (63) | Nejprve je proto nutné provést srovnání kapitálu, který je k dispozici, s dalšími nástroji vlastního kapitálu. Ve druhém kroku se má zjistit minimální úhrada, kterou by očekával investor za konkrétní investici vlastního kapitálu do zemské banky. Nakonec je nutno vypočítat eventuelní příplatky a slevy kvůli zvláštnostem převodu. |
| --- | --- |

(63)

Nejprve je proto nutné provést srovnání kapitálu, který je k dispozici, s dalšími nástroji vlastního kapitálu. Ve druhém kroku se má zjistit minimální úhrada, kterou by očekával investor za konkrétní investici vlastního kapitálu do zemské banky. Nakonec je nutno vypočítat eventuelní příplatky a slevy kvůli zvláštnostem převodu.

1.1.   SROVNÁNÍ S DALŠÍMI NÁSTROJI VLASTNÍHO KAPITÁLU

| (64) | Téměř všechny zemské banky by podle údajů BdB od roku 1992 potřebovaly nový základní kapitál, aby mohly vyhovět přísnějším požadavkům na základě nové směrnice o kapitálové přiměřenosti. Bez navýšení kapitálu by musely zemské banky redukovat své obchody. Z toho je možné vyvodit, jak argumentuje BdB, že přidělený kapitál je možné srovnávat pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznávány a disponibilní jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“). Z tohoto důvodu jsou při srovnání od počátku vyloučeny prioritní akcie, které nemají žádné hlasovací právo, požitková práva a tzv. Perpetual Preferred Shares. Tyto tři nástroje vlastního kapitálu nejsou v Německu uznávány jako základní kapitál, nýbrž pouze jako doplňkový kapitál (kapitál „Třídy 2“). |
| --- | --- |

(64)

Téměř všechny zemské banky by podle údajů BdB od roku 1992 potřebovaly nový základní kapitál, aby mohly vyhovět přísnějším požadavkům na základě nové směrnice o kapitálové přiměřenosti. Bez navýšení kapitálu by musely zemské banky redukovat své obchody. Z toho je možné vyvodit, jak argumentuje BdB, že přidělený kapitál je možné srovnávat pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vložení uznávány a disponibilní jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“). Z tohoto důvodu jsou při srovnání od počátku vyloučeny prioritní akcie, které nemají žádné hlasovací právo, požitková práva a tzv. Perpetual Preferred Shares. Tyto tři nástroje vlastního kapitálu nejsou v Německu uznávány jako základní kapitál, nýbrž pouze jako doplňkový kapitál (kapitál „Třídy 2“).

| (65) | Za základní kapitál byly v příslušných časových obdobích vložení v Německu uznávány toliko základní kapitál a tiché spoluúčasti. Podle názoru BdB měla ale přitom Helaba správně pro konkrétní investice k dispozici právní formu základního popř. kmenového kapitálu. BdB přitom nepopírá, že by k uznání uvedenými úřady skutečně nedošlo. Spíše uvádí, že k takovému uznání by nemělo dojít, protože konkrétně sjednaný vklad tichého společníka země Hesenska není ekonomicky a právně srovnatelný s „normálními“ vklady tichého společníka, nýbrž spíše jen se základním/kmenovým kapitálem. Pokud by nyní k takovému uznání skutečně došlo, musela by potom přinejmenším úhrada vkladu tichého společníka země Hesenska vycházet z úhrady základního/kmenového kapitálu, protože investor v tržním hospodářství by na základě jeho podobnosti se kmenovým kapitálem a na základě konkrétní struktury rizik takovou úhradu požadoval. |
| --- | --- |

(65)

Za základní kapitál byly v příslušných časových obdobích vložení v Německu uznávány toliko základní kapitál a tiché spoluúčasti. Podle názoru BdB měla ale přitom Helaba správně pro konkrétní investice k dispozici právní formu základního popř. kmenového kapitálu. BdB přitom nepopírá, že by k uznání uvedenými úřady skutečně nedošlo. Spíše uvádí, že k takovému uznání by nemělo dojít, protože konkrétně sjednaný vklad tichého společníka země Hesenska není ekonomicky a právně srovnatelný s „normálními“ vklady tichého společníka, nýbrž spíše jen se základním/kmenovým kapitálem. Pokud by nyní k takovému uznání skutečně došlo, musela by potom přinejmenším úhrada vkladu tichého společníka země Hesenska vycházet z úhrady základního/kmenového kapitálu, protože investor v tržním hospodářství by na základě jeho podobnosti se kmenovým kapitálem a na základě konkrétní struktury rizik takovou úhradu požadoval.

| (66) | BdB přitom podle katalogu kritérií analyzuje, proč je podle jeho názoru možné srovnat vklad tichého společníka země Hesensko ekonomicky a právně se kmenovým kapitálem a ne s vklady tichého společníka, které lze sledovat na trhu. |
| --- | --- |

(66)

BdB přitom podle katalogu kritérií analyzuje, proč je podle jeho názoru možné srovnat vklad tichého společníka země Hesensko ekonomicky a právně se kmenovým kapitálem a ne s vklady tichého společníka, které lze sledovat na trhu.

| (67) | BdB se přitom rozhodně opírá o to, že „normální“ vklady tichého společníka by měly pouze časově omezenou platnost popř. by mohly být vypovězeny a podle zásad basilejského výboru pro bankovní dohled jsou pro objemy přesahující 15 % základního kapitálu nepoužitelné, zatímco vklad tichého společníka země Hesensko má časově omezenou platnost jako základní kapitál a dovoluje překročení hranice 15 %. Dále nelze z dohody o druhořadosti majetku odvozovat žádné snížené riziko investora, protože přidělený kapitál činí významnou část celkového základního kapitálu, částečně více než 50 %. Tím existuje podstatně vyšší pravděpodobnost, že by přidělený kapitál byl v případě ztráty použit, za což se má proto také platit vyšší prémie za rizika. BdB navíc uvádí, že vklad tichého společníka je z hlediska bankovního dohledu možné uznat toliko jako tzv. kapitál Lower-Tier-1, a proto smí podle „Prohlášením ze Sydney“ basilejského výboru pro bankovní dohled z roku 1998 činit již jen 15 % požadovaného podílu základního kapitálu. Takto nejsou tiché spoluúčasti použitelné pro velké objemy, které tuto hranici přesahují. Nakonec nemohly být perpetuály Deutsche Bank uvedené Německem použity jako měřítko pro přiměřené úhrady, protože všechny nepodléhaly hranici 15 %, a tím nepředstavovaly pro společnost Helaba na konci 1998 žádnou alternativu. |
| --- | --- |

(67)

BdB se přitom rozhodně opírá o to, že „normální“ vklady tichého společníka by měly pouze časově omezenou platnost popř. by mohly být vypovězeny a podle zásad basilejského výboru pro bankovní dohled jsou pro objemy přesahující 15 % základního kapitálu nepoužitelné, zatímco vklad tichého společníka země Hesensko má časově omezenou platnost jako základní kapitál a dovoluje překročení hranice 15 %. Dále nelze z dohody o druhořadosti majetku odvozovat žádné snížené riziko investora, protože přidělený kapitál činí významnou část celkového základního kapitálu, částečně více než 50 %. Tím existuje podstatně vyšší pravděpodobnost, že by přidělený kapitál byl v případě ztráty použit, za což se má proto také platit vyšší prémie za rizika. BdB navíc uvádí, že vklad tichého společníka je z hlediska bankovního dohledu možné uznat toliko jako tzv. kapitál Lower-Tier-1, a proto smí podle „Prohlášením ze Sydney“ basilejského výboru pro bankovní dohled z roku 1998 činit již jen 15 % požadovaného podílu základního kapitálu. Takto nejsou tiché spoluúčasti použitelné pro velké objemy, které tuto hranici přesahují. Nakonec nemohly být perpetuály Deutsche Bank uvedené Německem použity jako měřítko pro přiměřené úhrady, protože všechny nepodléhaly hranici 15 %, a tím nepředstavovaly pro společnost Helaba na konci 1998 žádnou alternativu.

| (68) | Navíc země svůj vklad společnosti Helaba dává k dispozici bez vlastní možnosti výpovědi, tedy časově neomezeně. Sice akcionář také nemůže svůj akciový kapitál „vypovědět“, ale je svobodný ve svém rozhodování, zda své akcie prodá nebo zda je bude investovat jinak. Nezávisle na podrobnostech právní úpravy zde chybí již proto převoditelnost, protože v každém případě prakticky neexistuje trh pro kapitálovou investici úplného rozsahu a s neomezenou platností. Soukromí investoři by si naopak zpravidla nechali otevřenou možnost pro případ trvale špatných výsledků svůj kapitál vzít zase zpět a investovat jej výnosněji. Permanentní vazbu rizikového kapitálu by soukromý investor – pokud vůbec – přijal pouze proti adekvátně vysoké výnosnosti. |
| --- | --- |

(68)

Navíc země svůj vklad společnosti Helaba dává k dispozici bez vlastní možnosti výpovědi, tedy časově neomezeně. Sice akcionář také nemůže svůj akciový kapitál „vypovědět“, ale je svobodný ve svém rozhodování, zda své akcie prodá nebo zda je bude investovat jinak. Nezávisle na podrobnostech právní úpravy zde chybí již proto převoditelnost, protože v každém případě prakticky neexistuje trh pro kapitálovou investici úplného rozsahu a s neomezenou platností. Soukromí investoři by si naopak zpravidla nechali otevřenou možnost pro případ trvale špatných výsledků svůj kapitál vzít zase zpět a investovat jej výnosněji. Permanentní vazbu rizikového kapitálu by soukromý investor – pokud vůbec – přijal pouze proti adekvátně vysoké výnosnosti.

| (69) | Zde zvolená forma kapitálového vkladu je proto normální investicí do kmenového kapitálu, za kterou by investor v tržním hospodářství očekával odpovídající výnosnost. Toto však nestačí k tomu, aby bylo možné neomezenou platnost zohledňovat toliko jednou přirážkou k základní výnosnosti (časově omezeného) vkladu tichého společníka stanovená pro účely srovnáním. |
| --- | --- |

(69)

Zde zvolená forma kapitálového vkladu je proto normální investicí do kmenového kapitálu, za kterou by investor v tržním hospodářství očekával odpovídající výnosnost. Toto však nestačí k tomu, aby bylo možné neomezenou platnost zohledňovat toliko jednou přirážkou k základní výnosnosti (časově omezeného) vkladu tichého společníka stanovená pro účely srovnáním.

| (70) | Obě následující tabulky ukazovaly podstatné rozdíly mezi „vkladem tichého společníka“ společnosti Helaba a dalšími formami vlastního kapitálu, které jsou k dispozici v okamžiku investice: | „Vklad tichého společníka“ Helaba | Kmenový kapitál | Tichá spoluúčast | Prior. akcie | Požitková práva | Preferred Shares |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Disponibilita na německém trhu 1998 | ano | ano | ano | ano | ano | ano |
| Kvalita z hlediska bankovního dohledu | Základní kapitál | Základní kapitál | Základní kapitál pouze za určitých podmínek a hranici 15 % | Doplňkový kapitál | Doplňkový kapitál za zvláštních podmínek | Doplňkový kapitál nebo základní kapitál s hranicí 15 % |

(70)

Obě následující tabulky ukazovaly podstatné rozdíly mezi „vkladem tichého společníka“ společnosti Helaba a dalšími formami vlastního kapitálu, které jsou k dispozici v okamžiku investice:

„Vklad tichého společníka“ Helaba

Kmenový kapitál

Tichá spoluúčast

Prior. akcie

Požitková práva

Preferred Shares

Disponibilita na německém trhu 1998

ano

ano

ano

ano

ano

ano

Kvalita z hlediska bankovního dohledu

Základní kapitál

Základní kapitál

Základní kapitál pouze za určitých podmínek a hranici 15 %

Doplňkový kapitál

Doplňkový kapitál za zvláštních podmínek

Doplňkový kapitál nebo základní kapitál s hranicí 15 %

| | Kmenové jmění | „Vklad tichého společníka“ Helaba | Tichá spoluúčast |
| --- | --- | --- | --- |
| Možnost použití pro velké objemy | Ano | Ano | Ne |
| Neomezená platnost | Ano | Ano | Ne |
| Investor nemá právo na výpověď | Ano | Ano | Ano |
| Účast na běžné ztrátě | Ano | Ano | Ano |
| Splácení v případě nesolventnosti podle věřitelů | Ano | Ano
  Žádná interní „druhořadost“ vůči kmenovému jmění | Ano
  Splacení před kmenovým jměním |
| Úhrada dle podílů na zisku | Ano | Ano | Ano |
| Žádné doplacení v případě neuhrazení | Ano | Ano | Ne Kumulativní doplacení možné |

Kmenové jmění

„Vklad tichého společníka“ Helaba

Tichá spoluúčast

Možnost použití pro velké objemy

Ano

Ano

Ne

Neomezená platnost

Ano

Ano

Ne

Investor nemá právo na výpověď

Ano

Ano

Ano

Účast na běžné ztrátě

Ano

Ano

Ano

Splácení v případě nesolventnosti podle věřitelů

Ano

Ano

Žádná interní „druhořadost“ vůči kmenovému jmění

Ano

Splacení před kmenovým jměním

Úhrada dle podílů na zisku

Ano

Ano

Ano

Žádné doplacení v případě neuhrazení

Ano

Ano

Ne Kumulativní doplacení možné

1.2.   ODČITATELNOST Z DANÍ

| (71) | BdB zpochybňuje daňovou odčitatelnost podílu na zisku země Hesenska jako provozní výdaj. Je možné se domnívat, že země Hesensko převezme s vkladem tichého společníka značné podnikatelské riziko. Pro toto hovoří vedle vysokého kapitálového nasazení také nevypověditelnost účasti. Toto podnikatelské riziko ospravedlňuje existenci spolupodnikání (tzv. atypická tichá společnost), daňovou kvalifikaci vkladu tichého společníka jako vlastního kapitálu spolupodnikání a neodčitatelnost podílu na zisku tichého společníka jako provozní výdaj u společnosti Helaba. |
| --- | --- |

(71)

BdB zpochybňuje daňovou odčitatelnost podílu na zisku země Hesenska jako provozní výdaj. Je možné se domnívat, že země Hesensko převezme s vkladem tichého společníka značné podnikatelské riziko. Pro toto hovoří vedle vysokého kapitálového nasazení také nevypověditelnost účasti. Toto podnikatelské riziko ospravedlňuje existenci spolupodnikání (tzv. atypická tichá společnost), daňovou kvalifikaci vkladu tichého společníka jako vlastního kapitálu spolupodnikání a neodčitatelnost podílu na zisku tichého společníka jako provozní výdaj u společnosti Helaba.

1.3.   MINIMÁLNÍ ÚHRADA ZA INVESTICI ZÁKLADNÍHO KAPITÁLU DO ZEMSKÉ BANKY

| (72) | BdB uvádí, že veškeré metody ke zjištění přiměřené úhrady (výnosnosti) pro základní kapitál, který je dán k dispozici, vycházejí z bezrizikové výnosnosti a přičítají rizikovou prémii. Metody je možné odvodit z následujícího základního principu:
  Očekávaná výnosnost rizikové investice
  = Bezriziková výnosnost + Riziková prémie rizikové investice |
| --- | --- |

(72)

BdB uvádí, že veškeré metody ke zjištění přiměřené úhrady (výnosnosti) pro základní kapitál, který je dán k dispozici, vycházejí z bezrizikové výnosnosti a přičítají rizikovou prémii. Metody je možné odvodit z následujícího základního principu:

Očekávaná výnosnost rizikové investice

= Bezriziková výnosnost + Riziková prémie rizikové investice

| (73) | Pro zjištění bezrizikové výnosnosti používá BdB výnosnost dlouhodobých státních dluhopisů, protože u pevně zúročených cenných papírů státních emitentů se jedná o formu investice s nejmenším nebo žádným rizikem (13). |
| --- | --- |

(73)

Pro zjištění bezrizikové výnosnosti používá BdB výnosnost dlouhodobých státních dluhopisů, protože u pevně zúročených cenných papírů státních emitentů se jedná o formu investice s nejmenším nebo žádným rizikem (13).

| (74) | Pro odvození rizikové prémie BdB nejprve zjišťuje tzv. tržní-rizikovou prémii, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou výnosností akcií a výnosností státních dluhopisů. Pro německý akciový trh vychází BdB na základě studie Stehle-Hartmond (1991) z jednotné dlouhodobé tržní-rizikové prémie ve výši 4,6 %. |
| --- | --- |

(74)

Pro odvození rizikové prémie BdB nejprve zjišťuje tzv. tržní-rizikovou prémii, tedy rozdíl mezi dlouhodobou průměrnou výnosností akcií a výnosností státních dluhopisů. Pro německý akciový trh vychází BdB na základě studie Stehle-Hartmond (1991) z jednotné dlouhodobé tržní-rizikové prémie ve výši 4,6 %.

| (75) | Ve druhém kroku BdB určuje hodnotu beta zemských bank, tzn. individuální rizikovou prémii bank, podle které je třeba upravit všeobecnou tržní rizikovou prémii. BdB přitom zjišťuje hodnoty beta statisticky podle vlastních údajů, což znamená, že hodnoty beta jsou odhadovány na základě namátkového vzorku historických údajů. BdB dospěla k výsledku, že veškeré hodnoty beta pro veškeré zemské banky a sledovaná časová období jsou vyšší než jedna (14). |
| --- | --- |

(75)

Ve druhém kroku BdB určuje hodnotu beta zemských bank, tzn. individuální rizikovou prémii bank, podle které je třeba upravit všeobecnou tržní rizikovou prémii. BdB přitom zjišťuje hodnoty beta statisticky podle vlastních údajů, což znamená, že hodnoty beta jsou odhadovány na základě namátkového vzorku historických údajů. BdB dospěla k výsledku, že veškeré hodnoty beta pro veškeré zemské banky a sledovaná časová období jsou vyšší než jedna (14).

| (76) | Očekávaná minimální úhrada za investici do kmenového kapitálu do společnosti Helaba k okamžiku vkladu prostředků na podporu ke dni 31. prosince 1998 činí podle výpočtů BdB 11,66 % p.a. |
| --- | --- |

(76)

Očekávaná minimální úhrada za investici do kmenového kapitálu do společnosti Helaba k okamžiku vkladu prostředků na podporu ke dni 31. prosince 1998 činí podle výpočtů BdB 11,66 % p.a.

1.4.   PŘIRÁŽKY A SLEVY KVŮLI ZVLÁŠTNOSTEM TRANSAKCÍ

| (77) | BdB konstatoval, že sazba ve výši 4,2 % odečtená Komisí od minimální úhrady ve výši 12 % v rozhodnutí o WestLB kvůli chybějící likviditě majetku Wfa, byla potvrzena Soudem prvního stupně. Neexistuje tedy žádný důvod odchylovat se v daných případech od této metody; a také zde se má provést odpočet likvidity. Výše odpočtu pro chybějící likviditu se určuje podle metodiky WestLB podle čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování s odečtením aplikovatelných daní podniku). |
| --- | --- |

(77)

BdB konstatoval, že sazba ve výši 4,2 % odečtená Komisí od minimální úhrady ve výši 12 % v rozhodnutí o WestLB kvůli chybějící likviditě majetku Wfa, byla potvrzena Soudem prvního stupně. Neexistuje tedy žádný důvod odchylovat se v daných případech od této metody; a také zde se má provést odpočet likvidity. Výše odpočtu pro chybějící likviditu se určuje podle metodiky WestLB podle čistých nákladů na refinancování (hrubé náklady na refinancování s odečtením aplikovatelných daní podniku).

| (78) | Odečtení likvidity se pro společnost Helaba vypočítá na bázi hrubé sazby pro refinancování ve výši 6,57 % p.a. (podle dlouhodobé nerizikové základní úrokové sazby k okamžiku vkladu v roce 1998), na kterou je možné aplikovat příslušnou platnou sazbu celkové daně, aby bylo možné zachovat čistou sazbu pro refinancování. |
| --- | --- |

(78)

Odečtení likvidity se pro společnost Helaba vypočítá na bázi hrubé sazby pro refinancování ve výši 6,57 % p.a. (podle dlouhodobé nerizikové základní úrokové sazby k okamžiku vkladu v roce 1998), na kterou je možné aplikovat příslušnou platnou sazbu celkové daně, aby bylo možné zachovat čistou sazbu pro refinancování.

| (79) | Podle názoru BdB působily tři aspekty zvýšení rizika oproti „normální investici do základního kapitálu“: částečně mimořádně vysoký objem majetkového převodu, neprovedené vydání nových podílů ve společnosti a s tím spojené upuštění od dalších hlasovacích práv, jakož i chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost odebrat investovaný kapitál také kdykoli znovu z podniku. BdB přitom podle metodiky WestLB považuje za oprávněnou přirážku v minimální výši 1,5 % p.a. |
| --- | --- |

(79)

Podle názoru BdB působily tři aspekty zvýšení rizika oproti „normální investici do základního kapitálu“: částečně mimořádně vysoký objem majetkového převodu, neprovedené vydání nových podílů ve společnosti a s tím spojené upuštění od dalších hlasovacích práv, jakož i chybějící zastupitelnost investice, tzn. chybějící možnost odebrat investovaný kapitál také kdykoli znovu z podniku. BdB přitom podle metodiky WestLB považuje za oprávněnou přirážku v minimální výši 1,5 % p.a.

1.5.   KAPITÁLOVÁ ZÁKLADNA A PRVKY ÚHRADY

| (80) | BdB nejprve vyzdvihl, že při výpočtu přiměřené úhrady v případě společnosti Helaba má být brána za základ celá částka, která byla uznána jako základní kapitál na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, a ne toliko skutečně použitá část nebo část, která má být použita. Toto zdůvodňuje tím, že investor v tržním hospodářství by neakceptoval omezení své úhrady na skutečně použitou část. Pro soukromého investora, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nevýznamné, zda úvěrový ústav přidělený kapitál využije skutečně pro rozšíření obchodů. Rozhodující pro něj spíše je, že s přidělenou částkou již nemůže sám hospodařit, a tím nemůže dosáhnout odpovídající výnosnosti. |
| --- | --- |

(80)

BdB nejprve vyzdvihl, že při výpočtu přiměřené úhrady v případě společnosti Helaba má být brána za základ celá částka, která byla uznána jako základní kapitál na podporu konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, a ne toliko skutečně použitá část nebo část, která má být použita. Toto zdůvodňuje tím, že investor v tržním hospodářství by neakceptoval omezení své úhrady na skutečně použitou část. Pro soukromého investora, který nese riziko ztráty svého vkladu, je nevýznamné, zda úvěrový ústav přidělený kapitál využije skutečně pro rozšíření obchodů. Rozhodující pro něj spíše je, že s přidělenou částkou již nemůže sám hospodařit, a tím nemůže dosáhnout odpovídající výnosnosti.

| (81) | Výpočet úhrady v letech 1998 až 2002 na základě tranší zvyšujících se v ročních krocích nebyl ospravedlněn jako sleva kvůli neuskutečněnému „rozdělení“ přiděleného kapitálu popř. tím, že vklad „en bloc“ by měl u společnosti Helaba zatěžující účinek. I když možná nebyl kapitálový vklad požadován ke splnění kritérií kapitálové přiměřenosti, značně se ale zvětšila základna vlastního kapitálu společnosti Helaba a umožnila silné rozšíření její konkurenceschopné činnosti. Investor v tržním hospodářství by proto požadoval neomezeně úhradu celkové částky prostředků uznaných jako vlastní kapitál k ručení. |
| --- | --- |

(81)

Výpočet úhrady v letech 1998 až 2002 na základě tranší zvyšujících se v ročních krocích nebyl ospravedlněn jako sleva kvůli neuskutečněnému „rozdělení“ přiděleného kapitálu popř. tím, že vklad „en bloc“ by měl u společnosti Helaba zatěžující účinek. I když možná nebyl kapitálový vklad požadován ke splnění kritérií kapitálové přiměřenosti, značně se ale zvětšila základna vlastního kapitálu společnosti Helaba a umožnila silné rozšíření její konkurenceschopné činnosti. Investor v tržním hospodářství by proto požadoval neomezeně úhradu celkové částky prostředků uznaných jako vlastní kapitál k ručení.

| (82) | Provize za ručení ve výši 0,3 % p.a., kterou brala Komise za základ při rozhodování v případě WestLB a kterou zjistila porovnáním částky kapitálu se zárukou, musí být zvýšena pro část vloženého základního kapitálu, kterou nelze použít k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. |
| --- | --- |

(82)

Provize za ručení ve výši 0,3 % p.a., kterou brala Komise za základ při rozhodování v případě WestLB a kterou zjistila porovnáním částky kapitálu se zárukou, musí být zvýšena pro část vloženého základního kapitálu, kterou nelze použít k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech.

| (83) | Jako součást úhrady mohly být zohledněny tzv. „provize za ručení“ jakož i „přirážka za trvalý charakter“. Živnostenská daň, která se z převážné části neodvádí zemi, nýbrž obci, není součástí úhrady. Je to zákonem uložená institucionální odpovědnost, která nezávisle na intencích stran navazuje na daňovou skutkovou podstatu. |
| --- | --- |

(83)

Jako součást úhrady mohly být zohledněny tzv. „provize za ručení“ jakož i „přirážka za trvalý charakter“. Živnostenská daň, která se z převážné části neodvádí zemi, nýbrž obci, není součástí úhrady. Je to zákonem uložená institucionální odpovědnost, která nezávisle na intencích stran navazuje na daňovou skutkovou podstatu.

| (84) | A konečně se výnosnost neplatí zemi Hesensko, nýbrž – po odečtení daně z kapitálových výnosů – se „jako čistá částka přiděluje do zvláštního majetku“. Protože společnost Helaba je (jediným) vlastníkem zvláštního majetku, platí ve výsledku sama sobě. Toto by však soukromý investor jako vyrovnání za svou investici neakceptoval. |
| --- | --- |

(84)

A konečně se výnosnost neplatí zemi Hesensko, nýbrž – po odečtení daně z kapitálových výnosů – se „jako čistá částka přiděluje do zvláštního majetku“. Protože společnost Helaba je (jediným) vlastníkem zvláštního majetku, platí ve výsledku sama sobě. Toto by však soukromý investor jako vyrovnání za svou investici neakceptoval.

2.   PŘIPOMÍNKY ZEMĚ SEVERNÍ PORÝNÍ-VESTFÁLSKO A SPOLEČNOSTI WESTLB

| (85) | Ve stanovisku předaném Německem dne 30. října 2003 k rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 popírají země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB, že by vložení majetku do zemských bank mohlo být srovnáváno se základním kapitálem. Vklady tichého společníka a takzvané perpetuály byly uznávány v Německu již od roku 1991 jako kmenový kapitál. Navíc se úhrada neřídí podle zařazení z hlediska práva bankovního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu investice. Protože majetek byl použit k ručení druhořadě, je riziková struktura srovnatelná spíše s vklady tichého společníka nebo s takzvanými perpetuály než s investicemi do základního kapitálu. |
| --- | --- |

(85)

Ve stanovisku předaném Německem dne 30. října 2003 k rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 13. listopadu 2002 popírají země Severní Porýní-Vestfálsko a společnost WestLB, že by vložení majetku do zemských bank mohlo být srovnáváno se základním kapitálem. Vklady tichého společníka a takzvané perpetuály byly uznávány v Německu již od roku 1991 jako kmenový kapitál. Navíc se úhrada neřídí podle zařazení z hlediska práva bankovního dohledu, nýbrž podle rizikového profilu investice. Protože majetek byl použit k ručení druhořadě, je riziková struktura srovnatelná spíše s vklady tichého společníka nebo s takzvanými perpetuály než s investicemi do základního kapitálu.

| (86) | Ohledně výpočtu minimální úhrady u investice základního kapitálu nelze proti metodě CAPM z pohledu WestLB metodicky nic namítat. Ovšem hodnoty beta zjištěné prostřednictvím BdB, které jsou zřetelně vyšší než 1, jsou nepřiměřené. Faktor beta vyšší než 1 naznačuje, že akcie podniku představuje vyšší riziko než trh jako celek. Na základě tehdy nesporně existujícího institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele je investiční riziko do zemské banky ale jasně nižší než celkové tržní riziko. |
| --- | --- |

(86)

Ohledně výpočtu minimální úhrady u investice základního kapitálu nelze proti metodě CAPM z pohledu WestLB metodicky nic namítat. Ovšem hodnoty beta zjištěné prostřednictvím BdB, které jsou zřetelně vyšší než 1, jsou nepřiměřené. Faktor beta vyšší než 1 naznačuje, že akcie podniku představuje vyšší riziko než trh jako celek. Na základě tehdy nesporně existujícího institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele je investiční riziko do zemské banky ale jasně nižší než celkové tržní riziko.

| (87) | Vedle toho by ve zvláštním případě zemských bank znamenalo chybu vycházet z očekávané výnosnosti k okamžiku vložení majetku do zemských bank. V rámci testu soukromého investora je tento přístup zásadně smysluplný. Zde by to znamenalo, že základem má být výnosnost očekávaná v roce 1991. Jakékoli ekonomické realitě by ale odporovalo, aby investor v roce 2003 obdržel očekávanou výnosnost roku 1991, která je vyšší než skutečně dosažená výnosnost. Schematicky trvalé použití sazby výnosnosti ve výši cca 12 % by neodůvodněně znevýhodnilo zemské banky oproti soukromým účastníkům hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(87)

Vedle toho by ve zvláštním případě zemských bank znamenalo chybu vycházet z očekávané výnosnosti k okamžiku vložení majetku do zemských bank. V rámci testu soukromého investora je tento přístup zásadně smysluplný. Zde by to znamenalo, že základem má být výnosnost očekávaná v roce 1991. Jakékoli ekonomické realitě by ale odporovalo, aby investor v roce 2003 obdržel očekávanou výnosnost roku 1991, která je vyšší než skutečně dosažená výnosnost. Schematicky trvalé použití sazby výnosnosti ve výši cca 12 % by neodůvodněně znevýhodnilo zemské banky oproti soukromým účastníkům hospodářské soutěže.

| (88) | Pokud jde o slevu kvůli chybějící likviditě převedeného majetku jsou WestLB a země Severní Porýní-Vestfálsko toho názoru, že sazba za nerizikové státní půjčky musí být úplně odečtena od základní výnosnosti. Majetkovými převody by zemské banky nezískaly žádnou likviditu. Není ekonomicky udržitelné snížit tuto sazbu o daňovou úsporu, protože úhrada za nástroje kapitálového trhu je nezávislá na daňové situaci. Jinak by byly ceny za jeden nástroj kapitálového trhu rozdílné vždy podle daňové situace. |
| --- | --- |

(88)

Pokud jde o slevu kvůli chybějící likviditě převedeného majetku jsou WestLB a země Severní Porýní-Vestfálsko toho názoru, že sazba za nerizikové státní půjčky musí být úplně odečtena od základní výnosnosti. Majetkovými převody by zemské banky nezískaly žádnou likviditu. Není ekonomicky udržitelné snížit tuto sazbu o daňovou úsporu, protože úhrada za nástroje kapitálového trhu je nezávislá na daňové situaci. Jinak by byly ceny za jeden nástroj kapitálového trhu rozdílné vždy podle daňové situace.

| (89) | Konečně by se mělo při posuzování rizika a úhrady zohlednit, že na základě chybějící likvidity majetků není také likvidita riziková. Toto by se mělo zohlednit odpovídající slevou. Rovněž by se měl kvůli takzvanému efektu vlastníka uplatnit sleva, neboť investor, který má v podniku již podíl, hodnotí další investici jinak než nový investor. |
| --- | --- |

(89)

Konečně by se mělo při posuzování rizika a úhrady zohlednit, že na základě chybějící likvidity majetků není také likvidita riziková. Toto by se mělo zohlednit odpovídající slevou. Rovněž by se měl kvůli takzvanému efektu vlastníka uplatnit sleva, neboť investor, který má v podniku již podíl, hodnotí další investici jinak než nový investor.

V.   REAKCE NĚMECKA NA STANOVISKO BDB

| (90) | Podle názoru Německa se BdB nepodařilo ani odlišně interpretovat vklad tichého společníka do investice základního kapitálu, ani vzbudit pochybnosti o přiměřené úhradě sjednané a zaplacené zemi Hesensko. Podle Německa proto nejde o podporu. |
| --- | --- |

(90)

Podle názoru Německa se BdB nepodařilo ani odlišně interpretovat vklad tichého společníka do investice základního kapitálu, ani vzbudit pochybnosti o přiměřené úhradě sjednané a zaplacené zemi Hesensko. Podle Německa proto nejde o podporu.

| (91) | Podle Německa nebylo důvodu při vyměření úhrady použít okliku přes úhradu fiktivní investice základního kapitálu. Země Hesensko vložila své prostředky na podporu bytové výstavby do banky od počátku jako vklad tichého společníka. Přitom se jedná o nástroj financování definovaný z hlediska společenského a daňového práva a práva bankovního dohledu, který se zásadně odlišuje od investice základního kapitálu, na které není země zainteresována a kterou vlastníci banky vůbec nechtěli. |
| --- | --- |

(91)

Podle Německa nebylo důvodu při vyměření úhrady použít okliku přes úhradu fiktivní investice základního kapitálu. Země Hesensko vložila své prostředky na podporu bytové výstavby do banky od počátku jako vklad tichého společníka. Přitom se jedná o nástroj financování definovaný z hlediska společenského a daňového práva a práva bankovního dohledu, který se zásadně odlišuje od investice základního kapitálu, na které není země zainteresována a kterou vlastníci banky vůbec nechtěli.

| (92) | BdB na jedné straně ignoruje důležité rozlišující příznaky mezi kmenovým kapitálem a vklady tichého společníka a na druhé straně se odvolává na rozdíly mezi „normálními“ vklady tichého společníka a vkladem tichého společníka země Hesensko, které neexistují. |
| --- | --- |

(92)

BdB na jedné straně ignoruje důležité rozlišující příznaky mezi kmenovým kapitálem a vklady tichého společníka a na druhé straně se odvolává na rozdíly mezi „normálními“ vklady tichého společníka a vkladem tichého společníka země Hesensko, které neexistují.

| (93) | BdB v podstatě argumentuje, že tiché spoluúčasti by měly pouze časově omezenou platnost popř. by mohly být vypovězeny, a proto by byly podle zásad basilejského výboru pro bankovní dohled jako základní kapitál uznány pouze do výše 15 % celkového základního kapitálu úvěrového ústavu. Protože vklad tichého společníka země Hesensko byl společnosti Helaba dán k dispozici časově neomezeně a neklesl pod hranici 15 %, a proto nepředstavuje žádný „normální“ vklad tichého společníka, nýbrž funkčně kmenový kapitál, takže měřítkem pro vypočet úhrady by neměly být jiné vklady tichého společníka nebo ostatní inovační kapitálové nástroje, nýbrž investice kmenového kapitálu. |
| --- | --- |

(93)

BdB v podstatě argumentuje, že tiché spoluúčasti by měly pouze časově omezenou platnost popř. by mohly být vypovězeny, a proto by byly podle zásad basilejského výboru pro bankovní dohled jako základní kapitál uznány pouze do výše 15 % celkového základního kapitálu úvěrového ústavu. Protože vklad tichého společníka země Hesensko byl společnosti Helaba dán k dispozici časově neomezeně a neklesl pod hranici 15 %, a proto nepředstavuje žádný „normální“ vklad tichého společníka, nýbrž funkčně kmenový kapitál, takže měřítkem pro vypočet úhrady by neměly být jiné vklady tichého společníka nebo ostatní inovační kapitálové nástroje, nýbrž investice kmenového kapitálu.

| (94) | Tento klíčový argument BdB je chybný z několika důvodů. Časově omezená platnost nebo vypověditelnost není ani z hlediska společenského práva, ani z hlediska práva bankovního dohledu donucovacím a neopomenutelným podstatným příznakem tichých spoluúčastí. Naopak kmenový kapitál nebyl nutně časově neomezený a nevypověditelný. Podle německého práva obchodních společností by mohly být spíše všechny společnosti nezávisle na své právní formě založeny na časově neomezenou dobu nebo by byla sjednána vypověditelnost vkladu, což neodporuje uznání za základní kapitál podle německého práva bankovního dohledu. |
| --- | --- |

(94)

Tento klíčový argument BdB je chybný z několika důvodů. Časově omezená platnost nebo vypověditelnost není ani z hlediska společenského práva, ani z hlediska práva bankovního dohledu donucovacím a neopomenutelným podstatným příznakem tichých spoluúčastí. Naopak kmenový kapitál nebyl nutně časově neomezený a nevypověditelný. Podle německého práva obchodních společností by mohly být spíše všechny společnosti nezávisle na své právní formě založeny na časově neomezenou dobu nebo by byla sjednána vypověditelnost vkladu, což neodporuje uznání za základní kapitál podle německého práva bankovního dohledu.

| (95) | BdB dále zatajilo, že hranice 15 % k uznání jako základní kapitál podle mezinárodního práva bankovního dohledu podle „Prohlášení ze Sydney“ basilejského výboru pro bankovní dohled a podle z toho vyplývající praxe německých úřadů pro bankovní dohled neplatí pro permanentní kapitálové nástroje, které mohou být vypovězeny toliko z iniciativy emitenta (ale ne investora). V ostatním zatím praxe německého bankovního dohledu vychází z toho, že vklad je i při platnosti alespoň na 30 let a při výslovném vyloučení výpovědi investorovi k dispozici „trvale“ a dále neklesá pod hranici 15 %. Také toto ukazuje, že rozdíl mezi časově omezenými a neomezenými vklady není v žádném případě tak výrazný, jak uvádí BdB. Časové omezení, pokud jde o přiměřenou úhradu, není v žádném případě důvodem nebo ospravedlněním pro jiný výklad vkladu tichého společníka do kmenového kapitálu. |
| --- | --- |

(95)

BdB dále zatajilo, že hranice 15 % k uznání jako základní kapitál podle mezinárodního práva bankovního dohledu podle „Prohlášení ze Sydney“ basilejského výboru pro bankovní dohled a podle z toho vyplývající praxe německých úřadů pro bankovní dohled neplatí pro permanentní kapitálové nástroje, které mohou být vypovězeny toliko z iniciativy emitenta (ale ne investora). V ostatním zatím praxe německého bankovního dohledu vychází z toho, že vklad je i při platnosti alespoň na 30 let a při výslovném vyloučení výpovědi investorovi k dispozici „trvale“ a dále neklesá pod hranici 15 %. Také toto ukazuje, že rozdíl mezi časově omezenými a neomezenými vklady není v žádném případě tak výrazný, jak uvádí BdB. Časové omezení, pokud jde o přiměřenou úhradu, není v žádném případě důvodem nebo ospravedlněním pro jiný výklad vkladu tichého společníka do kmenového kapitálu.

| (96) | Pouze několik měsíců po společnosti Helaba přijala Deutsche Bank ve formě tzv. „perpetuál“„trvalý“ vklad, a to na kapitálovém trhu. Oproti tvrzení BdB neplatí pro tento podle platné předložené novinové zprávy hranice 15 %, protože nebylo sjednáno žádné navýšení úrokové sazby pro případ, že banka nevykoná své vyhrazené právo výpovědi (žádná doložka „step-up“). Perpetuály společnosti Deutsche Bank by také neměly výjimečný charakter, protože v pozdější době přijaly početné další úvěrové ústavy na trhu„trvalé“ vklady, které Německo uvedlo jako příklady. Ani jediná emise, jejíž objem při silné poptávce činil 150 mil. EUR až více než 2 mld. EUR, nebyla ani přibližně uhrazena jako kmenový kapitál; úhrada se spíše pohybovala mezi 110 a 290 bazickými body nad střední hodnotou swapů (Mid-Swaps). Již v roce 1999 nepřikládal trh rozhodující význam ohledně úhrady ani rozdílu mezi časově omezenými a neomezenými kapitálovými nástroji, ani otázce, zda výnos z emise klesne pod hranici 15 % či nikoli. |
| --- | --- |

(96)

Pouze několik měsíců po společnosti Helaba přijala Deutsche Bank ve formě tzv. „perpetuál“„trvalý“ vklad, a to na kapitálovém trhu. Oproti tvrzení BdB neplatí pro tento podle platné předložené novinové zprávy hranice 15 %, protože nebylo sjednáno žádné navýšení úrokové sazby pro případ, že banka nevykoná své vyhrazené právo výpovědi (žádná doložka „step-up“). Perpetuály společnosti Deutsche Bank by také neměly výjimečný charakter, protože v pozdější době přijaly početné další úvěrové ústavy na trhu„trvalé“ vklady, které Německo uvedlo jako příklady. Ani jediná emise, jejíž objem při silné poptávce činil 150 mil. EUR až více než 2 mld. EUR, nebyla ani přibližně uhrazena jako kmenový kapitál; úhrada se spíše pohybovala mezi 110 a 290 bazickými body nad střední hodnotou swapů (Mid-Swaps). Již v roce 1999 nepřikládal trh rozhodující význam ohledně úhrady ani rozdílu mezi časově omezenými a neomezenými kapitálovými nástroji, ani otázce, zda výnos z emise klesne pod hranici 15 % či nikoli.

| (97) | Ani kritéria použitá BdB selektivně, která by měla na jedné straně doložit společné znaky mezi kmenovým kapitálem a vkladem tichého společníka země Hesensko a na druhé straně rozdíly mezi tímto vkladem tichého společníka a „normálním“ vkladem tichého společníka, nejsou podstatná. BdB opomenul zaprvé rozsah, ve kterém je úprava vkladů tichého společníka přístupná dohodě stran, a za další příznaky, které jsou podstatné a neopomenutelné pro rozlišení mezi kmenovým kapitálem a tichou účastí. |
| --- | --- |

(97)

Ani kritéria použitá BdB selektivně, která by měla na jedné straně doložit společné znaky mezi kmenovým kapitálem a vkladem tichého společníka země Hesensko a na druhé straně rozdíly mezi tímto vkladem tichého společníka a „normálním“ vkladem tichého společníka, nejsou podstatná. BdB opomenul zaprvé rozsah, ve kterém je úprava vkladů tichého společníka přístupná dohodě stran, a za další příznaky, které jsou podstatné a neopomenutelné pro rozlišení mezi kmenovým kapitálem a tichou účastí.

| (98) | Kmenový kapitál není „úročen“, nýbrž zaručuje nárok na výplatu dividendy, která je nejen závislá na zisku, nýbrž především představuje podíl na zisku. Úhrada vkladu tichého společníka je proti tomu závislá pouze na zisku. Zda jsou u vkladu tichého společníka stanoveny doplatky nebo ne, je věcí dohody mezi stranami a v žádném případě to nepatří ke konstitutivním příznakům „normální“ tiché spoluúčasti. Beztoho je ale podle [...] podle § 10 odst. 4 KWG výslovně v případě ztráty stanovena druhořadá povinnost doplatku typická pro vklady tichého společníka. Prvořadé je doplnit vklad z budoucích zisků opět na původní částku (15). |
| --- | --- |

(98)

Kmenový kapitál není „úročen“, nýbrž zaručuje nárok na výplatu dividendy, která je nejen závislá na zisku, nýbrž především představuje podíl na zisku. Úhrada vkladu tichého společníka je proti tomu závislá pouze na zisku. Zda jsou u vkladu tichého společníka stanoveny doplatky nebo ne, je věcí dohody mezi stranami a v žádném případě to nepatří ke konstitutivním příznakům „normální“ tiché spoluúčasti. Beztoho je ale podle [...] podle § 10 odst. 4 KWG výslovně v případě ztráty stanovena druhořadá povinnost doplatku typická pro vklady tichého společníka. Prvořadé je doplnit vklad z budoucích zisků opět na původní částku (15).

| (99) | Tvrzení, že pro absolutně velké objemy je možné použít pouze kmenový kapitál a ne „normální“ tiché spoluúčasti, je vyvráceno velikostí vkladů tichého společníka, které soukromé úvěrové ústavy na kapitálovém trhu přijaly v letech 1998/99, a které přijímají také v současné době. Tyto zahrnují až přibližně 1 mld. EUR. V relativním ohledu je i každý vklad tichého společníka převyšující hranici 15 % uznán jako základní jmění, pokud dodržuje pouze zadání basilejského výboru pro bankovní dohled a z toho vyplývající praxi německých úřadů pro dohled. |
| --- | --- |

(99)

Tvrzení, že pro absolutně velké objemy je možné použít pouze kmenový kapitál a ne „normální“ tiché spoluúčasti, je vyvráceno velikostí vkladů tichého společníka, které soukromé úvěrové ústavy na kapitálovém trhu přijaly v letech 1998/99, a které přijímají také v současné době. Tyto zahrnují až přibližně 1 mld. EUR. V relativním ohledu je i každý vklad tichého společníka převyšující hranici 15 % uznán jako základní jmění, pokud dodržuje pouze zadání basilejského výboru pro bankovní dohled a z toho vyplývající praxi německých úřadů pro dohled.

| (100) | Aktuální doložení možnosti překročení hranice 15 % poskytuje členský ústav BdB, Deutsche Bank, kapitálovým opatřením ze dne 2. prosince 2003. Jedná se přitom o přijetí kapitálových vkladů tichého společníka u soukromých investorů v celkové částce 300 mil. EUR s neomezenou platností (tzv. „perpetual“) (16). Toto opět potvrzuje, jak likvidní a transparentní je trh pro tiché kapitálové vklady německých bank, pokud jde o velké objemy. Se sjednanou přirážkou za ručení ve výši 0,99 % je opatření kromě toho dalším dokladem vyměření úhrady za ručení, které se vztahuje k trhu, které je pro trh adekvátní a které bylo sjednáno u společnosti Helaba pro vklad tichého společníka země Hesensko. |
| --- | --- |

(100)

Aktuální doložení možnosti překročení hranice 15 % poskytuje členský ústav BdB, Deutsche Bank, kapitálovým opatřením ze dne 2. prosince 2003. Jedná se přitom o přijetí kapitálových vkladů tichého společníka u soukromých investorů v celkové částce 300 mil. EUR s neomezenou platností (tzv. „perpetual“) (16). Toto opět potvrzuje, jak likvidní a transparentní je trh pro tiché kapitálové vklady německých bank, pokud jde o velké objemy. Se sjednanou přirážkou za ručení ve výši 0,99 % je opatření kromě toho dalším dokladem vyměření úhrady za ručení, které se vztahuje k trhu, které je pro trh adekvátní a které bylo sjednáno u společnosti Helaba pro vklad tichého společníka země Hesensko.

| (101) | Na žádost Komise předložilo Německo tabulkový přehled vývoje kapitálových vkladů tichého společníka a ostatního hybridního základního kapitálu u vybraných soukromých bank od roku 1998 do roku 2003. Podle názoru Německa je z toho patrné, zda a v jakém rozsahu uvedené ústavy přijaly také hybridní základní kapitál nad hranici 15 % z hlediska práva bankovního dohledu, protože jeho podíl na celkovém základním kapitálu přesahuje 15 % (17): | [Banka A] | [Banka B] | [Banka C] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Hybridní nástroje kmen. kap. (z toho tiché vklady) (mil. €) | Kmenový kapitál (mil. €) | Podíl hybrid. kmen. kapitálu ( %) | Hybridní nástroje kmen. kap. (z toho tiché vklady) (mil. €) | Kmenový kapitál (mil. €) | Podíl hybrid. kmen. kapitálu ( %) | Hybridní nástroje kmen. kap. (z toho tiché vklady) (mil. €) | Kmenový kapitál (mil. €) | Podíl hybrid. kmen. kapitálu ( %) (18) |
| 1998 | 612
  (612) | 15 978 | 4 % | – | 10 623 | – | 614 | 13,0 | 5 % |
| 1999 | 3 096
  (713) | 17 338 | 18 % | 1 495 | 12 908 | 12 % | 1 937 | 14,6 | 13 % |
| 2000 | 3 275
  (768) | 21 575 | 15 % | 1 574 | 12 046 | 13 % | 2 014 | 21,3 | 9 % |
| 2001 | 3 404
  (811) | 24 803 | 14 % | 1 923 | 11 542 | 17 % | 3 650 | 21,7 | 17 % |
| 2002 | 2 973
  (686) | 22 742 | 13 % | 1 732 | 8 572 | 20 % | 4 164 | 19,1 | 22 % |
| 2003 | 3 859 (19)

  (572) | 21 618 | 18 % | 1 561 | 7 339 | 21 % | 4 076 | 14,4 | 28 % |

(101)

Na žádost Komise předložilo Německo tabulkový přehled vývoje kapitálových vkladů tichého společníka a ostatního hybridního základního kapitálu u vybraných soukromých bank od roku 1998 do roku 2003. Podle názoru Německa je z toho patrné, zda a v jakém rozsahu uvedené ústavy přijaly také hybridní základní kapitál nad hranici 15 % z hlediska práva bankovního dohledu, protože jeho podíl na celkovém základním kapitálu přesahuje 15 % (17):

[Banka A]

[Banka B]

[Banka C]

Hybridní nástroje kmen. kap. (z toho tiché vklady) (mil. €)

Kmenový kapitál (mil. €)

Podíl hybrid. kmen. kapitálu ( %)

Hybridní nástroje kmen. kap. (z toho tiché vklady) (mil. €)

Kmenový kapitál (mil. €)

Podíl hybrid. kmen. kapitálu ( %)

Hybridní nástroje kmen. kap. (z toho tiché vklady) (mil. €)

Kmenový kapitál (mil. €)

Podíl hybrid. kmen. kapitálu ( %) (18)

1998

612

(612)

15 978

4 %

–

10 623

–

614

13,0

5 %

1999

3 096

(713)

17 338

18 %

1 495

12 908

12 %

1 937

14,6

13 %

2000

3 275

(768)

21 575

15 %

1 574

12 046

13 %

2 014

21,3

9 %

2001

3 404

(811)

24 803

14 %

1 923

11 542

17 %

3 650

21,7

17 %

2002

2 973

(686)

22 742

13 %

1 732

8 572

20 %

4 164

19,1

22 %

2003

3 859 (19)

(572)

21 618

18 %

1 561

7 339

21 %

4 076

14,4

28 %

| (102) | V rozporu s BdB by byly jak vklad tichého společníka země Hesenska, tak vklady tichého společníka přijaté na kapitálovém trhu vráceny v případě konkursu před kmenovým kapitálem, tzn. přednostně. V rozporu s BdB by země Hesensko, jakož i také investor ostatního vkladu tichého společníka obdrželi v případě konkursu podniku odškodnění, zatímco vlastník by vyšel naprázdno. Z toho vyplývá riziko, které je oproti kmenovému kapitálu nižší. |
| --- | --- |

(102)

V rozporu s BdB by byly jak vklad tichého společníka země Hesenska, tak vklady tichého společníka přijaté na kapitálovém trhu vráceny v případě konkursu před kmenovým kapitálem, tzn. přednostně. V rozporu s BdB by země Hesensko, jakož i také investor ostatního vkladu tichého společníka obdrželi v případě konkursu podniku odškodnění, zatímco vlastník by vyšel naprázdno. Z toho vyplývá riziko, které je oproti kmenovému kapitálu nižší.

| (103) | Vklad tichého společníka se od kmenového kapitálu liší v podstatě tím, že tichý společník se nepodílí na majetku podniku a nemá také žádné hlasovací právo. Toto BdB ve svém omezení zatajuje a dokonce za to požaduje přirážku. Trh se podle této logiky neřídí. |
| --- | --- |

(103)

Vklad tichého společníka se od kmenového kapitálu liší v podstatě tím, že tichý společník se nepodílí na majetku podniku a nemá také žádné hlasovací právo. Toto BdB ve svém omezení zatajuje a dokonce za to požaduje přirážku. Trh se podle této logiky neřídí.

| (104) | Pochybnosti BdB o odčitatelnosti úhrady z daní jsou neodůvodněné. Země Hesensko nepřevzala ani podnikatelské riziko požadované pro přijetí spolupodnikání, ani požadovanou podnikatelskou iniciativu. Tak se země Hesensko podílí toliko – jako každý typický tichý společník – podle rozhodnutí smlouvy o zřízení tichého společenství na běžném zisku a ztrátě společnosti Helaba, ale ne na jejích tichých rezervách, rovněž tak ne na obchodní hodnotě a růstech hodnoty provozního kapitálu. V případě ukončení tichého společenství obdrží zpět pouze svůj vklad. Země Hesensko nezískala žádnou možnost výkonu práv společnosti, která by odpovídala hlasovacímu a kontrolnímu právu a právu na podání námitky komanditisty nebo kontrolním právům společníka podle § 716 odst. 1 německého obchodního zákoníku. Státní smlouva mezi zeměmi Hesensko a Duryňsko o vytvoření společné spořitelní organizace banky nedovolila přijetí atypického tichého společníka. Při neexistenci spolupodnikání by tak také finanční úřady uznaly daňovou odčitatelnost úhrady zaplacené zemi Hesensko. |
| --- | --- |

(104)

Pochybnosti BdB o odčitatelnosti úhrady z daní jsou neodůvodněné. Země Hesensko nepřevzala ani podnikatelské riziko požadované pro přijetí spolupodnikání, ani požadovanou podnikatelskou iniciativu. Tak se země Hesensko podílí toliko – jako každý typický tichý společník – podle rozhodnutí smlouvy o zřízení tichého společenství na běžném zisku a ztrátě společnosti Helaba, ale ne na jejích tichých rezervách, rovněž tak ne na obchodní hodnotě a růstech hodnoty provozního kapitálu. V případě ukončení tichého společenství obdrží zpět pouze svůj vklad. Země Hesensko nezískala žádnou možnost výkonu práv společnosti, která by odpovídala hlasovacímu a kontrolnímu právu a právu na podání námitky komanditisty nebo kontrolním právům společníka podle § 716 odst. 1 německého obchodního zákoníku. Státní smlouva mezi zeměmi Hesensko a Duryňsko o vytvoření společné spořitelní organizace banky nedovolila přijetí atypického tichého společníka. Při neexistenci spolupodnikání by tak také finanční úřady uznaly daňovou odčitatelnost úhrady zaplacené zemi Hesensko.

| (105) | Také vykázání v rozvaze je různé. Kmenový kapitál je doplňován z bilančního zisku (přebytek položek aktiv nad položkami pasiv) rozhodnutím valné hromady. U vkladu tichého společníka země Hesensko úhrada naopak snižuje provozní výsledek banky kvůli zatížení úrokového přebytku (úhrada je součástí úrokových nákladů) a nepředstavuje použití zisku, nevyžaduje tedy žádné rozhodnutí společníků. Toto povinné vykázání vkladu tichého společníka v v rozvaze zatěžuje poměr náklady/příjmy (cost-income-ratio) a bilanční rentabilitu vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

(105)

Také vykázání v rozvaze je různé. Kmenový kapitál je doplňován z bilančního zisku (přebytek položek aktiv nad položkami pasiv) rozhodnutím valné hromady. U vkladu tichého společníka země Hesensko úhrada naopak snižuje provozní výsledek banky kvůli zatížení úrokového přebytku (úhrada je součástí úrokových nákladů) a nepředstavuje použití zisku, nevyžaduje tedy žádné rozhodnutí společníků. Toto povinné vykázání vkladu tichého společníka v v rozvaze zatěžuje poměr náklady/příjmy (cost-income-ratio) a bilanční rentabilitu vlastního kapitálu.

| (106) | Oproti BdB by investor v tržním hospodářství akceptoval omezení vyměřovací základny pro výpočet své úhrady na část skutečně použitou pro rozšíření obchodů a pro přebývající část by nepožadoval úhradu ve výši 0,3 % v návaznosti na rozhodnutí Komise o WestLB. Na základě předem oznámené omezené potřebě společnosti Helaba by také žádný jiný investor nedosáhl lepšího výsledku jednání než země Hesensko. |
| --- | --- |

(106)

Oproti BdB by investor v tržním hospodářství akceptoval omezení vyměřovací základny pro výpočet své úhrady na část skutečně použitou pro rozšíření obchodů a pro přebývající část by nepožadoval úhradu ve výši 0,3 % v návaznosti na rozhodnutí Komise o WestLB. Na základě předem oznámené omezené potřebě společnosti Helaba by také žádný jiný investor nedosáhl lepšího výsledku jednání než země Hesensko.

| (107) | Ohledně výše přiměřené úhrady je argumentace BdB chybná již od počátku. Měřítkem by mohly být pouze úhrady, které byly v předmětném období sjednány na trhu pro srovnatelné vklady tichého společníka do úvěrových ústavů. Rozdíly ve formě různých vkladů tichého společníka, ale také v kvalitě přijímacích úvěrových ústavů by měly být prováděny při porovnávání úhrad příplatky a srážkami z těchto úhrad a ne z úhrady za hypotetickou investici do kmenového kapitálu. |
| --- | --- |

(107)

Ohledně výše přiměřené úhrady je argumentace BdB chybná již od počátku. Měřítkem by mohly být pouze úhrady, které byly v předmětném období sjednány na trhu pro srovnatelné vklady tichého společníka do úvěrových ústavů. Rozdíly ve formě různých vkladů tichého společníka, ale také v kvalitě přijímacích úvěrových ústavů by měly být prováděny při porovnávání úhrad příplatky a srážkami z těchto úhrad a ne z úhrady za hypotetickou investici do kmenového kapitálu.

| (108) | Nezávisle na tom je chybné i zjištění výnosnosti investic do kmenového kapitálu prostřednictvím BdB. Při určování hodnoty beta není možné dávat zemské banky na stejnou úroveň s tzv. úvěrovými bankami s nadprůměrným systematickým rizikem. Správné by bylo vycházet z jasně definované skupiny bank zapsaných na burze, tzv. bank CDAX. Helaba má v bilančním součtu vysoký podíl nerizikových komunálních, mezibankovních a hypotečních pohledávek. V rámci objektivního hodnocení podniku zjistil znalec ke dni 1. ledna 1999 pro sedm úvěrových ústavů se strukturou rizik srovnatelnou na bázi obchodního rizika, obchodní činnosti, struktury zákazníků a velikosti podniku průměrný faktor beta ve výši [...], což je zřetelně nižší než jedna. Znalec vycházel z dlouhodobé tržní výnosnosti ve výši 5,0 % a z dlouhodobé nerizikové úrokové sazby ve výši 6,0 %. Z tohoto ke dni 1. ledna 1999 vyplývalo použití nákladů vlastního kapitálu ve výši [...] %. Tvrzení BdB k výnosnosti vlastního kapitálu ve výši 11,66 % ke dni 31. prosince 1998 pro Helaba se zakládá na zcela nadsazeném faktoru beta a v ostatním na již neaktuálních, historických datech. Úroveň úroků se během posledních desetiletí podstatně změnila, a vyjádření BdB k inflaci a očekávání inflace nejsouv této souvislosti srozumitelné. |
| --- | --- |

(108)

Nezávisle na tom je chybné i zjištění výnosnosti investic do kmenového kapitálu prostřednictvím BdB. Při určování hodnoty beta není možné dávat zemské banky na stejnou úroveň s tzv. úvěrovými bankami s nadprůměrným systematickým rizikem. Správné by bylo vycházet z jasně definované skupiny bank zapsaných na burze, tzv. bank CDAX. Helaba má v bilančním součtu vysoký podíl nerizikových komunálních, mezibankovních a hypotečních pohledávek. V rámci objektivního hodnocení podniku zjistil znalec ke dni 1. ledna 1999 pro sedm úvěrových ústavů se strukturou rizik srovnatelnou na bázi obchodního rizika, obchodní činnosti, struktury zákazníků a velikosti podniku průměrný faktor beta ve výši [...], což je zřetelně nižší než jedna. Znalec vycházel z dlouhodobé tržní výnosnosti ve výši 5,0 % a z dlouhodobé nerizikové úrokové sazby ve výši 6,0 %. Z tohoto ke dni 1. ledna 1999 vyplývalo použití nákladů vlastního kapitálu ve výši [...] %. Tvrzení BdB k výnosnosti vlastního kapitálu ve výši 11,66 % ke dni 31. prosince 1998 pro Helaba se zakládá na zcela nadsazeném faktoru beta a v ostatním na již neaktuálních, historických datech. Úroveň úroků se během posledních desetiletí podstatně změnila, a vyjádření BdB k inflaci a očekávání inflace nejsouv této souvislosti srozumitelné.

| (109) | Sjednaná úhrada o platnosti vkladu tichého společníka může být srovnávána pouze s měnící se příslušnou výnosností kmenového kapitálu a ne například s výnosností kmenového kapitálu podniku v okamžiku investice. Vlastníku banky by nikdo nezaručil výnosnost vlastního kapitálu ve stavu na konci roku 1998 a tím nepřevzal riziko kolísání výnosnosti. |
| --- | --- |

(109)

Sjednaná úhrada o platnosti vkladu tichého společníka může být srovnávána pouze s měnící se příslušnou výnosností kmenového kapitálu a ne například s výnosností kmenového kapitálu podniku v okamžiku investice. Vlastníku banky by nikdo nezaručil výnosnost vlastního kapitálu ve stavu na konci roku 1998 a tím nepřevzal riziko kolísání výnosnosti.

| (110) | Vyjádření BdB k výši odpočtu nákladů na refinancování nelze přijmout. Z čistých nákladů na refinancování lze vycházet pouze tehdy, pokud je od úhrad použitých pro srovnávání, které zaplatily soukromé úvěrové ústavy za srovnatelné vklady tichého společníka, které přijaly na kapitálovém trhu, odečten teoretický popř. efektivní daňový podíl těchto ústavů. Pro vklady přijaté na kapitálovém trhu se ovšem neuvádí zpravidla celková úhrada, nýbrž pouze přirážka k úhradě, která je u variabilně úročitelných nástrojů a u věcných vkladů identická s úhradou za ručení. Proto není možné přímo provést srovnání mezi úhradou vkladu tichého společníka země Hesensko a úhradami zaplacenými na trhu. Oklika přes fiktivní celkovou úhradu za fiktivní vklad v hotovosti, ze které se potom musí odečítat náklady na refinancování, je nadbytečná a v ostatním mnohonásobně zvyšuje nejistotu kvantitativního hodnocení, protože potom by musely být odhadované veličiny zaváděny přes několik stupňů. |
| --- | --- |

(110)

Vyjádření BdB k výši odpočtu nákladů na refinancování nelze přijmout. Z čistých nákladů na refinancování lze vycházet pouze tehdy, pokud je od úhrad použitých pro srovnávání, které zaplatily soukromé úvěrové ústavy za srovnatelné vklady tichého společníka, které přijaly na kapitálovém trhu, odečten teoretický popř. efektivní daňový podíl těchto ústavů. Pro vklady přijaté na kapitálovém trhu se ovšem neuvádí zpravidla celková úhrada, nýbrž pouze přirážka k úhradě, která je u variabilně úročitelných nástrojů a u věcných vkladů identická s úhradou za ručení. Proto není možné přímo provést srovnání mezi úhradou vkladu tichého společníka země Hesensko a úhradami zaplacenými na trhu. Oklika přes fiktivní celkovou úhradu za fiktivní vklad v hotovosti, ze které se potom musí odečítat náklady na refinancování, je nadbytečná a v ostatním mnohonásobně zvyšuje nejistotu kvantitativního hodnocení, protože potom by musely být odhadované veličiny zaváděny přes několik stupňů.

| (111) | V rozporu s BdB nejsou oprávněny žádné přirážky k úhradě. Empiricky není doloženo, že se za zvlášť velký vklad na trhu platí přirážka. Ze srovnatelných přijetí kapitálu soukromých úvěrových ústavů není možné rozpoznat souvislost mezi částkou a úhradou. Spíše by musela země přijmout stupňovitý model, protože Helaba by pro nerozdělený zvláštní majetek neměla žádné použití. Na trhu by se žádnému investorovi nepodařilo získat nejen úhradu ihned za celou částku, ale ani dodatečný příplatek. |
| --- | --- |

(111)

V rozporu s BdB nejsou oprávněny žádné přirážky k úhradě. Empiricky není doloženo, že se za zvlášť velký vklad na trhu platí přirážka. Ze srovnatelných přijetí kapitálu soukromých úvěrových ústavů není možné rozpoznat souvislost mezi částkou a úhradou. Spíše by musela země přijmout stupňovitý model, protože Helaba by pro nerozdělený zvláštní majetek neměla žádné použití. Na trhu by se žádnému investorovi nepodařilo získat nejen úhradu ihned za celou částku, ale ani dodatečný příplatek.

| (112) | Dále není možné na tichou společnost přenést myšlenku, že u investic do kmenového kapitálu musí být upuštění od hlasovacího práva kompenzováno další úhradou. Tichý společník nemá ze zákona hlasovací právo a na trhu se nehonoruje „vzdání“ se možností vlivu ze strany tichého společníka. |
| --- | --- |

(112)

Dále není možné na tichou společnost přenést myšlenku, že u investic do kmenového kapitálu musí být upuštění od hlasovacího práva kompenzováno další úhradou. Tichý společník nemá ze zákona hlasovací právo a na trhu se nehonoruje „vzdání“ se možností vlivu ze strany tichého společníka.

| (113) | Ze zásady je sice správné, že si investor na trhu absenci zastupitelnosti své investice může vykompenzovat vyšší výnosností. Tak je také nedostatečná zastupitelnost vkladu tichého společníka země zohledňována v porovnávání s kapitálem požitkových práv v úvahách v popředí transakce. Strany by rovněž přispěly k permanenci vkladu přirážkou k úhradě ve výši 0,20 % p.a. Soukromý investor by byl ale zohlednil, že v daném případě nebyla hledána investice pro peníze v hotovosti, nýbrž pro rozsáhlý zvláštní majetek s účelovou vazbou, který se neměl dělit a který mohl být vkládán pouze jako nepeněžitý vklad. Pokud BdB uvádí, že pro takovou investici neexistuje prakticky žádný trh, neplatí to pouze pro reinvestování (zastupitelnost), nýbrž také již pro první investici. Není věrohodné, že by soukromý investor vzhledem k tomu požadoval popř. získal ještě vyšší přirážku než 0,20 % p.a. sjednaných za trvalý charakter vkladu. Toto BdB také blíže neuvedla a nezdůvodnila. |
| --- | --- |

(113)

Ze zásady je sice správné, že si investor na trhu absenci zastupitelnosti své investice může vykompenzovat vyšší výnosností. Tak je také nedostatečná zastupitelnost vkladu tichého společníka země zohledňována v porovnávání s kapitálem požitkových práv v úvahách v popředí transakce. Strany by rovněž přispěly k permanenci vkladu přirážkou k úhradě ve výši 0,20 % p.a. Soukromý investor by byl ale zohlednil, že v daném případě nebyla hledána investice pro peníze v hotovosti, nýbrž pro rozsáhlý zvláštní majetek s účelovou vazbou, který se neměl dělit a který mohl být vkládán pouze jako nepeněžitý vklad. Pokud BdB uvádí, že pro takovou investici neexistuje prakticky žádný trh, neplatí to pouze pro reinvestování (zastupitelnost), nýbrž také již pro první investici. Není věrohodné, že by soukromý investor vzhledem k tomu požadoval popř. získal ještě vyšší přirážku než 0,20 % p.a. sjednaných za trvalý charakter vkladu. Toto BdB také blíže neuvedla a nezdůvodnila.

| (114) | Při porovnávání trhu se nakonec musí v rozporu s BdB zohlednit účinek živnostenské daně. Vklady tichého společníka do úvěrových ústavů realizují zpravidla institucionální investoři, kteří by sami měli odvádět živnostenskou daň z vybrané úhrady. Země je naopak od živnostenské daně osvobozena, a proto by se spokojila s adekvátně nižší úhradou. Pro vyrovnání má osvobození země na druhé straně za důsledek povinnost platby bance, která musí odvádět živnostenskou daň za sebe. Zda se tato odvádí zemi nebo obci, nehraje roli, rovněž jako i skutečnost, že se živnostenská daň vyměřuje podle zdanitelných příjmů – zpravidla příjemce úhrady, zde ale banky – , pokud banka dosáhne vůbec příjmů. Pokud naopak hospodaří se ztrátou, odpadá nejen platba živnostenské daně, nýbrž také platba úhrady za vklad. |
| --- | --- |

(114)

Při porovnávání trhu se nakonec musí v rozporu s BdB zohlednit účinek živnostenské daně. Vklady tichého společníka do úvěrových ústavů realizují zpravidla institucionální investoři, kteří by sami měli odvádět živnostenskou daň z vybrané úhrady. Země je naopak od živnostenské daně osvobozena, a proto by se spokojila s adekvátně nižší úhradou. Pro vyrovnání má osvobození země na druhé straně za důsledek povinnost platby bance, která musí odvádět živnostenskou daň za sebe. Zda se tato odvádí zemi nebo obci, nehraje roli, rovněž jako i skutečnost, že se živnostenská daň vyměřuje podle zdanitelných příjmů – zpravidla příjemce úhrady, zde ale banky – , pokud banka dosáhne vůbec příjmů. Pokud naopak hospodaří se ztrátou, odpadá nejen platba živnostenské daně, nýbrž také platba úhrady za vklad.

| (115) | V rozporu s BdB také neplatí Helaba úhradu sama sobě. Podle rozhodnutí země Hesenska by se výnos z investice zvláštního majetku zbývající po zdanění neměl dostat do obecného rozpočtu, nýbrž by měl rovněž podléhat účelové vazbě a být použit pro posílení podpory samotného obchodu. Toto je otázka použití prostředků zaplacených společností Helaba zemi. |
| --- | --- |

(115)

V rozporu s BdB také neplatí Helaba úhradu sama sobě. Podle rozhodnutí země Hesenska by se výnos z investice zvláštního majetku zbývající po zdanění neměl dostat do obecného rozpočtu, nýbrž by měl rovněž podléhat účelové vazbě a být použit pro posílení podpory samotného obchodu. Toto je otázka použití prostředků zaplacených společností Helaba zemi.

VI.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

1.   STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES

| (116) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, pokud není ve Smlouvě o ES uvedeno jinak. |
| --- | --- |

(116)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, pokud není ve Smlouvě o ES uvedeno jinak.

1.1.   STÁTNÍ PROSTŘEDKY

| (117) | Vložením vkladu tichého společníka se země Hesensko rozhodlo pro metodu vkladu prostředků, jejíž základní koncept spočíval v tom, že veřejné prostředky na podporu převede na společnost Helaba pro posílení její vlastní kapitálové základny, ale také pro dosažení dalších příjmů země Hesensko. Bez ohledu na to, že návraty z těchto pohledávek byly nadále k dispozici prostředkům na podporu a že tak sloužily obecně prospěšným účelům, byl tento majetek uznán z hlediska právního dohledu a mohl tak být použit k účelům ručení společnosti Helaba, která je v hospodářské soutěži s jinými úvěrovými ústavy. Tím se státní prostředky převedly na společnost Helaba. |
| --- | --- |

(117)

Vložením vkladu tichého společníka se země Hesensko rozhodlo pro metodu vkladu prostředků, jejíž základní koncept spočíval v tom, že veřejné prostředky na podporu převede na společnost Helaba pro posílení její vlastní kapitálové základny, ale také pro dosažení dalších příjmů země Hesensko. Bez ohledu na to, že návraty z těchto pohledávek byly nadále k dispozici prostředkům na podporu a že tak sloužily obecně prospěšným účelům, byl tento majetek uznán z hlediska právního dohledu a mohl tak být použit k účelům ručení společnosti Helaba, která je v hospodářské soutěži s jinými úvěrovými ústavy. Tím se státní prostředky převedly na společnost Helaba.

1.2.   ZVÝHODNĚNÍ URČITÉHO PODNIKU

| (118) | Při zkoumání, zda převod státních prostředků na státní podnik tento podnik zvýhodňuje a tak může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, použila Komise „zásadu investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Soudním dvorem a Soudem prvního stupně v řadě právních věcí akceptována a dále rozvíjena, zvláště v souvislosti relevantní pro stávající případ rozsudkem v případě WestLB (20). |
| --- | --- |

(118)

Při zkoumání, zda převod státních prostředků na státní podnik tento podnik zvýhodňuje a tak může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, použila Komise „zásadu investora v tržním hospodářství“. Tato zásada byla Soudním dvorem a Soudem prvního stupně v řadě právních věcí akceptována a dále rozvíjena, zvláště v souvislosti relevantní pro stávající případ rozsudkem v případě WestLB (20).

a)   Zásada investora v tržním hospodářství

| (119) | Podle této zásady nelze jako zvýhodnění podniku hodnotit, pokud jsou poskytnuty kapitálové prostředky za podmínek, „za kterých by soukromý investor, který jedná za normálních podmínek tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (21). Zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES existuje proti tomu tehdy, pokud stanovená úprava úhrady a/nebo finanční situace podniku jsou takové, že není možné v přiměřené lhůtě očekávat normální výnosnost. |
| --- | --- |

(119)

Podle této zásady nelze jako zvýhodnění podniku hodnotit, pokud jsou poskytnuty kapitálové prostředky za podmínek, „za kterých by soukromý investor, který jedná za normálních podmínek tržního hospodářství, byl ochoten přenechat prostředky soukromému podniku“ (21). Zvýhodnění ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES existuje proti tomu tehdy, pokud stanovená úprava úhrady a/nebo finanční situace podniku jsou takové, že není možné v přiměřené lhůtě očekávat normální výnosnost.

| (120) | Zásada soukromého investora v tržním hospodářství je rovněž použitelná na všechny státní podniky, a to nezávisle na tom, zda pracují ziskově nebo ztrátově. Tento postoj Komise byl potvrzen Evropským Soudem prvního stupně v rozsudku ohledně WestLB (22). |
| --- | --- |

(120)

Zásada soukromého investora v tržním hospodářství je rovněž použitelná na všechny státní podniky, a to nezávisle na tom, zda pracují ziskově nebo ztrátově. Tento postoj Komise byl potvrzen Evropským Soudem prvního stupně v rozsudku ohledně WestLB (22).

| (121) | Podle tohoto zní klíčová otázka pro dané posouzení, zda by investor v tržním hospodářství kapitál, který vykazuje stejné znaky jako prostředky na podporu země Hesensko, převedl za stejných podmínek, zvláště s ohledem na pravděpodobnou renditu z investice. |
| --- | --- |

(121)

Podle tohoto zní klíčová otázka pro dané posouzení, zda by investor v tržním hospodářství kapitál, který vykazuje stejné znaky jako prostředky na podporu země Hesensko, převedl za stejných podmínek, zvláště s ohledem na pravděpodobnou renditu z investice.

b)   Právní a ekonomické zařazení vloženého kapitálu

| (122) | Země Hesensko ke dni 31. prosince 1998 vložila prostředky na podporu s nominálním stavem půjčky podílu země ve výši 6,026 mld. DEM (3,081 mld. EUR) a se znalecky posouzenou aktuální hodnotou ve výši 2,473 mld. DEM (1,264 mld. EUR) jako vklad tichého společníka do společnosti Helaba. BAKred vklad, jak je vysvětleno nahoře, v plném rozsahu z hlediska právního dohledu uznal jako základní vlastní prostředky. Pouze v malém rozsahu byl vklad potřebný s každoročně se měnící částkou na podporu samotného obchodu. Tato část bilancovaného vkladu tichého společníka měla pro společnost Helaba toliko funkci ručení. Převážná zbývající část byla společnosti Helaba k dispozici k podpoře popř. rozšíření její konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. |
| --- | --- |

(122)

Země Hesensko ke dni 31. prosince 1998 vložila prostředky na podporu s nominálním stavem půjčky podílu země ve výši 6,026 mld. DEM (3,081 mld. EUR) a se znalecky posouzenou aktuální hodnotou ve výši 2,473 mld. DEM (1,264 mld. EUR) jako vklad tichého společníka do společnosti Helaba. BAKred vklad, jak je vysvětleno nahoře, v plném rozsahu z hlediska právního dohledu uznal jako základní vlastní prostředky. Pouze v malém rozsahu byl vklad potřebný s každoročně se měnící částkou na podporu samotného obchodu. Tato část bilancovaného vkladu tichého společníka měla pro společnost Helaba toliko funkci ručení. Převážná zbývající část byla společnosti Helaba k dispozici k podpoře popř. rozšíření její konkurenceschopnosti v bankovních obchodech.

| (123) | Podle postupu v případu WestLB zjistila Komise přiměřenou úhradu za převedené prostředky na podporu na základě jejich komerční využitelnosti pro společnost Helaba. Jak je vysvětleno, je v daném případě navazujícím bodem pro úhradu běžnou na trhu taková úhrada, kterou by požadoval investor v tržním hospodářství, který dává bance k dispozici vlastní kapitál v této formě. |
| --- | --- |

(123)

Podle postupu v případu WestLB zjistila Komise přiměřenou úhradu za převedené prostředky na podporu na základě jejich komerční využitelnosti pro společnost Helaba. Jak je vysvětleno, je v daném případě navazujícím bodem pro úhradu běžnou na trhu taková úhrada, kterou by požadoval investor v tržním hospodářství, který dává bance k dispozici vlastní kapitál v této formě.

| (124) | Stěžovatel přitom uvádí, že se u kapitálu daného k dispozici společnosti Helaba jedná stejně jako při převodu prostředků WfA na společnost WestLB o investici podobnou kmenovému kapitálu. Německo naopak popírá jeho podobnost s kmenovým kapitálem. Kapitál je spíše vkladem tichého společníka, což se projevilo ve výši úhrady. |
| --- | --- |

(124)

Stěžovatel přitom uvádí, že se u kapitálu daného k dispozici společnosti Helaba jedná stejně jako při převodu prostředků WfA na společnost WestLB o investici podobnou kmenovému kapitálu. Německo naopak popírá jeho podobnost s kmenovým kapitálem. Kapitál je spíše vkladem tichého společníka, což se projevilo ve výši úhrady.

| (125) | Německo, společnost Helaba a stěžovatel se shodují v tom, že prostředky na podporu shrnuté ve vkladu tichého společníka země Hesensko představují základní kapitál. Účelový rezervní fond byl BAKred uznán jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), a proto může být také srovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vkladu uznávány jako základní kapitál a které měla společnost Helaba k dispozici v okamžiku vložení konkrétně pro investici této velikosti, která jasně překračovala 15 % základního kapitálu. |
| --- | --- |

(125)

Německo, společnost Helaba a stěžovatel se shodují v tom, že prostředky na podporu shrnuté ve vkladu tichého společníka země Hesensko představují základní kapitál. Účelový rezervní fond byl BAKred uznán jako základní kapitál (kapitál „Třídy 1“), a proto může být také srovnáván pouze s takovými nástroji vlastního kapitálu, které byly v Německu v roce vkladu uznávány jako základní kapitál a které měla společnost Helaba k dispozici v okamžiku vložení konkrétně pro investici této velikosti, která jasně překračovala 15 % základního kapitálu.

| (126) | Komise se do té míry řídí názorem účastníků řízení. Již ve svém rozhodnutí v případu WestLB z roku 1999 zdůraznila, že porovnání majetku Wfa, který je rovněž uznán jako základní kapitál, s kapitálovými nástroji, které byly použity toliko jako doplňkový kapitál, jako například požitkové listy a prioritní akcie bez hlasovacích práv, nemůže posloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za převedený kapitál (rozhodnutí 2000/392/ES, bod 199). Základní kapitál má pro podnik větší užitek, protože tento si tak může pořídit doplňkové vlastní prostředky (např. požitkové listy) až do stejné výše, a rozšířit tak základnu vlastních prostředků. Předpokladem pro uznání jako základního vlastního prostředku je zvýšená expozice rizika disponibilního kapitálu, která se zásadně projevuje ve zvýšené na trhu běžné úhradě těchto nástrojů. Srovnatelnost s tzv. doplňkovými prostředky, které je možné použít pouze v omezeném rozsahu pro rozšíření obchodů, může být proto od počátku vyloučena. |
| --- | --- |

(126)

Komise se do té míry řídí názorem účastníků řízení. Již ve svém rozhodnutí v případu WestLB z roku 1999 zdůraznila, že porovnání majetku Wfa, který je rovněž uznán jako základní kapitál, s kapitálovými nástroji, které byly použity toliko jako doplňkový kapitál, jako například požitkové listy a prioritní akcie bez hlasovacích práv, nemůže posloužit jako základ pro určení přiměřené úhrady za převedený kapitál (rozhodnutí 2000/392/ES, bod 199). Základní kapitál má pro podnik větší užitek, protože tento si tak může pořídit doplňkové vlastní prostředky (např. požitkové listy) až do stejné výše, a rozšířit tak základnu vlastních prostředků. Předpokladem pro uznání jako základního vlastního prostředku je zvýšená expozice rizika disponibilního kapitálu, která se zásadně projevuje ve zvýšené na trhu běžné úhradě těchto nástrojů. Srovnatelnost s tzv. doplňkovými prostředky, které je možné použít pouze v omezeném rozsahu pro rozšíření obchodů, může být proto od počátku vyloučena.

| (127) | Podle názoru BdB však měla Helaba správně pro samotnou konkrétní investici k dispozici právní formu základního popř. kmenového kapitálu. Podle názoru Německa byla vedle toho k dispozici i právní forma vkladu tichého společníka s neomezenou platností (perpetual), která splňovala požadavky § 10 odst. 4 zákona o bankách, jakož i zároveň kritéria tzv. „Prohlášení ze Sydney“ výboru pro bankovní dohled Mezinárodní banky pro vyrovnání plateb v Basileji, která zase určuje rozhodovací praxi německého úřadu pro bankovní dohled BAKred. Předmětem dohody mezi zemí Hesensko a společností Helaba byla proto právní forma vkladu tichého společníka s neomezenou platností, který byl jako takový uznán příslušným úřadem pro bankovní dohled BAKred i příslušným daňovým úřadem. |
| --- | --- |

(127)

Podle názoru BdB však měla Helaba správně pro samotnou konkrétní investici k dispozici právní formu základního popř. kmenového kapitálu. Podle názoru Německa byla vedle toho k dispozici i právní forma vkladu tichého společníka s neomezenou platností (perpetual), která splňovala požadavky § 10 odst. 4 zákona o bankách, jakož i zároveň kritéria tzv. „Prohlášení ze Sydney“ výboru pro bankovní dohled Mezinárodní banky pro vyrovnání plateb v Basileji, která zase určuje rozhodovací praxi německého úřadu pro bankovní dohled BAKred. Předmětem dohody mezi zemí Hesensko a společností Helaba byla proto právní forma vkladu tichého společníka s neomezenou platností, který byl jako takový uznán příslušným úřadem pro bankovní dohled BAKred i příslušným daňovým úřadem.

| (128) | Podle názoru Komise Německo dostatečně prokázalo, že tvrzení BdB není podstatné. BdB argumentuje, že vklad tichého společníka země Hesensko představuje zneužití formy „normálního“ vkladu tichého společníka. Z ekonomického hlediska vklad tichého společníka takového druhu vykazuje mnoho společných rysů s kmenovým kapitálem, aby investor trval na úročení odpovídajícímu úhradě kmenového kapitálu. |
| --- | --- |

(128)

Podle názoru Komise Německo dostatečně prokázalo, že tvrzení BdB není podstatné. BdB argumentuje, že vklad tichého společníka země Hesensko představuje zneužití formy „normálního“ vkladu tichého společníka. Z ekonomického hlediska vklad tichého společníka takového druhu vykazuje mnoho společných rysů s kmenovým kapitálem, aby investor trval na úročení odpovídajícímu úhradě kmenového kapitálu.

| (129) | Komise bere dále na vědomí, že vklad tichého společníka byl výslovně jako takový sjednán mezi zemí Hesensko a společností Helaba a jako takový byl uznán příslušnými německými úřady. Aby bylo možné akceptovat zneužití formy, muselo by se bez pochyb zjistit, že příslušné německé úřady vklad tichého společníka země Hesensko jako takový uznaly neprávem. K tomuto ale neexistují žádné klíčové body. Komise v této míře navazuje na názor Německa, podle kterého časově omezená platnost nebo vypověditelnost vkladu tichého společníka není ani z hlediska společenského práva ani z hlediska práva bankovního dohledu závaznou podstatnou charakteristikou pro uznání vkladu tichého společníka jako základního kapitálu ve smyslu § 10 odst. 4 zákona o bankách. Komise dále interpretuje „Prohlášení ze Sydney“ basilejského výboru pro bankovní dohled ze října 1998 tak, že toto jako základní kapitál ukládá pouze hranici 15 % pro uznání určitých, zvláště pak časově omezených inovačních kapitálových nástrojů. Z toho však nevyplývá, že permanentní inovační kapitálové nástroje nemohou být vůbec uznány jako základní kapitál nebo že klesnou také pod tuto hranici. Pro využitelnost permanentních inovačních kapitálových nástrojů jako základního kapitálu nad hranici 15 % hovoří ostatně také praxe soukromých bank v posledních letech, jak Německo obsáhle prokázalo. |
| --- | --- |

(129)

Komise bere dále na vědomí, že vklad tichého společníka byl výslovně jako takový sjednán mezi zemí Hesensko a společností Helaba a jako takový byl uznán příslušnými německými úřady. Aby bylo možné akceptovat zneužití formy, muselo by se bez pochyb zjistit, že příslušné německé úřady vklad tichého společníka země Hesensko jako takový uznaly neprávem. K tomuto ale neexistují žádné klíčové body. Komise v této míře navazuje na názor Německa, podle kterého časově omezená platnost nebo vypověditelnost vkladu tichého společníka není ani z hlediska společenského práva ani z hlediska práva bankovního dohledu závaznou podstatnou charakteristikou pro uznání vkladu tichého společníka jako základního kapitálu ve smyslu § 10 odst. 4 zákona o bankách. Komise dále interpretuje „Prohlášení ze Sydney“ basilejského výboru pro bankovní dohled ze října 1998 tak, že toto jako základní kapitál ukládá pouze hranici 15 % pro uznání určitých, zvláště pak časově omezených inovačních kapitálových nástrojů. Z toho však nevyplývá, že permanentní inovační kapitálové nástroje nemohou být vůbec uznány jako základní kapitál nebo že klesnou také pod tuto hranici. Pro využitelnost permanentních inovačních kapitálových nástrojů jako základního kapitálu nad hranici 15 % hovoří ostatně také praxe soukromých bank v posledních letech, jak Německo obsáhle prokázalo.

| (130) | Ani selektivní kritéria, které BdB použil, nepovažuje Komise za dostatečně podstatná. Z hlediska analýzy rizik je vklad tichého společníka země Hesensko možné typologicky srovnat spíše s „normálním“ vkladem tichého společníka než s kmenovým kapitálem. Komise se v této míře také připojuje k vyjádření Německa. |
| --- | --- |

(130)

Ani selektivní kritéria, které BdB použil, nepovažuje Komise za dostatečně podstatná. Z hlediska analýzy rizik je vklad tichého společníka země Hesensko možné typologicky srovnat spíše s „normálním“ vkladem tichého společníka než s kmenovým kapitálem. Komise se v této míře také připojuje k vyjádření Německa.

| (131) | Pro Komisi je v této souvislosti podstatné, že jak vklad tichého společníka země Hesensko, jak i ostatní „normální“ vklady tichého společníka přijaté na trhu, tzn. časově omezené vklady tichého společníka, musí být v případě konkursu vráceny před kmenovým kapitálem a investor tak dostane odškodnění, zatímco v případě investice kmenového kapitálu vyjde naprázdno. Německo při předložení právního posudku vysvětlilo, že podle smluvních pravidel bude vklad tichého společníka země Hesensko během své platnosti v případě konkursu nebo likvidace, pokud nebude snížen nebo spotřebován ztrátami, uspokojen z eventuelního zbývajícího majetku přednostně před kmenovým kapitálem. |
| --- | --- |

(131)

Pro Komisi je v této souvislosti podstatné, že jak vklad tichého společníka země Hesensko, jak i ostatní „normální“ vklady tichého společníka přijaté na trhu, tzn. časově omezené vklady tichého společníka, musí být v případě konkursu vráceny před kmenovým kapitálem a investor tak dostane odškodnění, zatímco v případě investice kmenového kapitálu vyjde naprázdno. Německo při předložení právního posudku vysvětlilo, že podle smluvních pravidel bude vklad tichého společníka země Hesensko během své platnosti v případě konkursu nebo likvidace, pokud nebude snížen nebo spotřebován ztrátami, uspokojen z eventuelního zbývajícího majetku přednostně před kmenovým kapitálem.

| (132) | Kromě toho – pokud podnik nebude mít ztrátu – dostane jak země Hesensko, tak i investor časově omezeného vkladu tichého společníka celou sjednanou úhradu, zatímco investor do kmenového kapitálu má pouze nárok na výplatu dividendy odpovídající podílu na zisku. Také v této míře je vklad tichého společníka země Hesensko typickým vkladem tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 zákona o bankách. |
| --- | --- |

(132)

Kromě toho – pokud podnik nebude mít ztrátu – dostane jak země Hesensko, tak i investor časově omezeného vkladu tichého společníka celou sjednanou úhradu, zatímco investor do kmenového kapitálu má pouze nárok na výplatu dividendy odpovídající podílu na zisku. Také v této míře je vklad tichého společníka země Hesensko typickým vkladem tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 zákona o bankách.

| (133) | Dále nepřesvědčila ani námitka BdB, že vklad tichého společníka je možné dát na stejnou úroveň s kmenovým kapitálem už proto, že tento dlouhodobě vedl k navýšení základního kapitálu společnosti Helaba o téměř 50 %. Zde je nejprve nutné upozornit na úpravu ve stupních, kterou sjednaly země Hesensko a Helaba a podle které společnost Helaba v letech 1999 až 2002 mohla použít ke krytí klíčových obchodů podle skutečné potřeby kapitálu každoročně zvýšenou dílčí částku doložitelného základního kapitálu. Kromě toho Komise v této souvislosti výslovně upozorňuje na to, že také v případě WestLB je vysoký objem kapitálového vkladu indicií, ale nebyl rozhodující pro přijetí podobnosti základního kapitálu. V rozhodnutí v případě WestLB 2000/392/ES jakož i v obnoveném rozhodnutí ze dne 20. října 2004, dospěla Komise na základě celkového pozorování k výsledku, že převažuje podobnost posuzované transakce s investicí kmenového kapitálu. Podstatným hlediskem tam byla například okolnost, že prostředky WfA byly v kmenovém kapitálu vystaveny plnému riziku ztráty v případě konkursu popř. likvidace. Navíc Komise v případě WestLB také nezohlednila, že k okamžiku vkladu prostředků Wfa v roce 1991 – jinak než k okamžiku umístění vkladu tichého společníka země Hesensko do společnosti Helaba v roce 1998 – nebyl v Německu ještě vyvinut trh pro hybridní nástroje základního kapitálu a úvěrový ústav jako je WestLB mohl přijmout srovnatelný objem základního kapitálu na trhu pouze ve formě kmenového kapitálu. V daném případě by společnost Helaba mohla bez problémů krýt svou odhadovanou potřebu kapitálu v letech 1998 – 2002 také časově odstupňovaným přijetím několika objemově menších vkladů tichého společníka různých institucionálních investorů na trhu. |
| --- | --- |

(133)

Dále nepřesvědčila ani námitka BdB, že vklad tichého společníka je možné dát na stejnou úroveň s kmenovým kapitálem už proto, že tento dlouhodobě vedl k navýšení základního kapitálu společnosti Helaba o téměř 50 %. Zde je nejprve nutné upozornit na úpravu ve stupních, kterou sjednaly země Hesensko a Helaba a podle které společnost Helaba v letech 1999 až 2002 mohla použít ke krytí klíčových obchodů podle skutečné potřeby kapitálu každoročně zvýšenou dílčí částku doložitelného základního kapitálu. Kromě toho Komise v této souvislosti výslovně upozorňuje na to, že také v případě WestLB je vysoký objem kapitálového vkladu indicií, ale nebyl rozhodující pro přijetí podobnosti základního kapitálu. V rozhodnutí v případě WestLB 2000/392/ES jakož i v obnoveném rozhodnutí ze dne 20. října 2004, dospěla Komise na základě celkového pozorování k výsledku, že převažuje podobnost posuzované transakce s investicí kmenového kapitálu. Podstatným hlediskem tam byla například okolnost, že prostředky WfA byly v kmenovém kapitálu vystaveny plnému riziku ztráty v případě konkursu popř. likvidace. Navíc Komise v případě WestLB také nezohlednila, že k okamžiku vkladu prostředků Wfa v roce 1991 – jinak než k okamžiku umístění vkladu tichého společníka země Hesensko do společnosti Helaba v roce 1998 – nebyl v Německu ještě vyvinut trh pro hybridní nástroje základního kapitálu a úvěrový ústav jako je WestLB mohl přijmout srovnatelný objem základního kapitálu na trhu pouze ve formě kmenového kapitálu. V daném případě by společnost Helaba mohla bez problémů krýt svou odhadovanou potřebu kapitálu v letech 1998 – 2002 také časově odstupňovaným přijetím několika objemově menších vkladů tichého společníka různých institucionálních investorů na trhu.

| (134) | BdB dále upozorňuje na to, že vkladem tichého společníka země Hesensko činila vyrovnávací rezerva kmenového kapitálu již jen přibližně 50 %, zatímco u soukromých úvěrových ústavů činí podíl hybridních nástrojů na základním kapitálu méně než 20 %, a tak vyrovnávací rezerva kmenového kapitálu činí více než 80 %. Institucionální investor by, podle BdB, nebyl na pozadí vysokého podílu na celkovém základním kapitálu společnosti Helaba ochotný ke srovnatelnému vkladu. Německo potvrdilo, že podíl vkladů tichého společníka do základním kapitálu v roce 2003, tedy po dosažení posledního stupně v rámci stupňovitého modelu, činil [...] % a podíl všech vkladů tichého společníka (tzn. nejen vkladu tichého společníka země Hesensko) činil v roce 2003 [...] %. Nicméně podle názoru Komise z tohoto nelze nutně odvozovat, že by institucionální investor kvůli vysokému podílu v celkovém vlastním kapitálu srovnatelný vklad tichého společníka neumístil. Německo uvedlo, že zemské banky obecně ve vyšším měřítku využívají vklady tichého společníka nad hranici 15 % jako nástroj pořízení základního kapitálu, a to převážně z okruhu ručitelů ale také třetích investorů. Tak podle údajů Německa činil podíl vkladů tichého společníka u [...] (23) v roce 2003 72 %, u [...] (24) i 39 %, u [...] (25) ii 33 %, u [...] (26) v 39 % a u [...] (27) 42 % (28). Důvody pro tento vysoký podíl hybridních nástrojů spočívají v tom, že zemským bankám je na základě jejich veřejnoprávní struktury zakázáno, aby přijímaly kapitál na akciových trzích. Dále se zdá, že investoři u zemských bank jsou spíše ochotni přijmout při nákupu nižší vyrovnávací rezervu kmenového kapitálu, protože kapitál je na základě jiné obchodní orientace, a tím blíže nižší rizikové struktury ústavů, vystaven celkově nižšímu riziku. Přinejmenším u společnosti Helaba, kterou je v rámci skupiny uvedených zemských bank možné považovat za srovnatelně nerizikový úvěrový ústav, tak nemůže Komise vyloučit, že by přes vyrovnávací rezervu kmenového kapitálu ve výši (pouhých) přibližně 50 % institucionální investor provedl srovnatelnou investici ve formě vkladu tichého společníka do společnosti Helaba. |
| --- | --- |

(134)

BdB dále upozorňuje na to, že vkladem tichého společníka země Hesensko činila vyrovnávací rezerva kmenového kapitálu již jen přibližně 50 %, zatímco u soukromých úvěrových ústavů činí podíl hybridních nástrojů na základním kapitálu méně než 20 %, a tak vyrovnávací rezerva kmenového kapitálu činí více než 80 %. Institucionální investor by, podle BdB, nebyl na pozadí vysokého podílu na celkovém základním kapitálu společnosti Helaba ochotný ke srovnatelnému vkladu. Německo potvrdilo, že podíl vkladů tichého společníka do základním kapitálu v roce 2003, tedy po dosažení posledního stupně v rámci stupňovitého modelu, činil [...] % a podíl všech vkladů tichého společníka (tzn. nejen vkladu tichého společníka země Hesensko) činil v roce 2003 [...] %. Nicméně podle názoru Komise z tohoto nelze nutně odvozovat, že by institucionální investor kvůli vysokému podílu v celkovém vlastním kapitálu srovnatelný vklad tichého společníka neumístil. Německo uvedlo, že zemské banky obecně ve vyšším měřítku využívají vklady tichého společníka nad hranici 15 % jako nástroj pořízení základního kapitálu, a to převážně z okruhu ručitelů ale také třetích investorů. Tak podle údajů Německa činil podíl vkladů tichého společníka u [...] (23) v roce 2003 72 %, u [...] (24) i 39 %, u [...] (25) ii 33 %, u [...] (26) v 39 % a u [...] (27) 42 % (28). Důvody pro tento vysoký podíl hybridních nástrojů spočívají v tom, že zemským bankám je na základě jejich veřejnoprávní struktury zakázáno, aby přijímaly kapitál na akciových trzích. Dále se zdá, že investoři u zemských bank jsou spíše ochotni přijmout při nákupu nižší vyrovnávací rezervu kmenového kapitálu, protože kapitál je na základě jiné obchodní orientace, a tím blíže nižší rizikové struktury ústavů, vystaven celkově nižšímu riziku. Přinejmenším u společnosti Helaba, kterou je v rámci skupiny uvedených zemských bank možné považovat za srovnatelně nerizikový úvěrový ústav, tak nemůže Komise vyloučit, že by přes vyrovnávací rezervu kmenového kapitálu ve výši (pouhých) přibližně 50 % institucionální investor provedl srovnatelnou investici ve formě vkladu tichého společníka do společnosti Helaba.

| (135) | Komise dále podrobně zkoumala, do jaké míry působí trvalý charakter vkladu, tedy okolnost, že je časově neomezený a pro zemi Hesensko nevypověditelný, na analýzu rizik, která zde má být provedena. |
| --- | --- |

(135)

Komise dále podrobně zkoumala, do jaké míry působí trvalý charakter vkladu, tedy okolnost, že je časově neomezený a pro zemi Hesensko nevypověditelný, na analýzu rizik, která zde má být provedena.

| (136) | BdB k tomu uvádí, že na kapitálovém trhu neexistují žádné časově neomezené hybridní nástroje. Institucionální investoři jsou zásadně pouze ochotni získávat hybridní nástroje vlastního kapitálu s pevnou dobou platnosti nebo takové nástroje, u kterých je možné vycházet ze splácení, protože se postupně zvyšuje sazba (tzv. step-up) nebo se nástroj v určitém okamžiku mění na jinou formu investice. Klauzule step-up by přitom pro dlužníka (emitenta) představovala silnou ekonomickou pobídku, aby splatil tiché spoluúčasti. Ve skutečnosti tím klauzule step-up činí perpetuál fakticky nástrojem s pevnou konečnou platností. V ostatním by inovační nástroje základního kapitálu použili typicky pouze soukromí investoři. |
| --- | --- |

(136)

BdB k tomu uvádí, že na kapitálovém trhu neexistují žádné časově neomezené hybridní nástroje. Institucionální investoři jsou zásadně pouze ochotni získávat hybridní nástroje vlastního kapitálu s pevnou dobou platnosti nebo takové nástroje, u kterých je možné vycházet ze splácení, protože se postupně zvyšuje sazba (tzv. step-up) nebo se nástroj v určitém okamžiku mění na jinou formu investice. Klauzule step-up by přitom pro dlužníka (emitenta) představovala silnou ekonomickou pobídku, aby splatil tiché spoluúčasti. Ve skutečnosti tím klauzule step-up činí perpetuál fakticky nástrojem s pevnou konečnou platností. V ostatním by inovační nástroje základního kapitálu použili typicky pouze soukromí investoři.

| (137) | Německo a společnost Helaba naproti tomu tvrdí, že investoři by také u perpetuálu s klauzulí „step-up“ museli počítat s tím, že oproti možným očekáváním v okamžiku uskutečnění klauzule step-up nedojde ke splácení „podle termínů“, a tudíž existuje permanentní riziko. Toto vyplývá zaprvé z toho, že „právo na výpověď“ má výlučně dlužník (emitent), za druhé je pro splácení podle termínů rozhodující hospodářská situace emitenta k okamžiku účinnosti klauzule step-up a zatřetí musí s výpovědí souhlasit úřad pro dohled, přičemž tento souhlas udělí pouze tehdy, pokud je dlužník v okamžiku výpovědi dostatečně vybaven vlastním kapitálem z hlediska právního dohledu popř. umístí-li na trhu náhradní transakci. Příklady dále ukázaly, že také institucionální investoři umísťovali hybridní nástroje s neomezenou platností a bez step-up, přičemž Německo uvedlo druhořadou a časově neomezenou půjčku společnosti Air Canada z roku 1987, která, jak se Komise přesvědčila, skutečně neobsahovala klauzuli step-up. Německo dále objasnilo, že existence práv na výpověď byla sice u cen zohledněna, rozpětí úhrady se tím však nerozšiřuje. |
| --- | --- |

(137)

Německo a společnost Helaba naproti tomu tvrdí, že investoři by také u perpetuálu s klauzulí „step-up“ museli počítat s tím, že oproti možným očekáváním v okamžiku uskutečnění klauzule step-up nedojde ke splácení „podle termínů“, a tudíž existuje permanentní riziko. Toto vyplývá zaprvé z toho, že „právo na výpověď“ má výlučně dlužník (emitent), za druhé je pro splácení podle termínů rozhodující hospodářská situace emitenta k okamžiku účinnosti klauzule step-up a zatřetí musí s výpovědí souhlasit úřad pro dohled, přičemž tento souhlas udělí pouze tehdy, pokud je dlužník v okamžiku výpovědi dostatečně vybaven vlastním kapitálem z hlediska právního dohledu popř. umístí-li na trhu náhradní transakci. Příklady dále ukázaly, že také institucionální investoři umísťovali hybridní nástroje s neomezenou platností a bez step-up, přičemž Německo uvedlo druhořadou a časově neomezenou půjčku společnosti Air Canada z roku 1987, která, jak se Komise přesvědčila, skutečně neobsahovala klauzuli step-up. Německo dále objasnilo, že existence práv na výpověď byla sice u cen zohledněna, rozpětí úhrady se tím však nerozšiřuje.

| (138) | Pro Komisi je ve zde posuzované souvislosti především rozhodující, že trvalý charakter vkladu se v daném případě týká v prvé řadě rizika investora, že nemůže využít zvýšení úroků na trhu, protože na jedné straně nemá možnost výpovědi a na druhé straně se nemůže spolehnout na klauzuli „step-up“. Trvalost vkladu se však netýká rizika ztráty v případě konkursu nebo likvidace. Na tomto pozadí a při zohlednění popisu trhu provedeného Německem proto Komise dospěla k názoru, že ani časová neomezenost vkladu v daném případě neospravedlňuje změnu referenčního produktu „vklad tichého společníka“ na „kmenový kapitál“. Komise však ještě později přezkoumá, zda je z důvodu trvalosti možné za vklady tichého společníka účtovat přirážku k úhradě běžné na trhu. |
| --- | --- |

(138)

Pro Komisi je ve zde posuzované souvislosti především rozhodující, že trvalý charakter vkladu se v daném případě týká v prvé řadě rizika investora, že nemůže využít zvýšení úroků na trhu, protože na jedné straně nemá možnost výpovědi a na druhé straně se nemůže spolehnout na klauzuli „step-up“. Trvalost vkladu se však netýká rizika ztráty v případě konkursu nebo likvidace. Na tomto pozadí a při zohlednění popisu trhu provedeného Německem proto Komise dospěla k názoru, že ani časová neomezenost vkladu v daném případě neospravedlňuje změnu referenčního produktu „vklad tichého společníka“ na „kmenový kapitál“. Komise však ještě později přezkoumá, zda je z důvodu trvalosti možné za vklady tichého společníka účtovat přirážku k úhradě běžné na trhu.

| (139) | Závěrem je možné konstatovat, že v případě společnosti Helaba byl vklad bezpochyby učiněn v právní formě vkladu tichého společníka, který vykazuje daleko více společných znaků s dalšími vklady tichého společníka než s kmenovým kapitálem. Pro zneužití právní formy vkladu tichého společníka pro kapitálový vklad, který ve skutečnosti představuje ekonomicky kmenový kapitál, neexistují proto podle názoru Komise žádné dostatečné opěrné body. Výchozím bodem pro úhradu diskutovaného kapitálového nástroje jsou proto „normální“, tzn. časově omezené vklady tichého společníka v typické na trhu se vyskytující velikosti, k jejichž úhradě je popřípadě možné připočíst přirážku.Vyjádření BdB k přiměřené úhradě za kmenový kapitál je již tedy bezpředmětné. |
| --- | --- |

(139)

Závěrem je možné konstatovat, že v případě společnosti Helaba byl vklad bezpochyby učiněn v právní formě vkladu tichého společníka, který vykazuje daleko více společných znaků s dalšími vklady tichého společníka než s kmenovým kapitálem. Pro zneužití právní formy vkladu tichého společníka pro kapitálový vklad, který ve skutečnosti představuje ekonomicky kmenový kapitál, neexistují proto podle názoru Komise žádné dostatečné opěrné body. Výchozím bodem pro úhradu diskutovaného kapitálového nástroje jsou proto „normální“, tzn. časově omezené vklady tichého společníka v typické na trhu se vyskytující velikosti, k jejichž úhradě je popřípadě možné připočíst přirážku.Vyjádření BdB k přiměřené úhradě za kmenový kapitál je již tedy bezpředmětné.

c)   Určení kapitálové základny rozhodující pro úhradu

| (140) | Komise pro určování kapitálové základny, která má být uhrazena, rozlišuje nejprve mezi tzv. funkcí rozšíření obchodů a samotnou tzv. funkcí ručení prostředků na podporu, která je k dispozici jako vlastní kapitál pro obchodní činnost úvěrového ústavu. |
| --- | --- |

(140)

Komise pro určování kapitálové základny, která má být uhrazena, rozlišuje nejprve mezi tzv. funkcí rozšíření obchodů a samotnou tzv. funkcí ručení prostředků na podporu, která je k dispozici jako vlastní kapitál pro obchodní činnost úvěrového ústavu.

| (141) | Pod tzv. funkcí kapitálu pro rozšíření obchodů je možné chápat rozšíření obchodního potenciálu rizikovými aktivy v důsledku uznání dalšího vlastního kapitálu banky z hlediska právního dohledu. Proto východiskem pro úhradu běžnou na trhu je úhrada, kterou by v konkrétní situaci požadoval soukromý investor, který dává bance k dispozici vlastní kapitál. Pokud je disponibilní kapitál sice vykázán v rozvaze jako vlastní kapitál, pokud však není uznán jako vlastní kapitál z hlediska právního dohledu nebo pokud je určen k podpoře podpůrných činností nebo není z jiných důvodů použitelný k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, není k dispozici pro rozšíření obchodů. Kapitál má však význam nejen z hlediska právního dohledu. Protože je věřitelům úvěrového ústavu k dispozici přinejmenším pro účely ručení (tzv. funkce ručení), může být jeho ekonomická funkce nadále srovnávána se zárukou nebo garancí. Neboť výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze dává investorům banky informaci o její schopnosti splácet úvěr a může tak působit na podmínky, za kterých banka přijímá cizí kapitál. Na trhu běžná úhrada za tzv. funkci ručení kapitálu se vyměřuje podle úhrady, kterou by byl soukromý poskytovatel záruky požadoval v konkrétní situaci od úvěrového ústavu srovnatelné velikosti a rizikové orientace jako Helaba. |
| --- | --- |

(141)

Pod tzv. funkcí kapitálu pro rozšíření obchodů je možné chápat rozšíření obchodního potenciálu rizikovými aktivy v důsledku uznání dalšího vlastního kapitálu banky z hlediska právního dohledu. Proto východiskem pro úhradu běžnou na trhu je úhrada, kterou by v konkrétní situaci požadoval soukromý investor, který dává bance k dispozici vlastní kapitál. Pokud je disponibilní kapitál sice vykázán v rozvaze jako vlastní kapitál, pokud však není uznán jako vlastní kapitál z hlediska právního dohledu nebo pokud je určen k podpoře podpůrných činností nebo není z jiných důvodů použitelný k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, není k dispozici pro rozšíření obchodů. Kapitál má však význam nejen z hlediska právního dohledu. Protože je věřitelům úvěrového ústavu k dispozici přinejmenším pro účely ručení (tzv. funkce ručení), může být jeho ekonomická funkce nadále srovnávána se zárukou nebo garancí. Neboť výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze dává investorům banky informaci o její schopnosti splácet úvěr a může tak působit na podmínky, za kterých banka přijímá cizí kapitál. Na trhu běžná úhrada za tzv. funkci ručení kapitálu se vyměřuje podle úhrady, kterou by byl soukromý poskytovatel záruky požadoval v konkrétní situaci od úvěrového ústavu srovnatelné velikosti a rizikové orientace jako Helaba.

| (142) | Tímto je konkrétně pro vyměření úhrady možné rozdělit vklad tichého společníka uznaný v plné výši jako základní kapitál na dvě rozdílné kapitálové základny. Kapitálová základna, která je k dispozici k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech společnosti Helaba, musí být uhrazena tak, jak by toto v rozumné míře v konkrétní situaci požadoval investor v tržním hospodářství za vklad tichého společníka se stejnými vlastnostmi. Kapitálová základna, která nebyla k dispozici pro konkurenceschopnost společnosti Helaba v bankovních obchodech, musí být uhrazena tak, jak by to v konkrétní situaci v rozumné míře požadoval investor v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(142)

Tímto je konkrétně pro vyměření úhrady možné rozdělit vklad tichého společníka uznaný v plné výši jako základní kapitál na dvě rozdílné kapitálové základny. Kapitálová základna, která je k dispozici k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech společnosti Helaba, musí být uhrazena tak, jak by toto v rozumné míře v konkrétní situaci požadoval investor v tržním hospodářství za vklad tichého společníka se stejnými vlastnostmi. Kapitálová základna, která nebyla k dispozici pro konkurenceschopnost společnosti Helaba v bankovních obchodech, musí být uhrazena tak, jak by to v konkrétní situaci v rozumné míře požadoval investor v tržním hospodářství.

| (143) | Komise je v zásadě toho názoru, že při zjišťování přiměřené úhrady nezáleží na tom, v jaké výši byl disponibilní kapitál skutečně použit. Rozhodující je pouze možnost použití kapitálu pro rozšíření obchodů. Také soukromý investor by nebyl spokojený s úhradou závislou na použití. Komise se v této míře řídí zásadně názorem BdB, který upozorňoval na to, že pro investora v tržním hospodářství, který nese riziko ztráty svého vkladu, je zanedbatelné, zda úvěrový ústav přidělený kapitál skutečně použije na rozšíření obchodů. BdB v principu právem upozorňuje na to, že pro investora v tržním hospodářství je rozhodující jedině to, že s přidělenou částkou nemůže již sám hospodařit a dosáhnout tak odpovídající výnosnost. Pro větší názornost je možné uvést příklad pronájmu bytu: Pronajímatel bude na platbě nájemného trvat, i když nájemce nebude v bytě z jakýchkoli důvodů bydlet, protože se tímto pronájmem připravuje o možnost pronajímat jej jinak a konkrétní místo pohybu nájemce nemůže stejně kontrolovat. Předmětem nájemní smlouvy je proto použitelnost bytu. |
| --- | --- |

(143)

Komise je v zásadě toho názoru, že při zjišťování přiměřené úhrady nezáleží na tom, v jaké výši byl disponibilní kapitál skutečně použit. Rozhodující je pouze možnost použití kapitálu pro rozšíření obchodů. Také soukromý investor by nebyl spokojený s úhradou závislou na použití. Komise se v této míře řídí zásadně názorem BdB, který upozorňoval na to, že pro investora v tržním hospodářství, který nese riziko ztráty svého vkladu, je zanedbatelné, zda úvěrový ústav přidělený kapitál skutečně použije na rozšíření obchodů. BdB v principu právem upozorňuje na to, že pro investora v tržním hospodářství je rozhodující jedině to, že s přidělenou částkou nemůže již sám hospodařit a dosáhnout tak odpovídající výnosnost. Pro větší názornost je možné uvést příklad pronájmu bytu: Pronajímatel bude na platbě nájemného trvat, i když nájemce nebude v bytě z jakýchkoli důvodů bydlet, protože se tímto pronájmem připravuje o možnost pronajímat jej jinak a konkrétní místo pohybu nájemce nemůže stejně kontrolovat. Předmětem nájemní smlouvy je proto použitelnost bytu.

| (144) | Komise vzala nejprve na vědomí, že kapitálová základna, která má být uhrazena podle dohody a kterou měla společnost Helaba k dispozici k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, není závislá na skutečném použití, nýbrž se zaměřuje na použitelnost k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Do této míry odpovídá úprava právě vysvětleným kritériím Komise. |
| --- | --- |

(144)

Komise vzala nejprve na vědomí, že kapitálová základna, která má být uhrazena podle dohody a kterou měla společnost Helaba k dispozici k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, není závislá na skutečném použití, nýbrž se zaměřuje na použitelnost k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Do této míry odpovídá úprava právě vysvětleným kritériím Komise.

| (145) | Země Hesensko a společnost Helaba ovšem sjednaly shora popsaný tzv. stupňovitý model. Podle tohoto byla sice současná hodnota celkových prostředků na podporu zařazena do rozvahy již ke dni 31. prosince 1998, aby nebylo nutné rozdělovat prostředky na podporu. Tyto tak byly od počátku využitelné de facto k podpoře její konkurenceschopnosti v bankovních obchodech v převážné části, tzn. s výjimkou části potřebné k podpoře samotného obchodu. Helaba ovšem od počátku dala zemi jasně najevo, že je podle svého obchodního plánu potřebuje k podpoře své konkurenceschopnosti v bankovních obchodech pouze postupně, tzn. podle naposledy sjednaných stupňů. V rámci stupňů se při výpočtu vycházelo z použitelnosti kapitálu, tzn. úhrada byla nezávislá na skutečném použití. Na základě tohoto jednoznačného plánu využití byla kapitálová základna, která měla být uhrazena, pro zemi Hesensko od počátku jasně předvídatelná. Země Hesensko proto nenechalo použití ke krytí na obchodním uvážení banky, nýbrž na základě pochopitelného přání společnosti Helaba souhlasila s takovou úpravou. |
| --- | --- |

(145)

Země Hesensko a společnost Helaba ovšem sjednaly shora popsaný tzv. stupňovitý model. Podle tohoto byla sice současná hodnota celkových prostředků na podporu zařazena do rozvahy již ke dni 31. prosince 1998, aby nebylo nutné rozdělovat prostředky na podporu. Tyto tak byly od počátku využitelné de facto k podpoře její konkurenceschopnosti v bankovních obchodech v převážné části, tzn. s výjimkou části potřebné k podpoře samotného obchodu. Helaba ovšem od počátku dala zemi jasně najevo, že je podle svého obchodního plánu potřebuje k podpoře své konkurenceschopnosti v bankovních obchodech pouze postupně, tzn. podle naposledy sjednaných stupňů. V rámci stupňů se při výpočtu vycházelo z použitelnosti kapitálu, tzn. úhrada byla nezávislá na skutečném použití. Na základě tohoto jednoznačného plánu využití byla kapitálová základna, která měla být uhrazena, pro zemi Hesensko od počátku jasně předvídatelná. Země Hesensko proto nenechalo použití ke krytí na obchodním uvážení banky, nýbrž na základě pochopitelného přání společnosti Helaba souhlasila s takovou úpravou.

| (146) | Komise tento postup považuje za slučitelný s chováním investora v tržním hospodářství, který by v situaci země Hesensko reálně nemohl prosadit rychlejší zvýšení kapitálové základny, která má být uhrazena, protože by na to Helaba z hlediska svého obchodního plánu nepřistoupila. Tímto je podle názoru Komise nutné od roku 1999 do roku 2002 uhradit pouze stanovené stupně a až od roku 2003 plnou částku vkladu tichého společníka využitelnou k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech tak, jak by toto v konkrétní situaci požadoval investor v tržním hospodářství za vklad tichého společníka s týmiž vlastnostmi. |
| --- | --- |

(146)

Komise tento postup považuje za slučitelný s chováním investora v tržním hospodářství, který by v situaci země Hesensko reálně nemohl prosadit rychlejší zvýšení kapitálové základny, která má být uhrazena, protože by na to Helaba z hlediska svého obchodního plánu nepřistoupila. Tímto je podle názoru Komise nutné od roku 1999 do roku 2002 uhradit pouze stanovené stupně a až od roku 2003 plnou částku vkladu tichého společníka využitelnou k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech tak, jak by toto v konkrétní situaci požadoval investor v tržním hospodářství za vklad tichého společníka s týmiž vlastnostmi.

| (147) | Jak již bylo vysvětleno shora, byla také část vkladu tichého společníka, která nemohla být použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, zaúčtována do rozvahy společnosti Helaba ke dni 31. prosince 1998. V plné výši byla součástí vlastního kapitálu k ručení, a byla proto od počátku k dispozici věřitelům banky jako záruka. Přinejmenším potenciálně to představuje výhodu pro banku, neboť výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze podává investorům banky přehled o její schopnosti splácet úvěr, a může tak působit i na podmínky, za kterých může banka přijmout cizí kapitál. |
| --- | --- |

(147)

Jak již bylo vysvětleno shora, byla také část vkladu tichého společníka, která nemohla být použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, zaúčtována do rozvahy společnosti Helaba ke dni 31. prosince 1998. V plné výši byla součástí vlastního kapitálu k ručení, a byla proto od počátku k dispozici věřitelům banky jako záruka. Přinejmenším potenciálně to představuje výhodu pro banku, neboť výše vlastního kapitálu vykazovaného v rozvaze podává investorům banky přehled o její schopnosti splácet úvěr, a může tak působit i na podmínky, za kterých může banka přijmout cizí kapitál.

| (148) | Německo namítá, že ze skutečnosti, že společnost Helaba zaúčtovala majetkový vklad tichého společníka v jeho celkové výši 1 264,4 mil. EUR bezprostředně po přijetí v rozvaze, nemohou vyplynout žádné účinky zlepšující schopnost splácet úvěr. Helaba je od poloviny let 1980 v dlouhodobém hodnocení schopnosti splácet úvěr, které je rozhodující pro věřitele, zařazena v nejvyšší kategorii AAA/Aaa, přičemž primárně bylo nutné se řídit podle stávajících pravidel pro ručení jako institucionální odpovědnost úvěrového ústavu a ručení zřizovatele, a tím i schopností ručitelů splácet úvěr. Vykázání vkladu tichého společníka nemohlo dále zlepšit tuto výjimečnou schopnost splácet úvěr nejvyššího stupně (29). |
| --- | --- |

(148)

Německo namítá, že ze skutečnosti, že společnost Helaba zaúčtovala majetkový vklad tichého společníka v jeho celkové výši 1 264,4 mil. EUR bezprostředně po přijetí v rozvaze, nemohou vyplynout žádné účinky zlepšující schopnost splácet úvěr. Helaba je od poloviny let 1980 v dlouhodobém hodnocení schopnosti splácet úvěr, které je rozhodující pro věřitele, zařazena v nejvyšší kategorii AAA/Aaa, přičemž primárně bylo nutné se řídit podle stávajících pravidel pro ručení jako institucionální odpovědnost úvěrového ústavu a ručení zřizovatele, a tím i schopností ručitelů splácet úvěr. Vykázání vkladu tichého společníka nemohlo dále zlepšit tuto výjimečnou schopnost splácet úvěr nejvyššího stupně (29).

| (149) | Německo mimo to na další dotaz Komise uvádí, že i při sledování tzv. ratingu finanční síly prostřednictvím Moody's Investors' Service a tzv. individuálního ratingu Fitch pro společnost Helaba v relevantním časovém období nemohl být pozorován žádný vliv vkladu tichého společníka na klasifikaci finanční síly společnosti Helaba. Oba uvedené ratingy se bez ohledu na stávající státní ručení formou institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele a vlastnickými strukturami řídí výlučně a bezprostředně výnosností příslušného ústavu, kvalitou jeho managementu, postavením na trhu a také vybavením vlastním kapitálem (30). Oba uvedené ratingy zůstaly od roku 1997 do 2000, a tedy přes vložení vkladu tichého společníka na konci roku 1998 nezměněné (Moody's rating finanční síly C+ a Fitch individuální rating B/C) a od roku 2001 (Moody's rating finanční síly C+ (neg.) popř. C(neg.) a Fitch individuální rating C) se zhoršovaly. Toto podle názoru Německa dokládá, že vklad tichého společníka neměl žádný vliv na schopnost společnosti Helaba splácet úvěr i bez ohledu na stávající státní ručení (31). |
| --- | --- |

(149)

Německo mimo to na další dotaz Komise uvádí, že i při sledování tzv. ratingu finanční síly prostřednictvím Moody's Investors' Service a tzv. individuálního ratingu Fitch pro společnost Helaba v relevantním časovém období nemohl být pozorován žádný vliv vkladu tichého společníka na klasifikaci finanční síly společnosti Helaba. Oba uvedené ratingy se bez ohledu na stávající státní ručení formou institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele a vlastnickými strukturami řídí výlučně a bezprostředně výnosností příslušného ústavu, kvalitou jeho managementu, postavením na trhu a také vybavením vlastním kapitálem (30). Oba uvedené ratingy zůstaly od roku 1997 do 2000, a tedy přes vložení vkladu tichého společníka na konci roku 1998 nezměněné (Moody's rating finanční síly C+ a Fitch individuální rating B/C) a od roku 2001 (Moody's rating finanční síly C+ (neg.) popř. C(neg.) a Fitch individuální rating C) se zhoršovaly. Toto podle názoru Německa dokládá, že vklad tichého společníka neměl žádný vliv na schopnost společnosti Helaba splácet úvěr i bez ohledu na stávající státní ručení (31).

| (150) | Komise nemůže souhlasit s tvrzením Německa. Tvrzení Německa ohledně ratingu finanční síly popř. individuálního strength-ratingu spíše ukazují, že vybavení finančního ústavu vlastním kapitálem je právě podstatným hlediskem pro kvalitu ratingu, a tím i pro schopnost splácet úvěr. Z perspektivy ex-ante, tzn. v okamžiku sjednání vkladu tichého společníka mezi zemí Hesensko a společností Helaba, musely obě strany vycházet z toho, že zaúčtování základního kapitálu ve výši cca 1,2 mld. EUR bylo vhodné k tomu, aby se dále zlepšila schopnost banky splácet úvěr. Ratingy finanční síly Moody's a Fitch uvedené Německem ukazují právě, že další zlepšení bylo možné, neboť nejvyššího stupně zde zdaleka nebylo dosáhnuto. Skutečnost, že ex-post nebylo možné pozorovat žádnou změnu ratingu finanční síly, neznamená bez dalšího, že neexistoval pozitivní vliv na rating finanční síly. Neboť pozitivní vliv patrného zvýšení základny základního kapitálu mohl právě zabránit tomu, aby rating finanční síly klesl z jiných důvodů podle okolností nebo aby klesal rychleji, než jak tomu bylo ve skutečnosti, tzn. až od roku 2001. |
| --- | --- |

(150)

Komise nemůže souhlasit s tvrzením Německa. Tvrzení Německa ohledně ratingu finanční síly popř. individuálního strength-ratingu spíše ukazují, že vybavení finančního ústavu vlastním kapitálem je právě podstatným hlediskem pro kvalitu ratingu, a tím i pro schopnost splácet úvěr. Z perspektivy ex-ante, tzn. v okamžiku sjednání vkladu tichého společníka mezi zemí Hesensko a společností Helaba, musely obě strany vycházet z toho, že zaúčtování základního kapitálu ve výši cca 1,2 mld. EUR bylo vhodné k tomu, aby se dále zlepšila schopnost banky splácet úvěr. Ratingy finanční síly Moody's a Fitch uvedené Německem ukazují právě, že další zlepšení bylo možné, neboť nejvyššího stupně zde zdaleka nebylo dosáhnuto. Skutečnost, že ex-post nebylo možné pozorovat žádnou změnu ratingu finanční síly, neznamená bez dalšího, že neexistoval pozitivní vliv na rating finanční síly. Neboť pozitivní vliv patrného zvýšení základny základního kapitálu mohl právě zabránit tomu, aby rating finanční síly klesl z jiných důvodů podle okolností nebo aby klesal rychleji, než jak tomu bylo ve skutečnosti, tzn. až od roku 2001.

| (151) | Komise při posuzování potenciálního, ex-ante posuzovaného vlivu opatření na schopnost banky splácet úvěr a/nebo na budoucí podmínky financování připisuje na základě existujícího státního ručení ve formě institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele samostatný význam také ratingu finanční síly zemské banky. |
| --- | --- |

(151)

Komise při posuzování potenciálního, ex-ante posuzovaného vlivu opatření na schopnost banky splácet úvěr a/nebo na budoucí podmínky financování připisuje na základě existujícího státního ručení ve formě institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele samostatný význam také ratingu finanční síly zemské banky.

| (152) | Co se týče budoucího přijetí cizího kapitálu z pohledu roku 1998, dosahovala Helaba v roce 1998 a v následujících letech nejlepší možný rating AAA/Aaa na základě institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele. Podle poznatků Komise, a jak také Německo samo uvádí, se konkrétní náklady banky na refinancování v porovnání se stejně klasifikovanými dalšími bankami v rámci jednoho území při jedné dané ratingové kategorii mění popř. kolísají. Jinými slovy, z určitého dlouhodobého ratingu, v tomto případě AAA/Aaa, není možné do puntíku a nezměněně pro všechny stejně klasifikované banky a po daný čas odvodit určité náklady na refinancování. Z tohoto empirického sledování vyplývá, že také jiné faktory vlivu, jako je finanční síla společnosti Helaba ve vztahu k dalším zemským bankám se stejným dlouhodobým ratingem na bázi institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele, hrají určitou roli. Čím lépe se představí finanční síla společnosti Helaba, tím lepší jsou její vyhlídky, že se v rámci ratingové kategorie AAA/Aaa při konkrétních jednáních o podmínkách refinancování bude nacházet v rámci pro ní výhodných podmínek refinancování, které lze na trhu pro AAA/Aaa sledovat. Navíc se snižuje její závislost na ratingu ručitelů, tzn. při eventuelním zhoršení jejího ratingu, které nelze ex-ante vyloučit, by Helaba mohla použít svou finanční sílu jako argument k obhajobě svých výhodných podmínek na refinancování. |
| --- | --- |

(152)

Co se týče budoucího přijetí cizího kapitálu z pohledu roku 1998, dosahovala Helaba v roce 1998 a v následujících letech nejlepší možný rating AAA/Aaa na základě institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele. Podle poznatků Komise, a jak také Německo samo uvádí, se konkrétní náklady banky na refinancování v porovnání se stejně klasifikovanými dalšími bankami v rámci jednoho území při jedné dané ratingové kategorii mění popř. kolísají. Jinými slovy, z určitého dlouhodobého ratingu, v tomto případě AAA/Aaa, není možné do puntíku a nezměněně pro všechny stejně klasifikované banky a po daný čas odvodit určité náklady na refinancování. Z tohoto empirického sledování vyplývá, že také jiné faktory vlivu, jako je finanční síla společnosti Helaba ve vztahu k dalším zemským bankám se stejným dlouhodobým ratingem na bázi institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele, hrají určitou roli. Čím lépe se představí finanční síla společnosti Helaba, tím lepší jsou její vyhlídky, že se v rámci ratingové kategorie AAA/Aaa při konkrétních jednáních o podmínkách refinancování bude nacházet v rámci pro ní výhodných podmínek refinancování, které lze na trhu pro AAA/Aaa sledovat. Navíc se snižuje její závislost na ratingu ručitelů, tzn. při eventuelním zhoršení jejího ratingu, které nelze ex-ante vyloučit, by Helaba mohla použít svou finanční sílu jako argument k obhajobě svých výhodných podmínek na refinancování.

| (153) | Co se týče budoucího přijetí dalších vlastních prostředků z pohledu roku 1998, které se ve skutečnosti také uskutečnilo v roce 2001 ve formě dalších vkladů tichého společníka, snižuje vysoká vyrovnávací kapitálová rezerva zaúčtovaná v rozvaze pravděpodobnost ztráty tohoto nového kapitálu v případě konkursu za předpokladu, že starý a nový kapitál ručí pari passu. Německo uvedlo, že takové ručení pari passu je u vkladů tichého společníka pravidlem. Z pohledu roku 1998 tím nelze vyloučit, že by noví investoři podle okolností na tomto trvali. |
| --- | --- |

(153)

Co se týče budoucího přijetí dalších vlastních prostředků z pohledu roku 1998, které se ve skutečnosti také uskutečnilo v roce 2001 ve formě dalších vkladů tichého společníka, snižuje vysoká vyrovnávací kapitálová rezerva zaúčtovaná v rozvaze pravděpodobnost ztráty tohoto nového kapitálu v případě konkursu za předpokladu, že starý a nový kapitál ručí pari passu. Německo uvedlo, že takové ručení pari passu je u vkladů tichého společníka pravidlem. Z pohledu roku 1998 tím nelze vyloučit, že by noví investoři podle okolností na tomto trvali.

| (154) | Německo dále na dotaz Komise uvedlo, že vklady tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 zákona o bankách nespadají pod oblast ochrany institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele. Toto je bezprostřední důsledek smluvně regulované účasti na ztrátě jako předpoklad pro uznání za vlastní prostředky k ručení. Takto není možné investora vnímat jako věřitele banky, a nespadá proto do ručení zřizovatele. Stejně tak neprofituje z institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu, protože z toho vzniká pouze povinnost zajistit dostatečnou hospodářskou základnu a dát k dispozici vklady požadované pro zachování normálního obchodního provozu. Toto v žádném případě nevylučuje účast třetích osob na ztrátě. Ztráty jsou principiálně možné až do spotřebování vlastních prostředků k ručení. Tímto právě není investor vkladu tichého společníka ve svém majetkovém zájmu chráněn vstupem zřizovatele na základě finančního institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu. Ohledně skutečnosti, že investor vlastních prostředků nespadá do oblasti ochrany finančního institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele, má posílená popř. konstantní individuální finanční síla společnosti Helaba z pohledu roku 1998 podle názoru Komise pozitivní vliv na budoucí podmínky, za kterých mohla společnost Helaba přijmout další vlastní prostředky jako vklady tichého společníka. |
| --- | --- |

(154)

Německo dále na dotaz Komise uvedlo, že vklady tichého společníka ve smyslu § 10 odst. 4 zákona o bankách nespadají pod oblast ochrany institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele. Toto je bezprostřední důsledek smluvně regulované účasti na ztrátě jako předpoklad pro uznání za vlastní prostředky k ručení. Takto není možné investora vnímat jako věřitele banky, a nespadá proto do ručení zřizovatele. Stejně tak neprofituje z institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu, protože z toho vzniká pouze povinnost zajistit dostatečnou hospodářskou základnu a dát k dispozici vklady požadované pro zachování normálního obchodního provozu. Toto v žádném případě nevylučuje účast třetích osob na ztrátě. Ztráty jsou principiálně možné až do spotřebování vlastních prostředků k ručení. Tímto právě není investor vkladu tichého společníka ve svém majetkovém zájmu chráněn vstupem zřizovatele na základě finančního institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu. Ohledně skutečnosti, že investor vlastních prostředků nespadá do oblasti ochrany finančního institucionální odpovědnosti úvěrového ústavu a ručení zřizovatele, má posílená popř. konstantní individuální finanční síla společnosti Helaba z pohledu roku 1998 podle názoru Komise pozitivní vliv na budoucí podmínky, za kterých mohla společnost Helaba přijmout další vlastní prostředky jako vklady tichého společníka.

| (155) | Komise dospěla k závěru, že značné zlepšení podílu základního kapitálu z hlediska právního dohledu, které bylo dosaženo okamžitým zaúčtováním vkladu tichého společníka v roce 1998, představovalo přinejmenším z pohledu ex-ante potenciálně rozhodující faktor pro posuzování individuální finanční síly a budoucích podmínek financování, a tím i výhodu pro Helaba nezávisle na otázce, zda tato částka byla použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Investor v tržním hospodářství, který okamžitým zaúčtováním celého vkládaného kapitálu do rozvahy tento v plné výši vystavil riziku ztráty v případě konkursu, by požadoval přiměřenou úhradu odrážející toto riziko ztráty. Na druhé straně by Helaba přistoupila na úhradu na základě pro ni přinejmenším potenciálně stávající výhody, jejíž skutečná realizace závisela na budoucím vývoji, který v roce 1998 nebylo ještě možné zcela předvídat. Komise se tedy v tomto bodě připojuje ze zásady a v konečném důsledku k vyjádřením stěžovatele BdB. |
| --- | --- |

(155)

Komise dospěla k závěru, že značné zlepšení podílu základního kapitálu z hlediska právního dohledu, které bylo dosaženo okamžitým zaúčtováním vkladu tichého společníka v roce 1998, představovalo přinejmenším z pohledu ex-ante potenciálně rozhodující faktor pro posuzování individuální finanční síly a budoucích podmínek financování, a tím i výhodu pro Helaba nezávisle na otázce, zda tato částka byla použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. Investor v tržním hospodářství, který okamžitým zaúčtováním celého vkládaného kapitálu do rozvahy tento v plné výši vystavil riziku ztráty v případě konkursu, by požadoval přiměřenou úhradu odrážející toto riziko ztráty. Na druhé straně by Helaba přistoupila na úhradu na základě pro ni přinejmenším potenciálně stávající výhody, jejíž skutečná realizace závisela na budoucím vývoji, který v roce 1998 nebylo ještě možné zcela předvídat. Komise se tedy v tomto bodě připojuje ze zásady a v konečném důsledku k vyjádřením stěžovatele BdB.

d)   Přiměřená úhrada vloženého kapitálu a porovnání se skutečně provedenou úhradou

(1)   Posouzení obvyklosti úhrady na trhu, která byla sjednána za kapitál, který se má použít k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech

(aa)   Předběžná připomínka

| (156) | Jak bylo vysvětleno, pokládá Komise kapitálové opatření sjednané mezi zemí Hesensko a společností Helaba za vklad tichého společníka. Tímto je pro přezkoumání tržní přiměřenosti konkrétně sjednané úhrady rozhodující, zda tato může být považována za nacházející se v oblasti úhrad sjednávaných na trhu v případě hospodářsky a právně srovnatelných transakcí s vklady tichého společníka. |
| --- | --- |

(156)

Jak bylo vysvětleno, pokládá Komise kapitálové opatření sjednané mezi zemí Hesensko a společností Helaba za vklad tichého společníka. Tímto je pro přezkoumání tržní přiměřenosti konkrétně sjednané úhrady rozhodující, zda tato může být považována za nacházející se v oblasti úhrad sjednávaných na trhu v případě hospodářsky a právně srovnatelných transakcí s vklady tichého společníka.

| (157) | Podle údajů Německa je ale při tržním srovnání vkladu tichého společníka země Hesenska nutné zohlednit vliv živnostenské daně ve výši – vztahující se ke vkladu tichého společníka společnosti Helaba – 0,26 % p.a. Kromě úhrady ve výši 1,4 % musí společnost Helaba dále uhradit živnostenskou daň, které země Hesensko nepodléhá, takže vyplývá celkové zatížení ve výši 1,66 % p.a. (před zdaněním). Investoři podnikatelsky činní v Německu odvádějí z podílů na zisku z tichých společenství živnostenskou daň. Země Hesensko ale živnostenské dani nepodléhá. Místo toho musí Helaba zaplatit živnostenskou daň připadající na úhradu vkladu tichého společníka. Institucionální investor v tržním hospodářství by proto požadoval vyšší úhradu než země, aby mohl vyrovnat své zatížení živnostenskou daní. Naopak by Helaba bez dalšího ochotna zaplatit takovému investorovi přirážku k úhradě, protože pro ni není rozdíl, zda přirážku zaplatí jako úhradu investorovi nebo jako živnostenskou daň finančnímu úřadu. |
| --- | --- |

(157)

Podle údajů Německa je ale při tržním srovnání vkladu tichého společníka země Hesenska nutné zohlednit vliv živnostenské daně ve výši – vztahující se ke vkladu tichého společníka společnosti Helaba – 0,26 % p.a. Kromě úhrady ve výši 1,4 % musí společnost Helaba dále uhradit živnostenskou daň, které země Hesensko nepodléhá, takže vyplývá celkové zatížení ve výši 1,66 % p.a. (před zdaněním). Investoři podnikatelsky činní v Německu odvádějí z podílů na zisku z tichých společenství živnostenskou daň. Země Hesensko ale živnostenské dani nepodléhá. Místo toho musí Helaba zaplatit živnostenskou daň připadající na úhradu vkladu tichého společníka. Institucionální investor v tržním hospodářství by proto požadoval vyšší úhradu než země, aby mohl vyrovnat své zatížení živnostenskou daní. Naopak by Helaba bez dalšího ochotna zaplatit takovému investorovi přirážku k úhradě, protože pro ni není rozdíl, zda přirážku zaplatí jako úhradu investorovi nebo jako živnostenskou daň finančnímu úřadu.

| (158) | Pokud BdB uvádí, že živnostenská daň, která se převážně vůbec neodvádí zemi, nýbrž obci, není součástí úhrady, nýbrž zákonem uloženým zatížením, které se nezávisle na intencích stran přiřazuje k daňové skutkové podstatě, je to samo o sobě podle názoru Komise správné. BdB ovšem nesprávně posuzuje, že při tržním srovnávání nejde v konečném důsledku o to, zda živnostenská daň představuje součást úhrady nebo ne. Jde spíše o to, aby se při tomto tržním srovnání zohlednila zvláštní situace společnosti Helaba při přijetí vkladu tichého společníka země Hesensko a hlavně pak zvláštní zatížení, které by při přijetí vkladů tichého společníka od jiných investorů nevzniklo. |
| --- | --- |

(158)

Pokud BdB uvádí, že živnostenská daň, která se převážně vůbec neodvádí zemi, nýbrž obci, není součástí úhrady, nýbrž zákonem uloženým zatížením, které se nezávisle na intencích stran přiřazuje k daňové skutkové podstatě, je to samo o sobě podle názoru Komise správné. BdB ovšem nesprávně posuzuje, že při tržním srovnávání nejde v konečném důsledku o to, zda živnostenská daň představuje součást úhrady nebo ne. Jde spíše o to, aby se při tomto tržním srovnání zohlednila zvláštní situace společnosti Helaba při přijetí vkladu tichého společníka země Hesensko a hlavně pak zvláštní zatížení, které by při přijetí vkladů tichého společníka od jiných investorů nevzniklo.

| (159) | Ve výsledku se proto Komise připojuje k názoru Německa, že při tržním srovnání musí být živnostenská daň, kterou má zaplatit Helaba, ve výši 0,26 % p.a. připočtena k úhradě ve výši 1,40 % p.a., z čehož vyplývá celkové zatížení ve výši 1,66 %. Živnostenskou daň je přitom podle údajů Německa možné rozdělit poměrným způsobem na dvě části úhrady s 0,23 % p.a. na sjednanou výchozí úhradu ve výši 1,2 % p.a. a s 0,03 % na sjednanou přirážku za trvalý charakter vkladu ve výši 0,2 %. Za účelem tržního srovnání je proto pro výchozí úhradu nutné použít sazbu 1,43 % p.a. a pro přirážku za trvalý charakter sazbu 0,23 % p.a. |
| --- | --- |

(159)

Ve výsledku se proto Komise připojuje k názoru Německa, že při tržním srovnání musí být živnostenská daň, kterou má zaplatit Helaba, ve výši 0,26 % p.a. připočtena k úhradě ve výši 1,40 % p.a., z čehož vyplývá celkové zatížení ve výši 1,66 %. Živnostenskou daň je přitom podle údajů Německa možné rozdělit poměrným způsobem na dvě části úhrady s 0,23 % p.a. na sjednanou výchozí úhradu ve výši 1,2 % p.a. a s 0,03 % na sjednanou přirážku za trvalý charakter vkladu ve výši 0,2 %. Za účelem tržního srovnání je proto pro výchozí úhradu nutné použít sazbu 1,43 % p.a. a pro přirážku za trvalý charakter sazbu 0,23 % p.a.

(bb) Obvyklost sjednané výchozí úhrady ve výši 1,2 % p.a. na trhu (pro tržní srovnání relevantní sazba 1,43 % p.a. při zohlednění živnostenské daně)

| (160) | Výchozí úhradu daného vkladu tichého společníka je možné určit na základě metodiky používané zemí Hesensko a společností Helaba a na základě časově omezených, jinak ale srovnatelných vkladů tichého společníka. Otázku přiměřené úhrady za časovou neomezenost vkladu tichého společníka země Hesensko je nutno zkoumat s ohledem na přirážku k této výchozí úhradě zvlášť pod bodem bb). |
| --- | --- |

(160)

Výchozí úhradu daného vkladu tichého společníka je možné určit na základě metodiky používané zemí Hesensko a společností Helaba a na základě časově omezených, jinak ale srovnatelných vkladů tichého společníka. Otázku přiměřené úhrady za časovou neomezenost vkladu tichého společníka země Hesensko je nutno zkoumat s ohledem na přirážku k této výchozí úhradě zvlášť pod bodem bb).

| (161) | Německo předložilo obsáhlé údaje o úhradách časově omezených vkladů tichého společníka od okamžiku vkladu na konci 1998 a v období následujícím. |
| --- | --- |

(161)

Německo předložilo obsáhlé údaje o úhradách časově omezených vkladů tichého společníka od okamžiku vkladu na konci 1998 a v období následujícím.

| (162) | Podle údajů Německa je přitom při srovnávání přirážek za vklady tichého společníka nutné diferencovat podle referenční úrokové sazby. Pokud se u variabilní celkové úhrady vztahuje přirážka k úhradě k (variabilnímu) úroku na peněžním trhu na mezibankovním trhu (Libor nebo Euribor), tzn. u sazby refinancování pro prvotřídní bankovní ústavy, odpovídá tato úhradě ručení za vklady tichého společníka bez nutnosti další úpravy. Pokud se naopak u pevné celkové úhrady vztahuje přirážka k úhradě k (pevnému) úroku trhu s pevnými úročitelnými cennými papíry (zpravidla výnosnost státních dluhopisů s desetiletou zbývající dobou platnosti), skládá se přirážka k úhradě z (obecné) přirážky banky za refinancování vůči státu k pořízení likvidity a specifické úhrady za ručení za vklad tichého společníka. Pro porovnání úhrady za ručení s úhradami za ručení vztahujícími se k peněžnímu trhu je proto v tomto případě nutné odečíst od přirážky za úhradu přirážku za refinancování. U nepeněžitých vkladů, jako v případě vkladu tichého společníka země Hesensko, je přirážka za úhradu jako u variabilně úročitelných nástrojů vztahujících se k peněžnímu trhu oproti obvyklému způsobu identická s úhradou za ručení. |
| --- | --- |

(162)

Podle údajů Německa je přitom při srovnávání přirážek za vklady tichého společníka nutné diferencovat podle referenční úrokové sazby. Pokud se u variabilní celkové úhrady vztahuje přirážka k úhradě k (variabilnímu) úroku na peněžním trhu na mezibankovním trhu (Libor nebo Euribor), tzn. u sazby refinancování pro prvotřídní bankovní ústavy, odpovídá tato úhradě ručení za vklady tichého společníka bez nutnosti další úpravy. Pokud se naopak u pevné celkové úhrady vztahuje přirážka k úhradě k (pevnému) úroku trhu s pevnými úročitelnými cennými papíry (zpravidla výnosnost státních dluhopisů s desetiletou zbývající dobou platnosti), skládá se přirážka k úhradě z (obecné) přirážky banky za refinancování vůči státu k pořízení likvidity a specifické úhrady za ručení za vklad tichého společníka. Pro porovnání úhrady za ručení s úhradami za ručení vztahujícími se k peněžnímu trhu je proto v tomto případě nutné odečíst od přirážky za úhradu přirážku za refinancování. U nepeněžitých vkladů, jako v případě vkladu tichého společníka země Hesensko, je přirážka za úhradu jako u variabilně úročitelných nástrojů vztahujících se k peněžnímu trhu oproti obvyklému způsobu identická s úhradou za ručení.

| (163) | Z toho vyplývá, že úhrada za vklad tichého společníka země Hesensko může být jako nepeněžitý vklad porovnána přímo s přirážkami za úhradu vztahujícími se k peněžnímu trhu (tzn. s celkově variabilními celkovými úhradami), protože tyto odpovídají úhradám za ručení. Při porovnávání s celkovými úhradami vztahujícími se k trhu s pevnými úročitelnými cennými papíry je naopak od těchto nutné odečíst přirážku na refinancování (zásadně od cca 20 do 40 bazických bodů, nehledě na krátkodobé odchylky dále dolů nebo nahoru, v relevantním období podle údajů Německa (32), aby bylo možné zjistit specifickou úhradu za ručení za vklad tichého společníka. |
| --- | --- |

(163)

Z toho vyplývá, že úhrada za vklad tichého společníka země Hesensko může být jako nepeněžitý vklad porovnána přímo s přirážkami za úhradu vztahujícími se k peněžnímu trhu (tzn. s celkově variabilními celkovými úhradami), protože tyto odpovídají úhradám za ručení. Při porovnávání s celkovými úhradami vztahujícími se k trhu s pevnými úročitelnými cennými papíry je naopak od těchto nutné odečíst přirážku na refinancování (zásadně od cca 20 do 40 bazických bodů, nehledě na krátkodobé odchylky dále dolů nebo nahoru, v relevantním období podle údajů Německa (32), aby bylo možné zjistit specifickou úhradu za ručení za vklad tichého společníka.

| (164) | Na základě informací sdělených Německem Komise provedla tržní srovnání podle srovnávacích transakcí uvedených v následujícím přehledu, které byly zemi Hesensko a společnosti Helaba známy buď k okamžiku transakce na konci roku 1998, nebo, pokud byly realizovány o několik měsíců později, díky bezprostřední časové blízkosti dovolují vrácení na tržní podmínky převládající k okamžiku transakce na konci roku 1998:











  Rozhodující srovnávací transakce (33) |
| --- | --- |
| Popis transakce | Objem | Platnost | Hodnocení schopnosti splácet úvěr/produktu | Přirážka k úhradě
  p.a.
  (v bazick.. bodech) | Referenční úroková sazba popř. korektura (34) přirážky k úhradě odečtením přirážky za refinancování | Úhrada ručení rozhodující pro srovnání |
| Vklad tichého společníka spořitelen v Hesensku a Duryňsku do společnosti Helaba z prosince 1997 | 300 mil. DEM | 10 let | BR: Aaa/AAA (kvůli stát. ručením)
  PR: ? | 1,2 % | 10letá spolková půjčka korektura odečtením 20-40 bazických. bodů) | 80-100 baz.. bodů |
| Pevně úročitelná tranše v USD vkladu tichého společníka do Deutsche Bank z ledna 1998 | 1. tranše z 700 mil. USD | 10 let | BR: AAA/Aa1
  PR: AA- | 80 baz. bodů | 12-měsíční-Libor
  (žádná korektura) | 80 baz bodů |
| Pevně úročitelná tranše v USD vkladu tichého společníka do Deutsche Bank z ledna 1998 | 2. tranše z 700 mil. USD | 10 let | BR: AAA/Aa1
  PR: AA- | 140 baz. bodů | 10-leté US-Treasuries
  (korektura odečtením 65 baz. bodů (35) | 75 baz. bodů |
| Variabilně úročitelný vklad tichého společníka do SGZ-Bank ze října 1998 | 50 mil. DEM | 10 let | BR: A1/A+
  PR: ? | 120 baz. bodů | 12-měsíční-Libor
  (žádná korektura) | 120 baz. bodů |
| Vklad tichého společníka do HypoVereinsbank z prosince 1998 | 1. tranše z 1,2 mld. DEM (36) | 10 let | BR: Aa2, Aa3/AA-
  PR: A2 | 160 baz. bodů | DEM-Libor
  (žádná korektura) | 160 baz. bodů |
| Euro-tranše vkladu tichého společníka do Dresdner Bank z května 1999 | 500 mil. EUR | 12 let | BR: Aa1/AA
  PR: Aa2; A+ | 165 baz. bodů | 10-letá německá spolková půjčka (korektura odečtením 20-40 baz. bodů) | 125-145 baz. bodů |
| USD-tranše vkladu tichého společníka do Dresdner Bank z května 1999 | 1 mld. USD | 32 let | BR: Aa1/AA
  PR: Aa2; A+ | 215 baz. bodů | 30-leté US-Treasuries
  (korektura odečtením 65 baz. bodů (37) | 150 baz. bodů |
| Vklad tichého společníka do HypoVereinsbank z května 1999 | 500 mil. EUR | 12 let | BR: Aa2, Aa3/AA-
  PR: ? | 125 baz. bodů | 12-měsíční-Euribor
  (žádná korektura) | 125 baz. bodů |
| Euro-tranše perpetuálu do Deutsche Bank z července 1999 | 500 mil. EUR | Neomezeně | BR: Aa3/AA
  PR: A1 | Celkem 6,6 % (odpovídá 115 baz. bodů) | Odpovídá 30-leté spolkové půjčce (korektura odečtením 20-40 baz. bodů) | 75-95 baz. bodů |
| USD-tranše perpetuálu do Deutsche Bank z července 1999 | 200 mil. USD | neomezeně | BR: Aa3/AA
  PR: A1 | Celkem 7,75 % (odpovídá 160 baz. bodů) | Odpovídá 30-letým US-Treasuries (korektura odečtením 65 baz. bodů) | 95 baz. bodů |

(164)

Na základě informací sdělených Německem Komise provedla tržní srovnání podle srovnávacích transakcí uvedených v následujícím přehledu, které byly zemi Hesensko a společnosti Helaba známy buď k okamžiku transakce na konci roku 1998, nebo, pokud byly realizovány o několik měsíců později, díky bezprostřední časové blízkosti dovolují vrácení na tržní podmínky převládající k okamžiku transakce na konci roku 1998:

Rozhodující srovnávací transakce (33)

Popis transakce

Objem

Platnost

Hodnocení schopnosti splácet úvěr/produktu

Přirážka k úhradě

p.a.

(v bazick.. bodech)

Referenční úroková sazba popř. korektura (34) přirážky k úhradě odečtením přirážky za refinancování

Úhrada ručení rozhodující pro srovnání

Vklad tichého společníka spořitelen v Hesensku a Duryňsku do společnosti Helaba z prosince 1997

300 mil. DEM

10 let

BR: Aaa/AAA (kvůli stát. ručením)

PR: ?

1,2 %

10letá spolková půjčka korektura odečtením 20-40 bazických. bodů)

80-100 baz.. bodů

Pevně úročitelná tranše v USD vkladu tichého společníka do Deutsche Bank z ledna 1998

1. tranše z 700 mil. USD

10 let

BR: AAA/Aa1

PR: AA-

80 baz. bodů

12-měsíční-Libor

(žádná korektura)

80 baz bodů

Pevně úročitelná tranše v USD vkladu tichého společníka do Deutsche Bank z ledna 1998

2. tranše z 700 mil. USD

10 let

BR: AAA/Aa1

PR: AA-

140 baz. bodů

10-leté US-Treasuries

(korektura odečtením 65 baz. bodů (35)

75 baz. bodů

Variabilně úročitelný vklad tichého společníka do SGZ-Bank ze října 1998

50 mil. DEM

10 let

BR: A1/A+

PR: ?

120 baz. bodů

12-měsíční-Libor

(žádná korektura)

120 baz. bodů

Vklad tichého společníka do HypoVereinsbank z prosince 1998

1. tranše z 1,2 mld. DEM (36)

10 let

BR: Aa2, Aa3/AA-

PR: A2

160 baz. bodů

DEM-Libor

(žádná korektura)

160 baz. bodů

Euro-tranše vkladu tichého společníka do Dresdner Bank z května 1999

500 mil. EUR

12 let

BR: Aa1/AA

PR: Aa2; A+

165 baz. bodů

10-letá německá spolková půjčka (korektura odečtením 20-40 baz. bodů)

125-145 baz. bodů

USD-tranše vkladu tichého společníka do Dresdner Bank z května 1999

1 mld. USD

32 let

BR: Aa1/AA

PR: Aa2; A+

215 baz. bodů

30-leté US-Treasuries

(korektura odečtením 65 baz. bodů (37)

150 baz. bodů

Vklad tichého společníka do HypoVereinsbank z května 1999

500 mil. EUR

12 let

BR: Aa2, Aa3/AA-

PR: ?

125 baz. bodů

12-měsíční-Euribor

(žádná korektura)

125 baz. bodů

Euro-tranše perpetuálu do Deutsche Bank z července 1999

500 mil. EUR

Neomezeně

BR: Aa3/AA

PR: A1

Celkem 6,6 % (odpovídá 115 baz. bodů)

Odpovídá 30-leté spolkové půjčce (korektura odečtením 20-40 baz. bodů)

75-95 baz. bodů

USD-tranše perpetuálu do Deutsche Bank z července 1999

200 mil. USD

neomezeně

BR: Aa3/AA

PR: A1

Celkem 7,75 % (odpovídá 160 baz. bodů)

Odpovídá 30-letým US-Treasuries (korektura odečtením 65 baz. bodů)

95 baz. bodů

| (165) | Z tabulky o rozhodujících srovnávacích transakcích vyplývá rozpětí pro tržní srovnání rozhodujících úhrad za ručení od 0,75 % do 1,6 % p.a. Na podporu této výpovědi Německo navíc předložilo přehled Investmentbank [...], který zobrazuje vývoj úhrad za ručení hybridních kapitálových nástrojů způsobilých jako základní kapitál a které jsou kótovány v eurech od prosince 2001 do července 2004 (38). Průměrná úhrada za ručení vztahující se ke všem ratingovým třídám (jako přirážka nad Libor) se potom v tomto časovém období pohybuje v oblasti mezi 2,25 % p.a. (krátkodobě na přelomu roku 2002/2003) jako horní mezní hodnota až do přibližně 0,8 % p.a. (v roce 2004) jako spodní mezní hodnota, přičemž na sazbu téměř 1,5 % p.a. je možné pohlížet jako na časovou průměrnou hodnotu pro toto období. Příslušná hodnota pro úvěrové ústavy klasifikované jako A nebo lépe se podle tohoto přehledu nachází o cca 10 až 20 bazických bodů níže a hodnota pro úvěrové ústavy klasifikované jako BAA o cca 10 až v (krátkodobém) vrcholu na jaře 2003 cca 250 bazických bodů výše. |
| --- | --- |

(165)

Z tabulky o rozhodujících srovnávacích transakcích vyplývá rozpětí pro tržní srovnání rozhodujících úhrad za ručení od 0,75 % do 1,6 % p.a. Na podporu této výpovědi Německo navíc předložilo přehled Investmentbank [...], který zobrazuje vývoj úhrad za ručení hybridních kapitálových nástrojů způsobilých jako základní kapitál a které jsou kótovány v eurech od prosince 2001 do července 2004 (38). Průměrná úhrada za ručení vztahující se ke všem ratingovým třídám (jako přirážka nad Libor) se potom v tomto časovém období pohybuje v oblasti mezi 2,25 % p.a. (krátkodobě na přelomu roku 2002/2003) jako horní mezní hodnota až do přibližně 0,8 % p.a. (v roce 2004) jako spodní mezní hodnota, přičemž na sazbu téměř 1,5 % p.a. je možné pohlížet jako na časovou průměrnou hodnotu pro toto období. Příslušná hodnota pro úvěrové ústavy klasifikované jako A nebo lépe se podle tohoto přehledu nachází o cca 10 až 20 bazických bodů níže a hodnota pro úvěrové ústavy klasifikované jako BAA o cca 10 až v (krátkodobém) vrcholu na jaře 2003 cca 250 bazických bodů výše.

| (166) | Komise si je vědoma, že tržní úhrady obsažené v tabulce představují metodicky podat hrubé východisko. Transakce se odlišují v mnoha ohledech, zvláště pokud jde o rating převádějících finančních ústavů, objem a referenční úrokové sazby, které jsou základem. Tyto faktory mají vždy rozhodující vliv stanovení úhrady a bylo by třeba pomocí podrobnějšího průzkumu trhu kvantifikovat metodicky jejich vliv na výši úhrady. |
| --- | --- |

(166)

Komise si je vědoma, že tržní úhrady obsažené v tabulce představují metodicky podat hrubé východisko. Transakce se odlišují v mnoha ohledech, zvláště pokud jde o rating převádějících finančních ústavů, objem a referenční úrokové sazby, které jsou základem. Tyto faktory mají vždy rozhodující vliv stanovení úhrady a bylo by třeba pomocí podrobnějšího průzkumu trhu kvantifikovat metodicky jejich vliv na výši úhrady.

| (167) | Pro účely posuzování tržní přiměřenosti vkladu tichého společníka země Hesensko z hlediska právního dohledu je ale podle názoru Komise možné upustit od takového podrobného zkoumání trhu. Postačí, pokud se Komise na základě toho z vyjádření o tendencích ujistí, že se sjednaná úhrada ještě spadá do tržního rozpětí. |
| --- | --- |

(167)

Pro účely posuzování tržní přiměřenosti vkladu tichého společníka země Hesensko z hlediska právního dohledu je ale podle názoru Komise možné upustit od takového podrobného zkoumání trhu. Postačí, pokud se Komise na základě toho z vyjádření o tendencích ujistí, že se sjednaná úhrada ještě spadá do tržního rozpětí.

| (168) | Tak je možné konstatovat, že se uvedené srovnávací transakce ohledně objemu nacházejí v rozpětí od méně než 50 mil. DEM (cca 25 mil. EUR) do cca 1 mld. USD (vždy podle směnného kurzu cca 1 mld. EUR). Objem vkladu tichého společníka země Hesensko s cca 1,2 mld. EUR se nachází lehce nad tímto rozpětím. Komise se ale připojuje k názoru Německa, že vklad tichého společníka země Hesensko může být na základě shora představeného stupňovitého modelu porovnán se sledem čtyř menších vkladů tichého společníka v rozsahu cca 150 mil. EUR a 300 mil. EUR. Společnost Helaba nebyla odkázána na okamžitý vklad takové velké částky, nýbrž byla ochotna přijmout podle obchodního plánu vklady tichého společníka s tímto rozsahem na trhu postupně. Komise bere na vědomí, že bylo primárně v zájmu Německa, aby vklad tichého společníka byl do společnosti Helaba vložen od počátku nerozdělený, aby se prostředky na podporu nemusely dělit. |
| --- | --- |

(168)

Tak je možné konstatovat, že se uvedené srovnávací transakce ohledně objemu nacházejí v rozpětí od méně než 50 mil. DEM (cca 25 mil. EUR) do cca 1 mld. USD (vždy podle směnného kurzu cca 1 mld. EUR). Objem vkladu tichého společníka země Hesensko s cca 1,2 mld. EUR se nachází lehce nad tímto rozpětím. Komise se ale připojuje k názoru Německa, že vklad tichého společníka země Hesensko může být na základě shora představeného stupňovitého modelu porovnán se sledem čtyř menších vkladů tichého společníka v rozsahu cca 150 mil. EUR a 300 mil. EUR. Společnost Helaba nebyla odkázána na okamžitý vklad takové velké částky, nýbrž byla ochotna přijmout podle obchodního plánu vklady tichého společníka s tímto rozsahem na trhu postupně. Komise bere na vědomí, že bylo primárně v zájmu Německa, aby vklad tichého společníka byl do společnosti Helaba vložen od počátku nerozdělený, aby se prostředky na podporu nemusely dělit.

| (169) | Na druhé straně se vkladem tichého společníka země Hesensko, i když tento je chápán jako sled několika vkladů tichého společníka, zvýšil podíl vkladů tichého společníka na základním kapitálu společnosti Helaba na přibližně [...] %. To je podle údajů Německa značně vyšší, než je obvyklé u hybridních nástrojů základního kapitálu v případě soukromých bank (39). Komise vychází z toho, že soukromý investor by tendenčně požadoval o to vyšší úhradu, čím vyšší je podíl hybridního základního kapitálu vůči kmenovému kapitálu, protože potom stoupá i pravděpodobnost využití vkladů tichého společníka vůči kmenovému kapitálu, pokud by se měla dotyčná banka dostat do potíží. Německo to popírá tím, že uvádí, že vklady tichého společníka ručí navzájem zpravidla ve stejném pořadí a nikoli přednostně vklady tichého společníka přijaté později. Komise ale nezávisle na poměru ručení vkladů tichého společníka mezi sebou vidí zvýšené riziko také v tom, že při vyšším podílu vkladů tichého společníka na základním kapitálu se vklady tichého společníka použijí nutně ve větší míře ke krytí rizikových aktiv banky, a tím se snižuje účinek rezervy kmenového kapitálu, takže se zvyšuje pravděpodobnost jejich použití v případě ztráty popř. se snižuje rychlost jejich opětovného doplnění v případě zlepšených výnosů. Německo dále uvádí, že z údajů o trhu nelze odvodit, že investoři vkladů tichého společníka do podniků s již zvýšeným podílem ve vkladech tichého společníka požadují také vyšší úhradu za ručení. Komise toto bere na vědomí a považuje metodicky čistou kvantifikaci takové přirážky pro účely tohoto rozhodnutí za nerealizovatelnou. Komise to ale nicméně považuje za opěrný bod pro to, že investor v tržním hospodářství by přinejmenším neakceptoval úhradu ve výši spodní hranice tržního rozpětí. |
| --- | --- |

(169)

Na druhé straně se vkladem tichého společníka země Hesensko, i když tento je chápán jako sled několika vkladů tichého společníka, zvýšil podíl vkladů tichého společníka na základním kapitálu společnosti Helaba na přibližně [...] %. To je podle údajů Německa značně vyšší, než je obvyklé u hybridních nástrojů základního kapitálu v případě soukromých bank (39). Komise vychází z toho, že soukromý investor by tendenčně požadoval o to vyšší úhradu, čím vyšší je podíl hybridního základního kapitálu vůči kmenovému kapitálu, protože potom stoupá i pravděpodobnost využití vkladů tichého společníka vůči kmenovému kapitálu, pokud by se měla dotyčná banka dostat do potíží. Německo to popírá tím, že uvádí, že vklady tichého společníka ručí navzájem zpravidla ve stejném pořadí a nikoli přednostně vklady tichého společníka přijaté později. Komise ale nezávisle na poměru ručení vkladů tichého společníka mezi sebou vidí zvýšené riziko také v tom, že při vyšším podílu vkladů tichého společníka na základním kapitálu se vklady tichého společníka použijí nutně ve větší míře ke krytí rizikových aktiv banky, a tím se snižuje účinek rezervy kmenového kapitálu, takže se zvyšuje pravděpodobnost jejich použití v případě ztráty popř. se snižuje rychlost jejich opětovného doplnění v případě zlepšených výnosů. Německo dále uvádí, že z údajů o trhu nelze odvodit, že investoři vkladů tichého společníka do podniků s již zvýšeným podílem ve vkladech tichého společníka požadují také vyšší úhradu za ručení. Komise toto bere na vědomí a považuje metodicky čistou kvantifikaci takové přirážky pro účely tohoto rozhodnutí za nerealizovatelnou. Komise to ale nicméně považuje za opěrný bod pro to, že investor v tržním hospodářství by přinejmenším neakceptoval úhradu ve výši spodní hranice tržního rozpětí.

| (170) | Komise se oproti Německu domnívá, že co možná nejlepší rating společnosti Helaba na základě stávajícího ručení ve formě institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele na konci roku 1998 AAA/Aaa není nerozhodující pro přezkoumání úhrady vkladu tichého společníka. Jak bylo již vysvětleno shora, majetkové zájmy investora vkladu do tichého společenství nejsou právě chráněné intervencí zřizovatele z titulu institucionální povinnosti. |
| --- | --- |

(170)

Komise se oproti Německu domnívá, že co možná nejlepší rating společnosti Helaba na základě stávajícího ručení ve formě institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele na konci roku 1998 AAA/Aaa není nerozhodující pro přezkoumání úhrady vkladu tichého společníka. Jak bylo již vysvětleno shora, majetkové zájmy investora vkladu do tichého společenství nejsou právě chráněné intervencí zřizovatele z titulu institucionální povinnosti.

| (171) | Komise také na základě toho došla k závěru, že rating založený na finanční institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele nemůže být chápán jako indicie pro to, jaké riziko investor postupuje. Podle názoru Komise je pro to rozhodující spíše dlouhodobý rating bez státních ručení. Německo v této souvislosti vysvětluje, že takový rating v okamžiku na konci roku 1998 nebylo možné zjistit, protože odpovídající ratingová metodika pro zemské banky se celkově vyvinula až po jednáních o zrušení státních ručení, tzn. po roce 2001 popř. 2002. Pro účely tohoto rozhodnutí Komise proto vychází z toho, že investor v tržním hospodářství by u společnosti Helaba vycházel z přibližně podobného rizika ztráty jako u investice do některé ze soukromých velkých bank uvedených pro tržní srovnání, jejichž rating byl vesměs v oblasti A, a nikoli ze sníženého rizika podle co možná nejlepšího ratingu AAA. Tímto se jeví snížení přiměřené přirážky k úhradě vůči srovnávacím údajům trhu jako nevhodné. je spíše možné použít v něm uvedenou přiměřenou přirážku. |
| --- | --- |

(171)

Komise také na základě toho došla k závěru, že rating založený na finanční institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele nemůže být chápán jako indicie pro to, jaké riziko investor postupuje. Podle názoru Komise je pro to rozhodující spíše dlouhodobý rating bez státních ručení. Německo v této souvislosti vysvětluje, že takový rating v okamžiku na konci roku 1998 nebylo možné zjistit, protože odpovídající ratingová metodika pro zemské banky se celkově vyvinula až po jednáních o zrušení státních ručení, tzn. po roce 2001 popř. 2002. Pro účely tohoto rozhodnutí Komise proto vychází z toho, že investor v tržním hospodářství by u společnosti Helaba vycházel z přibližně podobného rizika ztráty jako u investice do některé ze soukromých velkých bank uvedených pro tržní srovnání, jejichž rating byl vesměs v oblasti A, a nikoli ze sníženého rizika podle co možná nejlepšího ratingu AAA. Tímto se jeví snížení přiměřené přirážky k úhradě vůči srovnávacím údajům trhu jako nevhodné. je spíše možné použít v něm uvedenou přiměřenou přirážku.

| (172) | Ze shora uvedených důvodů by Komise úhradu vkladu tichého společníka země Hesensko ve spodní hranici tržního rozpětí již nepovažovala za slučitelnou s trhem. Z hlediska zjištěného tržního rozpětí pro úhradu ručení za vklady tichého společníka od 0,75 % do 1,6 % se ale rozhodující srovnávací velikost pro vklad tichého společníka země Hesensko s 1,43 % (při zohlednění efektu živnostenské daně) nachází ve středové až horní hranici. Z hlediska toho Komise proto ohledně výchozí úhrady nevidí žádné znaky zvýhodnění společnosti Helaba, a tedy ani státní podpory. |
| --- | --- |

(172)

Ze shora uvedených důvodů by Komise úhradu vkladu tichého společníka země Hesensko ve spodní hranici tržního rozpětí již nepovažovala za slučitelnou s trhem. Z hlediska zjištěného tržního rozpětí pro úhradu ručení za vklady tichého společníka od 0,75 % do 1,6 % se ale rozhodující srovnávací velikost pro vklad tichého společníka země Hesensko s 1,43 % (při zohlednění efektu živnostenské daně) nachází ve středové až horní hranici. Z hlediska toho Komise proto ohledně výchozí úhrady nevidí žádné znaky zvýhodnění společnosti Helaba, a tedy ani státní podpory.

(cc) Obvyklost sjednaného příplatku za trvalý charakter ve výši 0,2 % p.a. na trhu (sazba relevantní pro srovnání na trhu ve výši 0,23 % p.a. při zohlednění živnostenské daně)

| (173) | Vklad tichého společníka země Hesensko je časově neomezený a podle mezinárodního jazykového úzu představuje perpetuál. Tímto se odlišuje od většiny dalších transakcí typických již během let 1990, které Německo uvádí pro srovnání a které zpravidla vykazují platnost 10 nebo 12 let. |
| --- | --- |

(173)

Vklad tichého společníka země Hesensko je časově neomezený a podle mezinárodního jazykového úzu představuje perpetuál. Tímto se odlišuje od většiny dalších transakcí typických již během let 1990, které Německo uvádí pro srovnání a které zpravidla vykazují platnost 10 nebo 12 let.

| (174) | Kvůli časové neomezenosti roste pro investora při abstraktním pozorování trhu riziko ztráty a riziko kolísání úroků, která má vyrovnat příplatek, přičemž ovšem riziko kolísání úroků z nedostatečné likvidity v daném případě nehraje žádnou roli. Země dále silněji omezila své dispoziční možnosti ohledně vkladu tichého společníka, než by tomu tak bylo normálně při časovém omezení (40). Časové neomezení vkladu tichého společníka přináší na jedné straně zvýšenou hospodářskou hodnotu pro společnost Helaba, že tento může být uznán i přes shora zmíněnou hranici 15 % jako základní kapitál a v konkrétním případě se jím také stal. Toto bylo objasněno shora zmíněným tzv. „Prohlášením ze Sydney“ basilejského výboru pro bankovní dohled z října 1998. |
| --- | --- |

(174)

Kvůli časové neomezenosti roste pro investora při abstraktním pozorování trhu riziko ztráty a riziko kolísání úroků, která má vyrovnat příplatek, přičemž ovšem riziko kolísání úroků z nedostatečné likvidity v daném případě nehraje žádnou roli. Země dále silněji omezila své dispoziční možnosti ohledně vkladu tichého společníka, než by tomu tak bylo normálně při časovém omezení (40). Časové neomezení vkladu tichého společníka přináší na jedné straně zvýšenou hospodářskou hodnotu pro společnost Helaba, že tento může být uznán i přes shora zmíněnou hranici 15 % jako základní kapitál a v konkrétním případě se jím také stal. Toto bylo objasněno shora zmíněným tzv. „Prohlášením ze Sydney“ basilejského výboru pro bankovní dohled z října 1998.

| (175) | Z těchto důvodů sjednaly země Hesensko a společnost Helaba další přirážku k výchozí úhradě, tzv. přirážku za trvalých charakter vkladu, ve výši 0,2 % p.a. Při zohlednění shora vysvětleného účinku živnostenské daně se zvyšuje sazba rozhodující pro porovnání na trhu na 0,23 % p.a. |
| --- | --- |

(175)

Z těchto důvodů sjednaly země Hesensko a společnost Helaba další přirážku k výchozí úhradě, tzv. přirážku za trvalých charakter vkladu, ve výši 0,2 % p.a. Při zohlednění shora vysvětleného účinku živnostenské daně se zvyšuje sazba rozhodující pro porovnání na trhu na 0,23 % p.a.

| (176) | Při posuzování, zda je tato sazba ve výši 0,23 % p.a. slučitelná se zásadou investora v tržním hospodářství, se Komise nemůže popř. může pouze omezeně opírat o údaje o trhu z doby transakce. Podle údajů Německa byly společnost Helaba a země Hesensko při realizaci transakce průkopníky na trhu v tom ohledu, že v souladu s kompetentními úřady pro bankovní dohled a finančními úřady dosáhly uznání jako základní kapitál v plném rozsahu nad hranicí 15 %. Tato transakce přitom byla podle údajů Německa jasně první tohoto druhu. Smluvní partneři neměli ještě na konci roku 1998 k dispozici srovnávací údaje k obvyklosti na trhu ohledně příplatku za trvalý charakter, protože se v období mezi „Prohlášením ze Sydney“ z 28. října 1998 a mezi 1. prosincem 1998 nemohl ještě vytvořit žádný transparentní trh pro trvalé vklady tichého společníka. |
| --- | --- |

(176)

Při posuzování, zda je tato sazba ve výši 0,23 % p.a. slučitelná se zásadou investora v tržním hospodářství, se Komise nemůže popř. může pouze omezeně opírat o údaje o trhu z doby transakce. Podle údajů Německa byly společnost Helaba a země Hesensko při realizaci transakce průkopníky na trhu v tom ohledu, že v souladu s kompetentními úřady pro bankovní dohled a finančními úřady dosáhly uznání jako základní kapitál v plném rozsahu nad hranicí 15 %. Tato transakce přitom byla podle údajů Německa jasně první tohoto druhu. Smluvní partneři neměli ještě na konci roku 1998 k dispozici srovnávací údaje k obvyklosti na trhu ohledně příplatku za trvalý charakter, protože se v období mezi „Prohlášením ze Sydney“ z 28. října 1998 a mezi 1. prosincem 1998 nemohl ještě vytvořit žádný transparentní trh pro trvalé vklady tichého společníka.

| (177) | Komise dále poznamenává, že veřejnému investorovi popř. veřejné bance nelze zakázat, aby byli průkopníky na trhu. Průkopníkovi na trhu je naopak dokonce nutné vyhradit širší manévrovací prostor pro stanovení podmínek, než je běžné u nástrojů již na trhu etablovaných, které určují rozhodující tržní rozpětí, podle kterého se provádí tržní test. Komise proto může eventuelně zkoumat, zda stanovení přirážky za trvalý charakter bylo hospodářsky jednoznačně postaveno na chybném uvážení a zda se tedy nespočívá na nesprávném uvážení. |
| --- | --- |

(177)

Komise dále poznamenává, že veřejnému investorovi popř. veřejné bance nelze zakázat, aby byli průkopníky na trhu. Průkopníkovi na trhu je naopak dokonce nutné vyhradit širší manévrovací prostor pro stanovení podmínek, než je běžné u nástrojů již na trhu etablovaných, které určují rozhodující tržní rozpětí, podle kterého se provádí tržní test. Komise proto může eventuelně zkoumat, zda stanovení přirážky za trvalý charakter bylo hospodářsky jednoznačně postaveno na chybném uvážení a zda se tedy nespočívá na nesprávném uvážení.

| (178) | Pro toto zkoumání je jako pomůcku nutné použít údaje o trhu z pozdější doby. Podle názoru Komise není důvod vycházet z toho, že se přirážka za trvalý charakter vkladu tichého společníka během doby silně mění. Na trhu ovšem nebylo možné získat žádné zvláštní údaje k výši přirážky za trvalost. Spíše se na trhu od Prohlášení ze Sydney z října 1998, zvláště ale od roku 1999, etabloval nástroj perpetuál, kam spadá také časově neomezený vklad tichého společníka. |
| --- | --- |

(178)

Pro toto zkoumání je jako pomůcku nutné použít údaje o trhu z pozdější doby. Podle názoru Komise není důvod vycházet z toho, že se přirážka za trvalý charakter vkladu tichého společníka během doby silně mění. Na trhu ovšem nebylo možné získat žádné zvláštní údaje k výši přirážky za trvalost. Spíše se na trhu od Prohlášení ze Sydney z října 1998, zvláště ale od roku 1999, etabloval nástroj perpetuál, kam spadá také časově neomezený vklad tichého společníka.

| (179) | Německo proto k provádění (pomocného dodatečného) srovnání na trhu nepředložilo zvláštní údaje k výši přiměřené přirážky za trvalý charakter, nýbrž spíše k celkovému na trhu sledovatelnému ocenění perpetuálů popř. časově neomezených vkladů tichého společníka od roku 1999 (za časově neomezené jsou na trhu považovány i vklady s platností na 30 let nebo více). Tyto údaje jsou shrnuty v následující tabulce, přičemž perpetuály uvedené již v horní tabulce z roku 1999 jsou kvůli úplnosti uvedeny ještě jednou:











  Rozhodující srovnávací transakce (41) |
| --- | --- |
| Popis transakce | Objem | Platnost | Hodnocení schopnost splácet úvěr/produktu | Přirážka k úhradě p.a. (v baz. bodech) | Referenční úroková sazba popř. korektura (42) přirážky k úhradě odečtením přirážky za refinancování | Úhrada ručení rozhodující pro srovnání |
| USD-tranše vkladu tichého společníka do Dresdner Bank z května 1999 | 1 mld. USD | 32 let | BR: Aa1/AA
  PR: Aa2; A+ | 215 baz. bodů | 30-leté US-Treasuries
  (korektura odečtením 65 baz. bodů (43) | 150 baz. bodů |
| Euro-tranše perpetuálu do Deutsche Bank z července 1999 | 500 mil. EUR | Neomezeně | BR: Aa3/AA
  PR: A1 | Pevná 6,6 % (odpovídá 115 baz. bodům) | Odpovídá 30-leté spolkové půjčce (korektura odečtením 20-40 baz. bodů) | 75-95 baz. bodů |
| USD-tranše perpetuálu do Deutsche Bank z července 1999 | 200 mil. USD | Neomezeně | BR: Aa3/AA
  PR: A1 | Pevná 7,75 % (odpovídá 160 baz. bodům) | Odpovídá 30-letým US-Treasuries (korektura odečtením 65 baz. bodů) | 95 baz. bodů |
| Deutsche Bank z prosince 2003 | 300 mil. EUR | neomezeně | PR: A2/A | Fest 6,15 % (odpovídá 99 baz. bodům nad Mid-Swaps) | Odpovídá Mid-Swaps (žádná korektura) | 99 bp |

(179)

Německo proto k provádění (pomocného dodatečného) srovnání na trhu nepředložilo zvláštní údaje k výši přiměřené přirážky za trvalý charakter, nýbrž spíše k celkovému na trhu sledovatelnému ocenění perpetuálů popř. časově neomezených vkladů tichého společníka od roku 1999 (za časově neomezené jsou na trhu považovány i vklady s platností na 30 let nebo více). Tyto údaje jsou shrnuty v následující tabulce, přičemž perpetuály uvedené již v horní tabulce z roku 1999 jsou kvůli úplnosti uvedeny ještě jednou:

Rozhodující srovnávací transakce (41)

Popis transakce

Objem

Platnost

Hodnocení schopnost splácet úvěr/produktu

Přirážka k úhradě p.a. (v baz. bodech)

Referenční úroková sazba popř. korektura (42) přirážky k úhradě odečtením přirážky za refinancování

Úhrada ručení rozhodující pro srovnání

USD-tranše vkladu tichého společníka do Dresdner Bank z května 1999

1 mld. USD

32 let

BR: Aa1/AA

PR: Aa2; A+

215 baz. bodů

30-leté US-Treasuries

(korektura odečtením 65 baz. bodů (43)

150 baz. bodů

Euro-tranše perpetuálu do Deutsche Bank z července 1999

500 mil. EUR

Neomezeně

BR: Aa3/AA

PR: A1

Pevná 6,6 % (odpovídá 115 baz. bodům)

Odpovídá 30-leté spolkové půjčce (korektura odečtením 20-40 baz. bodů)

75-95 baz. bodů

USD-tranše perpetuálu do Deutsche Bank z července 1999

200 mil. USD

Neomezeně

BR: Aa3/AA

PR: A1

Pevná 7,75 % (odpovídá 160 baz. bodům)

Odpovídá 30-letým US-Treasuries (korektura odečtením 65 baz. bodů)

95 baz. bodů

Deutsche Bank z prosince 2003

300 mil. EUR

neomezeně

PR: A2/A

Fest 6,15 % (odpovídá 99 baz. bodům nad Mid-Swaps)

Odpovídá Mid-Swaps (žádná korektura)

99 bp

| (180) | Těchto několik uvedených porovnávacích údajů u perpetuálu zde nevede k žádné změně rozpětí pro porovnání na trhu vůči časově omezeným vkladům tichého společníka. Vycházeje z ekonomické teorie ovšem investor v tržním hospodářství samozřejmě požaduje přirážku za trvalý charakter vůči jinak stejnému časově omezenému vkladu tichého společníka, aby bylo zvláště možné kompenzovat další riziko ztráty kvůli zesílené popř. delší vázanosti vkladů. Z předložených údajů ale v každém případě vyplývá, že na trhu s perpetuály není nutně vyžadována značně vyšší úhrada za ručení než za časově omezené vklady tichého společníka. Tento závěr, který ovšem nelze statisticky kvůli nedostatku dostatečného počtu srovnávacích transakcí dostatečně podložit, připisuje navíc další věrohodnost argumentaci Německa, že trvalost nemění vklad tichého společníka na kapitálový nástroj jiného druhu, jak toto snad tvrdil BdB. |
| --- | --- |

(180)

Těchto několik uvedených porovnávacích údajů u perpetuálu zde nevede k žádné změně rozpětí pro porovnání na trhu vůči časově omezeným vkladům tichého společníka. Vycházeje z ekonomické teorie ovšem investor v tržním hospodářství samozřejmě požaduje přirážku za trvalý charakter vůči jinak stejnému časově omezenému vkladu tichého společníka, aby bylo zvláště možné kompenzovat další riziko ztráty kvůli zesílené popř. delší vázanosti vkladů. Z předložených údajů ale v každém případě vyplývá, že na trhu s perpetuály není nutně vyžadována značně vyšší úhrada za ručení než za časově omezené vklady tichého společníka. Tento závěr, který ovšem nelze statisticky kvůli nedostatku dostatečného počtu srovnávacích transakcí dostatečně podložit, připisuje navíc další věrohodnost argumentaci Německa, že trvalost nemění vklad tichého společníka na kapitálový nástroj jiného druhu, jak toto snad tvrdil BdB.

| (181) | Německo předložilo srovnávací výpočet přirážky za trvalý charakter u časově neomezené transakce v eurech (perpetuál) Deutsche Bank z července 1999 vůči časově omezené transakci Dresdner Bank z května 1999 (44). Perpetuál Deutsche Bank z července 1999 vykazuje celkovou úhradu ve výši 6,6 % p.a. (viz shora uvedená tabulka). Dne 1. července 1999 činil výnos z desetiletých spolkových dluhopisů 4,66 % p.a., takže přirážka k úhradě, která se k nim vztahuje, činila 1,94 % p.a. (45). Tranše v eurech dvanáctiletého vkladu tichého společníka společnosti Dresdner Bank z května 1999 byla proti tomu uhrazena 1,65 nad sazbou desetiletých spolkových dluhopisů. Z tohoto vyplývá rozdíl ve výši 0,29 % p.a. Ten se nachází pouze nepodstatně nad zde sjednanou přirážkou ve výši 0,20 % p.a. (0,23 % p.a. s účinkem živnostenské daně). Rozdíl je o něco vyšší také proto, protože perpetuály společnosti Deutsche Bank od Moody's A1 byly hodnoceny hůře než vklad tichého společníka přijatý společností Dresdner Bank s Aa2 a následně musely být uhrazeny výše. |
| --- | --- |

(181)

Německo předložilo srovnávací výpočet přirážky za trvalý charakter u časově neomezené transakce v eurech (perpetuál) Deutsche Bank z července 1999 vůči časově omezené transakci Dresdner Bank z května 1999 (44). Perpetuál Deutsche Bank z července 1999 vykazuje celkovou úhradu ve výši 6,6 % p.a. (viz shora uvedená tabulka). Dne 1. července 1999 činil výnos z desetiletých spolkových dluhopisů 4,66 % p.a., takže přirážka k úhradě, která se k nim vztahuje, činila 1,94 % p.a. (45). Tranše v eurech dvanáctiletého vkladu tichého společníka společnosti Dresdner Bank z května 1999 byla proti tomu uhrazena 1,65 nad sazbou desetiletých spolkových dluhopisů. Z tohoto vyplývá rozdíl ve výši 0,29 % p.a. Ten se nachází pouze nepodstatně nad zde sjednanou přirážkou ve výši 0,20 % p.a. (0,23 % p.a. s účinkem živnostenské daně). Rozdíl je o něco vyšší také proto, protože perpetuály společnosti Deutsche Bank od Moody's A1 byly hodnoceny hůře než vklad tichého společníka přijatý společností Dresdner Bank s Aa2 a následně musely být uhrazeny výše.

| (182) | Komise považuje tento výpočet za věrohodný i při zohlednění omezené situace, pokud jde o údaje v období 1998/1999, které nemohou být pro transakci země Hesensko a společnosti Helaba použity. Hodnota 0,29 % vyplývající ze srovnávacího výpočtu je pouze nevýrazně nad přirážkou za trvalý charakter sjednanou mezi zemí Hesensko a společností Helaba s rozhodující sazbou ve výši 0,23 %. Navíc je přinejmenším část zvýšené částky rozdílu vysvětlena rozdíly v ratingu produktu, které by při alternativním pozorování časově omezeného versus časově neomezeného vkladu tichého společníka s ohledem na identitu emitenta mohly být menší. |
| --- | --- |

(182)

Komise považuje tento výpočet za věrohodný i při zohlednění omezené situace, pokud jde o údaje v období 1998/1999, které nemohou být pro transakci země Hesensko a společnosti Helaba použity. Hodnota 0,29 % vyplývající ze srovnávacího výpočtu je pouze nevýrazně nad přirážkou za trvalý charakter sjednanou mezi zemí Hesensko a společností Helaba s rozhodující sazbou ve výši 0,23 %. Navíc je přinejmenším část zvýšené částky rozdílu vysvětlena rozdíly v ratingu produktu, které by při alternativním pozorování časově omezeného versus časově neomezeného vkladu tichého společníka s ohledem na identitu emitenta mohly být menší.

| (183) | Z těchto důvodů se Komise nedomnívá, že by srovnávací sazba ve výši 0,23 % p.a. rozhodující pro přirážku za trvalost byla nižší než rozpětí trhu a že by poskytovala zvýhodnění společnosti Helaba, tzn. státní podporu. |
| --- | --- |

(183)

Z těchto důvodů se Komise nedomnívá, že by srovnávací sazba ve výši 0,23 % p.a. rozhodující pro přirážku za trvalost byla nižší než rozpětí trhu a že by poskytovala zvýhodnění společnosti Helaba, tzn. státní podporu.

(dd)   Přiměřené zohlednění nevýhod likvidity

| (184) | Je možné se řídit dosud souhlasnými argumenty Německa, společnosti Helaba a BdB k nevýhodám likvidity, když „normální“ kapitálový vklad této bance vytváří jak likviditu tak i základnu vlastních prostředků, která je z důvodů právního dohledu požadována pro rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % riziková aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno koeficientem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka refinancovat 11,5krát na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5krát obdržených a 11,5krát zaplacených úroků na tento kapitál a odečtení ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (46). Protože vklad tichého společníka země Hesensko společnosti Helaba nevytváří nejprve žádnou likviditu – protože převedené prostředky a veškeré výnosy prostředků na podporu jsou ze zákona vyhrazeny na podporu bytové výstavby – , má společnost Helaba další finanční náklady ve výši částky kapitálu, pokud přijme požadované prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevírají díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikem zatížené majetkové hodnoty o 12,5násobek částky kapitálu (popř. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (47). Kvůli těmto dalším nákladům, které v likvidní formě přiděleného vlastního kapitálu nevznikají, musí být ke zjištění přiměřené úhrady proveden odpovídající odpočet. Investor v tržním hospodářství nemůže očekávat, že dostane stejnou úhradu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti. |
| --- | --- |

(184)

Je možné se řídit dosud souhlasnými argumenty Německa, společnosti Helaba a BdB k nevýhodám likvidity, když „normální“ kapitálový vklad této bance vytváří jak likviditu tak i základnu vlastních prostředků, která je z důvodů právního dohledu požadována pro rozšíření její obchodní činnosti. Aby bylo možné kapitál plně využívat, tzn. aby bylo možné rozšířit její 100 % riziková aktiva o faktor 12,5 (tzn. 100 děleno koeficientem kapitálové přiměřenosti ve výši 8 %), musí se banka refinancovat 11,5krát na finančních trzích. Zjednodušeně řečeno, z rozdílu 12,5krát obdržených a 11,5krát zaplacených úroků na tento kapitál a odečtení ostatních nákladů banky (např. výdaje na správu) vyplývá zisk z vlastního kapitálu (46). Protože vklad tichého společníka země Hesensko společnosti Helaba nevytváří nejprve žádnou likviditu – protože převedené prostředky a veškeré výnosy prostředků na podporu jsou ze zákona vyhrazeny na podporu bytové výstavby – , má společnost Helaba další finanční náklady ve výši částky kapitálu, pokud přijme požadované prostředky na finančních trzích, aby plně vyčerpala obchodní možnosti, které se jí otevírají díky dalšímu vlastnímu kapitálu, tzn. aby rozšířila rizikem zatížené majetkové hodnoty o 12,5násobek částky kapitálu (popř. aby zachovala existující majetkové hodnoty v této výši) (47). Kvůli těmto dalším nákladům, které v likvidní formě přiděleného vlastního kapitálu nevznikají, musí být ke zjištění přiměřené úhrady proveden odpovídající odpočet. Investor v tržním hospodářství nemůže očekávat, že dostane stejnou úhradu jako při kapitálovém vkladu v hotovosti.

| (185) | Odlišně od BdB, ale stejně jako Německo a společnost Helaba je však Komise toho názoru, že hrubá úroková sazba pro refinancování je odčitatelná. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Totéž platí pro úhradu za vklad tichého společníka vkládaný od počátku v likvidní formě. V porovnání s tímto, který, jak je vysvětleno shora, představuje přiměřený tržní test, takto nevzniká žádná další daňová výhoda. Čistý výsledek banky se tedy v obou případech snižuje o částku úroků zaplacených za likviditu. Tímto jsou veškeré náklady na refinancování odčitatelné. |
| --- | --- |

(185)

Odlišně od BdB, ale stejně jako Německo a společnost Helaba je však Komise toho názoru, že hrubá úroková sazba pro refinancování je odčitatelná. Náklady na refinancování jsou provozními výdaji a snižují tak zdanitelné příjmy. Totéž platí pro úhradu za vklad tichého společníka vkládaný od počátku v likvidní formě. V porovnání s tímto, který, jak je vysvětleno shora, představuje přiměřený tržní test, takto nevzniká žádná další daňová výhoda. Čistý výsledek banky se tedy v obou případech snižuje o částku úroků zaplacených za likviditu. Tímto jsou veškeré náklady na refinancování odčitatelné.

| (186) | Tato situace rozhodně odlišuje společnost Helaba od WestLB a od dalších zemských bank, které byly rovněž předmětem kontrolního řízení, protože u posledně uvedených byly prostředky na podporu v rozvaze vždy zúčtovány jako rezervy a celkovou úhradu je nutné považovat za použití zisku, ale ne jako provozní výdaj, a proto je možné ji vyrovnat ze zdaněného zisku. U ostatních proto vzniká daňová výhoda, pokud jsou náklady za likviditu pořizovanou o jednou více odečitatelné z daní jako provozní výdaj, zatímco tomu tak nebylo u investice, která byla od počátku v hotovosti, která však byla jinak identická a která představuje relevantní měřítko pro srovnání. |
| --- | --- |

(186)

Tato situace rozhodně odlišuje společnost Helaba od WestLB a od dalších zemských bank, které byly rovněž předmětem kontrolního řízení, protože u posledně uvedených byly prostředky na podporu v rozvaze vždy zúčtovány jako rezervy a celkovou úhradu je nutné považovat za použití zisku, ale ne jako provozní výdaj, a proto je možné ji vyrovnat ze zdaněného zisku. U ostatních proto vzniká daňová výhoda, pokud jsou náklady za likviditu pořizovanou o jednou více odečitatelné z daní jako provozní výdaj, zatímco tomu tak nebylo u investice, která byla od počátku v hotovosti, která však byla jinak identická a která představuje relevantní měřítko pro srovnání.

| (187) | Z nedostatku (další) daňové výhody musí společnost Helaba dále zaplatit pouze úhradu za riziko, kterému země Hesensko vystavila své prostředky na podporu ve formě vkladu tichého společníka, tzn. úhradu za ručení vyjádřenou v bazických bodech nad rozhodující referenční úrokovou sazbou. |
| --- | --- |

(187)

Z nedostatku (další) daňové výhody musí společnost Helaba dále zaplatit pouze úhradu za riziko, kterému země Hesensko vystavila své prostředky na podporu ve formě vkladu tichého společníka, tzn. úhradu za ručení vyjádřenou v bazických bodech nad rozhodující referenční úrokovou sazbou.

(2)   Zjištění minimální úhrady za kapitál potřebný k podpoře samotného obchodu, jakož i za kapitál nepoužívaný nejprve na základě tzv. stupňovitého modelu k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech

| (188) | V rozhodnutí o WestLB z 1999 uložila Komise pro částku zaúčtovanou v rozvaze, která ale nemohla být použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, provizi avala 0,5 – 0,6 % před zdaněním a 0,3 % po zdanění. Tato provize avala se řídí podle sazby 0,3 % před zdaněním, kterou uvedlo Německo jako přiměřenou provizi avala pro banku jako WestLB na konci roku 1991. Komise tuto sazbu zvýšila na 0,5 až 0,6 % před zdaněním (odpovídá 0,3 % po zdanění) ze dvou důvodů. Zaprvé je částka, která je sporná v případě WestLB, ve výši 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) vyšší než částka, která je normálně kryta takovými bankovními zárukami. Za druhé jsou bankovní záruky obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezené. |
| --- | --- |

(188)

V rozhodnutí o WestLB z 1999 uložila Komise pro částku zaúčtovanou v rozvaze, která ale nemohla být použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, provizi avala 0,5 – 0,6 % před zdaněním a 0,3 % po zdanění. Tato provize avala se řídí podle sazby 0,3 % před zdaněním, kterou uvedlo Německo jako přiměřenou provizi avala pro banku jako WestLB na konci roku 1991. Komise tuto sazbu zvýšila na 0,5 až 0,6 % před zdaněním (odpovídá 0,3 % po zdanění) ze dvou důvodů. Zaprvé je částka, která je sporná v případě WestLB, ve výši 3,4 mld. DEM (1,74 mld. EUR) vyšší než částka, která je normálně kryta takovými bankovními zárukami. Za druhé jsou bankovní záruky obvykle spojeny s určitými transakcemi a jsou časově omezené.

| (189) | V daném řízení o přezkumu v případě společnosti Helaba Komise rovněž požádala Německo, aby uvedlo provizi avala, která by mohla být považována za běžnou tržní provizi pro banku jako je Helaba. Německo této žádosti nevyhovělo, nýbrž uvedlo, že avala by byla vystavována vždy pouze pro určité transakce, a proto neexistuje také trh, ze kterého by mohla být převzata úhrada za takové ručení. Pokud by ale Komise i přes uvedené námitky požadovala úhradu, může být výše této úhrady podle názoru Německa vyměřena pouze individuálně při zohlednění specifického rizika, které by země při takovém způsobu pozorování s ohledem na částky rozdílů podstoupila. Protože plánovaný růst rizikových aktiv s pouhými [...] mil. DEM za rok představuje zadržovanou politiku růstu v porovnání s WestLB, musela by velmi nízká pravděpodobnost nárokování ročně se zmenšující částky rozdílů věřiteli banky vést v každém případě k použití velmi nízké úhrady za ručení. Dále společnost Helaba použila částky stupňů, které musí být plně uhrazeny, pouze částečně a oproti WestLB značně přeplnila minimální podíly pro základní kapitál z hlediska právního dohledu, takže obchodní rizika společnosti Helaba byla tímto již kryta více než dostatečně. Tato marže nad prahem ziskovosti vylučuje převod jak základní sazby úhrady 0,3 % p.a. před zdaněním tak i přirážku k této sazbě od 0,2 do 0,3 % p.a. před zdaněním z rozhodnutí v případě WestLB (tam celkem 0,3 % p.a. po zdanění) na případ společnosti Helaba. |
| --- | --- |

(189)

V daném řízení o přezkumu v případě společnosti Helaba Komise rovněž požádala Německo, aby uvedlo provizi avala, která by mohla být považována za běžnou tržní provizi pro banku jako je Helaba. Německo této žádosti nevyhovělo, nýbrž uvedlo, že avala by byla vystavována vždy pouze pro určité transakce, a proto neexistuje také trh, ze kterého by mohla být převzata úhrada za takové ručení. Pokud by ale Komise i přes uvedené námitky požadovala úhradu, může být výše této úhrady podle názoru Německa vyměřena pouze individuálně při zohlednění specifického rizika, které by země při takovém způsobu pozorování s ohledem na částky rozdílů podstoupila. Protože plánovaný růst rizikových aktiv s pouhými [...] mil. DEM za rok představuje zadržovanou politiku růstu v porovnání s WestLB, musela by velmi nízká pravděpodobnost nárokování ročně se zmenšující částky rozdílů věřiteli banky vést v každém případě k použití velmi nízké úhrady za ručení. Dále společnost Helaba použila částky stupňů, které musí být plně uhrazeny, pouze částečně a oproti WestLB značně přeplnila minimální podíly pro základní kapitál z hlediska právního dohledu, takže obchodní rizika společnosti Helaba byla tímto již kryta více než dostatečně. Tato marže nad prahem ziskovosti vylučuje převod jak základní sazby úhrady 0,3 % p.a. před zdaněním tak i přirážku k této sazbě od 0,2 do 0,3 % p.a. před zdaněním z rozhodnutí v případě WestLB (tam celkem 0,3 % p.a. po zdanění) na případ společnosti Helaba.

| (190) | Z tohoto důvodu Komise sama stanovila přiměřenou provizi avala pro banku jako Helaba. Na základě zásadní srovnatelnosti WestLB a Helaba, jakož i z nedostatku jiných opěrných bodů, vychází Komise v daném případě z toho, že stejně jako v případě WestLB může považovat za přiměřenou základní sazbu 0,3 % p.a. před zdaněním. Přirážky k této sazbě ale nejsou podle názoru Komise vhodné. Zaprvé je částka vkladu tichého společníka v rozmezí od 50 do 100 mil. EUR, které je trvale určeno na podporu samotného obchodu, podstatně nižší než odpovídající částka ve výši cca 1,7 mld. EUR v případě WestLB. Zadruhé byla částka, která nemohla být použita podle stupňovitého modelu k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech jako následek stupňovitého modelu časově omezena a adekvátně až do 2003 klesala na nulu. Tato skutková podstata jasně ukazuje, že riziko země Hesensko nebylo vyšší než v případě záruky běžné na trhu ve prospěch banky jako Helaba a neospravedlňuje tak zvýšení základní sazby 0,3 % p.a. před zdaněním. Protože úhrada za celý vklad tichého společníka je odčitatelná z daní jako provozní výdaj a také v tomto bodě se odlišuje od daňového ošetření úhrady v rozhodnutí v případě WestLB, stanovila Komise provizi avala v tomto rozhodnutí jako sazbu před zdaněním, kterou lze v plné výši uplatnit jako provozní výdaj. |
| --- | --- |

(190)

Z tohoto důvodu Komise sama stanovila přiměřenou provizi avala pro banku jako Helaba. Na základě zásadní srovnatelnosti WestLB a Helaba, jakož i z nedostatku jiných opěrných bodů, vychází Komise v daném případě z toho, že stejně jako v případě WestLB může považovat za přiměřenou základní sazbu 0,3 % p.a. před zdaněním. Přirážky k této sazbě ale nejsou podle názoru Komise vhodné. Zaprvé je částka vkladu tichého společníka v rozmezí od 50 do 100 mil. EUR, které je trvale určeno na podporu samotného obchodu, podstatně nižší než odpovídající částka ve výši cca 1,7 mld. EUR v případě WestLB. Zadruhé byla částka, která nemohla být použita podle stupňovitého modelu k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech jako následek stupňovitého modelu časově omezena a adekvátně až do 2003 klesala na nulu. Tato skutková podstata jasně ukazuje, že riziko země Hesensko nebylo vyšší než v případě záruky běžné na trhu ve prospěch banky jako Helaba a neospravedlňuje tak zvýšení základní sazby 0,3 % p.a. před zdaněním. Protože úhrada za celý vklad tichého společníka je odčitatelná z daní jako provozní výdaj a také v tomto bodě se odlišuje od daňového ošetření úhrady v rozhodnutí v případě WestLB, stanovila Komise provizi avala v tomto rozhodnutí jako sazbu před zdaněním, kterou lze v plné výši uplatnit jako provozní výdaj.

e)   Prvek podpory

| (191) | Jak bylo již shora vysvětleno, považuje Komise za přiměřenou odměnu ve výši 0,3 % p.a. před zdaněním za část kapitálu, kterou společnost Helaba nemohla použít k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, ale která byla s účinností ke dni 31. prosinci 1998 zaúčtována v rozvaze společnosti Helaba. |
| --- | --- |

(191)

Jak bylo již shora vysvětleno, považuje Komise za přiměřenou odměnu ve výši 0,3 % p.a. před zdaněním za část kapitálu, kterou společnost Helaba nemohla použít k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, ale která byla s účinností ke dni 31. prosinci 1998 zaúčtována v rozvaze společnosti Helaba.

| (192) | Helaba platí odměnu ve výši 1,4 % p.a. pouze za částku, kterou bylo podle tzv. stupňovitého modelu možné použít ke krytí rizikových aktiv, ale nikoli za část vkladu tichého společníka zaúčtovanou v rozvaze, ale nepoužitou k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech. |
| --- | --- |

(192)

Helaba platí odměnu ve výši 1,4 % p.a. pouze za částku, kterou bylo podle tzv. stupňovitého modelu možné použít ke krytí rizikových aktiv, ale nikoli za část vkladu tichého společníka zaúčtovanou v rozvaze, ale nepoužitou k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech.

| (193) | Prvek podpory může být proto zjištěn jako součin provize avala 0,3 % p.a. před zdaněním, kterou Komise považuje za běžnou na trhu, a části vkladu tichého společníka zaúčtované v rozvaze, ale nepoužité k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, podle následujícího diagramu:










  Hodnoty na konci roku
  v mil. EUR | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1) | Nominální hodnota v rozvaze |

(193)

Prvek podpory může být proto zjištěn jako součin provize avala 0,3 % p.a. před zdaněním, kterou Komise považuje za běžnou na trhu, a části vkladu tichého společníka zaúčtované v rozvaze, ale nepoužité k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, podle následujícího diagramu:

Hodnoty na konci roku

v mil. EUR

1999

2000

2001

2002

2003

1)

Nominální hodnota v rozvaze

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

| 2) | Základní kapitál skutečně použitý ke konkurenceschopnosti v bankovních obchodech podle tzv. stupňovitého modelu |
| --- | --- |

2)

Základní kapitál skutečně použitý ke konkurenceschopnosti v bankovních obchodech podle tzv. stupňovitého modelu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3) | Základní kapitál použitý na podporu samotného obchodu |
| --- | --- |

3)

Základní kapitál použitý na podporu samotného obchodu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4) | Základní kapitál použitelný ke konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, který se ale podle dohody nemohl použít podle tzv. stupňovitého modelu |
| --- | --- |

4)

Základní kapitál použitelný ke konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, který se ale podle dohody nemohl použít podle tzv. stupňovitého modelu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 5) | Rozdíl mezi 1) a 2), odpovídá součtu 3) a 4) |
| --- | --- |

5)

Rozdíl mezi 1) a 2), odpovídá součtu 3) a 4)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 6) | Srážka za zajištění na základě nižší prozatímního stanovení v rozvaze ke dni 31.12.1998 (48) |
| --- | --- |

6)

Srážka za zajištění na základě nižší prozatímního stanovení v rozvaze ke dni 31.12.1998 (48)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 7) | Kapitálová základna splatná s provizí avala 0,3 % p.a. (před zdaněním) |
| --- | --- |

7)

Kapitálová základna splatná s provizí avala 0,3 % p.a. (před zdaněním)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 8) | Úhrada odčitatelná jako splatný provozní výdaj odpovídá prvku podpory |
| --- | --- |

8)

Úhrada odčitatelná jako splatný provozní výdaj odpovídá prvku podpory

1,92

1,95

1,34

0,73

0,15

f)   Prozatímní výsledek

| (194) | Komise tak dospěla k závěru, že společnost Helaba je zvýhodněna pouze v té míře, v jaké za část kapitálu poskytnutého k dispozici zemi Hesensko ve formě vkladu tichého společníka, která byla zapotřebí k podpoře samotného obchodu, jakož i za část, která na základě stupňovitého modelu nebyla nejprve použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, nezaplatila žádnou přiměřenou úhradu za ručení. Podle názoru Komise by zde byla přiměřená úhrada za ručení ve výši 0,3 % p.a. (před zdaněním). Pokud mohl být kapitál použit k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, byl tento proti tomu přiměřeně uhrazen úhradou ve výši 1,43 % p.a. za vklad tichého společníka, která byla pro toto sjednána, (při zohlednění živnostenské daně). Zvýhodnění v této míře neexistuje. |
| --- | --- |

(194)

Komise tak dospěla k závěru, že společnost Helaba je zvýhodněna pouze v té míře, v jaké za část kapitálu poskytnutého k dispozici zemi Hesensko ve formě vkladu tichého společníka, která byla zapotřebí k podpoře samotného obchodu, jakož i za část, která na základě stupňovitého modelu nebyla nejprve použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, nezaplatila žádnou přiměřenou úhradu za ručení. Podle názoru Komise by zde byla přiměřená úhrada za ručení ve výši 0,3 % p.a. (před zdaněním). Pokud mohl být kapitál použit k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, byl tento proti tomu přiměřeně uhrazen úhradou ve výši 1,43 % p.a. za vklad tichého společníka, která byla pro toto sjednána, (při zohlednění živnostenské daně). Zvýhodnění v této míře neexistuje.

1.3.   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY

| (195) | Liberalizací finančních služeb a integrací finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále citlivější na narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích pro finanční služby odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(195)

Liberalizací finančních služeb a integrací finančních trhů je bankovnictví ve Společenství stále citlivější na narušování hospodářské soutěže. Tento vývoj se v současné době ještě zostřuje v souvislosti s Hospodářskou a měnovou unií, která na trzích pro finanční služby odstraňuje přetrvávající překážky pro hospodářskou soutěž.

| (196) | Zvýhodněná Helaba je v oblasti bankovnictví činná jak regionálně tak i mezinárodně. Společnost Helaba je chápána jako univerzální obchodní banka, spořitelní centrální banka a jako státní a komunální banka. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem řízené úkoly, není společnost Helaba v žádném případě pouze místní a regionální bankou. |
| --- | --- |

(196)

Zvýhodněná Helaba je v oblasti bankovnictví činná jak regionálně tak i mezinárodně. Společnost Helaba je chápána jako univerzální obchodní banka, spořitelní centrální banka a jako státní a komunální banka. Přes svůj název, svou tradici a své zákonem řízené úkoly, není společnost Helaba v žádném případě pouze místní a regionální bankou.

| (197) | Tím se jednoznačně ukazuje, že Helaba realizuje bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí jsou činné v Německu – v rámci Německa. Je tedy konstatováno, že podpora společnosti Helaba narušuje hospodářskou soutěž a omezuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(197)

Tím se jednoznačně ukazuje, že Helaba realizuje bankovní služby v hospodářské soutěži s jinými evropskými bankami mimo území Německa a – protože banky z dalších evropských zemí jsou činné v Německu – v rámci Německa. Je tedy konstatováno, že podpora společnosti Helaba narušuje hospodářskou soutěž a omezuje obchod mezi členskými státy.

1.4.   VÝSLEDEK

| (198) | Pokud Helaba za část kapitálu daného k dispozici, která byla zapotřebí k podpoře samotného obchodu a která na základě stupňovitého modelu nebyla použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, nezaplatila přiměřenou úhradu za ručení, jsou splněny všechny předpoklady státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. S ohledem na část kapitálu, která byla použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, je sama úhrada, která musí být provedena za tuto částku, ve výši 1,43 % p.a. (při zohlednění živnostenské daně) považována za ještě běžnou na trhu. Do této míry neexistuje žádné zvýhodnění, a tím i žádná státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES ve prospěch společnosti Helaba. |
| --- | --- |

(198)

Pokud Helaba za část kapitálu daného k dispozici, která byla zapotřebí k podpoře samotného obchodu a která na základě stupňovitého modelu nebyla použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, nezaplatila přiměřenou úhradu za ručení, jsou splněny všechny předpoklady státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. S ohledem na část kapitálu, která byla použita k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech, je sama úhrada, která musí být provedena za tuto částku, ve výši 1,43 % p.a. (při zohlednění živnostenské daně) považována za ještě běžnou na trhu. Do této míry neexistuje žádné zvýhodnění, a tím i žádná státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES ve prospěch společnosti Helaba.

2.   SLUČITELNOST SE SPOLEČNÝM TRHEM

| (199) | Jelikož vložení vkladu tichého společníka představuje státní podporu ve smyslu uvedeného čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, je nutné zkoumat, zda může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(199)

Jelikož vložení vkladu tichého společníka představuje státní podporu ve smyslu uvedeného čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, je nutné zkoumat, zda může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem.

| (200) | Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi nebo není vyrovnáváno hospodářské znevýhodnění způsobené rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(200)

Žádné z ustanovení o výjimkách čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nelze použít. Podpora nemá ani sociální povahu, ani se neposkytuje individuálním spotřebitelům. Rovněž nejsou odstraňovány škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi nebo není vyrovnáváno hospodářské znevýhodnění způsobené rozdělením Německa.

| (201) | Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani na podporu hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani na podporu rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou není podporován ani žádný významný projekt společného evropského zájmu. Pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví nejsou rovněž cílem podpory. |
| --- | --- |

(201)

Protože podpora nemá žádný regionální cíl – není určena ani na podporu hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ani na podporu rozvoje určitých hospodářských oblastí – neplatí čl. 87 odst. 3 písm. a) ani regionální aspekty čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Podporou není podporován ani žádný významný projekt společného evropského zájmu. Pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví nejsou rovněž cílem podpory.

| (202) | Protože další ekonomická existence společnosti Helaba nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jednoho jediného velkého úvěrového ústavu jako Helaba v Německu mohl vést ke generální krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu k nápravě vážné poruchy v německém hospodářství. |
| --- | --- |

(202)

Protože další ekonomická existence společnosti Helaba nebyla ve hře v okamžiku, kdy bylo opatření provedeno, nevyvstává otázka, zda by úpadek jednoho jediného velkého úvěrového ústavu jako Helaba v Německu mohl vést ke generální krizi bankovního sektoru, což by podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES mohlo ospravedlnit podporu k nápravě vážné poruchy v německém hospodářství.

| (203) | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud podporují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro příspěvky na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě ale neexistují předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. Společnost Helaba není označována jako podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami. |
| --- | --- |

(203)

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES mohou být podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud podporují rozvoj určitých hospodářských činností. Toto by mohlo zásadně platit i pro příspěvky na restrukturalizaci v bankovním sektoru. V daném případě ale neexistují předpoklady pro použití tohoto ustanovení o výjimce. Společnost Helaba není označována jako podnik v obtížích, jehož opětovné dosažení rentability by mělo být podporováno státními podporami.

| (204) | Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, který za určitých okolností připouští výjimky z předpisů Smlouvy o ES o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o Službách obecně hospodářského zájmu v bankovním sektoru (50). V daném případě pro to nejsou splněny formální předpoklady: Nebyly přesně uvedeny ani úkoly, které Helaba plní pro realizaci služeb obecně hospodářského zájmu, ani náklady, které z této činnosti vznikají. Proto je jasné, že je převod prováděn bez ohledu na jakékoli služby obecně hospodářského zájmu. Proto také v daném případě není možné aplikovat toto ustanovení o výjimkách. |
| --- | --- |

(204)

Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, který za určitých okolností připouští výjimky z předpisů Smlouvy o ES o státních podporách, platí zásadně také pro sektor finančních služeb. Komise to potvrdila ve své zprávě o Službách obecně hospodářského zájmu v bankovním sektoru (50). V daném případě pro to nejsou splněny formální předpoklady: Nebyly přesně uvedeny ani úkoly, které Helaba plní pro realizaci služeb obecně hospodářského zájmu, ani náklady, které z této činnosti vznikají. Proto je jasné, že je převod prováděn bez ohledu na jakékoli služby obecně hospodářského zájmu. Proto také v daném případě není možné aplikovat toto ustanovení o výjimkách.

| (205) | Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(205)

Protože nelze použít žádnou z výjimek ze zásadního zákazu státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nemůže být stávající podpora považována za slučitelnou se společným trhem.

3.   ŽÁDNÁ STÁVAJÍCÍ PODPORA

| (206) | Oproti tvrzení Německa v jiných řízeních o zemských bankách nelze na kapitálový vklad nahlížet ani jako na institucionální povinnost úvěrového ústavu ani jako na záruku zřizovatele, které jsou kryty stávající úpravou státních podpor, nýbrž je nutné na něj spíše pohlížet jako na novou podporu. |
| --- | --- |

(206)

Oproti tvrzení Německa v jiných řízeních o zemských bankách nelze na kapitálový vklad nahlížet ani jako na institucionální povinnost úvěrového ústavu ani jako na záruku zřizovatele, které jsou kryty stávající úpravou státních podpor, nýbrž je nutné na něj spíše pohlížet jako na novou podporu.

| (207) | Zaprvé není od počátku splněna skutková podstata záruky zřizovatele ve formě ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky nestačil k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientuje ani na uspokojování věřitelů zemské banky, ani nebyl čerpán majetek zemské banky. |
| --- | --- |

(207)

Zaprvé není od počátku splněna skutková podstata záruky zřizovatele ve formě ručení za ztrátu vůči věřitelům pro případ, že by majetek banky nestačil k jejich uspokojení. Kapitálový vklad se neorientuje ani na uspokojování věřitelů zemské banky, ani nebyl čerpán majetek zemské banky.

| (208) | Zadruhé není splněna ani skutková podstata institucionální povinnosti úvěrového ústavu. Tato povinnost zavazuje provozovatele úvěrového ústavu, Sparkassenverband Hessen-Thüringen, aby společnost Helaba vybavil prostředky, které jsou požadovány pro řádný provoz společnosti Helaba, pokud se rozhodne pro její pokračování. Společnost Helaba však nebyla k okamžiku kapitálového vkladu rozhodně v situaci, ve které již nebyl z důvodu nedostatku vlastních prostředků možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy požadován pro zachování řádného provozu zemské banky. Zemská banka proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu země mohla jako (spolu)vlastník i v budoucnosti využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Pro takové normální ekonomické rozhodnutí země jako (spolu)vlastníka nelze ovšem „nouzový předpis“ institucionální povinnosti úvěrového ústavu aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné stávající úpravy podpory podle čl. 87 odst. 1, čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad klasifikovat jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, 88 odst. 3 Smlouvy o ES a adekvátně jej zkoumat. |
| --- | --- |

(208)

Zadruhé není splněna ani skutková podstata institucionální povinnosti úvěrového ústavu. Tato povinnost zavazuje provozovatele úvěrového ústavu, Sparkassenverband Hessen-Thüringen, aby společnost Helaba vybavil prostředky, které jsou požadovány pro řádný provoz společnosti Helaba, pokud se rozhodne pro její pokračování. Společnost Helaba však nebyla k okamžiku kapitálového vkladu rozhodně v situaci, ve které již nebyl z důvodu nedostatku vlastních prostředků možný řádný provoz. Kapitálový vklad nebyl tedy požadován pro zachování řádného provozu zemské banky. Zemská banka proto ve smyslu vědomého hospodářského kalkulu země mohla jako (spolu)vlastník i v budoucnosti využít v hospodářské soutěži šance na trhu. Pro takové normální ekonomické rozhodnutí země jako (spolu)vlastníka nelze ovšem „nouzový předpis“ institucionální povinnosti úvěrového ústavu aplikovat. Z nedostatku jiné použitelné stávající úpravy podpory podle čl. 87 odst. 1, čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES je proto nutné tento kapitálový vklad klasifikovat jako novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, 88 odst. 3 Smlouvy o ES a adekvátně jej zkoumat.

VII.   ZÁVĚR

| (209) | Uvedená podpora nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem ani podle čl. 87 odst. 2 a odst. 3, ani podle jiného ustanovení Smlouvy o ES. Podpora by proto měla být prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a prvek podpory protiprávního opatření by měl být Německem vyžádán zpět, |
| --- | --- |

(209)

Uvedená podpora nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem ani podle čl. 87 odst. 2 a odst. 3, ani podle jiného ustanovení Smlouvy o ES. Podpora by proto měla být prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a prvek podpory protiprávního opatření by měl být Německem vyžádán zpět,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Vzdání se přiměřené úhrady ve výši 0,3 % p.a. (před zdaněním podniku) za část kapitálu převedeného zemí Hesensko na Landesbank Hessen-Thüringen – Girozentrale, kterou tato může od dne 31. prosince 1998 používat jako záruku, představuje podporu neslučitelnou se společným trhem.

2.   Podpora uvedená v odst. 1 činí pro období od 31. prosince 1998 do 31. prosince 20036,09 mil. EUR.

Článek 2

1.   Německo zruší podporu uvedenou ve čl. 1 odst. 1 nejpozději do 31. prosince 2004.

2.   Německo učiní veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možno získat od příjemce nazpět podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1, jež mu byla udělena protiprávně. Vrácená částka zahrnuje následující:

| a) | pro zúčtovací období 31. prosinec 1998 až 31. prosinec 2003 částku uvedenou v čl. 1 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

pro zúčtovací období 31. prosinec 1998 až 31. prosinec 2003 částku uvedenou v čl. 1 odst. 2;

| b) | pro zúčtovací období od 1. ledna 2004 do okamžiku zrušení podpory částku, která se zjistí podle metody uvedené v čl. 1 odst. 1. |
| --- | --- |

b)

pro zúčtovací období od 1. ledna 2004 do okamžiku zrušení podpory částku, která se zjistí podle metody uvedené v čl. 1 odst. 1.

Článek 3

Navrácení se provede bezodkladně postupem daným vnitrostátními procesními předpisy za předpokladu, že tento postup umožní okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.

Částka, která má být vrácena, zahrnuje úroky od okamžiku, kdy mohl příjemce touto protiprávně udělenou podporou disponovat, až do okamžiku jejího úplného vrácení.

Úroky se vypočítají podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (51).

Článek 4

Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí za použití dotazníku uvedeného v příloze, jaká opatření přijalo k jeho splnění.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 20. října 2004.

Za Komisi

Neelie KROES

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 72, 26.3.2003, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. C 140, 5.5.1998, s. 9 (rozhodnutí o zahájení řízení).

2

(3)  Úř. věst. L 150, 23.6.2000, s. 1. Proti rozhodnutí byly podány žaloby Německem (EuGH; C-376/99), Severním Porýním-Vestfálskem (EuGEI; T-233/99) a společností WestLB (EuGEI; T-228/99); Komise zahájila řízení o porušení smlouvy (EuGH; C-209/00).

3

(4)  Rozsudek z 6. března 2003 ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen, Sb. rozh. 2003, II-435.

4

(5)  NordLB: Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 2; BayernLB: Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 13; HLB: Úř. věst. C 81, 4.4.2003, s. 24; Helaba: Úř. věst. C 73, 26.3.2003, s. 3 a LBKiel: Úř. věst. C 76, 28.3.2003, s. 2.

5

(6)  Důvěrná informace, také dále označována [...]

6

(7)  Úř. věst. L 386, 30.12.1989, zrušen a nahrazen směrnicí 2000/12/ES, Úř. věst. L 126, 26.5.2000.

7

(8)  Úř. věst. L 124, 5.5.1989, zrušen a nahrazen směrnicí 2000/12/ES.

8

(9)  Stanovisko Německa ze dne 23. června 2004, s. 2-7

9

(10)  Viz stanovisko Německa ze dne 9. dubna 2003, s. 25: Variabilně úročitelná tranše vkladu tichého společníka přijatého Deutsche Bank v lednu 1998 ve výši 700 mil. USD s platností na 10 let.

10

(11)  Viz stanovisko Německa ze dne 9. dubna 2003, s. 25: Tranše vkladu tichého společníka přijatého Dresdner Bank v květnu 1999 ve výši 1000 mil. USD s platností na 32 let.

11

(12)  Viz graf v příloze 15 stanoviska Německa ze dne 9. dubna 2003.

12

(13)  Aby bylo možné vyloučit účinky inflace, musí být přitom pro každé časové období vkladu určena sazba výnosnosti dlouhodobých státních dluhopisů nejprve bez zohlednění očekávané inflace. Pro odhad dlouhodobé nerizikové základní úrokové sazby se potom k „reálné základní úrokové sazbě“ v okamžiku pozorování přičítá odhad dlouhodobé průměrné očekávané inflace ve výši 3,60 %.

13

(14)  BdB doplňuje pro porovnání také teoretické hodnoty beta podle modulu Capital Asset Pricing (CAPM), které se, jak konstatuje, od stanovených hodnot téměř neliší.

14

(15)  [...] zní: „[...]“

15

(16)  Viz Börsenzeitung ze dne 7. listopadu 2003 a International Financial Review ze dne 22. listopadu 2003.

16

Börsenzeitung

International Financial Review

(17)

17

| (+) | Názvy uvedených soukromých velkých bank jsou důvěrnou informací a v tabulce jsou označeny jako Banka A, Banka B a Banka C. |
| --- | --- |

(+)

+

Názvy uvedených soukromých velkých bank jsou důvěrnou informací a v tabulce jsou označeny jako Banka A, Banka B a Banka C.

(18)  vycházeje z plného připočtení ke kmenovému kapitálu

18

(19)  včetně kumulativních přednostních akcií po dekonsolidaci svěřeneckých společností

19

(20)  Rozsudek ve spojených právních věcech T-228/99 a T-233/99.

20

(21)  Sdělení Komise členským státům: Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 Směrnice Komise 80/723/EHS o státních podnicích ve zpracovatelském průmyslu, Úř. věst.. C 307, 13.11.1993, s. 3, viz bod 11. V tomto sdělení jde sice výslovně o zpracovatelský průmysl, ale zásada platí bez pochyby i pro všechna ostatní odvětví hospodářství. Co se týče finančních služeb, bylo toto stvrzeno řadou rozhodnutí Komise, např. v případech Crédit Lyonnais (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28) a GAN (Úř. věst. L 78, 16.3.1998, s. 1).

21

(22)  Rozsudek WestLB bod 206 a další.

22

(23)  Důvěrná informace, zde označena jako Banka I.

23

(24)  Důvěrná informace, zde označena jako Banka II.

24

(25)  Důvěrná informace, zde označena jako Banka III.

25

(26)  Důvěrná informace, zde označena jako Banka IV.

26

(27)  Důvěrná informace, zde označena jako Banka V.

27

(28)  Sdělení spolkové vlády ze dne 1. října 2004, s. 16.

28

(29)  Odpověď Německa ze dne 23. června 2004, s. 12.

29

(30)  Odpověď Německa ze dne 23. června 2004, s. 12, příloha 29/2004, Fitch Ratings: Bank Rating Methodology: May 2004, S. 12: „Principal considerations are profitability, balance sheet integrity (including capitalisation), franchise, management, operating environment, consistency, as well as size (in terms of a bank's equity capital)“.

30

Principal considerations are profitability, balance sheet integrity (including capitalisation), franchise, management, operating environment, consistency, as well as size (in terms of a bank's equity capital)

.

(31)  Důvod spočívá, jak již bylo uvedeno, v jasném přeplnění minimálních norem z hlediska právního dohledu pro kapitálové podíly (podíl základního kapitálu ve výši 4,0 %, celková charakteristika popř. podíl vlastních prostředků 8,0 %) v relevantním období, v čemž pravděpodobně spočívá důležitý rozdíl vzhledem k situaci společnosti WestLB. V roce 1997, tzn. před vložením vkladu, podle zásady I k § 10a zákona o bankách činila charakteristika základního kapitálu pro koncern Helaba 4,8 % a pro jednotlivý ústav Helaba 5,0 %. Podle zásady Banky pro mezinárodní zúčtování plateb činil podíl základního kapitálu (Tier I) 1997 5,4 %. Celková charakteristika popř. podíl vlastních prostředků činil v roce 1997 8,9 % popř. 9,6 % pro koncern a 9,2 % pro jednotlivý ústav. Také na pozadí obchodního růstu plánovaného pro následující obchodní léta ze strany společnosti Helaba neexistovala žádná bezprostřední nutnost přijetí základního kapitálu v částce 1 264,4 mil. EUR.

31

(32)  Viz stanovisko Německa ze dne 9. dubna 2003, příloha 15-16. Údaje se vztahují k přirážce na refinancování pro euro-banky vůči státním dluhopisům jakož i k přirážce na refinancování bankovních dluhopisů (10-leté zástavní listy) vůči státním dluhopisům. Kvůli nedostatku údajů ohledně odpovídající přirážky na refinancování vůči US-Treasuries a na základě zásadní hospodářské srovnatelnosti používá Komise uvedené rozmezí pro přirážky na refinancování také pro US-Treasuries, protože nejde o přesná čísla, nýbrž o řádovou velikost ke zjištění rozmezí pro rozhodující úhradu za ručení.

32

(33)  Viz výše uvedené stanovisko Německa ze dne 9. dubna 2003, přílohy 2-4, 8-12, 17-18.

33

(34)  Korektura pomocí srážky provedená Komisí na základě údajů poskytnutých Německem.

34

(35)  Přirážka na refinancování vůči US-Treasuries se stejnou dobou platnosti, viz stanovisko Německa ze dne 9. dubna 2003, s. 27

35

(36)  2. tranše pevně úročitelná, ale ekvivalentní podmínky.

36

(37)  Přirážka na refinancování vůči US-Treasuries se stejnou dobou platnosti, viz stanovisko Německa ze dne 9. dubna 2003, s. 27.

37

(38)  Odpověď Německa ze dne 23. srpna 2004, příloha 6.

38

(39)  Odpověď Německa ze dne 23. srpna 2004, s. 11-12. U uvedených [...] soukromých bank Německa, [...], [...] a [...], se tento podíl ve výši cca 5 % v roce 1998 zvýšil až na cca 20-30 % v roce 2003. Tento podíl společnosti Helaba je podle údajů Německa v rámci rozmezí pozorovatelného u zemských bank od 33 % do 72 %.

39

(40)  To automaticky neznamená, že by se země vůči společnosti Helaba zavázala „navždy“ popř. že již nikdy nebude moci disponovat prostředky shrnutými ve vkladu tichého společníka. Země spíše mohla svá práva z vkladu tichého společníka – přinejmenším se souhlasem společnosti Helaba – postoupit třetí osobě za úplatu. Zastupitelnost vkladu tichého společníka není proto nutně redukována na nulu.

40

(41)  Viz shora uvedené stanovisko Německa ze dne 9. dubna 2003, přílohy 2-4, 8-12, 17-18.

41

(42)  Korektura pomocí srážky provedená Komisí na základě údajů poskytnutých Německem.

42

(43)  Přirážka na refinancování vůči US-Treasuries se stejnou dobou platnosti, viz stanovisko Německa ze dne 9. dubna 2003, s. 27.

43

(44)  Stanovisko Německa ze dne 9. dubna 2004, S. 28.

44

(45)  Přirážka k úhradě perpetuálu společnosti Deutsche Bank (sjednaná pevná úhrada ve výši 6,60 %) se zde s 1,94 % p.a. vztahuje k desetiletému státnímu dluhopisu, aby ho učinila lépe srovnatelným s vkladem tichého společníka Dresdner Bank časově omezeným na 12 let (1,65 % nad desetiletými státními dluhopisy) a aby proto bylo možné získat představu o výši přirážky za trvalost vkladu. Ve shora uvedené tabulce se přirážka na úhradu téhož perpetuálu proti tomu s 1,15 % p.a. vztahuje k 30-letým státním dluhopisům, protože tyto představují relevantní období pozorování (30 let je na trhu považována za „quasi-permanent“). Úhrada vztahující se k 30-letým státním dluhopisům je nižší, protože při normální úrokové křivce, tak jak je k dispozici, se dlouhodobější (30-leté) dluhopisy vyplácejí výše než krátkodobější (10-leté) a tím představují vyšší odčitatelnou položku ze sjednané pevné úhrady 6,60 % p.a.

45

perpetuálu

perpetuálu

(46)  Ve skutečnosti je situace samozřejmě mnohem komplikovanější, např. kvůli mimorozvahovým položkám, rozdílným významům rizik pro aktiva a položkám s nulovým rizikem. Jádro úvahy zůstává tímto nedotčeno.

46

(47)  Situace zůstává stejná, pokud se vezme v úvahu možnost opatření doplňkových vlastních prostředků až do výše základních vlastních prostředků (faktor 25 místo 12,5 pro základní vlastní prostředky)

47

(48)  K 6) srážka za zajištění na základě nižšího prozatímního stanovení v rozvaze ke dni 31. prosince 1998: Podle údajů Německa () nebyl proces uznání bankovním dohledem ke dni 31.12.1998 ještě uzavřen, takže nejprve byla do rozvahy dosazena hodnota 1 023 mil. EUR (2 000 mil. DEM). Hodnota ve výši 1 264 mil. EUR vycházející z hodnotícího procesu byla zaúčtována bezprostředně po hodnocení a podle toho byla přijata do roční účetní závěrky za rok 1999. Komise s ohledem na tento proces považuje za vhodné, aby ve prospěch společnosti Helaba provedla srážku za zajištění z kapitálové základny za rok 1999, která má být uhrazena. Věřitelé společnosti Helaba vzali pro posouzení schopnosti splácet úvěr během roku 1999 za základ čísla roční účetní závěrky za rok 1998 s prozatímně stavenou nižší částkou vkladu tichého společníka ve výši 1 023 mil. EUR. Následně musí být v roce 1999 hrazen pouze rozdíl mezi touto částkou a základním kapitálem využitelným podle stupňovitého modelu k podpoře konkurenceschopnosti v bankovních obchodech s provizí avala 0,3 % p.a. (před zdaněním), tedy [...] mil. EUR. Pro následující roky hodnota v rozvaze za předchozí rok odpovídá hodnotě vkladu tichého společníka uvedené v roční rozvaze.

48

(49)  Viz odpověď Německa ze dne 23. srpna 2004, s. 6-7.

(50)  Tato zpráva byla předložena Radě Ecofin dne 23. listopadu 1998, ovšem nebyla zveřejněna. Je možné ji nalézt na Generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž Komise a internetové webové stránce Komise.

50

(51)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

51

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/194 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/194

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 25. ledna 2006

o státní podpoře uskutečněné Nizozemskem ve prospěch organizace AZ a společnosti AZ Vastgoed BV

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 80)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/743/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | V dopisech zaevidovaných dne 26. června a 6. února 2003 obdržela Komise stížnosti týkající se státní podpory uskutečněné Nizozemskem ve prospěch fotbalového klubu AZ Alkmaar. V průběhu předběžného šetření stížností obdržela Komise od stěžovatelů a nizozemských orgánů doplňující informace. |
| --- | --- |

(1)

V dopisech zaevidovaných dne 26. června a 6. února 2003 obdržela Komise stížnosti týkající se státní podpory uskutečněné Nizozemskem ve prospěch fotbalového klubu AZ Alkmaar. V průběhu předběžného šetření stížností obdržela Komise od stěžovatelů a nizozemských orgánů doplňující informace.

| (2) | Komise dopisem ze dne 23. července 2003 informovala Nizozemsko o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s uvedenými opatřeními řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky. |
| --- | --- |

(2)

Komise dopisem ze dne 23. července 2003 informovala Nizozemsko o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s uvedenými opatřeními řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky.

| (3) | Nizozemsko požádalo o prodloužení lhůty pro podání připomínek; této žádosti se vyhovělo. V dopisech zaevidovaných ve dnech 29. října a 5. listopadu 2003 Nizozemsko odpovědělo na rozhodnutí zahájit řízení. |
| --- | --- |

(3)

Nizozemsko požádalo o prodloužení lhůty pro podání připomínek; této žádosti se vyhovělo. V dopisech zaevidovaných ve dnech 29. října a 5. listopadu 2003 Nizozemsko odpovědělo na rozhodnutí zahájit řízení.

| (4) | V prosinci 2003 obdržela Komise různé dopisy s připomínkami zúčastněných stran. Uvedené zúčastněné strany zaslaly další připomínky prostřednictvím dopisů, které byly zaevidovány ve dnech 9. února, 6. dubna a 6. října 2004. |
| --- | --- |

(4)

V prosinci 2003 obdržela Komise různé dopisy s připomínkami zúčastněných stran. Uvedené zúčastněné strany zaslaly další připomínky prostřednictvím dopisů, které byly zaevidovány ve dnech 9. února, 6. dubna a 6. října 2004.

| (5) | Na jaře 2004 obdržela Komise informace, že obec zamýšlí opětovně jednat o dohodě s organizací AZ a společností AZ Vastgoed. Z tohoto důvodu Komise požádala dopisem ze dne 3. června 2004 nizozemské orgány o další informace, které na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. července 2004. Nizozemské orgány odpověděly, že obec skutečně uvažuje o uzavření nové dohody s organizací AZ a společností AZ Vastgoed. Dále zopakovaly, že na základě příkazu k pozastavení podpory soudním dvorem v Amsterdamu (3) nebylo možné dohodu provést. Nizozemské orgány poskytly další údaje dopisem zaevidovaným dne 5. listopadu 2004 , v němž potvrdily, že mezi uvedenými stranami byla uzavřena nová dohoda a že předchozí dohoda byla zrušena. |
| --- | --- |

(5)

Na jaře 2004 obdržela Komise informace, že obec zamýšlí opětovně jednat o dohodě s organizací AZ a společností AZ Vastgoed. Z tohoto důvodu Komise požádala dopisem ze dne 3. června 2004 nizozemské orgány o další informace, které na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. července 2004. Nizozemské orgány odpověděly, že obec skutečně uvažuje o uzavření nové dohody s organizací AZ a společností AZ Vastgoed. Dále zopakovaly, že na základě příkazu k pozastavení podpory soudním dvorem v Amsterdamu (3) nebylo možné dohodu provést. Nizozemské orgány poskytly další údaje dopisem zaevidovaným dne 5. listopadu 2004 , v němž potvrdily, že mezi uvedenými stranami byla uzavřena nová dohoda a že předchozí dohoda byla zrušena.

II.   POPIS

| (6) | Obec Alkmaar uzavřela dne 7. prosince 2001 dohodu s organizací AZ a společností AZ Vastgoed BV (dále jen „AZ“ a „AZ Vastgoed“) týkající se nového umístění fotbalového stadionu. Tato dohoda mezi obcí Alkmaar na jedné straně a organizací AZ a společností AZ Vastgoed na straně druhé se týkala čtyř transakcí souvisejících s prodejem různých pozemků. |
| --- | --- |

(6)

Obec Alkmaar uzavřela dne 7. prosince 2001 dohodu s organizací AZ a společností AZ Vastgoed BV (dále jen „AZ“ a „AZ Vastgoed“) týkající se nového umístění fotbalového stadionu. Tato dohoda mezi obcí Alkmaar na jedné straně a organizací AZ a společností AZ Vastgoed na straně druhé se týkala čtyř transakcí souvisejících s prodejem různých pozemků.

| (7) | Podle nizozemských orgánů byly organizaci AZ a společnosti AZ Vastgoed prodány dva pozemky na výstavbu nového stadionu, provozních prostorů a parkoviště. Obec Alkmaar prodala pozemek, na němž je postaven stávající stadion, organizaci AZ. Organizace AZ a společnost AZ Vastgoed by měly starý stadión zbourat, pozemek připravit k výstavbě a postavit na něm 150 bytů. Organizaci AZ byl nakonec prodán i pozemek na vybudování tréninkových zařízení. Dohoda ukládá kupujícím pozemků povinnosti. Organizace AZ a společnost AZ Vastgoed musí vybudovat stanovenou infrastrukturu a zajišťovat její údržbu. |
| --- | --- |

(7)

Podle nizozemských orgánů byly organizaci AZ a společnosti AZ Vastgoed prodány dva pozemky na výstavbu nového stadionu, provozních prostorů a parkoviště. Obec Alkmaar prodala pozemek, na němž je postaven stávající stadion, organizaci AZ. Organizace AZ a společnost AZ Vastgoed by měly starý stadión zbourat, pozemek připravit k výstavbě a postavit na něm 150 bytů. Organizaci AZ byl nakonec prodán i pozemek na vybudování tréninkových zařízení. Dohoda ukládá kupujícím pozemků povinnosti. Organizace AZ a společnost AZ Vastgoed musí vybudovat stanovenou infrastrukturu a zajišťovat její údržbu.

| (8) | V červenci 2003 se Komise rozhodla zahájit řízení; pokud uvedená dohoda představovala státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, bylo možné pochybovat o tom, zda je podpora organizaci AZ a společnosti AZ Vastgoed slučitelná se Smlouvou o ES. |
| --- | --- |

(8)

V červenci 2003 se Komise rozhodla zahájit řízení; pokud uvedená dohoda představovala státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, bylo možné pochybovat o tom, zda je podpora organizaci AZ a společnosti AZ Vastgoed slučitelná se Smlouvou o ES.

| (9) | Vzhledem k tomu, že soudní dvůr v Amsterdamu vydal v dubnu 2004 příkaz k pozastavení uskutečňování dohody, nebyly pozemky nikdy převedeny, jak původně stanovila dohoda ze dne 7. prosince 2001. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k tomu, že soudní dvůr v Amsterdamu vydal v dubnu 2004 příkaz k pozastavení uskutečňování dohody, nebyly pozemky nikdy převedeny, jak původně stanovila dohoda ze dne 7. prosince 2001.

| (10) | V listopadu 2004 sdělily nizozemské orgány Komisi, že dohoda uzavřená dne 7. prosince 2001 mezi obcí Alkmaar a organizací AZ a společností AZ Vastgoed byla zrušena. |
| --- | --- |

(10)

V listopadu 2004 sdělily nizozemské orgány Komisi, že dohoda uzavřená dne 7. prosince 2001 mezi obcí Alkmaar a organizací AZ a společností AZ Vastgoed byla zrušena.

| (11) | Podle Nizozemska byla vedena další jednání a bylo provedeno ocenění pozemků nezávislým odborníkem v souladu se sdělením Komise o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (4). Po tomto ocenění byla uzavřena nová dohoda mezi obcí a společností Egedi BV (právní nástupkyně společnosti AZ Vastgoed). |
| --- | --- |

(11)

Podle Nizozemska byla vedena další jednání a bylo provedeno ocenění pozemků nezávislým odborníkem v souladu se sdělením Komise o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (4). Po tomto ocenění byla uzavřena nová dohoda mezi obcí a společností Egedi BV (právní nástupkyně společnosti AZ Vastgoed).

| (12) | Z tohoto důvodu byla dohoda, která byla předmětem vyšetřování, zrušena, neboť se formální vyšetřovací řízení stalo bezpředmětným. Formální vyšetřovací řízení je proto nutno ukončit. |
| --- | --- |

(12)

Z tohoto důvodu byla dohoda, která byla předmětem vyšetřování, zrušena, neboť se formální vyšetřovací řízení stalo bezpředmětným. Formální vyšetřovací řízení je proto nutno ukončit.

III.   ZÁVĚR

| (13) | Vzhledem k tomu, že dohoda, jež byla předmětem formálního vyšetřovacího řízení, byla zrušena, je nyní celé vyšetřování bezpředmětné. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k tomu, že dohoda, jež byla předmětem formálního vyšetřovacího řízení, byla zrušena, je nyní celé vyšetřování bezpředmětné.

| (14) | Z tohoto důvodu by mělo být formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené dohody mezi obcí Alkmaar na straně jedné a organizací AZ a společností AZ Vastgoed na straně druhé ukončeno. |
| --- | --- |

(14)

Z tohoto důvodu by mělo být formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené dohody mezi obcí Alkmaar na straně jedné a organizací AZ a společností AZ Vastgoed na straně druhé ukončeno.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 22 Smlouvy o ES, které bylo zahájeno 23. července 2003 vůči organizaci AZ a společnosti AZ Vastgoed, se ukončuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 25. ledna 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 266, 5.11.2003, s. 8.

1

(2)  Úř. věst. C 266, 5.11.2003, s. 8.

2

(3)  Soudní dvůr v Amsterdamu (Gerechtshof Amsterdam), 1.4.2004, LJN: AO6912, 206/03 KG (www.rechtspraak.nl).

3

(4)  Úř. věst. C 209, 10.7.1997, s. 3.

4

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/196 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/196

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

8. března 2006

státní podpoře Německa poskytnuté společnosti Magog Schiefergruben GmbH & Co. KG

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 641)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/744/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ -

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, zejména na čl. 88 odst. 2 pododst. 1 této smlouvy,

s ohledem na o Smlouvu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této smlouvy,

po vyžádání vyjádření účastníků (1) podle těchto článků a po zohlednění jejich stanovisek,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   ŘÍZENÍ

| (1) | Dne 12. listopadu 2003 byla Komisi doručena stížnost německého konkurenta společnosti Magog kvůli domnělé státní podpoře poskytnuté ve prospěch společnosti Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG (dále jen „Magog“). Komise si dne 25. listopadu 2003 vyžádala od Německa informace vztahující se k věci, které Německo sdělilo dopisem ze dne 4. března 2004, jenž byl téhož dne doručen. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. listopadu 2003 byla Komisi doručena stížnost německého konkurenta společnosti Magog kvůli domnělé státní podpoře poskytnuté ve prospěch společnosti Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG (dále jen „Magog“). Komise si dne 25. listopadu 2003 vyžádala od Německa informace vztahující se k věci, které Německo sdělilo dopisem ze dne 4. března 2004, jenž byl téhož dne doručen.

| (2) | Dne 6. října 2004 zahájila Komise formální přezkumné řízení kvůli dotčené podpoře. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala všechny účastníky řízení, aby zaujali stanovisko k tvrzené podpoře. Na základě této výzvy obdržela Komise dopisem ze dne 14. prosince 2004, který jí byl doručen dne 16. prosince 2004, vyjádření od společností Rathscheck Schiefer und Dachsysteme KG, I. B. Rathscheck Söhne KG Moselschiefer-Bergwerke a Theis-Böger GmbH (dále jen „Rathscheck a Theis-Böger“) a dopisem ze dne 7. prosince 2004, který byl doručen 13. prosince 2004, obdržela Komise vyjádření od třetí osoby, která si nepřála být jmenována. |
| --- | --- |

(2)

Dne 6. října 2004 zahájila Komise formální přezkumné řízení kvůli dotčené podpoře. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala všechny účastníky řízení, aby zaujali stanovisko k tvrzené podpoře. Na základě této výzvy obdržela Komise dopisem ze dne 14. prosince 2004, který jí byl doručen dne 16. prosince 2004, vyjádření od společností Rathscheck Schiefer und Dachsysteme KG, I. B. Rathscheck Söhne KG Moselschiefer-Bergwerke a Theis-Böger GmbH (dále jen „Rathscheck a Theis-Böger“) a dopisem ze dne 7. prosince 2004, který byl doručen 13. prosince 2004, obdržela Komise vyjádření od třetí osoby, která si nepřála být jmenována.

| (3) | Vyjádření byla odeslána Německu dopisy ze dne 3. ledna 2005 a 7. července 2005. Německo na tato vyjádření odpovědělo dopisem ze dne 11. března 2005, který byl doručen téhož dne, a dopisem ze dne 31. srpna 2005, který byl doručen dne 1. září 2005. |
| --- | --- |

(3)

Vyjádření byla odeslána Německu dopisy ze dne 3. ledna 2005 a 7. července 2005. Německo na tato vyjádření odpovědělo dopisem ze dne 11. března 2005, který byl doručen téhož dne, a dopisem ze dne 31. srpna 2005, který byl doručen dne 1. září 2005.

| (4) | Na zahájení formálního přezkumného řízení odpovědělo Německo dopisem ze dne 6. prosince 2004, který byl doručen dne 13. prosince 2004. Komise si dne 5. října 2005 vyžádala další informace, které Německo sdělilo dopisem ze dne 15. listopadu 2005, jenž byl doručen dne 16. listopadu 2005. Přílohy byly poslány dopisem ze dne 18. listopadu, jenž byl doručen 24. listopadu 2005. Dopisem ze dne 21. prosince 2005, který byl doručen téhož dne, sdělilo Německo další informace. |
| --- | --- |

(4)

Na zahájení formálního přezkumného řízení odpovědělo Německo dopisem ze dne 6. prosince 2004, který byl doručen dne 13. prosince 2004. Komise si dne 5. října 2005 vyžádala další informace, které Německo sdělilo dopisem ze dne 15. listopadu 2005, jenž byl doručen dne 16. listopadu 2005. Přílohy byly poslány dopisem ze dne 18. listopadu, jenž byl doručen 24. listopadu 2005. Dopisem ze dne 21. prosince 2005, který byl doručen téhož dne, sdělilo Německo další informace.

II.   POPIS PODPORY

2.1.   Zvýhodněný podnik

| (5) | Zvýhodněný podnik Magog se sídlem Bad Fredeburg, Severní Porýní-Vestfálsko, se zabývá produkcí břidlice. V roce 2002 podnik zaměstnával 43 pracovníků a měl bilanční sumu menší než 5 miliónů EUR. Vzhledem k tomu, že je splněno kritérium nezávislosti, je třeba zařadit podnik mezi malé podniky ve smyslu doporučení Komise ze dne 6. května 2003, které se týká definice nejmenších podniků, jakož i malých a středních podniků (3). |
| --- | --- |

(5)

Zvýhodněný podnik Magog se sídlem Bad Fredeburg, Severní Porýní-Vestfálsko, se zabývá produkcí břidlice. V roce 2002 podnik zaměstnával 43 pracovníků a měl bilanční sumu menší než 5 miliónů EUR. Vzhledem k tomu, že je splněno kritérium nezávislosti, je třeba zařadit podnik mezi malé podniky ve smyslu doporučení Komise ze dne 6. května 2003, které se týká definice nejmenších podniků, jakož i malých a středních podniků (3).

2.2.   Záměr

| (6) | Na základě žádosti Westfälischer Schieferverband e. V. podpořila spolková země Severní Porýní-Vestfálsko v letech 2002 až 2003 vývoj nového postupu na řezání střešní břidlice (projekt „Vývoj a zkoušky robotizované, číslicově řízené výroby v oblasti těžby střešní břidlice“). Projekt byl prováděn společností Magog, která je členem Westfälisch Schieferverband e. V., ve spolupráci s jednou vysokou školou hospodářství a techniky. |
| --- | --- |

(6)

Na základě žádosti Westfälischer Schieferverband e. V. podpořila spolková země Severní Porýní-Vestfálsko v letech 2002 až 2003 vývoj nového postupu na řezání střešní břidlice (projekt „Vývoj a zkoušky robotizované, číslicově řízené výroby v oblasti těžby střešní břidlice“). Projekt byl prováděn společností Magog, která je členem Westfälisch Schieferverband e. V., ve spolupráci s jednou vysokou školou hospodářství a techniky.

| (7) | Podle údajů Německa spočíval cíl záměru ve vývoji inovativní techniky pro zpracování střešní břidlice tak, aby se snížila zdravotní zátěž pracovníků. Doposud převážně manuální dokončovací úpravy střešní břidlice způsobovaly tělesnou zátěž pracovníkům. Z německého pohledu přispěl projekt podstatně ke zvýšení bezpečnosti práce a představuje model pro celou oblast těžby střešní břidlice. |
| --- | --- |

(7)

Podle údajů Německa spočíval cíl záměru ve vývoji inovativní techniky pro zpracování střešní břidlice tak, aby se snížila zdravotní zátěž pracovníků. Doposud převážně manuální dokončovací úpravy střešní břidlice způsobovaly tělesnou zátěž pracovníkům. Z německého pohledu přispěl projekt podstatně ke zvýšení bezpečnosti práce a představuje model pro celou oblast těžby střešní břidlice.

| (8) | Podle návrhu se celý projekt „Vývoj a zkoušky robotizované, číslicově řízené výroby v oblasti těžby střešní břidlice“ skládal ze tří fází: jako první měl být vyvinut prototyp, druhá fáze předvídala výstavbu haly a ve třetí fázi měla být nová technika uvedena do praxe. |
| --- | --- |

(8)

Podle návrhu se celý projekt „Vývoj a zkoušky robotizované, číslicově řízené výroby v oblasti těžby střešní břidlice“ skládal ze tří fází: jako první měl být vyvinut prototyp, druhá fáze předvídala výstavbu haly a ve třetí fázi měla být nová technika uvedena do praxe.

| (9) | Pouze první fáze byl podporována spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko. Náklady na první fázi byly původně stanoveny na částku 1 293 110 EUR, přičemž spolková země Severní Porýní-Vestfálsko měla převzít 60 % nákladů, tzn. 775 866 EUR. Na konci činily náklady na první fázi částku 1 223 945 EUR, z čehož bylo spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko financováno 702 093 EUR (57 %). |
| --- | --- |

(9)

Pouze první fáze byl podporována spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko. Náklady na první fázi byly původně stanoveny na částku 1 293 110 EUR, přičemž spolková země Severní Porýní-Vestfálsko měla převzít 60 % nákladů, tzn. 775 866 EUR. Na konci činily náklady na první fázi částku 1 223 945 EUR, z čehož bylo spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko financováno 702 093 EUR (57 %).

| (10) | Konečné náklady na první fázi lze rozčlenit podle
  tabulka 1: | EUR |
| --- | --- | --- |
| Studie proveditelnosti | 25 565 |
| Vývoj prototypu (zařízení 1) | 464 410 |
| Vývoj a pořízení dvou výrobních zařízení (zařízení 2 a 3) | 733 970 |
| CELKEM | 1 223 945 |

(10)

Konečné náklady na první fázi lze rozčlenit podle

tabulka 1:

EUR

Studie proveditelnosti

25 565

Vývoj prototypu (zařízení 1)

464 410

Vývoj a pořízení dvou výrobních zařízení (zařízení 2 a 3)

733 970

CELKEM

1 223 945

| (11) | Společnost Magog zadala zhotovení studie proveditelnosti vývoje robotizované, číslicově řízené výroby v oblasti těžby střešní břidlice, která byla vyhotovena v březnu 2002. Náklady studie činily 25 565 EUR. |
| --- | --- |

(11)

Společnost Magog zadala zhotovení studie proveditelnosti vývoje robotizované, číslicově řízené výroby v oblasti těžby střešní břidlice, která byla vyhotovena v březnu 2002. Náklady studie činily 25 565 EUR.

| (12) | Podle studie proveditelnosti byl v areálu společnosti Magog vyvinut a postaven prototyp, který nesloužil průmyslové výrobě, ale pouze testovacím účelům (zařízení 1). Otestování se konalo v listopadu a prosinci 2002 a prototyp byl v lednu 2003 rozebrán na součástky. Náklady na zhotovení prototypu činily 464 410 EUR. |
| --- | --- |

(12)

Podle studie proveditelnosti byl v areálu společnosti Magog vyvinut a postaven prototyp, který nesloužil průmyslové výrobě, ale pouze testovacím účelům (zařízení 1). Otestování se konalo v listopadu a prosinci 2002 a prototyp byl v lednu 2003 rozebrán na součástky. Náklady na zhotovení prototypu činily 464 410 EUR.

| (13) | Na základě zkušeností získaných otestováním prototypu postavil podnik zařízení pro průmyslovou výrobu. Testování ukázalo, že kvůli různé velikosti střešních břidlic by pro průmyslovou výrobu byla nutná alespoň dvě zařízení. První zařízení využitelné pro průmyslovou výrobu bylo postaveno v lednu 2003 (zařízení 2), druhé bylo postaveno v dubnu 2003 (zařízení 3). V průběhu roku 2003 byla zařízení 2 a 3 dále testována, aby se jejich provoz zlepšil. Od počátku roku 2004 probíhá výroba na zařízeních 2 a 3 bezproblémově. Náklady na zařízení 2 a 3 činily 733 970 EUR. |
| --- | --- |

(13)

Na základě zkušeností získaných otestováním prototypu postavil podnik zařízení pro průmyslovou výrobu. Testování ukázalo, že kvůli různé velikosti střešních břidlic by pro průmyslovou výrobu byla nutná alespoň dvě zařízení. První zařízení využitelné pro průmyslovou výrobu bylo postaveno v lednu 2003 (zařízení 2), druhé bylo postaveno v dubnu 2003 (zařízení 3). V průběhu roku 2003 byla zařízení 2 a 3 dále testována, aby se jejich provoz zlepšil. Od počátku roku 2004 probíhá výroba na zařízeních 2 a 3 bezproblémově. Náklady na zařízení 2 a 3 činily 733 970 EUR.

| (14) | Fáze 1 popsaná v odstavcích 8-13 byla částí celkového konceptu modernizace výrobního procesu ve společnosti Magog, který zahrnoval další fáze. Fáze 2 a 3 byly zahájeny v roce 2003 a skončily v roce 2005. Kromě toho byly od roku 2002 uskutečněny investice do těžby břidlice (ražení chodeb). Podle údajů Německa zahrnovaly fáze 2 a 3 a ražení chodeb následující investice, které byly částí obecného konceptu modernizace
  tabulka 2: | | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | hala 2002 | 16 576 |
| 2 | hala 2005 | 213 175 |
| 3 | pila | 267 774 |
| 4 | úprava vody | 35 740 |
| 5 | připojení kanceláře | 2 570 |
| 6 | trhací přístroj | 105 840 |
| 7 | náklady na patent | 65 128 |
| 8 | ražení chodeb 2002-2005 | 557 378 |
| 9 | ražení chodeb 2006-2007 | 176 800 |
| 10 | personální mzdové náklady (vedoucí projektu/inženýr 2004/2005) | 84 247 |
| 11 | demolice provozní budovy | 8 245 |
| 12 | architektův honorář | 5 733 |
| | CELKEM | 1 539 205
   (4) |

(14)

Fáze 1 popsaná v odstavcích 8-13 byla částí celkového konceptu modernizace výrobního procesu ve společnosti Magog, který zahrnoval další fáze. Fáze 2 a 3 byly zahájeny v roce 2003 a skončily v roce 2005. Kromě toho byly od roku 2002 uskutečněny investice do těžby břidlice (ražení chodeb). Podle údajů Německa zahrnovaly fáze 2 a 3 a ražení chodeb následující investice, které byly částí obecného konceptu modernizace

tabulka 2:

EUR

1

hala 2002

16 576

2

hala 2005

213 175

3

pila

267 774

4

úprava vody

35 740

5

připojení kanceláře

2 570

6

trhací přístroj

105 840

7

náklady na patent

65 128

8

ražení chodeb 2002-2005

557 378

9

ražení chodeb 2006-2007

176 800

10

personální mzdové náklady (vedoucí projektu/inženýr 2004/2005)

84 247

11

demolice provozní budovy

8 245

12

architektův honorář

5 733

CELKEM

1 539 205
   (4)

| (15) | Náklady uváděné na „halu 2002“ ve výši 16 576 EUR se týkaly opravy a renovace existující pilnice v roce 2002 (bod 1 v tabulce 2). |
| --- | --- |

(15)

Náklady uváděné na „halu 2002“ ve výši 16 576 EUR se týkaly opravy a renovace existující pilnice v roce 2002 (bod 1 v tabulce 2).

| (16) | Investice do „haly 2005“ se týkaly tehdejšího skladu, který byl v letech 2004 a 2005 výrazně přestavěn a nyní se používá pro výrobu (bod 2). Přestavba haly byla nutná, aby do ní bylo možné umístit nový výrobní proces opírající se o nově vyvíjené roboty. Přestavba haly zahrnovala také pořízení nové pily (bod 3), která byla potřebná pro vestavbu nových robotů. |
| --- | --- |

(16)

Investice do „haly 2005“ se týkaly tehdejšího skladu, který byl v letech 2004 a 2005 výrazně přestavěn a nyní se používá pro výrobu (bod 2). Přestavba haly byla nutná, aby do ní bylo možné umístit nový výrobní proces opírající se o nově vyvíjené roboty. Přestavba haly zahrnovala také pořízení nové pily (bod 3), která byla potřebná pro vestavbu nových robotů.

| (17) | Pro nový výrobní proces bylo potřeba rovněž pořídit nové zařízení na úpravu vody nutné pro chlazení nové pily (bod 4). Nová pila je větší než původní, a má proto zvýšenou potřebu vody. Náklady na připojení kanceláře (bod 5) souvisejí také s investicemi do haly 2005 a do pily. |
| --- | --- |

(17)

Pro nový výrobní proces bylo potřeba rovněž pořídit nové zařízení na úpravu vody nutné pro chlazení nové pily (bod 4). Nová pila je větší než původní, a má proto zvýšenou potřebu vody. Náklady na připojení kanceláře (bod 5) souvisejí také s investicemi do haly 2005 a do pily.

| (18) | Trhací přístroj (bod 6) je vozidlo, kterého se používá při dobývání břidlice v těžebním závodě a byl získán společností Magog v roce 2004. |
| --- | --- |

(18)

Trhací přístroj (bod 6) je vozidlo, kterého se používá při dobývání břidlice v těžebním závodě a byl získán společností Magog v roce 2004.

| (19) | U patentových nákladů v bodě 7 se jedná o poplatky právníkům za přihlášení patentů, které jsou spojeny s projektem. |
| --- | --- |

(19)

U patentových nákladů v bodě 7 se jedná o poplatky právníkům za přihlášení patentů, které jsou spojeny s projektem.

| (20) | U nákladů v oblasti těžby břidlice v letech 2002 – 2005 se jedná o investice do ražení chodeb (bod 8). Na roky 2006 a 2007 jsou náklady podniku na ražbu chodeb v obou těchto letech odhadovány na částku uvedenou pod bodem 9. Náklady na vedoucího projektu a inženýra v letech 2004/2005 (bod 10) souvisejí s těžebními činnostmi uváděnými v bodech 8 a 9. |
| --- | --- |

(20)

U nákladů v oblasti těžby břidlice v letech 2002 – 2005 se jedná o investice do ražení chodeb (bod 8). Na roky 2006 a 2007 jsou náklady podniku na ražbu chodeb v obou těchto letech odhadovány na částku uvedenou pod bodem 9. Náklady na vedoucího projektu a inženýra v letech 2004/2005 (bod 10) souvisejí s těžebními činnostmi uváděnými v bodech 8 a 9.

| (21) | Náklady na demolici budovy (bod 11) vznikly v červenci 2005 a týkaly se demolice blíže neoznačené provozní budovy. |
| --- | --- |

(21)

Náklady na demolici budovy (bod 11) vznikly v červenci 2005 a týkaly se demolice blíže neoznačené provozní budovy.

| (22) | Architektův honorář (bod 12) lze rozčlenit dále na 3 600 EUR za stavbu „haly 2005“ a 2 133 EUR za další položky. |
| --- | --- |

(22)

Architektův honorář (bod 12) lze rozčlenit dále na 3 600 EUR za stavbu „haly 2005“ a 2 133 EUR za další položky.

2.3.   Finanční opatření

| (23) | Spolková země Severní Porýní-Vestfálsko poskytla příspěvek ve výši 702 093 EUR na základě „Technologického programu hornictví“. Cílem tohoto programu byla podpora projektů, které přispívají ke zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví pracovníků v hornictví, jakož i ke zlepšení životního prostředí v hornictví. Programem potenciálně zvýhodněná byla technicko-vědecká občanská zařízení. Program byl zastaven ke konci roku 2003. |
| --- | --- |

(23)

Spolková země Severní Porýní-Vestfálsko poskytla příspěvek ve výši 702 093 EUR na základě „Technologického programu hornictví“. Cílem tohoto programu byla podpora projektů, které přispívají ke zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví pracovníků v hornictví, jakož i ke zlepšení životního prostředí v hornictví. Programem potenciálně zvýhodněná byla technicko-vědecká občanská zařízení. Program byl zastaven ke konci roku 2003.

| (24) | Rozhodnutí o poskytnutí podpory bylo vydáno dne 19. prosince 2001. Příspěvek byl vyplácen v období srpen 2002 až prosinec 2003 v několika splátkách podle průběhu projektu. |
| --- | --- |

(24)

Rozhodnutí o poskytnutí podpory bylo vydáno dne 19. prosince 2001. Příspěvek byl vyplácen v období srpen 2002 až prosinec 2003 v několika splátkách podle průběhu projektu.

| (25) | Společnost Magog disponuje veškerými vlastnickými právy k výsledkům projektu a veškerými užívacími právy. Část výnosů, které případně společnost Magog získá zhodnocením výsledků, musí odvést spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko. Odsouhlasení příspěvku bylo vázáno na podmínku dalšího šíření výsledků projektu. Společnost Magog musí zveřejnit výsledky alespoň v jednom uznávaném německém odborném časopise. Podle německých údajů udělila společnost Magog licenci jednomu soutěžiteli. Článek o výsledcích byl uveřejněn v časopise hornického svazu „Bergbau“. |
| --- | --- |

(25)

Společnost Magog disponuje veškerými vlastnickými právy k výsledkům projektu a veškerými užívacími právy. Část výnosů, které případně společnost Magog získá zhodnocením výsledků, musí odvést spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko. Odsouhlasení příspěvku bylo vázáno na podmínku dalšího šíření výsledků projektu. Společnost Magog musí zveřejnit výsledky alespoň v jednom uznávaném německém odborném časopise. Podle německých údajů udělila společnost Magog licenci jednomu soutěžiteli. Článek o výsledcích byl uveřejněn v časopise hornického svazu „Bergbau“.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO PŘEZKUMNÉHO ŘÍZENÍ

| (26) | Komise zahájila formální přezkumné řízení, protože má pochybnosti o tom, že finanční opatření nepředstavuje státní podporu, jak tvrdí Německo. Podle názoru Komise zajistilo finanční opatření společnosti Magog selektivní výhodu, protože zavedení nové technologie zvýšilo produktivitu podniku a zlepšilo jeho konkurenceschopnost, aniž by podnik musel nést všechny náklady. Komise je mimo jiné také toho názoru, že byl narušen obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(26)

Komise zahájila formální přezkumné řízení, protože má pochybnosti o tom, že finanční opatření nepředstavuje státní podporu, jak tvrdí Německo. Podle názoru Komise zajistilo finanční opatření společnosti Magog selektivní výhodu, protože zavedení nové technologie zvýšilo produktivitu podniku a zlepšilo jeho konkurenceschopnost, aniž by podnik musel nést všechny náklady. Komise je mimo jiné také toho názoru, že byl narušen obchod mezi členskými státy.

| (27) | Ohledně možných výjimek podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy o založení ES (dále jen „SES“) Komise nejprve konstatovala, že společnost Magog nemá své sídlo v oblasti podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo c) SES. |
| --- | --- |

(27)

Ohledně možných výjimek podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy o založení ES (dále jen „SES“) Komise nejprve konstatovala, že společnost Magog nemá své sídlo v oblasti podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo c) SES.

| (28) | Podle názoru Komise by mohl být projekt případně hodnocen jako investiční záměr ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 SES na státní podpory malým a středním podnikům (5), avšak zpochybnila, že byla dodržena přípustná horní hranice ve výši 7,5 % hrubé míry podpory způsobilých investičních nákladů u středních podniků a 15 % hrubé míry podpory u malých podniků. |
| --- | --- |

(28)

Podle názoru Komise by mohl být projekt případně hodnocen jako investiční záměr ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 SES na státní podpory malým a středním podnikům (5), avšak zpochybnila, že byla dodržena přípustná horní hranice ve výši 7,5 % hrubé míry podpory způsobilých investičních nákladů u středních podniků a 15 % hrubé míry podpory u malých podniků.

| (29) | Komise vzala rovněž v úvahu, že část projektu by mohla být zařazena jako předvýrobní vývojová činnost ve smyslu komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory (6), podle něhož jsou přípustné státní podpory pro základní výzkum, aplikovaný výzkum a předvýrobní vývoj. Přitom ovšem vyslovila pochybnost, zda byla dodržena přípustná hrubá míra podpory ve výši 35 % u malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(29)

Komise vzala rovněž v úvahu, že část projektu by mohla být zařazena jako předvýrobní vývojová činnost ve smyslu komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory (6), podle něhož jsou přípustné státní podpory pro základní výzkum, aplikovaný výzkum a předvýrobní vývoj. Přitom ovšem vyslovila pochybnost, zda byla dodržena přípustná hrubá míra podpory ve výši 35 % u malých a středních podniků.

| (30) | Komise dále uvedla, že posoudila slučitelnost podpory se společným zájmem obecně a zvláště pak s cílem ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků ve smyslu článku 137 SES. |
| --- | --- |

(30)

Komise dále uvedla, že posoudila slučitelnost podpory se společným zájmem obecně a zvláště pak s cílem ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků ve smyslu článku 137 SES.

IV.   VYJÁDŘENÍ ÚČASTNÍKU

| (31) | Komise obdržela vyjádření od firem Rathscheck a Theis-Böger, jakož i od soutěžitele, který si nepřál být jmenován. |
| --- | --- |

(31)

Komise obdržela vyjádření od firem Rathscheck a Theis-Böger, jakož i od soutěžitele, který si nepřál být jmenován.

4.1.   Rathscheck a Theis-Böger

| (32) | Ve svém vyjádření k zahájení formálního přezkumného řízení společnosti Rathscheck a Theis-Böger objasnily, že trh se střešní břidlicí je jednotným trhem a že neexistuje žádný zvláštní trh pro „staroněmeckou krytinu“. I kdyby byla „staroněmecká krytina“ odděleným trhem, vedla by podpora přesto k ovlivnění hospodářské soutěže, protože nový robot by mohl být použit i k výrobě běžné střešní břidlice a španělští výrobci břidlice nejsou činní pouze na trhu s konečnými produkty, nýbrž také na trhu s meziprodukty. Společnosti Rathscheck a Theis-Böger poukázaly na to, že v rostoucí míře vyrábí „staroněmeckou krytinu“ ze španělské surové břidlice. |
| --- | --- |

(32)

Ve svém vyjádření k zahájení formálního přezkumného řízení společnosti Rathscheck a Theis-Böger objasnily, že trh se střešní břidlicí je jednotným trhem a že neexistuje žádný zvláštní trh pro „staroněmeckou krytinu“. I kdyby byla „staroněmecká krytina“ odděleným trhem, vedla by podpora přesto k ovlivnění hospodářské soutěže, protože nový robot by mohl být použit i k výrobě běžné střešní břidlice a španělští výrobci břidlice nejsou činní pouze na trhu s konečnými produkty, nýbrž také na trhu s meziprodukty. Společnosti Rathscheck a Theis-Böger poukázaly na to, že v rostoucí míře vyrábí „staroněmeckou krytinu“ ze španělské surové břidlice.

| (33) | K možné slučitelnosti se společným trhem prohlásily společnosti Rathscheck a Theis-Böger, že podpora není slučitelná se společným trhem, neboť dává společnosti Magog možnost nabízet svoje produkty na trhu za nižší cenu než konkurenti a dokonce za nižší cenu než španělské podniky. |
| --- | --- |

(33)

K možné slučitelnosti se společným trhem prohlásily společnosti Rathscheck a Theis-Böger, že podpora není slučitelná se společným trhem, neboť dává společnosti Magog možnost nabízet svoje produkty na trhu za nižší cenu než konkurenti a dokonce za nižší cenu než španělské podniky.

| (34) | Společnosti Rathscheck a Theis-Böger odmítly tvrzení Německa, že příspěvek neposkytuje společnosti Magog žádnou výhodu. Sama společnost Magog nepopřela, že podpora přispěje k výraznému zvýšení rentability. |
| --- | --- |

(34)

Společnosti Rathscheck a Theis-Böger odmítly tvrzení Německa, že příspěvek neposkytuje společnosti Magog žádnou výhodu. Sama společnost Magog nepopřela, že podpora přispěje k výraznému zvýšení rentability.

| (35) | Společnosti Rathscheck a Theis-Böger předložily také informace o pozadí trhu se střešní břidlicí. Poukázaly na to, že celková produkce střešní břidlice má ve Společenství od roku 2001 sestupnou tendenci. Na Španělsko, které je jedinou zemí s výrazným přebytkem vývozu, připadá 95 % produkce ve Společenství. Všichni výrobci ve Společenství jsou malými a středními podniky. |
| --- | --- |

(35)

Společnosti Rathscheck a Theis-Böger předložily také informace o pozadí trhu se střešní břidlicí. Poukázaly na to, že celková produkce střešní břidlice má ve Společenství od roku 2001 sestupnou tendenci. Na Španělsko, které je jedinou zemí s výrazným přebytkem vývozu, připadá 95 % produkce ve Společenství. Všichni výrobci ve Společenství jsou malými a středními podniky.

| (36) | Společnosti Rathscheck a Theis-Böger popřely, že vývoj robotizované číslicově řízené výroby střešní břidlice představuje pravou inovaci. Běžná střešní břidlice se již několik let vyrábí ve Španělsku pomocí velmi moderních přípravových strojů. K zařazení části projektu mezi předvýrobní vývoj poukázaly společnosti Rathscheck a Theis-Böger na to, že v žádném případě nebyla dodržena přípustná míra podpory. |
| --- | --- |

(36)

Společnosti Rathscheck a Theis-Böger popřely, že vývoj robotizované číslicově řízené výroby střešní břidlice představuje pravou inovaci. Běžná střešní břidlice se již několik let vyrábí ve Španělsku pomocí velmi moderních přípravových strojů. K zařazení části projektu mezi předvýrobní vývoj poukázaly společnosti Rathscheck a Theis-Böger na to, že v žádném případě nebyla dodržena přípustná míra podpory.

| (37) | Společnosti Rathscheck a Theis-Böger odmítly argumentaci Německa, že podpora vede ke zlepšení pracovních podmínek. Podpora nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem jenom proto, že slouží cíli ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků ve smyslu článku 137 SES. |
| --- | --- |

(37)

Společnosti Rathscheck a Theis-Böger odmítly argumentaci Německa, že podpora vede ke zlepšení pracovních podmínek. Podpora nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem jenom proto, že slouží cíli ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků ve smyslu článku 137 SES.

4.2.   Soutěžitel, který si nepřál být jmenován

| (38) | Soutěžitel, který si nepřál být jmenován, poukázal ve svém vyjádření k zahájení formálního přezkumného řízení na to, že německé stavitelství a trh s krytinami v posledních letech stagnuje. Příspěvek německému výrobci by byl proto škodlivý. On sám vyrábí surovou břidlici, která se používá v Německu k výrobě „staroněmecké břidlice“. |
| --- | --- |

(38)

Soutěžitel, který si nepřál být jmenován, poukázal ve svém vyjádření k zahájení formálního přezkumného řízení na to, že německé stavitelství a trh s krytinami v posledních letech stagnuje. Příspěvek německému výrobci by byl proto škodlivý. On sám vyrábí surovou břidlici, která se používá v Německu k výrobě „staroněmecké břidlice“.

V.   VYJÁDŘENÍ NĚMECKA

| (39) | Německo ve svém vyjádření k zahájení formálního přezkumného řízení argumentovalo, že u příspěvku se nejedná o státní podporu, protože obchod mezi členskými státy není dotčen. Břidlice, kterou společnost Magog vyrábí na nově vyvinutém zařízení, představuje obzvláště kvalitní střešní břidlici tzv. staroněmeckou krytinovou desku. Trh pro tuto břidlici je regionálním trhem a omezuje se na určité oblasti v Německu. Obchod mezi členskými státy proto není narušen. |
| --- | --- |

(39)

Německo ve svém vyjádření k zahájení formálního přezkumného řízení argumentovalo, že u příspěvku se nejedná o státní podporu, protože obchod mezi členskými státy není dotčen. Břidlice, kterou společnost Magog vyrábí na nově vyvinutém zařízení, představuje obzvláště kvalitní střešní břidlici tzv. staroněmeckou krytinovou desku. Trh pro tuto břidlici je regionálním trhem a omezuje se na určité oblasti v Německu. Obchod mezi členskými státy proto není narušen.

| (40) | Pro případ, že by Komise měla zastávat názor, že bude narušen obchod mezi členskými státy, může příspěvek Německa prohlásit za slučitelný se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) SES. Opatření splňuje předpoklady předběžné studie k proveditelnosti předvýrobních vývojových činností ve smyslu bodu 5.4. komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory a předvýrobní vývojové činnosti malého podniku. Kromě toho lze na podporu nahlížet přímo na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) SES jako na podporu slučitelnou se společným trhem. Opatření přispívá k dosažení jednoho z důležitých komunitárních cílů podle článku 137 SES a týká se hospodářské činnosti, u níž, pokud vůbec narušuje hospodářskou soutěž, neexistuje na komunitární úrovni žádná intenzivní soutěž. Německo předložilo kromě toho také podrobný popis projektu, jakož i výkaz nákladů a údaje k postavení podniku jako malého a středního podniku. |
| --- | --- |

(40)

Pro případ, že by Komise měla zastávat názor, že bude narušen obchod mezi členskými státy, může příspěvek Německa prohlásit za slučitelný se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) SES. Opatření splňuje předpoklady předběžné studie k proveditelnosti předvýrobních vývojových činností ve smyslu bodu 5.4. komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory a předvýrobní vývojové činnosti malého podniku. Kromě toho lze na podporu nahlížet přímo na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) SES jako na podporu slučitelnou se společným trhem. Opatření přispívá k dosažení jednoho z důležitých komunitárních cílů podle článku 137 SES a týká se hospodářské činnosti, u níž, pokud vůbec narušuje hospodářskou soutěž, neexistuje na komunitární úrovni žádná intenzivní soutěž. Německo předložilo kromě toho také podrobný popis projektu, jakož i výkaz nákladů a údaje k postavení podniku jako malého a středního podniku.

| (41) | Ve své odpovědi na vyjádření společnosti Rathscheck a Theis-Böger Německo zdůraznilo, že obchod mezi členskými státy nebyl narušen. Německo poukázalo na to, že na regionálním trhu existuje intenzivní hospodářská soutěž. Podle názoru Německa nevede provádění projektu k poklesu výrobních nákladů u společnosti Magog. Projekt je možno podporovat kromě toho i podle komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory, přičemž podpora může být zařazena mezi podpory slučitelné se společným trhem. Německo zpochybnilo správnost argumentace společnosti Rathscheck a Theis-Böger, podle níž mají vyrábět „staroněmeckou krytinu“ ze španělské surové břidlice. |
| --- | --- |

(41)

Ve své odpovědi na vyjádření společnosti Rathscheck a Theis-Böger Německo zdůraznilo, že obchod mezi členskými státy nebyl narušen. Německo poukázalo na to, že na regionálním trhu existuje intenzivní hospodářská soutěž. Podle názoru Německa nevede provádění projektu k poklesu výrobních nákladů u společnosti Magog. Projekt je možno podporovat kromě toho i podle komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory, přičemž podpora může být zařazena mezi podpory slučitelné se společným trhem. Německo zpochybnilo správnost argumentace společnosti Rathscheck a Theis-Böger, podle níž mají vyrábět „staroněmeckou krytinu“ ze španělské surové břidlice.

| (42) | K vyjádření soutěžitele, který si nepřál být jmenován, Německo poznamenalo, že podporovaní roboti nejsou používáni k výrobě břidlice, která ve Španělsku běžně převládala. Neexistuje proto žádné narušení hospodářské soutěže ve vztahu ke španělské břidlici. Prohlášení soutěžitele, který si nepřál být jmenován, že vyrábí břidlici, která se v Německu používá k výrobě „staroněmecké břidlice“, je nesprávné. |
| --- | --- |

(42)

K vyjádření soutěžitele, který si nepřál být jmenován, Německo poznamenalo, že podporovaní roboti nejsou používáni k výrobě břidlice, která ve Španělsku běžně převládala. Neexistuje proto žádné narušení hospodářské soutěže ve vztahu ke španělské břidlici. Prohlášení soutěžitele, který si nepřál být jmenován, že vyrábí břidlici, která se v Německu používá k výrobě „staroněmecké břidlice“, je nesprávné.

VI.   HODNOCENÍ

6.1.   Existence podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 SES

| (43) | Podle čl. 87 odst. 1 SES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. Podle konstantní judikatury Evropského soudního dvora je předpoklad ovlivnění obchodu splněn, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(43)

Podle čl. 87 odst. 1 SES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. Podle konstantní judikatury Evropského soudního dvora je předpoklad ovlivnění obchodu splněn, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.

| (44) | Podle názoru Komise poskytuje projekt a podpora spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko společnosti Magog výhodu. Příspěvek podpořil podnik při modernizaci jeho výrobního procesu pomocí pořízení nových zařízení. To potvrdily i vlastní podnikové internetové stránky, podle nichž byl projekt prováděn za účelem automatizace řezacího procesu, aby mohl podnik vyrábět cenově příznivou velmi kvalitní břidlici, a tím aby mohl zvýšit svoji konkurenceschopnost. Podpora zvýhodnila společnost Magog, protože jej společnost nezískala na trhu, a proto hrozí, že naruší hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(44)

Podle názoru Komise poskytuje projekt a podpora spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko společnosti Magog výhodu. Příspěvek podpořil podnik při modernizaci jeho výrobního procesu pomocí pořízení nových zařízení. To potvrdily i vlastní podnikové internetové stránky, podle nichž byl projekt prováděn za účelem automatizace řezacího procesu, aby mohl podnik vyrábět cenově příznivou velmi kvalitní břidlici, a tím aby mohl zvýšit svoji konkurenceschopnost. Podpora zvýhodnila společnost Magog, protože jej společnost nezískala na trhu, a proto hrozí, že naruší hospodářskou soutěž.

| (45) | Co se týče ovlivnění obchodu mezi členskými státy, Komise konstatuje, že speciální kvalitativně vysoce hodnocená střešní břidlice, kterou vyrábí společnost Magog, nevytváří žádný speciální trh, nýbrž je třeba ji považovat za část společného trhu se střešní břidlicí. Německo argumentovalo, že výroba a odbyt „staroněmecké břidlice“ se omezuje na určité regiony a že „staroněmeckou břidlici“ nelze na straně poptávky nahradit kvůli její ceně a jejímu účelu použití pomocí běžné střešní břidlice. Komise je naproti tomu toho názoru, že skutečnost, že „staroněmecká břidlice“ je dražší než běžně obchodovaná střešní břidlice a že je poptávána pouze určitými spotřebiteli se zvláštním historickým zájmem, neospravedlňuje závěr považovat „staroněmeckou břidlici“ za zvláštní trh. |
| --- | --- |

(45)

Co se týče ovlivnění obchodu mezi členskými státy, Komise konstatuje, že speciální kvalitativně vysoce hodnocená střešní břidlice, kterou vyrábí společnost Magog, nevytváří žádný speciální trh, nýbrž je třeba ji považovat za část společného trhu se střešní břidlicí. Německo argumentovalo, že výroba a odbyt „staroněmecké břidlice“ se omezuje na určité regiony a že „staroněmeckou břidlici“ nelze na straně poptávky nahradit kvůli její ceně a jejímu účelu použití pomocí běžné střešní břidlice. Komise je naproti tomu toho názoru, že skutečnost, že „staroněmecká břidlice“ je dražší než běžně obchodovaná střešní břidlice a že je poptávána pouze určitými spotřebiteli se zvláštním historickým zájmem, neospravedlňuje závěr považovat „staroněmeckou břidlici“ za zvláštní trh.

| (46) | Podle stěžovatele činí celková produkce břidlice ve Společenství 743 000 tun. Španělsko je zdaleka největším výrobcem střešní břidlice a vyváží významnou část své produkce. Německo vyrábí kolem 9 000 až 10 000 tun střešní břidlice. Podle údajů Německa bylo v roce 2002 dovezeno do Německa více než 100 000 tun španělské střešní břidlice. Komise proto dospěla k závěru, že na trhu se střešní břidlicí existuje obchod mezi členskými státy a že mezi společností Magog a výrobci z jiných členských států existuje hospodářská soutěž. |
| --- | --- |

(46)

Podle stěžovatele činí celková produkce břidlice ve Společenství 743 000 tun. Španělsko je zdaleka největším výrobcem střešní břidlice a vyváží významnou část své produkce. Německo vyrábí kolem 9 000 až 10 000 tun střešní břidlice. Podle údajů Německa bylo v roce 2002 dovezeno do Německa více než 100 000 tun španělské střešní břidlice. Komise proto dospěla k závěru, že na trhu se střešní břidlicí existuje obchod mezi členskými státy a že mezi společností Magog a výrobci z jiných členských států existuje hospodářská soutěž.

| (47) | Opatření bylo uskutečněno spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko. Tím pádem je financováno ze státních prostředků a je třeba je přičíst státu. |
| --- | --- |

(47)

Opatření bylo uskutečněno spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko. Tím pádem je financováno ze státních prostředků a je třeba je přičíst státu.

| (48) | Komise proto dospěla k závěru, že je třeba příspěvek považovat za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 SES, a proto je třeba prošetřit jeho slučitelnost se společným trhem. |
| --- | --- |

(48)

Komise proto dospěla k závěru, že je třeba příspěvek považovat za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 SES, a proto je třeba prošetřit jeho slučitelnost se společným trhem.

6.2.   Výjimky podle čl. 87 odst. 2 a 3 SES

| (49) | Ustanovení čl. 87 odst. 2 a 3 SES předvídají výjimky z obecného zákazu státních podpor zakotveného v odstavci 1. |
| --- | --- |

(49)

Ustanovení čl. 87 odst. 2 a 3 SES předvídají výjimky z obecného zákazu státních podpor zakotveného v odstavci 1.

| (50) | Výjimky v čl. 87 odst. 2 SES se v daném případě neuplatní, neboť podpora nemá sociální charakter, není poskytnuta individuálním spotřebitelům ani nemá za cíl odstranit škody, které vznikly přírodními katastrofami nebo jiným mimořádnými událostmi. Rovněž tak není podpora poskytnuta určitým oblastem, které byly postiženy rozdělením Spolkové republiky Německo. |
| --- | --- |

(50)

Výjimky v čl. 87 odst. 2 SES se v daném případě neuplatní, neboť podpora nemá sociální charakter, není poskytnuta individuálním spotřebitelům ani nemá za cíl odstranit škody, které vznikly přírodními katastrofami nebo jiným mimořádnými událostmi. Rovněž tak není podpora poskytnuta určitým oblastem, které byly postiženy rozdělením Spolkové republiky Německo.

| (51) | Ohledně možných výjimek podle čl. 87 odst. 3 SES je třeba konstatovat, že projekt není uskutečňován v oblasti podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo c) SES, a proto nepřichází regionální podpora do úvahy. |
| --- | --- |

(51)

Ohledně možných výjimek podle čl. 87 odst. 3 SES je třeba konstatovat, že projekt není uskutečňován v oblasti podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo c) SES, a proto nepřichází regionální podpora do úvahy.

| (52) | Nařízení (ES) č. 70/2001 ve znění nařízení (ES) č. 364/2004 (7), které rozšiřuje oblast použití na podporu výzkumu a vývoje, umožňuje státní podpory malým a středním podnikům pro základní výzkum, aplikovaný výzkum a předvýrobní vývoj. Ačkoliv bylo předmětné opatření poskytnuto před nabytím platnosti nařízení (ES) č. 364/2004, je nařízení (ES) č. 70/2001 ve svém změněném znění použitelné, protože podle jeho článku 9a je jednotlivá podpora, která byla poskytnuta před nabytím platnosti nařízení (ES) č. 364/2004 bez povolení Komise při porušení oznamovací povinnosti v čl. 88 odst. 3, slučitelná se společným trhem, pokud splňuje předpoklady nařízení (ES) č. 70/2001 v pozměněném znění. |
| --- | --- |

(52)

Nařízení (ES) č. 70/2001 ve znění nařízení (ES) č. 364/2004 (7), které rozšiřuje oblast použití na podporu výzkumu a vývoje, umožňuje státní podpory malým a středním podnikům pro základní výzkum, aplikovaný výzkum a předvýrobní vývoj. Ačkoliv bylo předmětné opatření poskytnuto před nabytím platnosti nařízení (ES) č. 364/2004, je nařízení (ES) č. 70/2001 ve svém změněném znění použitelné, protože podle jeho článku 9a je jednotlivá podpora, která byla poskytnuta před nabytím platnosti nařízení (ES) č. 364/2004 bez povolení Komise při porušení oznamovací povinnosti v čl. 88 odst. 3, slučitelná se společným trhem, pokud splňuje předpoklady nařízení (ES) č. 70/2001 v pozměněném znění.

| (53) | Základní výzkum je v článku 2 nařízení (ES) č. 70/2001 definován jako činnost zaměřená na rozšíření vědeckých a technických poznatků, které nejsou spojeny s průmyslovými či obchodními cíli. Aplikovaný výzkum je definován jako plánovitý výzkum nebo kritické šetření zaměřené na získání nových poznatků, jejichž cílem je využít tyto poznatky k vývoji nových výrobků, postupů nebo služeb nebo ke značnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb. Vzhledem k tomu, že u stávajícího projektu jde o vývoj prototypu a dvou zařízení, které mají být využity ve výrobě, nejedná se jednoznačně ani o základní výzkum, ani o výzkum aplikovaný. |
| --- | --- |

(53)

Základní výzkum je v článku 2 nařízení (ES) č. 70/2001 definován jako činnost zaměřená na rozšíření vědeckých a technických poznatků, které nejsou spojeny s průmyslovými či obchodními cíli. Aplikovaný výzkum je definován jako plánovitý výzkum nebo kritické šetření zaměřené na získání nových poznatků, jejichž cílem je využít tyto poznatky k vývoji nových výrobků, postupů nebo služeb nebo ke značnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb. Vzhledem k tomu, že u stávajícího projektu jde o vývoj prototypu a dvou zařízení, které mají být využity ve výrobě, nejedná se jednoznačně ani o základní výzkum, ani o výzkum aplikovaný.

| (54) | Ve stejném článku je definován předvýrobní vývoj jako převedení poznatků aplikovaného výzkumu na projekt, schéma nebo návrh nových, upravených nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb, bez ohledu na to, zda jsou určeny k prodeji nebo k použití, včetně vytvoření prvního prototypu určeného k neobchodním účelům. Kromě toho může rovněž zahrnovat koncepční projektování a návrh alternativních výrobků, postupů nebo služeb jako třeba první demonstrační nebo pilotní projekty, pokud nemohou být přeměněny nebo určeny k průmyslovému použití či obchodnímu využití. |
| --- | --- |

(54)

Ve stejném článku je definován předvýrobní vývoj jako převedení poznatků aplikovaného výzkumu na projekt, schéma nebo návrh nových, upravených nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb, bez ohledu na to, zda jsou určeny k prodeji nebo k použití, včetně vytvoření prvního prototypu určeného k neobchodním účelům. Kromě toho může rovněž zahrnovat koncepční projektování a návrh alternativních výrobků, postupů nebo služeb jako třeba první demonstrační nebo pilotní projekty, pokud nemohou být přeměněny nebo určeny k průmyslovému použití či obchodnímu využití.

| (55) | Komise konstatuje, že první fáze projektu spočívala ve vývoji prototypu a dvou zařízení, které byly následně začleněny do výrobního procesu. Pořízení dvou posledně jmenovaných zařízení nelze podřadit pod předvýrobní vývoj, neboť tato zařízení jsou používána ve výrobě. Naproti tomu vývoj prototypu může být podle názoru Komise považován za předvýrobní vývoj. Prototyp je částí projektu vylepšeného výrobního procesu. Nepoužije se ve výrobě, protože byl v roce 2003 demontován. Ohledně inovativního charakteru bere Komise na vědomí, že vyvíjený prototyp se ve shodě s Německem výrazně odlišuje od dokončovacích strojů používaných k výrobě běžné břidlice ve Španělsku, které nebyly vhodné k výrobě „staroněmecké krytiny“. Navíc byly společnosti Magog v návaznosti na aplikaci projektu uděleny také patenty. |
| --- | --- |

(55)

Komise konstatuje, že první fáze projektu spočívala ve vývoji prototypu a dvou zařízení, které byly následně začleněny do výrobního procesu. Pořízení dvou posledně jmenovaných zařízení nelze podřadit pod předvýrobní vývoj, neboť tato zařízení jsou používána ve výrobě. Naproti tomu vývoj prototypu může být podle názoru Komise považován za předvýrobní vývoj. Prototyp je částí projektu vylepšeného výrobního procesu. Nepoužije se ve výrobě, protože byl v roce 2003 demontován. Ohledně inovativního charakteru bere Komise na vědomí, že vyvíjený prototyp se ve shodě s Německem výrazně odlišuje od dokončovacích strojů používaných k výrobě běžné břidlice ve Španělsku, které nebyly vhodné k výrobě „staroněmecké krytiny“. Navíc byly společnosti Magog v návaznosti na aplikaci projektu uděleny také patenty.

| (56) | Podle čl. 5a odst. 3 nařízení (ES) č. 70/2001 činí přípustná nejvyšší hrubá míra podpory pro předvýrobní vývoj u malých a středních podniků 35 % ze způsobilých nákladů na projekt. Ustanovení čl. 5a odst. 4 dovoluje navýšení až o 10 %, pokud jsou výsledky projektu zpřístupněny na odborných kongresech či vědeckých konferencích širokého dosahu nebo pokud jsou uveřejněny ve vědeckých a technických odborných časopisech. |
| --- | --- |

(56)

Podle čl. 5a odst. 3 nařízení (ES) č. 70/2001 činí přípustná nejvyšší hrubá míra podpory pro předvýrobní vývoj u malých a středních podniků 35 % ze způsobilých nákladů na projekt. Ustanovení čl. 5a odst. 4 dovoluje navýšení až o 10 %, pokud jsou výsledky projektu zpřístupněny na odborných kongresech či vědeckých konferencích širokého dosahu nebo pokud jsou uveřejněny ve vědeckých a technických odborných časopisech.

| (57) | Část výsledků byla zpřístupněna jinému podniku ve formě licence. Kromě toho budou výsledky projektu uveřejněny v odborném časopise. Komise proto dospěla k závěru, že ke stropu podpory ve výši 35 % je možné připočítat navýšení 10 %, takže přípustná nejvyšší možná míra podpory činí 45 %. Vzhledem k tomu, že náklady prototypu činily 464 410 EUR, činí přípustná podpora 208 985 EUR. |
| --- | --- |

(57)

Část výsledků byla zpřístupněna jinému podniku ve formě licence. Kromě toho budou výsledky projektu uveřejněny v odborném časopise. Komise proto dospěla k závěru, že ke stropu podpory ve výši 35 % je možné připočítat navýšení 10 %, takže přípustná nejvyšší možná míra podpory činí 45 %. Vzhledem k tomu, že náklady prototypu činily 464 410 EUR, činí přípustná podpora 208 985 EUR.

| (58) | Nadto lze na studii proveditelnosti v rámci fáze 1 nahlížet jako na studii k prozkoumání technické proveditelnosti na předpolí předvýrobního vývoje ve smyslu článku 5b nařízení (ES) č. 70/2001, pro niž je přípustná míra podpory až do výše 75 % způsobilých nákladů. Náklady na studii proveditelnosti činily 25 565 EUR, takže přípustná výše podpory činí 19 174 EUR. Celková výše přípustné podpory podle nařízení (ES) č. 70/2001 činí tedy 228 158 EUR. |
| --- | --- |

(58)

Nadto lze na studii proveditelnosti v rámci fáze 1 nahlížet jako na studii k prozkoumání technické proveditelnosti na předpolí předvýrobního vývoje ve smyslu článku 5b nařízení (ES) č. 70/2001, pro niž je přípustná míra podpory až do výše 75 % způsobilých nákladů. Náklady na studii proveditelnosti činily 25 565 EUR, takže přípustná výše podpory činí 19 174 EUR. Celková výše přípustné podpory podle nařízení (ES) č. 70/2001 činí tedy 228 158 EUR.

| (59) | Jak již bylo rozvedeno v odstavci (55), není na pořízení zařízení 2 a 3, které se používají pro aplikovanou výrobu, možné nahlížet jako na předvýrobní vývoj, a proto nepřicházejí do úvahy podpory ve smyslu komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory. Na pořízení těchto zařízení může být nicméně nahlíženo jako na investice do hmotných a nehmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001, protože jejich pořízením se dosáhne zásadní změny výrobního procesu společnosti Magog pomocí racionalizace a modernizace stávajícího výrobního procesu. |
| --- | --- |

(59)

Jak již bylo rozvedeno v odstavci (55), není na pořízení zařízení 2 a 3, které se používají pro aplikovanou výrobu, možné nahlížet jako na předvýrobní vývoj, a proto nepřicházejí do úvahy podpory ve smyslu komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory. Na pořízení těchto zařízení může být nicméně nahlíženo jako na investice do hmotných a nehmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001, protože jejich pořízením se dosáhne zásadní změny výrobního procesu společnosti Magog pomocí racionalizace a modernizace stávajícího výrobního procesu.

| (60) | Článek 4 nařízení (ES) č. 70/2001 umožňuje podporu pro investice do hmotných a nehmotných aktiv až do 15 % hrubé míry podpory pro malé podniky. Podle článku 2 se investicemi do hmotných aktiv rozumí investice do dlouhodobých aktiv spojených s vybudováním nového podniku, rozšířením stávajícího podniku, anebo spojených s vyvíjením činnosti vedoucí k základní změně výrobků nebo stávajícího výrobního procesu (zejména pomocí racionalizace, diverzifikace nebo modernizace). Investicemi do nehmotných aktiv se rozumí investice do převodu technologie získáním patentových práv, licencí, know-how nebo nepatentovaných technických znalostí. |
| --- | --- |

(60)

Článek 4 nařízení (ES) č. 70/2001 umožňuje podporu pro investice do hmotných a nehmotných aktiv až do 15 % hrubé míry podpory pro malé podniky. Podle článku 2 se investicemi do hmotných aktiv rozumí investice do dlouhodobých aktiv spojených s vybudováním nového podniku, rozšířením stávajícího podniku, anebo spojených s vyvíjením činnosti vedoucí k základní změně výrobků nebo stávajícího výrobního procesu (zejména pomocí racionalizace, diverzifikace nebo modernizace). Investicemi do nehmotných aktiv se rozumí investice do převodu technologie získáním patentových práv, licencí, know-how nebo nepatentovaných technických znalostí.

| (61) | Náklady na zařízení 2 a 3 činily 733 970 EUR. Německo je toho názoru, že také náklady na fázi 2 a 3 a na ražbu chodeb by měly být zařazeny mezi investice do hmotných a nehmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001 a na základě toho by měly být způsobilé podpory. |
| --- | --- |

(61)

Náklady na zařízení 2 a 3 činily 733 970 EUR. Německo je toho názoru, že také náklady na fázi 2 a 3 a na ražbu chodeb by měly být zařazeny mezi investice do hmotných a nehmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001 a na základě toho by měly být způsobilé podpory.

| (62) | Podle názoru Komise představují náklady na pořízení haly na nový výrobní proces (bod 2 v tabulce 2), pořízení pily na nový výrobní proces (bod 3) a investice do přípravny vody (bod 4) a do připojení kanceláře (bod 5) investice do hmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001. Tyto investice jsou částí projektu racionalizace a modernizace výrobního procesu společnosti Magog, a tím pádem mohou být podle nařízení (ES) č. 70/2001 způsobilé k podpoře. Kromě toho je podle názoru Komise způsobilý podpory i architektův honorář na pořízení „haly 2005“ (3 600 EUR), protože je částí nákladů na „halu 2005“. Náklady na tato opatření činí dohromady 522 859 EUR. |
| --- | --- |

(62)

Podle názoru Komise představují náklady na pořízení haly na nový výrobní proces (bod 2 v tabulce 2), pořízení pily na nový výrobní proces (bod 3) a investice do přípravny vody (bod 4) a do připojení kanceláře (bod 5) investice do hmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001. Tyto investice jsou částí projektu racionalizace a modernizace výrobního procesu společnosti Magog, a tím pádem mohou být podle nařízení (ES) č. 70/2001 způsobilé k podpoře. Kromě toho je podle názoru Komise způsobilý podpory i architektův honorář na pořízení „haly 2005“ (3 600 EUR), protože je částí nákladů na „halu 2005“. Náklady na tato opatření činí dohromady 522 859 EUR.

| (63) | Na rozdíl od Německa dospěla Komise k závěru, že zbývající náklady fáze 2 a 3, jakož i ražba chodeb nejsou způsobilé podpory. Investice do „haly 2002“ (bod 1 v tabulce 2) se týkaly opravy a renovace stávající pily v roce 2002 a jako takové přestavují čisté náhradní investice, které podle nařízení (ES) 70/2001 nejsou způsobilé podpory. |
| --- | --- |

(63)

Na rozdíl od Německa dospěla Komise k závěru, že zbývající náklady fáze 2 a 3, jakož i ražba chodeb nejsou způsobilé podpory. Investice do „haly 2002“ (bod 1 v tabulce 2) se týkaly opravy a renovace stávající pily v roce 2002 a jako takové přestavují čisté náhradní investice, které podle nařízení (ES) 70/2001 nejsou způsobilé podpory.

| (64) | Trhací přístroj je stroj, který se používá při dobývání břidlice v dole (bod 6). Podle názoru Komise nepředstavuje pořízení tohoto stroje investici do hmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001, spíše se jedná u nákladů na pořízení tohoto stroje o čistě provozní náklady. Pořízení trhacího stroje není částí investičního projektu racionalizace a modernizace výrobního procesu společnosti Magog. |
| --- | --- |

(64)

Trhací přístroj je stroj, který se používá při dobývání břidlice v dole (bod 6). Podle názoru Komise nepředstavuje pořízení tohoto stroje investici do hmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001, spíše se jedná u nákladů na pořízení tohoto stroje o čistě provozní náklady. Pořízení trhacího stroje není částí investičního projektu racionalizace a modernizace výrobního procesu společnosti Magog.

| (65) | Náklady na patenty ve formě honoráře pro právníka za ohlášení patentu (bod 7) jsou sice spjaty s racionalizačním a modernizačním projektem, ale nepředstavují náklady způsobilé k podpoře ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001, protože se nejedná o investice na nehmotných aktiv. |
| --- | --- |

(65)

Náklady na patenty ve formě honoráře pro právníka za ohlášení patentu (bod 7) jsou sice spjaty s racionalizačním a modernizačním projektem, ale nepředstavují náklady způsobilé k podpoře ve smyslu nařízení (ES) č. 70/2001, protože se nejedná o investice na nehmotných aktiv.

| (66) | Náklady na ražbu chodeb v letech 2002 až 2005 (bod 8) a předpokládané náklady na ražbu chodeb v letech 2006 až 2007 (bod 9) jsou podle názoru Komise běžnými provozními náklady a není možno je považovat za investice do hmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) 70/2001. To stejné platí pro náklady na vedoucího projektu a inženýra v letech 2004/2005, které byly spojeny s ražbou chodeb (bod 10). |
| --- | --- |

(66)

Náklady na ražbu chodeb v letech 2002 až 2005 (bod 8) a předpokládané náklady na ražbu chodeb v letech 2006 až 2007 (bod 9) jsou podle názoru Komise běžnými provozními náklady a není možno je považovat za investice do hmotných aktiv ve smyslu nařízení (ES) 70/2001. To stejné platí pro náklady na vedoucího projektu a inženýra v letech 2004/2005, které byly spojeny s ražbou chodeb (bod 10).

| (67) | Kromě toho nejsou podle názoru Komise náklady na demolici budovy vzniklé v roce 2005 rovněž způsobilé podpory, protože demolice budovy nebyla částí investičního projektu modernizace a racionalizace výrobního procesu. Demolice spadá spíše do normální obchodní činnosti společnosti Magog, a neodpovídá proto definici investice do hmotných a nehmotných aktiv podle nařízení (ES) č. 70/2001. Zbývající část architektova honoráře (bod 12), který nebyl spjat s „halou 2005“, není podle názoru Komise také částí investičního projektu, protože tento honorář není spojen s investicemi, které jsou částí modernizačního a racionalizačního projektu. |
| --- | --- |

(67)

Kromě toho nejsou podle názoru Komise náklady na demolici budovy vzniklé v roce 2005 rovněž způsobilé podpory, protože demolice budovy nebyla částí investičního projektu modernizace a racionalizace výrobního procesu. Demolice spadá spíše do normální obchodní činnosti společnosti Magog, a neodpovídá proto definici investice do hmotných a nehmotných aktiv podle nařízení (ES) č. 70/2001. Zbývající část architektova honoráře (bod 12), který nebyl spjat s „halou 2005“, není podle názoru Komise také částí investičního projektu, protože tento honorář není spojen s investicemi, které jsou částí modernizačního a racionalizačního projektu.

| (68) | Komise dospěla následně k závěru, že náklady způsobilé podpory na investice do hmotných aktiv a na investice do nehmotných aktiv podle nařízení (ES) č. 70/2001 činí 733 370 EUR na fázi 1 a 522 859 EUR na fáze 2 a 3, tedy celkově 1 256 829 EUR. Vzhledem k tomu, že přípustná míra podpory pro malé podniky činí 15 %, vyplývá z ní přípustný příspěvek na podporu do investic do hmotných a nehmotných aktiv ve výši 188 524 EUR. |
| --- | --- |

(68)

Komise dospěla následně k závěru, že náklady způsobilé podpory na investice do hmotných aktiv a na investice do nehmotných aktiv podle nařízení (ES) č. 70/2001 činí 733 370 EUR na fázi 1 a 522 859 EUR na fáze 2 a 3, tedy celkově 1 256 829 EUR. Vzhledem k tomu, že přípustná míra podpory pro malé podniky činí 15 %, vyplývá z ní přípustný příspěvek na podporu do investic do hmotných a nehmotných aktiv ve výši 188 524 EUR.

| (69) | Komise je toho názoru, že v daném případě nelze aplikovat zbývající komunitární předpisy nebo nařízení, které se mj. týkají podpor na záchranu a restrukturalizaci, podpor na ochranu životního prostředí, podpor zaměstnanosti nebo rizikového kapitálu. |
| --- | --- |

(69)

Komise je toho názoru, že v daném případě nelze aplikovat zbývající komunitární předpisy nebo nařízení, které se mj. týkají podpor na záchranu a restrukturalizaci, podpor na ochranu životního prostředí, podpor zaměstnanosti nebo rizikového kapitálu.

| (70) | Komise rovněž zkoumala, zda je podpora slučitelná se společným zájmem a speciálně s cílem na ochranu zdraví a bezpečnosti pracovníků ve smyslu článku 137 SES. Podle článku 137 SES Společenství podporuje a doplňuje činnost členských států mimo jiné v oblasti zlepšení pracovního prostředí, tak aby bylo chráněno zdraví a bezpečnost pracovníků, a v oblasti zlepšení pracovních podmínek. Komise dospěla k závěru, že podporu nelze považovat za slučitelnou se společným trhem, protože neslouží primárně ke zlepšení pracovního prostředí a k ochraně zdraví a bezpečnosti pracovníků, nýbrž slouží především racionalizaci a modernizaci výrobního procesu společnosti Magog. Skutečnost, že projekt (jako vedlejší efekt) také přispívá ke zlepšení pracovních podmínek a snižuje manuální práci a zatížení hlukem na pracovišti, tento závěr nevyvrací. |
| --- | --- |

(70)

Komise rovněž zkoumala, zda je podpora slučitelná se společným zájmem a speciálně s cílem na ochranu zdraví a bezpečnosti pracovníků ve smyslu článku 137 SES. Podle článku 137 SES Společenství podporuje a doplňuje činnost členských států mimo jiné v oblasti zlepšení pracovního prostředí, tak aby bylo chráněno zdraví a bezpečnost pracovníků, a v oblasti zlepšení pracovních podmínek. Komise dospěla k závěru, že podporu nelze považovat za slučitelnou se společným trhem, protože neslouží primárně ke zlepšení pracovního prostředí a k ochraně zdraví a bezpečnosti pracovníků, nýbrž slouží především racionalizaci a modernizaci výrobního procesu společnosti Magog. Skutečnost, že projekt (jako vedlejší efekt) také přispívá ke zlepšení pracovních podmínek a snižuje manuální práci a zatížení hlukem na pracovišti, tento závěr nevyvrací.

VII.   ZÁVĚR

| (71) | Komise konstatuje, že Německo poskytlo společnosti Magog podporu ve výši 702 093 EUR v rozporu s čl. 88 odst. 3 SES. Podle názoru Komise lze považovat za slučitelný se společným trhem příspěvek ve výši 416 683 EUR (228 158 EUR ve smyslu komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory a 188 524 EUR za investice do hmotných a nehmotných aktiv (8) podle nařízení (ES) č. 70/2001. Zbylá částka ve výši 282 410 EUR není slučitelná se společným trhem a musí být vyžádána zpět, |
| --- | --- |

(71)

Komise konstatuje, že Německo poskytlo společnosti Magog podporu ve výši 702 093 EUR v rozporu s čl. 88 odst. 3 SES. Podle názoru Komise lze považovat za slučitelný se společným trhem příspěvek ve výši 416 683 EUR (228 158 EUR ve smyslu komunitárního rámce pro státní výzkumné a vývojové podpory a 188 524 EUR za investice do hmotných a nehmotných aktiv (8) podle nařízení (ES) č. 70/2001. Zbylá částka ve výši 282 410 EUR není slučitelná se společným trhem a musí být vyžádána zpět,

VYDALA NÁSLEDUJÍCÍ ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 416 683 EUR, kterou Německo poskytlo ve prospěch společnosti Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG, je podle čl. 87 odst. 3 písm. c) slučitelná se společným trhem.

Článek 2

Státní podpora ve výši 285 410 EUR, kterou Německo poskytlo ve prospěch společnosti Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG, není slučitelná se společným trhem.

Článek 3

1.   Německo učiní všechna potřebná opatření, aby podporu uvedenou v článku 2, která byla protiprávně poskytnuta příjemci, vyžádalo zpět.

2.   Vyžádání podpory se uskuteční neprodleně podle předpisů národního práva, pokud tyto umožňují okamžitý výkon rozhodnutí. Podpora, kterou je nutno vyžádat, zahrnuje úroky od okamžiku, od kterého byla protiprávně poskytnutá podpora dána k dispozici příjemci, až do jejího skutečného vrácení.

3.   Úroky, které je třeba žádat podle odstavce 2, se vypočítají podle článku 9 a článku 11 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (9).

4.   Německo formálně vyzve příjemce podpory uvedeného v článku 2 ve lhůtě do 2 měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí k tomu, aby protiprávní a neslučitelnou podporu a splatné úroky vrátil.

Článek 4

Německo sdělí Komisi do 2 měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, která opatření přijalo, aby toto rozhodnutí splnilo. K tomu účelu slouží formulář v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 8. března 2006

za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 282, 19.11.2004, s. 3.

1

(2)  Viz pozn. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.

3

(4)  Z důvodu zaokrouhlení se položky nesečetly přesně.

4

(5)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

5

(6)  Úř. věst. C 45, 17.2.1996, s. 5.

6

(7)  Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 22.

7

(8)  Z důvodu zaokrouhlení se položky nesečetly přesně.

8

(9)  Úř. věst. L 140, 30.11.2004, s. 1.

9

---

PŘÍLOHA

INFORMACE K PROVEDENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE C(2006)641

1.   Výpočet částky, kterou je třeba vyžádat zpět

| 1.1. | Zadejte následující údaje k částce neoprávněné státní podpory, která byla poskytnuta příjemci:








  Datum vyplacení (1) | Částka podpory (2) | Měna | Název zvýhodněné osoby |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Zadejte následující údaje k částce neoprávněné státní podpory, která byla poskytnuta příjemci:

Datum vyplacení (1)

Částka podpory (2)

Měna

Název zvýhodněné osoby

Poznámky:

| 1.2. | Vysvětlete podrobně, jak byly vypočítány úroky, které je třeba zaplatit za vracenou částku. |
| --- | --- |

1.2.

Vysvětlete podrobně, jak byly vypočítány úroky, které je třeba zaplatit za vracenou částku.

2.   Plánované a již uskutečněné opatření k vyžádaní podpory

| 2.1. | Podrobně vysvětlete, která opatření jsou plánována a které již byla učiněna k tomu, aby bylo zajištěno neprodlené a účinné vrácení podpory. Objasněte rovněž, která alternativní opatření existují na úrovni vnitrostátního práva, aby bylo možno provést vrácení. Uveďte případně i právní základ pro učiněná nebo plánovaná opatření. |
| --- | --- |

2.1.

Podrobně vysvětlete, která opatření jsou plánována a které již byla učiněna k tomu, aby bylo zajištěno neprodlené a účinné vrácení podpory. Objasněte rovněž, která alternativní opatření existují na úrovni vnitrostátního práva, aby bylo možno provést vrácení. Uveďte případně i právní základ pro učiněná nebo plánovaná opatření.

| 2.2. | Do kdy bude vrácení podpory uzavřeno? |
| --- | --- |

2.2.

Do kdy bude vrácení podpory uzavřeno?

3.   Již vrácená podpora

| 3.1. | Zadejte následující údaje k částkám, které příjemce již zaplatil:








  Datum (3) | Částka vrácené podpory | Měna | Název zvýhodněné osoby |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Zadejte následující údaje k částkám, které příjemce již zaplatil:

Datum (3)

Částka vrácené podpory

Měna

Název zvýhodněné osoby

| 3.2. | Připojte doklady ohledně zaplacení částek uvedených v tabulce pod číslem 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Připojte doklady ohledně zaplacení částek uvedených v tabulce pod číslem 3.1.

---

(1)

| (o) | Datum/data, kdy byla podpora (jednotlivé splátky podpory) dána k dispozici příjemci (pokud byla podpora vyplacena a pokud bude podpora vrácena v několika splátkách, použijte samostatné řádky) |
| --- | --- |

(o)

Datum/data, kdy byla podpora (jednotlivé splátky podpory) dána k dispozici příjemci (pokud byla podpora vyplacena a pokud bude podpora vrácena v několika splátkách, použijte samostatné řádky)

(2)  Částka, která byla příjemci dána k dispozici (ekvivalent hrubé subvence)

(3)

| (o) | Datum, kdy byla podpora vrácena |
| --- | --- |

(o)

Datum, kdy byla podpora vrácena

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/205 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/205

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 8. března 2006

o státní podpoře Francie – Podpora na záchranu a restrukturalizaci podniku Air Lib

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 649)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/745/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k dotyčnému článku (1),

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 22. ledna 2002 oznámila Francie Evropské komisi podporu na záchranu letecké společnosti „Société d'exploitation AOM Air Liberté“ (dále jen „Air Lib“ nebo „společnost“). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 22. ledna 2002 oznámila Francie Evropské komisi podporu na záchranu letecké společnosti „Société d'exploitation AOM Air Liberté“ (dále jen „Air Lib“ nebo „společnost“).

| (2) | Vzhledem k tomu, že toto opatření bylo provedeno protiprávně před jeho schválením Komisí, bylo zapsáno jako neoznámená podpora pod číslem NN 42/2002. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že toto opatření bylo provedeno protiprávně před jeho schválením Komisí, bylo zapsáno jako neoznámená podpora pod číslem NN 42/2002.

| (3) | Komise dopisem ze dne 24. ledna 2003 (SG (2003) D/228222) informovala Francii o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s touto podporou řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

Komise dopisem ze dne 24. ledna 2003 (SG (2003) D/228222) informovala Francii o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s touto podporou řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy.

| (4) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby jí podaly připomínky k předmětné podpoře do jednoho měsíce od tohoto zveřejnění, tedy do 11. května 2003. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby jí podaly připomínky k předmětné podpoře do jednoho měsíce od tohoto zveřejnění, tedy do 11. května 2003.

| (5) | Komise obdržela tyto připomínky od zúčastněných stran dopisy ze dne 9. května 2003 a ze dne 12. května 2003. Na základě žádosti Komise ze dne 21. května tato třetí strana souhlasila se zrušením důvěrnosti svých připomínek. Tyto připomínky tedy byly zaslány Francii doporučeným dopisem ze dne 23. června 2003 s jednoměsíční lhůtou na předložení připomínek. Francie souběžně předložila svoji odpověď na zahájení řízení dopisem ze dne 19. května 2003. |
| --- | --- |

(5)

Komise obdržela tyto připomínky od zúčastněných stran dopisy ze dne 9. května 2003 a ze dne 12. května 2003. Na základě žádosti Komise ze dne 21. května tato třetí strana souhlasila se zrušením důvěrnosti svých připomínek. Tyto připomínky tedy byly zaslány Francii doporučeným dopisem ze dne 23. června 2003 s jednoměsíční lhůtou na předložení připomínek. Francie souběžně předložila svoji odpověď na zahájení řízení dopisem ze dne 19. května 2003.

| (6) | |
| --- | --- |

(6)

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (7) | Na základě rozhodnutí svých bývalých akcionářů, a zejména společnosti Swissair, již nepokračovat ve své investiční strategii, a protože nebyli noví investoři, společnosti Air Liberté AOM (dříve AOM Minerve), Air Liberté a 5 dceřinných společností se dne 19. června 2001 dostaly do nucené správy obchodního soudu v Créteil. Soud následně dne 27. července 2001 za symbolickou cenu jednoho franku svěřil převzetí aktiv společností v nucené správě společnosti Holco, poté celé dceřinné společnosti, kterou by kontrolovala. Za tímto účelem byla dne 24. srpna 2001 vytvořena Air Lib (obchodní jméno společnosti Société d'exploitation AOM Air Liberté SA), dceřinná společnost Holco SAS, kterou téměř ze sta procent drží pan Corbet. |
| --- | --- |

(7)

Na základě rozhodnutí svých bývalých akcionářů, a zejména společnosti Swissair, již nepokračovat ve své investiční strategii, a protože nebyli noví investoři, společnosti Air Liberté AOM (dříve AOM Minerve), Air Liberté a 5 dceřinných společností se dne 19. června 2001 dostaly do nucené správy obchodního soudu v Créteil. Soud následně dne 27. července 2001 za symbolickou cenu jednoho franku svěřil převzetí aktiv společností v nucené správě společnosti Holco, poté celé dceřinné společnosti, kterou by kontrolovala. Za tímto účelem byla dne 24. srpna 2001 vytvořena Air Lib (obchodní jméno společnosti Société d'exploitation AOM Air Liberté SA), dceřinná společnost Holco SAS, kterou téměř ze sta procent drží pan Corbet.

| (8) | Soud také dne 1. srpna 2001 schválil zásadu transakce navrhované bývalými akcionáři, kdy se Swissair zavázal vyplatit 1,5 miliard FRF (tedy 228,7 milionů EUR). Ovšem na začátku září 2001 Swissair před svým úpadkem zaplatil pouze 1 050 milionů FRF (tedy 160 milionů EUR). Na základě tohoto nedostatku prostředků a na základě dalších problémů způsobených událostmi ze dne 11. září 2001 společnost na roky 2001 a 2001 předpokládala ztráty. Francie tedy uplatnila podporu na záchranu společnosti; podpora s maximální délkou trvání šest měsíců s možností obnovení a maximální výší 30,5 milionů EUR (200 milionů FRF) již byla dne 9. ledna 2002 vyplacena ve výši 16,5 milionů EUR; zbývající část 14 milionů E'UR byla vyplacena dne 28. února 2002. Tato podpora zřejmě pokryla pouze část krátkodobých potřeb společnosti. Protože poté nedošlo k oznámení plánu restrukturalizace společnosti nebo nebyl předložen důkaz o splacení půjčky, Komise dne 9. července 2002 oznámila Francii, že pokračuje v rozboru této záležitosti z pohledu protiprávně poskytnuté podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(8)

Soud také dne 1. srpna 2001 schválil zásadu transakce navrhované bývalými akcionáři, kdy se Swissair zavázal vyplatit 1,5 miliard FRF (tedy 228,7 milionů EUR). Ovšem na začátku září 2001 Swissair před svým úpadkem zaplatil pouze 1 050 milionů FRF (tedy 160 milionů EUR). Na základě tohoto nedostatku prostředků a na základě dalších problémů způsobených událostmi ze dne 11. září 2001 společnost na roky 2001 a 2001 předpokládala ztráty. Francie tedy uplatnila podporu na záchranu společnosti; podpora s maximální délkou trvání šest měsíců s možností obnovení a maximální výší 30,5 milionů EUR (200 milionů FRF) již byla dne 9. ledna 2002 vyplacena ve výši 16,5 milionů EUR; zbývající část 14 milionů E'UR byla vyplacena dne 28. února 2002. Tato podpora zřejmě pokryla pouze část krátkodobých potřeb společnosti. Protože poté nedošlo k oznámení plánu restrukturalizace společnosti nebo nebyl předložen důkaz o splacení půjčky, Komise dne 9. července 2002 oznámila Francii, že pokračuje v rozboru této záležitosti z pohledu protiprávně poskytnuté podpory na restrukturalizaci.

| (9) | Podle informací, které se objevily v tisku nebo na internetových stránkách společnosti, společnost zřejmě otevírala velký počet nových spojů; bylo tomu tak i zpočátku, tedy od zimy roku 2001 se spoji do severní Afriky a od dubna 2002 s nízkorozpočtovými spoji (low cost), které byly nabízeny ve Francii po jménem Air Lib Express; a konečně od konce října 2002 zahájila společnost Air Lib nízkorozpočtové lety z Paříže do Itálie. V této době se také zjistilo, že obchodní dluhy zřejmě nebyly zaplaceny, nebo že byly poskytnuty zvláštní zálohy; doložení plateb sociálních dávek, zálohy poskytnuté společností Air France, zproštění platby DPH, ... K 1. listopadu 2002 podle tisku zřejmě celkový dluh společnost Air Lib vůči veřejným subjektům nebo podnikům činil téměř 90 milionů EUR. Také bylo zamýšleno převzetí společnosti Air Lib akcionářem Společenství, nizozemskou skupinou IMCA. |
| --- | --- |

(9)

Podle informací, které se objevily v tisku nebo na internetových stránkách společnosti, společnost zřejmě otevírala velký počet nových spojů; bylo tomu tak i zpočátku, tedy od zimy roku 2001 se spoji do severní Afriky a od dubna 2002 s nízkorozpočtovými spoji (low cost), které byly nabízeny ve Francii po jménem Air Lib Express; a konečně od konce října 2002 zahájila společnost Air Lib nízkorozpočtové lety z Paříže do Itálie. V této době se také zjistilo, že obchodní dluhy zřejmě nebyly zaplaceny, nebo že byly poskytnuty zvláštní zálohy; doložení plateb sociálních dávek, zálohy poskytnuté společností Air France, zproštění platby DPH, ... K 1. listopadu 2002 podle tisku zřejmě celkový dluh společnost Air Lib vůči veřejným subjektům nebo podnikům činil téměř 90 milionů EUR. Také bylo zamýšleno převzetí společnosti Air Lib akcionářem Společenství, nizozemskou skupinou IMCA.

III.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (10) | Ve svých připomínkách Komisi tato zúčastněná třetí strana, letecká společnost SA Corse Air International (dále jen „Corsair“), zejména předala právní dokumenty, které popisují její činnosti francouzským soudům. Začátkem roku 2003 totiž společnost Corsair u obchodního soudu v Créteil iniciovala předvolání společnosti Air Lib k soudu na základě tvrzení, že této společnosti byly protiprávně poskytnuty podpory, aby je tedy uhradila a aby ukončila výše uvedené obchodní činnosti, které jsou podle ní nekalými praktikami, které vyplývají z těchto uvedených protiprávních podpor. |
| --- | --- |

(10)

Ve svých připomínkách Komisi tato zúčastněná třetí strana, letecká společnost SA Corse Air International (dále jen „Corsair“), zejména předala právní dokumenty, které popisují její činnosti francouzským soudům. Začátkem roku 2003 totiž společnost Corsair u obchodního soudu v Créteil iniciovala předvolání společnosti Air Lib k soudu na základě tvrzení, že této společnosti byly protiprávně poskytnuty podpory, aby je tedy uhradila a aby ukončila výše uvedené obchodní činnosti, které jsou podle ní nekalými praktikami, které vyplývají z těchto uvedených protiprávních podpor.

| (11) | Nařízením ze dne 12. února 2003 a s ohledem mimo jiné na zahájení řízení z podnětu Komise se soud prohlásil ze nepříslušný. Společnost Corsair si svým předložením informací přála získat postoj Komise k této záležitosti, protože rozhodnutí soudu se jí zdálo v protikladu s jeho vlastními rozhodovacími postupy a s judikaturou Společenství. |
| --- | --- |

(11)

Nařízením ze dne 12. února 2003 a s ohledem mimo jiné na zahájení řízení z podnětu Komise se soud prohlásil ze nepříslušný. Společnost Corsair si svým předložením informací přála získat postoj Komise k této záležitosti, protože rozhodnutí soudu se jí zdálo v protikladu s jeho vlastními rozhodovacími postupy a s judikaturou Společenství.

| (12) | Společnost Corsair také předložila argumenty, jejichž cílem bylo podpořit kritiky původní podpory členského státu, obchodního rozvoje společnosti a dalších podpůrných daňových a sociálních opatření Komisí, které jí byly poskytnuty. |
| --- | --- |

(12)

Společnost Corsair také předložila argumenty, jejichž cílem bylo podpořit kritiky původní podpory členského státu, obchodního rozvoje společnosti a dalších podpůrných daňových a sociálních opatření Komisí, které jí byly poskytnuty.

IV.   PŘIPOMÍNKY FRANCIE

| (13) | Francouzské orgány sdělily dne 19. května 2003 Komisi, že návrhy převzetí společnosti Air Lib společností IMCA ztroskotaly, takže společnosti Air Lib neobnoví dne 5. února 2003 její dočasnou provozní licenci, jejíž planost v té době končila. Z tohoto důvodu a z důvodu velikých finančních těžkostí společnost Air Lib dne 13. února 2003 ohlásila u obchodního soudu v Créteil úpadek, soud vyhlásil likvidaci dne 17. února; tato likvidace byla v odvolání potvrzena dne 4. dubna. |
| --- | --- |

(13)

Francouzské orgány sdělily dne 19. května 2003 Komisi, že návrhy převzetí společnosti Air Lib společností IMCA ztroskotaly, takže společnosti Air Lib neobnoví dne 5. února 2003 její dočasnou provozní licenci, jejíž planost v té době končila. Z tohoto důvodu a z důvodu velikých finančních těžkostí společnost Air Lib dne 13. února 2003 ohlásila u obchodního soudu v Créteil úpadek, soud vyhlásil likvidaci dne 17. února; tato likvidace byla v odvolání potvrzena dne 4. dubna.

| (14) | Protože se v mezidobí zdálo, že není možný žádný postup, koordinátor pařížských letišť dne 30. března 2003 přistoupil k přerozdělení takto uvolněných přibližně 35 000 letištních časů. |
| --- | --- |

(14)

Protože se v mezidobí zdálo, že není možný žádný postup, koordinátor pařížských letišť dne 30. března 2003 přistoupil k přerozdělení takto uvolněných přibližně 35 000 letištních časů.

| (15) | Francie tedy poznamenala, že podle ní je formální vyšetřovací řízení zahájené dne 21. ledna 2003 bezpředmětné, protože soudní likvidace je jedním z řešení předpokládaných pokyny Společenství pro státní podpory při záchraně. |
| --- | --- |

(15)

Francie tedy poznamenala, že podle ní je formální vyšetřovací řízení zahájené dne 21. ledna 2003 bezpředmětné, protože soudní likvidace je jedním z řešení předpokládaných pokyny Společenství pro státní podpory při záchraně.

VI.   ZÁVĚRY

| (16) | Komise poznamenává, že činnosti příjemce podpory byly ukončeny, aniž by došlo k jakémukoli jejich převzetí třetí osobou při soudním nebo jiném řízení. Následně byla ukončena všechna případná narušení hospodářské soutěže vyplývající z opatření zavedeného francouzskými orgány ve prospěch společnosti Air Lib. |
| --- | --- |

(16)

Komise poznamenává, že činnosti příjemce podpory byly ukončeny, aniž by došlo k jakémukoli jejich převzetí třetí osobou při soudním nebo jiném řízení. Následně byla ukončena všechna případná narušení hospodářské soutěže vyplývající z opatření zavedeného francouzskými orgány ve prospěch společnosti Air Lib.

| (17) | Komise mimo jiné připomíná, že odst. 23 písm. d) pokynů Společenství pro státní podpory při záchraně a při restrukturalizaci podniku v obtížích, které byly zveřejněny v roce 1999 (3) stanoví, že likvidace podniku je jednou z příčin ukončení podpory na záchranu. |
| --- | --- |

(17)

Komise mimo jiné připomíná, že odst. 23 písm. d) pokynů Společenství pro státní podpory při záchraně a při restrukturalizaci podniku v obtížích, které byly zveřejněny v roce 1999 (3) stanoví, že likvidace podniku je jednou z příčin ukončení podpory na záchranu.

| (18) | Jak vyplývá z předchozího, formální vyšetřovací řízení, jež bylo zahájeno dne 21. ledna 2003 na základě čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, se tedy stalo bezpředmětným. |
| --- | --- |

(18)

Jak vyplývá z předchozího, formální vyšetřovací řízení, jež bylo zahájeno dne 21. ledna 2003 na základě čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, se tedy stalo bezpředmětným.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postup podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES zahájený dne 21. ledna 2003 proti společnosti AOM Air Liberté, nazývané „Air Lib“, je uzavřen.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 8. března 2006.

Za Komisi

Jacques BARROT

místopředseda

---

(1)  Rozhodnutí ze dne 21. ledna 2003 zveřejněné v Úř. věst. C 88, 11.4.2003, s. 11.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.

3

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/207 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/207

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. dubna 2006

o státní podpoře, kterou má v úmyslu poskytnout Nizozemsko v rámci projektu Marktpassageplan v obci Haaksbergen Státní podpora č. C 33/2005 (ex N 277/2005)

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 1184)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/746/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky podle uvedených článků,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Komise obdržela v dopise ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaném dne 23. února 2004, stížnost týkající se možné podpory v souvislosti se stavebním projektem v obci Haaksbergen v Nizozemsku. Dopisem ze dne 15. dubna 2004 požádala Komise nizozemské orgány o vysvětlení daného opatření. Dopisem ze dne 18. května 2004, zaevidovaném dne 25. května 2004, sdělilo Nizozemsko Komisi, že uvedené opatření bude brzy oznámeno. |
| --- | --- |

(1)

Komise obdržela v dopise ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaném dne 23. února 2004, stížnost týkající se možné podpory v souvislosti se stavebním projektem v obci Haaksbergen v Nizozemsku. Dopisem ze dne 15. dubna 2004 požádala Komise nizozemské orgány o vysvětlení daného opatření. Dopisem ze dne 18. května 2004, zaevidovaném dne 25. května 2004, sdělilo Nizozemsko Komisi, že uvedené opatření bude brzy oznámeno.

| (2) | Dopisem ze dne 25. června 2004, zaevidovaným dne 30. června 2004, oznámilo Nizozemsko, že obec Haaksbergen má v úmyslu poskytnout podporu stavebním podnikům, které se podílejí na projektu Marktpassageplan. Dopisem ze dne 12. července 2004 požádala Komise o podrobnější informace, které byly poskytnuty během setkání se zástupci Komise dne 8. října 2004 a dopisem ze dne 30. prosince 2004, zaevidovaným dne 10. ledna 2005. Dále poskytlo Nizozemsko doplňující informace dopisem ze dne 11. května 2005, zaevidovaným dne 18. května 2005. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 25. června 2004, zaevidovaným dne 30. června 2004, oznámilo Nizozemsko, že obec Haaksbergen má v úmyslu poskytnout podporu stavebním podnikům, které se podílejí na projektu Marktpassageplan. Dopisem ze dne 12. července 2004 požádala Komise o podrobnější informace, které byly poskytnuty během setkání se zástupci Komise dne 8. října 2004 a dopisem ze dne 30. prosince 2004, zaevidovaným dne 10. ledna 2005. Dále poskytlo Nizozemsko doplňující informace dopisem ze dne 11. května 2005, zaevidovaným dne 18. května 2005.

| (3) | Dopisem ze dne 21. září 2005 oznámila Komise Nizozemsku, že se rozhodla v souvislosti s danou podporou zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 21. září 2005 oznámila Komise Nizozemsku, že se rozhodla v souvislosti s danou podporou zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (4) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky. Komise žádné připomínky neobdržela. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky. Komise žádné připomínky neobdržela.

| (5) | Reakce Nizozemska na zahájení formálního vyšetřovacího řízení byla zaslána dopisem ze dne 29. prosince 2005, zaevidovaným dne 5. ledna 2006. |
| --- | --- |

(5)

Reakce Nizozemska na zahájení formálního vyšetřovacího řízení byla zaslána dopisem ze dne 29. prosince 2005, zaevidovaným dne 5. ledna 2006.

2.   POPIS

2.1.   Projekt

| (6) | Obecní rada obce Haaksbergen, která má 24 000 obyvatel a nachází se v provincii Overijssel poblíž hranice s Německem, se již od počátku devadesátých let zabývala myšlenkou revitalizovat zanedbané centrum města. Ve spolupráci s poradci byly prostudovány různé možnosti, jak by mohly být do centra umístěny kvalitní bytové a obchodní prostory. Ani první stavební podnik, se kterým chtěla obec daný projekt uskutečnit, ani sama obec nemohly koupit pozemky nezbytné pro realizaci projektu. |
| --- | --- |

(6)

Obecní rada obce Haaksbergen, která má 24 000 obyvatel a nachází se v provincii Overijssel poblíž hranice s Německem, se již od počátku devadesátých let zabývala myšlenkou revitalizovat zanedbané centrum města. Ve spolupráci s poradci byly prostudovány různé možnosti, jak by mohly být do centra umístěny kvalitní bytové a obchodní prostory. Ani první stavební podnik, se kterým chtěla obec daný projekt uskutečnit, ani sama obec nemohly koupit pozemky nezbytné pro realizaci projektu.

| (7) | Koncem devadesátých let získalo uvedené parcely šest stavebních podniků, které se následně spojily. Podniky vypracovaly projekt, v jehož rámci mělo dojít k výstavbě 58 bytů a 11 obchodů. Projekt nezahrnoval stavební práce, které by měly stavební podniky provést a následně předat k užívání obci, jako například infrastruktury. Projekt zahrnoval výstavbu bytů a obchodů, které měly být prodány či pronajaty soukromým investorům. Výpočty však ukázaly, že projekt nebude rentabilní. |
| --- | --- |

(7)

Koncem devadesátých let získalo uvedené parcely šest stavebních podniků, které se následně spojily. Podniky vypracovaly projekt, v jehož rámci mělo dojít k výstavbě 58 bytů a 11 obchodů. Projekt nezahrnoval stavební práce, které by měly stavební podniky provést a následně předat k užívání obci, jako například infrastruktury. Projekt zahrnoval výstavbu bytů a obchodů, které měly být prodány či pronajaty soukromým investorům. Výpočty však ukázaly, že projekt nebude rentabilní.

2.2.   Podpora ze strany veřejných orgánů

| (8) | Vzhledem k tomu, že obec přikládala realizaci projektu šesti stavebních podniků na revitalizaci městského centra velký význam a že mohla počítat s příspěvkem ze strany provincie, rozhodla se projekt podpořit, a to zejména pokrytím očekávané ztráty z projektu. Obec již podepsala se stavebními podniky dohodu o spolupráci, avšak podpora uvedená v dohodě dosud nebyla poskytnuta. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že obec přikládala realizaci projektu šesti stavebních podniků na revitalizaci městského centra velký význam a že mohla počítat s příspěvkem ze strany provincie, rozhodla se projekt podpořit, a to zejména pokrytím očekávané ztráty z projektu. Obec již podepsala se stavebními podniky dohodu o spolupráci, avšak podpora uvedená v dohodě dosud nebyla poskytnuta.

| (9) | Veřejná podpora má být zejména poskytnuta formou dotace stavebním podnikům ve výši 2,98 milionu EUR ze strany obce (opatření 1). Tato částka zahrnuje také finanční podporu poskytnutou obci na uvedený projekt ze strany provincie ve výši 453 780 EUR (1 000 000 NLG) a odpovídá očekávané ztrátě z projektu vypočítané na základě odhadu nákladů a výnosů. |
| --- | --- |

(9)

Veřejná podpora má být zejména poskytnuta formou dotace stavebním podnikům ve výši 2,98 milionu EUR ze strany obce (opatření 1). Tato částka zahrnuje také finanční podporu poskytnutou obci na uvedený projekt ze strany provincie ve výši 453 780 EUR (1 000 000 NLG) a odpovídá očekávané ztrátě z projektu vypočítané na základě odhadu nákladů a výnosů.

| (10) | Podle jednoho z ustanovení dohody o spolupráci vypočítá po dodání díla nezávislý auditor skutečné náklady a výnosy. Pokud se později ukáže, že skutečná ztráta vypočítaná odborníkem je nižší než odhadovaná ztráta, na jejímž základě bude dotace poskytnuta, má být obci navráceno pouze 50 % části dotace, která převyšuje skutečnou ztrátu. Jinými slovy si tak developerské společnosti mohou ponechat zbývajících 50 % části podpory, která nebude použita na pokrytí skutečné ztráty. Toto ustanovení bude nadále označováno jako „ustanovení o částečném navrácení dotace“. V případě, že bude skutečná ztráta vyšší, než se očekává, dotace poskytnutá obcí zvýšena nebude. |
| --- | --- |

(10)

Podle jednoho z ustanovení dohody o spolupráci vypočítá po dodání díla nezávislý auditor skutečné náklady a výnosy. Pokud se později ukáže, že skutečná ztráta vypočítaná odborníkem je nižší než odhadovaná ztráta, na jejímž základě bude dotace poskytnuta, má být obci navráceno pouze 50 % části dotace, která převyšuje skutečnou ztrátu. Jinými slovy si tak developerské společnosti mohou ponechat zbývajících 50 % části podpory, která nebude použita na pokrytí skutečné ztráty. Toto ustanovení bude nadále označováno jako „ustanovení o částečném navrácení dotace“. V případě, že bude skutečná ztráta vyšší, než se očekává, dotace poskytnutá obcí zvýšena nebude.

| (11) | Vedle podpory poskytnuté formou dotace (opatření 1) zahájila Komise zároveň řízení v souvislosti s dalšími třemi opatřeními, která mohou představovat podporu. Druhé opatření se týká bezplatného převodu několika parcel obecních pozemků na developerské společnosti (2) (opatření 2). Podle sdělení nizozemských orgánů měly tyto parcely hodnotu 233 295 EUR, avšak Komise neobdržela posudek o hodnotě. Dále je obec odpovědná za 35 % nákladů, které by mohly vzniknout v souvislosti s náhradou škody na základě článku 49 zákona o územním plánování (Wet op de Ruimtelijke Ordening) po dokončení projektu (opatření 3). Odpovědnost za zbývajících 65 % nesou developerské společnosti. Dále také není jasné, zda bude obec při prodeji jedné parcely a budovy developerským společnostem vycházet z účetní či tržní hodnoty (opatření 4). |
| --- | --- |

(11)

Vedle podpory poskytnuté formou dotace (opatření 1) zahájila Komise zároveň řízení v souvislosti s dalšími třemi opatřeními, která mohou představovat podporu. Druhé opatření se týká bezplatného převodu několika parcel obecních pozemků na developerské společnosti (2) (opatření 2). Podle sdělení nizozemských orgánů měly tyto parcely hodnotu 233 295 EUR, avšak Komise neobdržela posudek o hodnotě. Dále je obec odpovědná za 35 % nákladů, které by mohly vzniknout v souvislosti s náhradou škody na základě článku 49 zákona o územním plánování (Wet op de Ruimtelijke Ordening) po dokončení projektu (opatření 3). Odpovědnost za zbývajících 65 % nesou developerské společnosti. Dále také není jasné, zda bude obec při prodeji jedné parcely a budovy developerským společnostem vycházet z účetní či tržní hodnoty (opatření 4).

| (12) | Po dokončení projektu získá obec bezplatně několik parcel, které mají být podle stavebního povolení upraveny jako veřejné prostranství. Sdělení neobsahovalo přesné ocenění uvedených parcel (opatření 2a). |
| --- | --- |

(12)

Po dokončení projektu získá obec bezplatně několik parcel, které mají být podle stavebního povolení upraveny jako veřejné prostranství. Sdělení neobsahovalo přesné ocenění uvedených parcel (opatření 2a).

2.3.   Příjemci

| (13) | Příjemci v rámci uvedených opatření jsou stavební podniky, které se na projektu podílejí. |
| --- | --- |

(13)

Příjemci v rámci uvedených opatření jsou stavební podniky, které se na projektu podílejí.

| (14) | Prvním podnikem přijímajícím přímo podporu je Rabo Vastgoed B.V. Tento podnik je součástí velké skupiny působící na mezinárodní úrovni, zejména ve finančním sektoru. Podíl společnosti Rabo Vastgoed B.V. na projektu představuje 25 %. |
| --- | --- |

(14)

Prvním podnikem přijímajícím přímo podporu je Rabo Vastgoed B.V. Tento podnik je součástí velké skupiny působící na mezinárodní úrovni, zejména ve finančním sektoru. Podíl společnosti Rabo Vastgoed B.V. na projektu představuje 25 %.

| (15) | Podle dohody o spolupráci je druhým podnikem přijímajícím přímo podporu Centrum Haaksbergen B.V. Tento podnik byl zřízen pěti stavebními podniky pro účely uskutečnění tohoto projektu. Těchto pět podniků má provést veškeré stavební činnosti, které jsou svěřeny společnosti Centrum Haaksbergen B.V. Jedná se tedy především o právní subjekt zřízený ad hoc, který neprovozuje „skutečnou“ vlastní hospodářskou činnost. Na základě výše uvedených skutečností lze dojít k závěru, že podpora poskytnutá společnosti Centrum Haaksbergen bude převedena na těchto pět podniků. Podle nizozemských orgánů představuje podíl každého z uvedených podniků na projektu 15 %. Nizozemsko zároveň uvedlo, že společnost RoTij Bouwontwikkeling Oost B.V. má mezinárodní působnost, zatímco ostatní čtyři stavební podniky – Besathij B.V., Bouwbedrijf Assink Eibergen B.V., Bouwbedrijf Deeterink B.V. a Bouwburo Jan Scharenborg B.V. – působí na regionální či místní úrovni. |
| --- | --- |

(15)

Podle dohody o spolupráci je druhým podnikem přijímajícím přímo podporu Centrum Haaksbergen B.V. Tento podnik byl zřízen pěti stavebními podniky pro účely uskutečnění tohoto projektu. Těchto pět podniků má provést veškeré stavební činnosti, které jsou svěřeny společnosti Centrum Haaksbergen B.V. Jedná se tedy především o právní subjekt zřízený ad hoc, který neprovozuje „skutečnou“ vlastní hospodářskou činnost. Na základě výše uvedených skutečností lze dojít k závěru, že podpora poskytnutá společnosti Centrum Haaksbergen bude převedena na těchto pět podniků. Podle nizozemských orgánů představuje podíl každého z uvedených podniků na projektu 15 %. Nizozemsko zároveň uvedlo, že společnost RoTij Bouwontwikkeling Oost B.V. má mezinárodní působnost, zatímco ostatní čtyři stavební podniky – Besathij B.V., Bouwbedrijf Assink Eibergen B.V., Bouwbedrijf Deeterink B.V. a Bouwburo Jan Scharenborg B.V. – působí na regionální či místní úrovni.

| (16) | Přestože jsou příjemci podpory v tomto rozhodnutí označováni za „stavební“ podniky, neznamená to, že se jejich činnosti omezují pouze na stavebnictví. Zabývají se veškerou developerskou činností a realizací projektů v oblasti nemovitostí. |
| --- | --- |

(16)

Přestože jsou příjemci podpory v tomto rozhodnutí označováni za „stavební“ podniky, neznamená to, že se jejich činnosti omezují pouze na stavebnictví. Zabývají se veškerou developerskou činností a realizací projektů v oblasti nemovitostí.

2.4.   Relevantní trhy

| (17) | Relevantními trhy jsou trh v oblasti výstavby a prodeje bytů a domů určených k bydlení a trh v oblasti výstavby a pronájmu komerčních prostor. Vzhledem k tomu, že se obec Haaksbergen nachází v blízkosti hranice s Německem, je pravděpodobné, že někteří nizozemští a němečtí dodavatelé a klienti působící na těchto trzích rozvíjejí své činnosti také v sousední zemi. |
| --- | --- |

(17)

Relevantními trhy jsou trh v oblasti výstavby a prodeje bytů a domů určených k bydlení a trh v oblasti výstavby a pronájmu komerčních prostor. Vzhledem k tomu, že se obec Haaksbergen nachází v blízkosti hranice s Německem, je pravděpodobné, že někteří nizozemští a němečtí dodavatelé a klienti působící na těchto trzích rozvíjejí své činnosti také v sousední zemi.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (18) | Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť má podezření, že některá opatření, jež hodlá uskutečnit obecní rada, mohou představovat státní podporu a že takovou podporu nelze považovat za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(18)

Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť má podezření, že některá opatření, jež hodlá uskutečnit obecní rada, mohou představovat státní podporu a že takovou podporu nelze považovat za slučitelnou se společným trhem.

| (19) | V souvislosti s možným označením opatření veřejných orgánů za podporu poukázala Komise zejména na skutečnost, že ustanovení o částečném navrácení dotace představuje pro dotčené stavební podniky zvýhodnění. |
| --- | --- |

(19)

V souvislosti s možným označením opatření veřejných orgánů za podporu poukázala Komise zejména na skutečnost, že ustanovení o částečném navrácení dotace představuje pro dotčené stavební podniky zvýhodnění.

| (20) | Pokud jde o případné výjimky z obecného zákazu státní podpory podle čl. 87 odst. 1, poukázala Komise nejprve na to, že se na dotčenou podporu nevztahují automatické výjimky podle čl. 87 odst. 2 písm. b) a c). Rovněž nebylo možné podporu považovat ve smyslu čl. 87 odst. 2 písm. a) za podporu projektu sociální povahy, a to mimo jiné proto, že nákup nových bytů není vyhrazen znevýhodněným osobám. |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o případné výjimky z obecného zákazu státní podpory podle čl. 87 odst. 1, poukázala Komise nejprve na to, že se na dotčenou podporu nevztahují automatické výjimky podle čl. 87 odst. 2 písm. b) a c). Rovněž nebylo možné podporu považovat ve smyslu čl. 87 odst. 2 písm. a) za podporu projektu sociální povahy, a to mimo jiné proto, že nákup nových bytů není vyhrazen znevýhodněným osobám.

| (21) | V souvislosti s výjimkami podle čl. 87 odst. 3 poukázala Komise na skutečnost, že obec Haaksbergen se nenachází v regionu, kterému je poskytována podpora, a proto nepřipadá v úvahu regionální podpora na základě čl. 87 odst. 3 písm. a) a c). Výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. b) uplatnit pochopitelně nelze. Komise vypracovala různé pokyny a rámce, které stanoví, za jakých podmínek může být uplatněna podpora v rámci výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Zdá se, že v daném případě nelze uplatnit žádné z těchto pokynů. Rovněž byla zvažována výjimka pro zanedbané městské oblasti (3). Pro daný projekt však tuto výjimku nelze uplatnit, a to mimo jiné proto, že obec Haaksbergen není podle oznámení Komise městskou oblastí. Dané oblasti se logicky rovněž netýká evropský program URBAN II. Nelze uplatnit ani výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. d) v souvislosti s kulturou, neboť předmětem tohoto projektu je nová výstavba a nikoli rekonstrukce stávajících budov či jiný cíl v oblasti kultury. |
| --- | --- |

(21)

V souvislosti s výjimkami podle čl. 87 odst. 3 poukázala Komise na skutečnost, že obec Haaksbergen se nenachází v regionu, kterému je poskytována podpora, a proto nepřipadá v úvahu regionální podpora na základě čl. 87 odst. 3 písm. a) a c). Výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. b) uplatnit pochopitelně nelze. Komise vypracovala různé pokyny a rámce, které stanoví, za jakých podmínek může být uplatněna podpora v rámci výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Zdá se, že v daném případě nelze uplatnit žádné z těchto pokynů. Rovněž byla zvažována výjimka pro zanedbané městské oblasti (3). Pro daný projekt však tuto výjimku nelze uplatnit, a to mimo jiné proto, že obec Haaksbergen není podle oznámení Komise městskou oblastí. Dané oblasti se logicky rovněž netýká evropský program URBAN II. Nelze uplatnit ani výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. d) v souvislosti s kulturou, neboť předmětem tohoto projektu je nová výstavba a nikoli rekonstrukce stávajících budov či jiný cíl v oblasti kultury.

4.   Připomínky zúčastněných stran

| (22) | Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(22)

Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran.

5.   Připomínky Nizozemska

| (23) | V reakci na zahájení formálního vyšetřovacího řízení poskytly nizozemské orgány dodatečné informace o bezplatném převodu parcel ze strany obce a na obec (opatření 2 a 2a). Bezplatný převod parcel na stavební podniky (opatření 2) se týká pozemku o ploše 674 m2. Obec naopak získá pozemek o ploše 1 077 m2 (opatření 2a). Nizozemské orgány předložily posudek o hodnotě, podle nějž má daný pozemek hodnotu 135 EUR na m2. |
| --- | --- |

(23)

V reakci na zahájení formálního vyšetřovacího řízení poskytly nizozemské orgány dodatečné informace o bezplatném převodu parcel ze strany obce a na obec (opatření 2 a 2a). Bezplatný převod parcel na stavební podniky (opatření 2) se týká pozemku o ploše 674 m2. Obec naopak získá pozemek o ploše 1 077 m2 (opatření 2a). Nizozemské orgány předložily posudek o hodnotě, podle nějž má daný pozemek hodnotu 135 EUR na m2.

| (24) | S odkazem na jinou parcelu a budovu, které obec prodala stavebním podnikům (opatření 4), poskytly nizozemské orgány informace v tom smyslu, že transakční cena byla výrazně vyšší než cena, kterou obec za tyto nemovitosti před několika lety zaplatila. |
| --- | --- |

(24)

S odkazem na jinou parcelu a budovu, které obec prodala stavebním podnikům (opatření 4), poskytly nizozemské orgány informace v tom smyslu, že transakční cena byla výrazně vyšší než cena, kterou obec za tyto nemovitosti před několika lety zaplatila.

6.   Posouzení opatření

6.1.   Existence státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

| (25) | U pěti zkoumaných opatření se bezpochyby jedná o státní zdroje. Uvedená dotace (opatření 1) představuje přímý převod prostředků obce. Převod parcel a budov mění celkovou hodnotu majetku obce (opatření 2, 2a a 4). Také poslední opatření (opatření 3) souvisí s obecními prostředky, neboť v jeho rámci je poskytnuta záruka, která v budoucnu může vést k vyplacení prostředků, přičemž není požadována platba odpovídajícího záručního poplatku. |
| --- | --- |

(25)

U pěti zkoumaných opatření se bezpochyby jedná o státní zdroje. Uvedená dotace (opatření 1) představuje přímý převod prostředků obce. Převod parcel a budov mění celkovou hodnotu majetku obce (opatření 2, 2a a 4). Také poslední opatření (opatření 3) souvisí s obecními prostředky, neboť v jeho rámci je poskytnuta záruka, která v budoucnu může vést k vyplacení prostředků, přičemž není požadována platba odpovídajícího záručního poplatku.

| (26) | Dotace obce (opatření 1) představuje pro podniky přijímající podporu zvýhodnění, protože podniky získají prostředky, které by jinak za tržních podmínek nezískaly. |
| --- | --- |

(26)

Dotace obce (opatření 1) představuje pro podniky přijímající podporu zvýhodnění, protože podniky získají prostředky, které by jinak za tržních podmínek nezískaly.

| (27) | Bezplatný převod pozemků ze strany obce (opatření 2) je kompenzován převodem většího pozemku (opatření 2a) na obec, jak je stanoveno v příslušné dohodě. Podle posudku o hodnotě, který předložilo Nizozemsko, získá obec pozemek o čisté ploše v hodnotě 54 405 EUR (4). Tato dvě opatření proto společně nepředstavují pro stavební podniky žádné zvýhodnění. |
| --- | --- |

(27)

Bezplatný převod pozemků ze strany obce (opatření 2) je kompenzován převodem většího pozemku (opatření 2a) na obec, jak je stanoveno v příslušné dohodě. Podle posudku o hodnotě, který předložilo Nizozemsko, získá obec pozemek o čisté ploše v hodnotě 54 405 EUR (4). Tato dvě opatření proto společně nepředstavují pro stavební podniky žádné zvýhodnění.

| (28) | Obec bude zároveň odpovědná za 35 % nákladů, které by mohly vzniknout v souvislosti s náhradou škody týkající se projektu (opatření 3). V kapitole 2, oddíle 1, bodě 2.1.2 oznámení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě záruk (5) se stanoví: „Výhodou státní záruky je, že s ní související riziko nese stát. Skutečnost, že toto riziko nese stát, by za normálních okolností měla být kompenzována odpovídajícím poplatkem. V případě, že se stát takového poplatku vzdá, vznikne danému podniku výhoda a stát přijde o možný zisk. Dokonce i v případě, že stát poskytovanou záruku vůbec nemusí vyplatit, se může jednat o podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1. K poskytnutí podpory dochází v okamžiku, kdy je poskytnuta záruka, a nikoli v okamžiku, kdy je požadováno plnění záruky či kdy dochází v rámci podmínek záruky k platbě. Skutečnost, zda záruka představuje podporu a pokud ano, jaká částka je předmětem takové podpory, musí být posouzena v okamžiku poskytnutí záruky.“ V daném případě poukazuje Komise na skutečnost, že riziko, že v důsledku nároků na náhradu škody bude muset být vyplaceno odškodné, nesou částečně veřejné orgány, a že obec za takovou částečnou záruku neobdrží žádné poplatky. Kvůli tomuto opatření se tedy podniky vyhnou nákladům, které by jim za normálních okolností v rámci stavebního projektu vznikly, ať už formou poplatků za záruku či pojistného, či – pokud si pojištění nesjednají – formou opatření k zajištění možné náhrady škod. Jedná se tedy o zvýhodnění. |
| --- | --- |

(28)

Obec bude zároveň odpovědná za 35 % nákladů, které by mohly vzniknout v souvislosti s náhradou škody týkající se projektu (opatření 3). V kapitole 2, oddíle 1, bodě 2.1.2 oznámení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě záruk (5) se stanoví: „Výhodou státní záruky je, že s ní související riziko nese stát. Skutečnost, že toto riziko nese stát, by za normálních okolností měla být kompenzována odpovídajícím poplatkem. V případě, že se stát takového poplatku vzdá, vznikne danému podniku výhoda a stát přijde o možný zisk. Dokonce i v případě, že stát poskytovanou záruku vůbec nemusí vyplatit, se může jednat o podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1. K poskytnutí podpory dochází v okamžiku, kdy je poskytnuta záruka, a nikoli v okamžiku, kdy je požadováno plnění záruky či kdy dochází v rámci podmínek záruky k platbě. Skutečnost, zda záruka představuje podporu a pokud ano, jaká částka je předmětem takové podpory, musí být posouzena v okamžiku poskytnutí záruky.“ V daném případě poukazuje Komise na skutečnost, že riziko, že v důsledku nároků na náhradu škody bude muset být vyplaceno odškodné, nesou částečně veřejné orgány, a že obec za takovou částečnou záruku neobdrží žádné poplatky. Kvůli tomuto opatření se tedy podniky vyhnou nákladům, které by jim za normálních okolností v rámci stavebního projektu vznikly, ať už formou poplatků za záruku či pojistného, či – pokud si pojištění nesjednají – formou opatření k zajištění možné náhrady škod. Jedná se tedy o zvýhodnění.

| (29) | Pokud jde o parcely a majetek prodané obcí stavebním podnikům (opatření 4), rozptýlily dodatečné informace, jež poskytly nizozemské orgány v souvislosti s cenou zaplacenou obcí za získání těchto pozemků, pochyby, které zazněly v souvislosti s možným prodejem v účetní hodnotě. Dodatečné dokumenty totiž ukazují, že obec v krátké době zaznamenala výrazný kapitálový zisk. Proto obec v tomto případě nepřišla o možný příjem. Tato operace proto nepředstavuje pro stavební podniky žádné zvýhodnění. |
| --- | --- |

(29)

Pokud jde o parcely a majetek prodané obcí stavebním podnikům (opatření 4), rozptýlily dodatečné informace, jež poskytly nizozemské orgány v souvislosti s cenou zaplacenou obcí za získání těchto pozemků, pochyby, které zazněly v souvislosti s možným prodejem v účetní hodnotě. Dodatečné dokumenty totiž ukazují, že obec v krátké době zaznamenala výrazný kapitálový zisk. Proto obec v tomto případě nepřišla o možný příjem. Tato operace proto nepředstavuje pro stavební podniky žádné zvýhodnění.

| (30) | Lze učinit závěr, že dvě opatření představují pro stavební podniky zvýhodnění (opatření 1 a 3), avšak u ostatních opatření (opatření 2, 2a a 4) tomu tak není. Posledně uvedená opatření proto nepředstavují státní podporu a nebudou dále zkoumána. |
| --- | --- |

(30)

Lze učinit závěr, že dvě opatření představují pro stavební podniky zvýhodnění (opatření 1 a 3), avšak u ostatních opatření (opatření 2, 2a a 4) tomu tak není. Posledně uvedená opatření proto nepředstavují státní podporu a nebudou dále zkoumána.

| (31) | Výše uvedené úvahy se týkaly možné podpory pro stavební podniky. Komise se musí také zabývat tím, zda se zvýhodnění částečně nepřenese na kupující či nájemce bytů a obchodních prostor. Kupující či nájemci si totiž mohou koupit či pronajmout bytové nebo obchodní prostory, které by jinak pravděpodobně vůbec neexistovaly, nebo by byly dražší. Toto zvýhodnění je však nepřímé a rozptýlené. V každém případě se na zvýhodnění 58 domácností pravděpodobně nevztahují pravidla pro státní podpory pro nepřímé příjemce podpory, kteří nevykonávají hospodářskou činnost. U hospodářských subjektů, například u 11 obchodů, by bylo případné zvýhodnění velmi malé a v žádném případě by nedosahovalo úrovně stanovené v nařízení de minimis. Komise proto své šetření omezí na možnou státní podporu v prospěch stavebních podniků. |
| --- | --- |

(31)

Výše uvedené úvahy se týkaly možné podpory pro stavební podniky. Komise se musí také zabývat tím, zda se zvýhodnění částečně nepřenese na kupující či nájemce bytů a obchodních prostor. Kupující či nájemci si totiž mohou koupit či pronajmout bytové nebo obchodní prostory, které by jinak pravděpodobně vůbec neexistovaly, nebo by byly dražší. Toto zvýhodnění je však nepřímé a rozptýlené. V každém případě se na zvýhodnění 58 domácností pravděpodobně nevztahují pravidla pro státní podpory pro nepřímé příjemce podpory, kteří nevykonávají hospodářskou činnost. U hospodářských subjektů, například u 11 obchodů, by bylo případné zvýhodnění velmi malé a v žádném případě by nedosahovalo úrovně stanovené v nařízení de minimis. Komise proto své šetření omezí na možnou státní podporu v prospěch stavebních podniků.

| (32) | Opatření je zřetelně selektivní, neboť se omezuje na podniky, které se podílejí na daném projektu. |
| --- | --- |

(32)

Opatření je zřetelně selektivní, neboť se omezuje na podniky, které se podílejí na daném projektu.

| (33) | Díky státní podpoře uskuteční podniky ztrátový projekt, který spočívá ve výstavbě a prodeji či pronájmu bytů a obchodních prostor. Podpora proto představuje přímé narušení hospodářské soutěže, neboť nové byty a obchodní prostory se stanou součástí stávajícího bytového a nebytového fondu. |
| --- | --- |

(33)

Díky státní podpoře uskuteční podniky ztrátový projekt, který spočívá ve výstavbě a prodeji či pronájmu bytů a obchodních prostor. Podpora proto představuje přímé narušení hospodářské soutěže, neboť nové byty a obchodní prostory se stanou součástí stávajícího bytového a nebytového fondu.

| (34) | Dále se může jednat o narušení hospodářské soutěže v případě, že státní podpora přesáhne výši ztráty, kterou v rámci projektu utrpí dané podniky. Díky této dotaci „navíc“ by dané podniky mohly například požadovat nižší ceny u budoucích projektů a/nebo by tyto prostředky mohly využít pro jiné činnosti. Komise poukázala na skutečnost, že by k tomuto vedlejšímu narušení soutěže nedošlo, pokud by podniky musely v plné výši navrátit tu část dotace, která převyšuje skutečnou utrpěnou ztrátu stanovenou po dokončení projektu auditorem. Komise zaznamenala, že si dané podniky mohou na základě ustanovení o částečném navrácení dotace ponechat 50 % části dotace, která převyšuje ztrátu. Toto vedlejší narušení soutěže proto nelze vyloučit. |
| --- | --- |

(34)

Dále se může jednat o narušení hospodářské soutěže v případě, že státní podpora přesáhne výši ztráty, kterou v rámci projektu utrpí dané podniky. Díky této dotaci „navíc“ by dané podniky mohly například požadovat nižší ceny u budoucích projektů a/nebo by tyto prostředky mohly využít pro jiné činnosti. Komise poukázala na skutečnost, že by k tomuto vedlejšímu narušení soutěže nedošlo, pokud by podniky musely v plné výši navrátit tu část dotace, která převyšuje skutečnou utrpěnou ztrátu stanovenou po dokončení projektu auditorem. Komise zaznamenala, že si dané podniky mohou na základě ustanovení o částečném navrácení dotace ponechat 50 % části dotace, která převyšuje ztrátu. Toto vedlejší narušení soutěže proto nelze vyloučit.

| (35) | Komise vzala na vědomí, že se obec Haaksbergen nachází v blízkosti hranice s Německem. Na trhu v oblasti výstavby a prodeje či pronájmu bytů nebo obchodních prostor tedy působí několik německých stavebních podniků. Komise dále poukázala na skutečnost, že několik dotčených podniků působí na mezinárodní úrovni. Proto by se přinejmenším mohlo jednat o možné nepříznivé ovlivnění obchodu. |
| --- | --- |

(35)

Komise vzala na vědomí, že se obec Haaksbergen nachází v blízkosti hranice s Německem. Na trhu v oblasti výstavby a prodeje či pronájmu bytů nebo obchodních prostor tedy působí několik německých stavebních podniků. Komise dále poukázala na skutečnost, že několik dotčených podniků působí na mezinárodní úrovni. Proto by se přinejmenším mohlo jednat o možné nepříznivé ovlivnění obchodu.

| (36) | Dotace (opatření 1) a částečná záruka (opatření 3) mohou být podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES považovány za státní podporu. Bezplatný čistý převod parcel (opatření 2 a 2a, jež mají být provedena společně) a prodej jedné parcely a budovy (opatření 4) nejsou státní podporou. |
| --- | --- |

(36)

Dotace (opatření 1) a částečná záruka (opatření 3) mohou být podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES považovány za státní podporu. Bezplatný čistý převod parcel (opatření 2 a 2a, jež mají být provedena společně) a prodej jedné parcely a budovy (opatření 4) nejsou státní podporou.

6.2.   Slučitelnost se společným trhem

| (37) | Nizozemsko ve svém sdělení nepožádalo o mimořádnou výjimku z obecného zákazu státní podpory podle čl. 87 odst. 1, která by tuto podporu umožnila. |
| --- | --- |

(37)

Nizozemsko ve svém sdělení nepožádalo o mimořádnou výjimku z obecného zákazu státní podpory podle čl. 87 odst. 1, která by tuto podporu umožnila.

| (38) | Jak bylo uvedeno výše, vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení pochybnosti ohledně toho, zda lze danou podporu považovat za slučitelnou se společným trhem na základě výjimek podle čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 písm. a), b) a d) či na základě pokynů a rámců stanovených podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Nizozemsko ve své reakci na uvedené rozhodnutí nevzneslo k otázce slučitelnosti podpory se společným trhem žádné připomínky. Další šetření provedené Komisí nepřineslo v této věci žádné nové skutečnosti. Z toho důvodu dospěla Komise k závěru, že danou podporu nelze podle výše uvedeného právního základu považovat za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(38)

Jak bylo uvedeno výše, vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení pochybnosti ohledně toho, zda lze danou podporu považovat za slučitelnou se společným trhem na základě výjimek podle čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 písm. a), b) a d) či na základě pokynů a rámců stanovených podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Nizozemsko ve své reakci na uvedené rozhodnutí nevzneslo k otázce slučitelnosti podpory se společným trhem žádné připomínky. Další šetření provedené Komisí nepřineslo v této věci žádné nové skutečnosti. Z toho důvodu dospěla Komise k závěru, že danou podporu nelze podle výše uvedeného právního základu považovat za slučitelnou se společným trhem.

| (39) | Pokud jde o možnou slučitelnost se společným trhem na základě čl. 86 odst. 2, zastává Komise názor, že hospodářské činnosti, které uvedená podpora usnadňuje, neboli výstavbu a prodej a pronájem velmi kvalitních bytů a obchodních prostor, k nimž nemá přístup pouze určitá sociální kategorie, zcela jistě nelze považovat za službu obecného hospodářského zájmu. Ani proti tomu nevzneslo Nizozemsko žádné námitky. Proto se na danou podporu nemůže vztahovat čl. 86 odst. 2. |
| --- | --- |

(39)

Pokud jde o možnou slučitelnost se společným trhem na základě čl. 86 odst. 2, zastává Komise názor, že hospodářské činnosti, které uvedená podpora usnadňuje, neboli výstavbu a prodej a pronájem velmi kvalitních bytů a obchodních prostor, k nimž nemá přístup pouze určitá sociální kategorie, zcela jistě nelze považovat za službu obecného hospodářského zájmu. Ani proti tomu nevzneslo Nizozemsko žádné námitky. Proto se na danou podporu nemůže vztahovat čl. 86 odst. 2.

| (40) | V této souvislosti hodlá Komise prověřit, zda nelze podporu, která je předmětem opatření 1 a 3, považovat za přímo slučitelnou se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. c), v němž je stanoveno, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(40)

V této souvislosti hodlá Komise prověřit, zda nelze podporu, která je předmětem opatření 1 a 3, považovat za přímo slučitelnou se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. c), v němž je stanoveno, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem.

| (41) | Prověřuje-li Komise, zda je určitá podpora přímo slučitelná se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. c), přihlíží k cílům Společenství a zjišťuje, zda je zamýšlená podpora vhodná a přiměřená pro zamýšlené cíle a zda nemá nepřiměřený nepříznivý vliv na hospodářskou soutěž a obchod. |
| --- | --- |

(41)

Prověřuje-li Komise, zda je určitá podpora přímo slučitelná se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. c), přihlíží k cílům Společenství a zjišťuje, zda je zamýšlená podpora vhodná a přiměřená pro zamýšlené cíle a zda nemá nepřiměřený nepříznivý vliv na hospodářskou soutěž a obchod.

| (42) | Pokud jde o cíle, k nimž podporovaný projekt přispívá, zaznamenala Komise následující skutečnosti. Nizozemské orgány uvedly, že podle průzkumu z roku 2001 se 65 % obyvatel obce Haaksbergen necítí v centru obce bezpečně, a radši se mu proto vyhýbá. Tento chybějící pocit bezpečí potvrzují také policejní údaje o trestné činnosti. Projekt je navržen tak, aby pomocí obchodů v přízemí a bytů nad nimi a pomocí nových obytných budov, které mají nahradit dosud nevyužívané území, navodil větší pocit bezpečí v dané oblasti. Nizozemské orgány rovněž uvedly, že kolem centra obce sice úspěšně vznikly tři ulice s obchody, avšak samotné centrum stále ještě není z obchodního hlediska dostatečně rozvinuté a vytváří mezi těmito třemi ekonomicky úspěšnými nákupními zónami bariéru. Cílem projektu je zvýšit atraktivitu centra, a tím zabránit dalšímu úpadku a rostoucímu množství prázdných obchodních prostor. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze dojít k závěru, že daný projekt je z hlediska obecného zájmu prospěšný, což ostatně uvedla také obec ve zdůvodnění podpory. |
| --- | --- |

(42)

Pokud jde o cíle, k nimž podporovaný projekt přispívá, zaznamenala Komise následující skutečnosti. Nizozemské orgány uvedly, že podle průzkumu z roku 2001 se 65 % obyvatel obce Haaksbergen necítí v centru obce bezpečně, a radši se mu proto vyhýbá. Tento chybějící pocit bezpečí potvrzují také policejní údaje o trestné činnosti. Projekt je navržen tak, aby pomocí obchodů v přízemí a bytů nad nimi a pomocí nových obytných budov, které mají nahradit dosud nevyužívané území, navodil větší pocit bezpečí v dané oblasti. Nizozemské orgány rovněž uvedly, že kolem centra obce sice úspěšně vznikly tři ulice s obchody, avšak samotné centrum stále ještě není z obchodního hlediska dostatečně rozvinuté a vytváří mezi těmito třemi ekonomicky úspěšnými nákupními zónami bariéru. Cílem projektu je zvýšit atraktivitu centra, a tím zabránit dalšímu úpadku a rostoucímu množství prázdných obchodních prostor. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze dojít k závěru, že daný projekt je z hlediska obecného zájmu prospěšný, což ostatně uvedla také obec ve zdůvodnění podpory.

| (43) | Pokud jde o přiměřenost podpory, Komise konstatovala, že podpora má pokrýt ztrátu, již by podniky utrpěly v rámci projektu, který by se bez podpory neuskutečnil. Podpora je přiměřená do míry, do jaké pokrývá skutečnou ztrátu daných šesti podniků, které prodají či pronajmou byty a obchodní prostory za ceny, které jsou pro srovnatelné nemovitosti v dané oblasti obvyklé. Projekt však rovněž zahrnuje možnou podporu „navíc“ na základě ustanovení o částečném navrácení dotace. Toto ustanovení z dohody o spolupráci mezi obcí a stavebními podniky totiž stanoví, že skutečnou ztrátu z projektu po jeho dokončení určí auditor na základě skutečných nákladů a výnosů. Pokud bude skutečná ztráta nižší než odhadovaná ztráta, na jejímž základě bude dotace (opatření 1) v průběhu projektu poskytnuta, má být obci navráceno pouze 50 % části dotace, která převyšuje skutečnou ztrátu. Stavební podniky si tedy mohou ponechat 50 % části dotace, která nepokrývá skutečnou ztrátu. V případě, že například skutečná ztráta dosahuje přibližně nulové hodnoty místo očekávaných 2,98 milionů EUR, navrátí podniky zpět 1,49 milionů EUR a mohou si ponechat částku ve stejné výši. Státní prostředky ve výši, která převyšuje skutečnou ztrátu, nejsou pro uskutečnění projektu nutné. Je proto možné učinit závěr, že by pouze ustanovení o úplném navrácení části dotace, která převyšuje skutečnou ztrátu, mohlo omezit podporu na nezbytné minimum, a zajistit tak její přiměřenost. Komise zároveň poukázala na skutečnost, že se takové „ustanovení o navrácení dotace v plné výši“ musí také týkat podpory poskytnuté formou částečné záruky (opatření 3) a nejen dotace (opatření 1), jak je tomu nyní v případě ustanovení o částečném navrácení dotace. |
| --- | --- |

(43)

Pokud jde o přiměřenost podpory, Komise konstatovala, že podpora má pokrýt ztrátu, již by podniky utrpěly v rámci projektu, který by se bez podpory neuskutečnil. Podpora je přiměřená do míry, do jaké pokrývá skutečnou ztrátu daných šesti podniků, které prodají či pronajmou byty a obchodní prostory za ceny, které jsou pro srovnatelné nemovitosti v dané oblasti obvyklé. Projekt však rovněž zahrnuje možnou podporu „navíc“ na základě ustanovení o částečném navrácení dotace. Toto ustanovení z dohody o spolupráci mezi obcí a stavebními podniky totiž stanoví, že skutečnou ztrátu z projektu po jeho dokončení určí auditor na základě skutečných nákladů a výnosů. Pokud bude skutečná ztráta nižší než odhadovaná ztráta, na jejímž základě bude dotace (opatření 1) v průběhu projektu poskytnuta, má být obci navráceno pouze 50 % části dotace, která převyšuje skutečnou ztrátu. Stavební podniky si tedy mohou ponechat 50 % části dotace, která nepokrývá skutečnou ztrátu. V případě, že například skutečná ztráta dosahuje přibližně nulové hodnoty místo očekávaných 2,98 milionů EUR, navrátí podniky zpět 1,49 milionů EUR a mohou si ponechat částku ve stejné výši. Státní prostředky ve výši, která převyšuje skutečnou ztrátu, nejsou pro uskutečnění projektu nutné. Je proto možné učinit závěr, že by pouze ustanovení o úplném navrácení části dotace, která převyšuje skutečnou ztrátu, mohlo omezit podporu na nezbytné minimum, a zajistit tak její přiměřenost. Komise zároveň poukázala na skutečnost, že se takové „ustanovení o navrácení dotace v plné výši“ musí také týkat podpory poskytnuté formou částečné záruky (opatření 3) a nejen dotace (opatření 1), jak je tomu nyní v případě ustanovení o částečném navrácení dotace.

| (44) | Pokud jde o rozsah narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise zaznamenala, že díky podpoře bude do stávajícího bytového a nebytového fondu zařazeno 58 bytů a 11 obchodů, které budou nabízeny za ceny v dané oblasti obvyklé pro srovnatelné nemovitosti. Komise poukázala na skutečnost, že narušení hospodářské soutěže a příslušné důsledky pro obchodní podmínky, které tento nepříliš rozsáhlý, místní projekt způsobí, jsou nevýznamné a nepřeváží nad pozitivními dopady, jež byly uvedeny výše. |
| --- | --- |

(44)

Pokud jde o rozsah narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise zaznamenala, že díky podpoře bude do stávajícího bytového a nebytového fondu zařazeno 58 bytů a 11 obchodů, které budou nabízeny za ceny v dané oblasti obvyklé pro srovnatelné nemovitosti. Komise poukázala na skutečnost, že narušení hospodářské soutěže a příslušné důsledky pro obchodní podmínky, které tento nepříliš rozsáhlý, místní projekt způsobí, jsou nevýznamné a nepřeváží nad pozitivními dopady, jež byly uvedeny výše.

| (45) | Jak již bylo uvedeno v souvislosti s vedlejším narušením hospodářské soutěže, má Komise za to, že podpora, která kryje utrpěnou ztrátu, daným šesti podnikům neposkytuje prostředky, jež by podniky mohly použít u budoucích projektů k narušení hospodářské soutěže a nepříznivému ovlivnění obchodu. Tento závěr však neplatí pro podporu, která bude poskytnuta nad úroveň skutečné ztráty. Jak již bylo uvedeno, umožňuje takovou podporu „navíc“ ustanovení o částečném navrácení dotace. |
| --- | --- |

(45)

Jak již bylo uvedeno v souvislosti s vedlejším narušením hospodářské soutěže, má Komise za to, že podpora, která kryje utrpěnou ztrátu, daným šesti podnikům neposkytuje prostředky, jež by podniky mohly použít u budoucích projektů k narušení hospodářské soutěže a nepříznivému ovlivnění obchodu. Tento závěr však neplatí pro podporu, která bude poskytnuta nad úroveň skutečné ztráty. Jak již bylo uvedeno, umožňuje takovou podporu „navíc“ ustanovení o částečném navrácení dotace.

| (46) | Komise dospěla k závěru, že část podpory, která pokrývá skutečnou ztrátu z projektu stanovenou později nezávislým auditorem, usnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, aniž by změnila podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise rovněž učinila závěr, že pro uskutečnění projektu není nezbytná ta část podpory, která převyšuje skutečnou ztrátu stanovenou později nezávislým auditorem a která zároveň nepříznivě ovlivňuje obchodní podmínky. |
| --- | --- |

(46)

Komise dospěla k závěru, že část podpory, která pokrývá skutečnou ztrátu z projektu stanovenou později nezávislým auditorem, usnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, aniž by změnila podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise rovněž učinila závěr, že pro uskutečnění projektu není nezbytná ta část podpory, která převyšuje skutečnou ztrátu stanovenou později nezávislým auditorem a která zároveň nepříznivě ovlivňuje obchodní podmínky.

7.   ZÁVĚR

| (47) | Na základě výše uvedených úvah dospěla Komise k závěru, že část podpory, která kryje skutečnou ztrátu z projektu stanovenou po dodání díla nezávislým auditorem, v maximální výši 2,98 milionů EUR (opatření 1), navýšená o odpovídající záruční poplatek (opatření 3), je na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) slučitelná se společným trhem. Část podpory, která převyšuje skutečnou ztrátu z projektu stanovenou po dodání díla nezávislým auditorem, na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) ani na základě jiného ustanovení o výjimce slučitelná není. Tato část tedy není slučitelná se společným trhem, |
| --- | --- |

(47)

Na základě výše uvedených úvah dospěla Komise k závěru, že část podpory, která kryje skutečnou ztrátu z projektu stanovenou po dodání díla nezávislým auditorem, v maximální výši 2,98 milionů EUR (opatření 1), navýšená o odpovídající záruční poplatek (opatření 3), je na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) slučitelná se společným trhem. Část podpory, která převyšuje skutečnou ztrátu z projektu stanovenou po dodání díla nezávislým auditorem, na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) ani na základě jiného ustanovení o výjimce slučitelná není. Tato část tedy není slučitelná se společným trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Bezplatný převod parcel (opatření 2), který hodlá Nizozemsko provést ve prospěch stavebních podniků podílejících se na projektu Marktpassageplan v obci Haaksbergen, není státní podporou, neboť tento převod je kompenzován větším bezplatným převodem opačným směrem (opatření 2a).

Prodej jedné parcely a budovy těmto podnikům (opatření 4) rovněž není státní podporou.

Článek 2

Dotace ve výši 2 984 000 EUR (opatření 1) a pokrytí případných nákladů ve výši 35 % v souvislosti s náhradou škody na základě článku 49 zákona o územním plánování (Wet op de Ruimtelijke Ordening) (opatření 3), které hodlá Nizozemsko poskytnout podnikům podílejícím se na projektu Marktpassageplan v obci Haaksbergen, jsou státní podporou.

Článek 3

Část podpory uvedené v článku 2, která kryje skutečnou ztrátu z projektu stanovenou po dodání díla nezávislým auditorem, je slučitelná se společným trhem.

Část podpory uvedené v článku 2, která převýší skutečnou ztrátu z projektu stanovenou po dodání díla nezávislým auditorem, je neslučitelná se společným trhem.

Článek 4

Nizozemsko do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí uvědomí Komisi o opatřeních přijatých k jeho splnění.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 4. dubna 2006

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 333, 29.12.2005, s. 2.

1

(2)  Uvedených šest stavebních podniků získalo do současné doby přibližně 90 % potřebných pozemků od předchozích soukromých vlastníků.

2

(3)  Oznámení Komise o pozbytí platnosti pokynů ke státní podpoře pro podniky v zanedbaných městských oblastech (Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 21).

3

(4)  Převod na stavební podniky: 674 m2 × 135 EUR = 90 990 EUR, převod na obec: 1 077 m2 × 135 EUR = 145 395 EUR;

4

2

2

(5)  Úř. věst. C 71, 11.3.2000, s. 14.

5

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/213 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/213

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 26. dubna 2006,

o státní podpoře, kterou má Francie v úmyslu poskytnout společnosti Euromoteurs (C 1/2005 (ex N 426/2004))

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 1540)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/747/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této Smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této Dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem zaevidovaným dne 5. října 2004 sdělila Francie Komisi své rozhodnutí podílet se finančně na restrukturalizaci podniku Euromoteurs částkou 2 milióny EUR. Případ byl zaevidován pod číslem N426/2004. Dopisem ze dne 18. října 2004 Komise požádala o doplňující informace o oznámení. Francie odpověděla dopisem ze dne 1. prosince 2004. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem zaevidovaným dne 5. října 2004 sdělila Francie Komisi své rozhodnutí podílet se finančně na restrukturalizaci podniku Euromoteurs částkou 2 milióny EUR. Případ byl zaevidován pod číslem N426/2004. Dopisem ze dne 18. října 2004 Komise požádala o doplňující informace o oznámení. Francie odpověděla dopisem ze dne 1. prosince 2004.

| (2) | Komise dopisem ze dne 19. ledna 2005 informovala Francii o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s tímto opatřením řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. Toto rozhodnutí bylo zvěřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k dotyčnému opatření. |
| --- | --- |

(2)

Komise dopisem ze dne 19. ledna 2005 informovala Francii o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s tímto opatřením řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. Toto rozhodnutí bylo zvěřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k dotyčnému opatření.

| (3) | Dne 19. května 2005 Komise obdržela stanovisko francouzských orgánů. Dne 12. října 2005 se konala schůzka představitelů francouzských orgánů a zástupců Komise. Francouzské orgány poslaly Komisi informace dopisem ze dne 10. listopadu 2005 a mailem ze dne 31. ledna 2006. |
| --- | --- |

(3)

Dne 19. května 2005 Komise obdržela stanovisko francouzských orgánů. Dne 12. října 2005 se konala schůzka představitelů francouzských orgánů a zástupců Komise. Francouzské orgány poslaly Komisi informace dopisem ze dne 10. listopadu 2005 a mailem ze dne 31. ledna 2006.

2.   POPIS OPATŘENÍ

2.1   Příjemce

| (4) | Společnost Euromoteurs S.A.S. („Euromoteurs“) vznikla z bývalé pobočky Moulinexu, která vyráběla elektrické motory určené především do domácích spotřebičů. |
| --- | --- |

(4)

Společnost Euromoteurs S.A.S. („Euromoteurs“) vznikla z bývalé pobočky Moulinexu, která vyráběla elektrické motory určené především do domácích spotřebičů.

| (5) | Přesněji v prosinci roku 1999 Moulinex založil Compagnie Générale des Moteurs Electriques („CGME“) s cílem vytvořit pobočku na výrobu motorů. V září roku 2001 bylo vyneseno rozhodnutí o soudním vyrovnání Moulinexu, jehož důsledkem je i soudní vyrovnání CGME. Když v říjnu 2001 skupina SEB („SEB“) získala část Moulinexu, nepřebrala SGME, ale uzavřela s ní smlouvu o zásobování na čtyři roky, která jí umožnila pokračovat v činnosti. |
| --- | --- |

(5)

Přesněji v prosinci roku 1999 Moulinex založil Compagnie Générale des Moteurs Electriques („CGME“) s cílem vytvořit pobočku na výrobu motorů. V září roku 2001 bylo vyneseno rozhodnutí o soudním vyrovnání Moulinexu, jehož důsledkem je i soudní vyrovnání CGME. Když v říjnu 2001 skupina SEB („SEB“) získala část Moulinexu, nepřebrala SGME, ale uzavřela s ní smlouvu o zásobování na čtyři roky, která jí umožnila pokračovat v činnosti.

| (6) | Dvanáct vedoucích pracovníků CGME vytváří v lednu roku 2002 společnost s ručením omezeným Compagnie Financière des Moteurs Electriques („COFIME“), která se zabývá poradenskou činností a je většinovým vlastníkem Euromoteurs, společnosti, která byla založena v září téhož roku. |
| --- | --- |

(6)

Dvanáct vedoucích pracovníků CGME vytváří v lednu roku 2002 společnost s ručením omezeným Compagnie Financière des Moteurs Electriques („COFIME“), která se zabývá poradenskou činností a je většinovým vlastníkem Euromoteurs, společnosti, která byla založena v září téhož roku.

| (7) | V září roku 2002 COFIME a Euromoteurs přebírají aktiva CGME. Rozhodnutí obchodního soudu, které transakci povolilo, zakazuje až do září roku 2004 propouštění z ekonomických důvodů a prodej aktiv. |
| --- | --- |

(7)

V září roku 2002 COFIME a Euromoteurs přebírají aktiva CGME. Rozhodnutí obchodního soudu, které transakci povolilo, zakazuje až do září roku 2004 propouštění z ekonomických důvodů a prodej aktiv.

| (8) | Tento zákaz je v rozporu s původním plánem nabyvatelů, který počítal se soustředěním výrobních prostředků CGME v jedné lokalitě namísto dvou a s propuštěním více než poloviny zaměstnanců. Kromě toho musí podnik čelit výraznému poklesu prodeje, který je podle Francie způsoben velmi špatnou mezinárodní hospodářskou situací, snížením objednávek SEB a poklesem kurzu dolaru vůči euru. |
| --- | --- |

(8)

Tento zákaz je v rozporu s původním plánem nabyvatelů, který počítal se soustředěním výrobních prostředků CGME v jedné lokalitě namísto dvou a s propuštěním více než poloviny zaměstnanců. Kromě toho musí podnik čelit výraznému poklesu prodeje, který je podle Francie způsoben velmi špatnou mezinárodní hospodářskou situací, snížením objednávek SEB a poklesem kurzu dolaru vůči euru.

| (9) | Vývoj účetních ukazatelů v Euromoteurs je následující:








  (V miliónech EUR) | 2002 (4 měsíce provozu) | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 13 | 25 | 18 |
| Čistý výsledek | -0 | -1 | -5 |
| Kapitál a rezervní fondy | 4 | 3 | -3 |

(9)

Vývoj účetních ukazatelů v Euromoteurs je následující:

(V miliónech EUR)

2002 (4 měsíce provozu)

2003

2004

Obrat

13

25

18

Čistý výsledek

-0

-1

-5

Kapitál a rezervní fondy

4

3

-3

| (10) | V roce 2004 představoval prodej společnosti SEB 93 % obratu Euromoteurs. |
| --- | --- |

(10)

V roce 2004 představoval prodej společnosti SEB 93 % obratu Euromoteurs.

2.2   Trh

| (11) | Podle informací zveřejněných v prosinci roku 2004 představuje výroba univerzálních motorů určených do domácností Euromoteurs 25 % evropské spotřeby. Vzhledem ke strategii diverzifikace podnik předpokládá, že v roce 2006 vyrobí přibližně 10 % evropské spotřeby motorů pro sedadla. |
| --- | --- |

(11)

Podle informací zveřejněných v prosinci roku 2004 představuje výroba univerzálních motorů určených do domácností Euromoteurs 25 % evropské spotřeby. Vzhledem ke strategii diverzifikace podnik předpokládá, že v roce 2006 vyrobí přibližně 10 % evropské spotřeby motorů pro sedadla.

| (12) | Podle francouzských orgánů se hlavní konkurenti Euromoteurs v oblasti výroby univerzálních motorů nacházejí v Evorpě a v Asii (Ametek, Domel, LG, Johnson Electric, Sun Motors) a v oblasti výroby motorů s trvalým magnetem (Valeo, Bosch, Meritor, Johnson Electric). |
| --- | --- |

(12)

Podle francouzských orgánů se hlavní konkurenti Euromoteurs v oblasti výroby univerzálních motorů nacházejí v Evorpě a v Asii (Ametek, Domel, LG, Johnson Electric, Sun Motors) a v oblasti výroby motorů s trvalým magnetem (Valeo, Bosch, Meritor, Johnson Electric).

2.3   Plán restrukturalizace

| (13) | Plán restrukturalizace předložený francouzskými orgány je vypracován pro období dvou let od data platby oznámené podpory. Zahrnuje tři oblasti: průmyslovou, finanční a sociální, v celkové výši 5,95 miliónu EUR:






  — | náklady na průmyslovou restrukturalizaci se odhadují na 1,10 miliónu EUR a restrukturalizace předpokládá:






  1) | uzavření jedné ze dvou výrobních lokalit |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Plán restrukturalizace předložený francouzskými orgány je vypracován pro období dvou let od data platby oznámené podpory. Zahrnuje tři oblasti: průmyslovou, finanční a sociální, v celkové výši 5,95 miliónu EUR:

—

náklady na průmyslovou restrukturalizaci se odhadují na 1,10 miliónu EUR a restrukturalizace předpokládá:

1)

uzavření jedné ze dvou výrobních lokalit

| 2) | hledání finančně méně nákladných zásobovacích zdrojů |
| --- | --- |

2)

hledání finančně méně nákladných zásobovacích zdrojů

| 3) | hledání nových obchodních partnerů |
| --- | --- |

3)

hledání nových obchodních partnerů

| 4) | diverzifikaci v automobilovém odvětví (sedadlové motory). |
| --- | --- |

4)

diverzifikaci v automobilovém odvětví (sedadlové motory).

| — | cílem finanční restrukturalizace je vyrovnání dluhu společnosti ve výši 2,50 miliónu EUR |
| --- | --- |

—

cílem finanční restrukturalizace je vyrovnání dluhu společnosti ve výši 2,50 miliónu EUR

| — | cílem sociální restrukturalizace je podpora rekvalifikace 246 propuštěných zaměstnanců ve výši 2,35 miliónu EUR. |
| --- | --- |

—

cílem sociální restrukturalizace je podpora rekvalifikace 246 propuštěných zaměstnanců ve výši 2,35 miliónu EUR.

| (14) | Předpokládá se, že plán bude financován takto:






  — | prodej jedné ze dvou výrobních lokalit 1,45 miliónu EUR |
| --- | --- | --- |

(14)

Předpokládá se, že plán bude financován takto:

—

prodej jedné ze dvou výrobních lokalit 1,45 miliónu EUR

| — | záloha na objednávku SEB: 1,5 miliónu EUR |
| --- | --- |

—

záloha na objednávku SEB: 1,5 miliónu EUR

| — | uvolnění kapitálu akcionářů: 1 milión EUR |
| --- | --- |

—

uvolnění kapitálu akcionářů: 1 milión EUR

| — | podpora na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

—

podpora na restrukturalizaci.

2.4   Popis podpory

| (15) | Podle oznámení ze dne 5. října 2004 dosahovala výše podpory na restrukturalizaci částky 2 miliónů EUR. |
| --- | --- |

(15)

Podle oznámení ze dne 5. října 2004 dosahovala výše podpory na restrukturalizaci částky 2 miliónů EUR.

| (16) | Podle dopisu francouzských orgánů ze dne 1. prosince 2004 byla oznámená pomoc vyplacena formou státní dotace ve výši 1 miliónu EUR a zrušením dluhu vůči místním orgánům (Regionální rada 1 milión EUR a Generální rady Manche a Calvados 0,25 miliónu EUR), což představuje celkovou částku ve výši 2,25 miliónu EUR. |
| --- | --- |

(16)

Podle dopisu francouzských orgánů ze dne 1. prosince 2004 byla oznámená pomoc vyplacena formou státní dotace ve výši 1 miliónu EUR a zrušením dluhu vůči místním orgánům (Regionální rada 1 milión EUR a Generální rady Manche a Calvados 0,25 miliónu EUR), což představuje celkovou částku ve výši 2,25 miliónu EUR.

| (17) | Francouzské orgány nakonec prohlásily v dopise ze dne 10. listopadu 2005, že „potřeba veřejného financování (...) dosahuje minimální výše 2,65 miliónu EUR.“ |
| --- | --- |

(17)

Francouzské orgány nakonec prohlásily v dopise ze dne 10. listopadu 2005, že „potřeba veřejného financování (...) dosahuje minimální výše 2,65 miliónu EUR.“

| (18) | Výše oznámené pomoci tedy není stanovena s jistotou a dosahuje buď 2 miliónů EUR, 2,25 milliónu EUR, nebo 2,65 miliónu EUR. |
| --- | --- |

(18)

Výše oznámené pomoci tedy není stanovena s jistotou a dosahuje buď 2 miliónů EUR, 2,25 milliónu EUR, nebo 2,65 miliónu EUR.

3.   DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 88 ODST. 2 SMLOUVY.

| (19) | Rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy zahrnuje předběžné posouzení podpory podle pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (3) z roku 1999 („pokyny“). |
| --- | --- |

(19)

Rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy zahrnuje předběžné posouzení podpory podle pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (3) z roku 1999 („pokyny“).

| (20) | V tomto rozhodnutí Komise vyjádřila své pochybnosti o tom, zda-li bude plán restrukturalizace na obnovení životaschopnosti Euromoteurs úspěšný, zda nedojde k narušení hospodářské soutěže a zda-li bude podpora omezená na minimum. |
| --- | --- |

(20)

V tomto rozhodnutí Komise vyjádřila své pochybnosti o tom, zda-li bude plán restrukturalizace na obnovení životaschopnosti Euromoteurs úspěšný, zda nedojde k narušení hospodářské soutěže a zda-li bude podpora omezená na minimum.

| (21) | Komise rovněž uvedla, že Euromoteurs mohl získat určité daňové úlevy podle článku 44f všeobecného daňového zákoníku („článek 44f“). Tyto podpory byly označeny za nezákonné a neslučitelné s rozhodnutím Komise 2004/343/ES ze dne 16. prosince 2003 o podporách na převzetí podniků v obtížích, jež jsou udělovány ve Francii (4), a Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti oznámené podpory s rozsudkem ve věci „Deggendorf“. |
| --- | --- |

(21)

Komise rovněž uvedla, že Euromoteurs mohl získat určité daňové úlevy podle článku 44f všeobecného daňového zákoníku („článek 44f“). Tyto podpory byly označeny za nezákonné a neslučitelné s rozhodnutím Komise 2004/343/ES ze dne 16. prosince 2003 o podporách na převzetí podniků v obtížích, jež jsou udělovány ve Francii (4), a Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti oznámené podpory s rozsudkem ve věci „Deggendorf“.

4.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN A FRANCIE

| (22) | Komise po zahájení řízení nedostala žádnou připomínku třetích stran. Stanovisko Francie lze shrnout následujícím způsobem. |
| --- | --- |

(22)

Komise po zahájení řízení nedostala žádnou připomínku třetích stran. Stanovisko Francie lze shrnout následujícím způsobem.

| (23) | Francouzské orgány dopisem ze dne 19. května 2005 potvrdily, že Euromoteurs získal určité daňové úlevy podle článku 44f. |
| --- | --- |

(23)

Francouzské orgány dopisem ze dne 19. května 2005 potvrdily, že Euromoteurs získal určité daňové úlevy podle článku 44f.

| (24) | V předcházejícím dopise Komisi ze dne 15. března 2005 francouzské orgány odhadly, že finanční výhody dosáhly maximální výše (5)1,7 miliónu EUR pro Euromoteurs a 1,5 miliónu EUR pro COFIME. |
| --- | --- |

(24)

V předcházejícím dopise Komisi ze dne 15. března 2005 francouzské orgány odhadly, že finanční výhody dosáhly maximální výše (5)1,7 miliónu EUR pro Euromoteurs a 1,5 miliónu EUR pro COFIME.

| (25) | V době, kdy Euromoteurs získal výhody podle článku 44f, nepatřil do kategorie malých a středních podniků, která je stanovena doporučením Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (6), a nenacházel se v oblasti způsobilé pro poskytnutí regionální pomoci. Přestože přesná výše neslučitelné odměny, která se má vymáhat, není v době přijetí tohoto rozhodnutí známa, Komise odhaduje, že Euromoteurs bude muset uhradit přibližně 1,7 miliónu EUR. K této částce se musí rovněž připočítat úroky z vymáhání podle čl. 14 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7). |
| --- | --- |

(25)

V době, kdy Euromoteurs získal výhody podle článku 44f, nepatřil do kategorie malých a středních podniků, která je stanovena doporučením Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (6), a nenacházel se v oblasti způsobilé pro poskytnutí regionální pomoci. Přestože přesná výše neslučitelné odměny, která se má vymáhat, není v době přijetí tohoto rozhodnutí známa, Komise odhaduje, že Euromoteurs bude muset uhradit přibližně 1,7 miliónu EUR. K této částce se musí rovněž připočítat úroky z vymáhání podle čl. 14 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7).

| (26) | Francouzské orgány prohlásily ve svém stanovisku ze dne 19. května 2005, že výše podpory na restrukturalizaci Euromoteurs nepřihlížela k možnosti vrácení nezákonné a neslučitelné podpory, kterou společnost získala, a že „pokud by k takovému vrácení mělo dojít, způsobilo by výrazné zhoršení finanční situace Euromoteurs“. |
| --- | --- |

(26)

Francouzské orgány prohlásily ve svém stanovisku ze dne 19. května 2005, že výše podpory na restrukturalizaci Euromoteurs nepřihlížela k možnosti vrácení nezákonné a neslučitelné podpory, kterou společnost získala, a že „pokud by k takovému vrácení mělo dojít, způsobilo by výrazné zhoršení finanční situace Euromoteurs“.

| (27) | Francouzské orgány informovaly Komisi o tom, že v polovině roku 2005 Euromoteurs uzavřel s Johnson Electric Industrial Manufacturing Ltd („Johnson“) degresivní smlouvu o dodávkách na tři roky, která nahradila smlouvy SEB s Euromoteurs, na 12 miliónů EUR v roce 2005 a na 9 miliónů EUR v roce 2006. Tato smlouva rovněž umožňuje Euromoteurs zásobování surovinami a díly za výhodnějších podmínek společností Johnson. |
| --- | --- |

(27)

Francouzské orgány informovaly Komisi o tom, že v polovině roku 2005 Euromoteurs uzavřel s Johnson Electric Industrial Manufacturing Ltd („Johnson“) degresivní smlouvu o dodávkách na tři roky, která nahradila smlouvy SEB s Euromoteurs, na 12 miliónů EUR v roce 2005 a na 9 miliónů EUR v roce 2006. Tato smlouva rovněž umožňuje Euromoteurs zásobování surovinami a díly za výhodnějších podmínek společností Johnson.

| (28) | Francie zdůraznila, že podle Groupement interprofessionnel des fabricants d’appareils d’équipement ménager (Mezioborová organizace výrobců domácích spotřebičů) nejsou smlouvy o dodávkách v této výrobní oblasti běžné a jsou zřídka uzavřeny na více než jeden rok. Z toho vyvozuje, že smlouva na tři roky je projevem vůle objednavatele navázat trvalé vztahy se svým dodavatelem. |
| --- | --- |

(28)

Francie zdůraznila, že podle Groupement interprofessionnel des fabricants d’appareils d’équipement ménager (Mezioborová organizace výrobců domácích spotřebičů) nejsou smlouvy o dodávkách v této výrobní oblasti běžné a jsou zřídka uzavřeny na více než jeden rok. Z toho vyvozuje, že smlouva na tři roky je projevem vůle objednavatele navázat trvalé vztahy se svým dodavatelem.

| (29) | Francouzské orgány také předložily odhad zisku a ztrát a finančních prostředků Euromoteurs na rok 2006. Kromě 9 miliónů EUR z prodeje společnosti Johnson Euromoteurs předpokládá, že diverzifikací zákazníků dosáhne obratu 6 miliónů EUR. V listopadu roku 2005 bylo objednávkami dosaženo 25 % daného cíle a byly projednávány smlouvy na celkový prodej ve výši 0,6 miliónu EUR. |
| --- | --- |

(29)

Francouzské orgány také předložily odhad zisku a ztrát a finančních prostředků Euromoteurs na rok 2006. Kromě 9 miliónů EUR z prodeje společnosti Johnson Euromoteurs předpokládá, že diverzifikací zákazníků dosáhne obratu 6 miliónů EUR. V listopadu roku 2005 bylo objednávkami dosaženo 25 % daného cíle a byly projednávány smlouvy na celkový prodej ve výši 0,6 miliónu EUR.

| (30) | Francouzské orgány zdůraznily, že po uskutečnění průmyslové restrukturalizace Euromoteurs propustil 60 % zaměstnanců, zavřel jednu ze dvou výrobních lokalit a stal se tak středním podnikem ve smyslu Společenství. Upozornily na to, že společnost musela soupeřit s velkými skupinami jako Ametek v Itálii, Domel ve Slovinsku a Goldstar v Korei, jejichž obchodní sítě byly mnohem více rozvinuté než sítě Euromoteurs. |
| --- | --- |

(30)

Francouzské orgány zdůraznily, že po uskutečnění průmyslové restrukturalizace Euromoteurs propustil 60 % zaměstnanců, zavřel jednu ze dvou výrobních lokalit a stal se tak středním podnikem ve smyslu Společenství. Upozornily na to, že společnost musela soupeřit s velkými skupinami jako Ametek v Itálii, Domel ve Slovinsku a Goldstar v Korei, jejichž obchodní sítě byly mnohem více rozvinuté než sítě Euromoteurs.

| (31) | Vzhledem k tomu, že se Euromoteurs stal středním podnikem, francouzské orgány navrhly, aby se analýza Komise řídila novými pokyny pro podporu restrukturalizace (8). |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem k tomu, že se Euromoteurs stal středním podnikem, francouzské orgány navrhly, aby se analýza Komise řídila novými pokyny pro podporu restrukturalizace (8).

5.   POSOUZENÍ

5.1   Existence státní podpory

| (32) | Opatření oznámené Francií představuje státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Vzhledem k tomu, že byla přiznána státem, bude financována ze státních zdrojů ve prospěch určené společnosti, tj. Euromoteurs. Kromě toho má Euromoteurs na společném trhu konkurenty, jakými jsou např. Ametek v Itálii a Domel ve Slovinsku, a jeho výrobky jsou předmětem mezinárodního obchodu (Euromoteurs má zákazníky zvláště v Německu a v Egyptě). Oznámené opatření tedy ovlivňuje obchod mezi členskými státy a narušuje, nebo by mohlo narušovat hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(32)

Opatření oznámené Francií představuje státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Vzhledem k tomu, že byla přiznána státem, bude financována ze státních zdrojů ve prospěch určené společnosti, tj. Euromoteurs. Kromě toho má Euromoteurs na společném trhu konkurenty, jakými jsou např. Ametek v Itálii a Domel ve Slovinsku, a jeho výrobky jsou předmětem mezinárodního obchodu (Euromoteurs má zákazníky zvláště v Německu a v Egyptě). Oznámené opatření tedy ovlivňuje obchod mezi členskými státy a narušuje, nebo by mohlo narušovat hospodářskou soutěž.

| (33) | Francie tedy dodržela svoje závazky podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(33)

Francie tedy dodržela svoje závazky podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

5.2   Slučitelnost podpory se společným trhem

| (34) | Jak se uvádí v rozsudku Soudního dvora Evropských společenství ze dne 3. října 1991, Itálie v. Komise (9), „Při přezkoumávání slučitelnosti státní podpory se společným trhem Komise musí vzít v úvahu všechny relevantní okolnosti včetně těch, které již byly zohledněny v předcházejícím rozhodnutí, a stejně tak i závazky, které toto dřívější rozhodnutí mohlo uložit členskému státu“. |
| --- | --- |

(34)

Jak se uvádí v rozsudku Soudního dvora Evropských společenství ze dne 3. října 1991, Itálie v. Komise (9), „Při přezkoumávání slučitelnosti státní podpory se společným trhem Komise musí vzít v úvahu všechny relevantní okolnosti včetně těch, které již byly zohledněny v předcházejícím rozhodnutí, a stejně tak i závazky, které toto dřívější rozhodnutí mohlo uložit členskému státu“.

| (35) | Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 ve věci „Deggendorf“ (10) dokonce upřesnil, že pokud předchozí nezákonná a neslučitelná podpora nebyla dosud vrácena, jak ve svém rozhodnutí stanovila Komise, mělo by posouzení nové pomoci ve prospěch stejného příjemce vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí nezákonné a neslučitelné podpory a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena. |
| --- | --- |

(35)

Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 ve věci „Deggendorf“ (10) dokonce upřesnil, že pokud předchozí nezákonná a neslučitelná podpora nebyla dosud vrácena, jak ve svém rozhodnutí stanovila Komise, mělo by posouzení nové pomoci ve prospěch stejného příjemce vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí nezákonné a neslučitelné podpory a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena.

| (36) | Komise tedy ve svém posouzení slučitelnosti opatření oznámeného Francií vezme v úvahu všechny relevantní okolnosti včetně skutečnosti, že podle informací francouzských orgánů Euromoteurs získal dřívější podporu podle režimu, který Komise prohlásila za nezákonný a částečně neslučitelný, a že tato podpora, která nepatří mezi opatření, která nejsou podporou, ani podporou, jež byla Komisí prohlášena za slučitelnou, nebyla dosud vrácena tak, jak bylo stanoveno v rozhodnutí 2004/343/ES. |
| --- | --- |

(36)

Komise tedy ve svém posouzení slučitelnosti opatření oznámeného Francií vezme v úvahu všechny relevantní okolnosti včetně skutečnosti, že podle informací francouzských orgánů Euromoteurs získal dřívější podporu podle režimu, který Komise prohlásila za nezákonný a částečně neslučitelný, a že tato podpora, která nepatří mezi opatření, která nejsou podporou, ani podporou, jež byla Komisí prohlášena za slučitelnou, nebyla dosud vrácena tak, jak bylo stanoveno v rozhodnutí 2004/343/ES.

| (37) | Podpora se musí posoudit jako státní podpora ad hoc v rámci tohoto posouzení. Čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy upravuje výjimky z obecného pravidla o neslučitelnosti uvedeného v čl. 87 odst. 1. |
| --- | --- |

(37)

Podpora se musí posoudit jako státní podpora ad hoc v rámci tohoto posouzení. Čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy upravuje výjimky z obecného pravidla o neslučitelnosti uvedeného v čl. 87 odst. 1.

| (38) | Výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy se v tomto případě neuplatňují, neboť opatření podpory nemají sociální povahu a nejsou poskytovány jednotlivým spotřebitelům, nejsou určeny na náhradu škod způsobených přírodními katastrofami nebo jinými mimořádnými událostmi, a jejich cílem není podpora hospodářství některých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa. Stejně tak je tomu i v případě výjimek stanovených v čl. 87 odst. 3 písm. b) a d), které se jednoznačně neuplatňují. |
| --- | --- |

(38)

Výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy se v tomto případě neuplatňují, neboť opatření podpory nemají sociální povahu a nejsou poskytovány jednotlivým spotřebitelům, nejsou určeny na náhradu škod způsobených přírodními katastrofami nebo jinými mimořádnými událostmi, a jejich cílem není podpora hospodářství některých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa. Stejně tak je tomu i v případě výjimek stanovených v čl. 87 odst. 3 písm. b) a d), které se jednoznačně neuplatňují.

| (39) | Další výjimky jsou uvedené v čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy o ES. Vzhledem k tomu, že hlavní cíl podpory není regionální, ale týká se restrukturalizace podniku v obtížích, uplatňují se pouze výjimky uvedené v písm. c). Ten předpokládá povolení státních podpor určených na usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností, pokud neovlivňují podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise zveřejnila zvláštní pokyny určené pro posuzování podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Vzhledem k tomu, že podpora byla oznámena před 10. říjnem 2004, musí se posuzovat podle kritérií uvedených v pokynech z roku 1999 (11), a ne podle návrhu francouzských orgánů. Je zřejmé, že opatření nemá žádný jiný horizontální cíl. Kromě toho Francie neuvádí žádný jiný cíl a pro dokázání slučitelnosti oznámeného opatření se opírá o uvedené pokyny. |
| --- | --- |

(39)

Další výjimky jsou uvedené v čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy o ES. Vzhledem k tomu, že hlavní cíl podpory není regionální, ale týká se restrukturalizace podniku v obtížích, uplatňují se pouze výjimky uvedené v písm. c). Ten předpokládá povolení státních podpor určených na usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností, pokud neovlivňují podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise zveřejnila zvláštní pokyny určené pro posuzování podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Vzhledem k tomu, že podpora byla oznámena před 10. říjnem 2004, musí se posuzovat podle kritérií uvedených v pokynech z roku 1999 (11), a ne podle návrhu francouzských orgánů. Je zřejmé, že opatření nemá žádný jiný horizontální cíl. Kromě toho Francie neuvádí žádný jiný cíl a pro dokázání slučitelnosti oznámeného opatření se opírá o uvedené pokyny.

| (40) | Aby mohl podnik získat podporu na restrukturalizaci, musí být považován za podnik v obtížích. Tento pojem je stanoven v bodě 2.1 pokynů. S upsaným kapitálem ve výši 4 miliónů EUR zaznamenal Euromoteurs v roce 2004 ztrátu ve výši 5,4 miliónu EUR, což přivedlo jeho vlastní jmění na -2,6 miliónu EUR. Společnost tedy může být považována za podnik v obtížích podle bodu 5a) pokynů. |
| --- | --- |

(40)

Aby mohl podnik získat podporu na restrukturalizaci, musí být považován za podnik v obtížích. Tento pojem je stanoven v bodě 2.1 pokynů. S upsaným kapitálem ve výši 4 miliónů EUR zaznamenal Euromoteurs v roce 2004 ztrátu ve výši 5,4 miliónu EUR, což přivedlo jeho vlastní jmění na -2,6 miliónu EUR. Společnost tedy může být považována za podnik v obtížích podle bodu 5a) pokynů.

| (41) | Bod 7 pokynů upřesňuje, že nově vytvořený podnik není způsobilý k pobírání podpory na restrukturalizaci, i když je jeho výchozí finanční situace nejistá. Vzhledem k tomu, že podnik byl založen před dvěma roky a jedním měsícem, není podle běžného postupu Komise při uplatňování pokynů považován za nově založený podnik. |
| --- | --- |

(41)

Bod 7 pokynů upřesňuje, že nově vytvořený podnik není způsobilý k pobírání podpory na restrukturalizaci, i když je jeho výchozí finanční situace nejistá. Vzhledem k tomu, že podnik byl založen před dvěma roky a jedním měsícem, není podle běžného postupu Komise při uplatňování pokynů považován za nově založený podnik.

| (42) | Po uskutečnění průmyslové restrukturalizace Euromoteurs propustil 60 % zaměstnanců, zavřel jednu ze dvou výrobních lokalit a stal se tak středním podnikem. V důsledku toho se Komise domnívá, že podpora na restrukturalizaci přijatá nezávisle na nezákonné a neslučitelné podpoře nezpůsobí nepřípustné narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(42)

Po uskutečnění průmyslové restrukturalizace Euromoteurs propustil 60 % zaměstnanců, zavřel jednu ze dvou výrobních lokalit a stal se tak středním podnikem. V důsledku toho se Komise domnívá, že podpora na restrukturalizaci přijatá nezávisle na nezákonné a neslučitelné podpoře nezpůsobí nepřípustné narušení hospodářské soutěže.

| (43) | Rozsudek Soudního dvora Evropských společenství (12) zároveň zdůraznil, že Komise musí při přezkoumávání slučitelnosti státní podpory se společným trhem vzít v úvahu všechny relevantní okolnosti včetně těch, které již byly zohledněny v dřívějším rozhodnutí, a stejně tak i závazky, které toto dřívější rozhodnutí mohlo uložit členskému státu. |
| --- | --- |

(43)

Rozsudek Soudního dvora Evropských společenství (12) zároveň zdůraznil, že Komise musí při přezkoumávání slučitelnosti státní podpory se společným trhem vzít v úvahu všechny relevantní okolnosti včetně těch, které již byly zohledněny v dřívějším rozhodnutí, a stejně tak i závazky, které toto dřívější rozhodnutí mohlo uložit členskému státu.

| (44) | V tomto případě Komise došla k závěru, že pokud Euromoteurs nevrátil nezákonné podpory, které mu byly uděleny, měly by tyto podpory a nová oznámená podpora kumulativní účinek a Euromoteurs by získal nadměrnou a neoprávněnou výhodu, která by změnila podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Dokud nebyla nezákonná a neslučitelná podpora vrácena, nedošlo k nápravě neoprávněného narušení hospodářské soutěže, které tato podpora způsobila. Kdyby Euromoteurs získal vedle nezákonné a neslučitelné podpory ještě podporu na restrukturalizaci, bylo by toto narušení ještě více prohloubeno. |
| --- | --- |

(44)

V tomto případě Komise došla k závěru, že pokud Euromoteurs nevrátil nezákonné podpory, které mu byly uděleny, měly by tyto podpory a nová oznámená podpora kumulativní účinek a Euromoteurs by získal nadměrnou a neoprávněnou výhodu, která by změnila podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Dokud nebyla nezákonná a neslučitelná podpora vrácena, nedošlo k nápravě neoprávněného narušení hospodářské soutěže, které tato podpora způsobila. Kdyby Euromoteurs získal vedle nezákonné a neslučitelné podpory ještě podporu na restrukturalizaci, bylo by toto narušení ještě více prohloubeno.

| (45) | Je nevyhnutelné, aby s cílem předejít neoprávněnému narušení hospodářské soutěže Euromoteurs vrátil nezákonnou pomoc, jež mu byla poskytnuta, dříve, než mu bude udělena oznámená pomoc na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(45)

Je nevyhnutelné, aby s cílem předejít neoprávněnému narušení hospodářské soutěže Euromoteurs vrátil nezákonnou pomoc, jež mu byla poskytnuta, dříve, než mu bude udělena oznámená pomoc na restrukturalizaci.

| (46) | Bodle bodu 3.2.2 pokynů je poskytování podpory podmíněné prováděním plánu restrukturalizace, který má v přiměřené lhůtě umožnit obnovení dlouhodobé životaschopnosti na základě realistických předpokladů týkajících se jeho budoucích provozních podmínek. |
| --- | --- |

(46)

Bodle bodu 3.2.2 pokynů je poskytování podpory podmíněné prováděním plánu restrukturalizace, který má v přiměřené lhůtě umožnit obnovení dlouhodobé životaschopnosti na základě realistických předpokladů týkajících se jeho budoucích provozních podmínek.

| (47) | Obnovení životaschopnosti Euromoteurs vyžaduje, aby podnik vyřešil dva problémy: zefektivnění výrobního zařízení a diverzifikaci zákazníků, aby podnik nebyl závislý na objednávkách SEB (od roku 2002 trvalý pokles objednávek, dnes jsou zadávané prostřednictvím společnosti Johnson). |
| --- | --- |

(47)

Obnovení životaschopnosti Euromoteurs vyžaduje, aby podnik vyřešil dva problémy: zefektivnění výrobního zařízení a diverzifikaci zákazníků, aby podnik nebyl závislý na objednávkách SEB (od roku 2002 trvalý pokles objednávek, dnes jsou zadávané prostřednictvím společnosti Johnson).

| (48) | K prvnímu bodu Komise uvádí, že uzavření lokality Carpiquet a propuštění 246 osob umožnily Euromoteurs podstatně snížit výrobní náklady (Francie odhadla, že výše úspor vytvořených soustředěním výroby v jedné lokalitě dosahuje výše 1,491 miliónu EUR) a přizpůsobit výrobní zařízení objemu prodeje. |
| --- | --- |

(48)

K prvnímu bodu Komise uvádí, že uzavření lokality Carpiquet a propuštění 246 osob umožnily Euromoteurs podstatně snížit výrobní náklady (Francie odhadla, že výše úspor vytvořených soustředěním výroby v jedné lokalitě dosahuje výše 1,491 miliónu EUR) a přizpůsobit výrobní zařízení objemu prodeje.

| (49) | K druhému bodu, smlouva se společností Johnson pro období 2005 – 2007 dává podniku čas na upevnění strategie zabezpečením významné míry prodeje až do roku 2007. Komise se na základě údajů, které má k dispozici, domnívá, že v oblasti výroby elektrických motorů začíná strategie diverzifikace Euromoteurs přinášet určité výsledky. Naopak v případě trhu motorů do sedaček automobilů, druhého pilíře diverzifikačního plánu Euromoteurs, žádné jednání nepokročilo. |
| --- | --- |

(49)

K druhému bodu, smlouva se společností Johnson pro období 2005 – 2007 dává podniku čas na upevnění strategie zabezpečením významné míry prodeje až do roku 2007. Komise se na základě údajů, které má k dispozici, domnívá, že v oblasti výroby elektrických motorů začíná strategie diverzifikace Euromoteurs přinášet určité výsledky. Naopak v případě trhu motorů do sedaček automobilů, druhého pilíře diverzifikačního plánu Euromoteurs, žádné jednání nepokročilo.

| (50) | Jediné číselné odhady, které francouzské orgány Komisi poskytly, se týkají roku 2006: podle nich bude obrat Euromoteurs 15 miliónů EUR s provozním výnosem 0,2 miliónu EUR a s čistým výnosem 1,7 miliónu EUR. Komise se domnívá, že tyto údaje na jeden rok, které vykazují provozní marži 1,3 %, jí neumožňují vyvodit závěr, že plán restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost podniku. V roce 2006 Euromoteurs stále těží ze smlouvy podepsané se společností Johnson. Tato smlouva však končí v roce 2007. Výnosy omezené na rok 2006 nejsou tudíž dostačující k tomu, aby Komise mohla vyvodit závěr o trvalém obnovení životaschopnosti podniku. |
| --- | --- |

(50)

Jediné číselné odhady, které francouzské orgány Komisi poskytly, se týkají roku 2006: podle nich bude obrat Euromoteurs 15 miliónů EUR s provozním výnosem 0,2 miliónu EUR a s čistým výnosem 1,7 miliónu EUR. Komise se domnívá, že tyto údaje na jeden rok, které vykazují provozní marži 1,3 %, jí neumožňují vyvodit závěr, že plán restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost podniku. V roce 2006 Euromoteurs stále těží ze smlouvy podepsané se společností Johnson. Tato smlouva však končí v roce 2007. Výnosy omezené na rok 2006 nejsou tudíž dostačující k tomu, aby Komise mohla vyvodit závěr o trvalém obnovení životaschopnosti podniku.

| (51) | Kromě toho, jak Francie oznámila ve svém stanovisku ze dne 19. května 2005, oznámená pomoc a s ní spojený plán restrukturalizace nepočítají s vrácením nezákonné a neslučitelné podpory, kterou Euromoteurs získal podle článku 44f. Vrácení bylo stanoveno rozhodnutím Komise 2004/343/ES a částka, kterou má Euromoteurs vrátit, se odhaduje na 1,7 miliónu EUR. Toto vrácení prohloubí finanční problémy podniku a Komise se domnívá, že za těchto podmínek nemůže být plán považován za realistický. Toto hodnocení potvrzuje skutečnost, že francouzské orgány informovaly v listopadu roku 2005 Komisi o tom, že potíže spojené s restrukturalizací Euromoteurs (zvláště finanční náklady) byly v době oznámení podhodnoceny a že veřejné financování podniku by se mělo zvýšit (+ 132,5 %). |
| --- | --- |

(51)

Kromě toho, jak Francie oznámila ve svém stanovisku ze dne 19. května 2005, oznámená pomoc a s ní spojený plán restrukturalizace nepočítají s vrácením nezákonné a neslučitelné podpory, kterou Euromoteurs získal podle článku 44f. Vrácení bylo stanoveno rozhodnutím Komise 2004/343/ES a částka, kterou má Euromoteurs vrátit, se odhaduje na 1,7 miliónu EUR. Toto vrácení prohloubí finanční problémy podniku a Komise se domnívá, že za těchto podmínek nemůže být plán považován za realistický. Toto hodnocení potvrzuje skutečnost, že francouzské orgány informovaly v listopadu roku 2005 Komisi o tom, že potíže spojené s restrukturalizací Euromoteurs (zvláště finanční náklady) byly v době oznámení podhodnoceny a že veřejné financování podniku by se mělo zvýšit (+ 132,5 %).

| (52) | Vzhledem na výše uvedené skutečnosti došla Komise k závěru, že francouzské orgány neprokázaly, že oznámený plán restrukturalizace vychází z realistických předpokladů a umožní obnovení životaschopnosti podniku. |
| --- | --- |

(52)

Vzhledem na výše uvedené skutečnosti došla Komise k závěru, že francouzské orgány neprokázaly, že oznámený plán restrukturalizace vychází z realistických předpokladů a umožní obnovení životaschopnosti podniku.

| (53) | Náklady na plán restrukturalizace sdělené Komisi odhadly francouzské orgány na 5,95 miliónů EUR. Plán odůvodňuje veřejné financování ve výši 2 miliónů EUR. Francouzské orgány informovaly v listopadu roku 2005 Komisi o tom, že potíže spojené s restrukturalizací Euromoteurs (zvláště finanční potřeby) byly v době oznámení podhodnoceny a že veřejné financování podniku by mohlo být odhadnuto na minimální částku 2,65 miliónů EUR. Komisi nebyl odevzdán žádný podrobný výpočet této nové potřeby (ať už v podobě dodatečných nákladů na restrukturalizaci, nebo nových potřeb finančních prostředků). |
| --- | --- |

(53)

Náklady na plán restrukturalizace sdělené Komisi odhadly francouzské orgány na 5,95 miliónů EUR. Plán odůvodňuje veřejné financování ve výši 2 miliónů EUR. Francouzské orgány informovaly v listopadu roku 2005 Komisi o tom, že potíže spojené s restrukturalizací Euromoteurs (zvláště finanční potřeby) byly v době oznámení podhodnoceny a že veřejné financování podniku by mohlo být odhadnuto na minimální částku 2,65 miliónů EUR. Komisi nebyl odevzdán žádný podrobný výpočet této nové potřeby (ať už v podobě dodatečných nákladů na restrukturalizaci, nebo nových potřeb finančních prostředků).

| (54) | V důsledku toho se Komise jednoznačně domnívá, že francouzské orgány neprokázaly, že na obnovení životaschopnosti podniku je nezbytná částka vyšší než 2 milióny EUR a nemůže tedy dojít k závěru, že oznámená pomoc je omezena na minimum. |
| --- | --- |

(54)

V důsledku toho se Komise jednoznačně domnívá, že francouzské orgány neprokázaly, že na obnovení životaschopnosti podniku je nezbytná částka vyšší než 2 milióny EUR a nemůže tedy dojít k závěru, že oznámená pomoc je omezena na minimum.

| (55) | Podle francouzských orgánů nebyla Euromoteurs v minulosti poskytnuta žádná podpora na restrukturalizaci, |
| --- | --- |

(55)

Podle francouzských orgánů nebyla Euromoteurs v minulosti poskytnuta žádná podpora na restrukturalizaci,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout společnosti Euromoteurs ve výši 2 miliónů, 2,25 miliónu nebo 2,65 miliónu EUR, je neslučitelná se společným trhem.

Z tohoto důvodu nemůže být tato podpora poskytnuta.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 26 .dubna 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 137, 4. 6. 2005, s. 16.

1

(2)  Viz pozn. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 288, 9. 10. 1999, s. 2.

3

(4)  Úř. věst. L 108, 16. 4. 2004, s. 38.

4

(5)  Výhoda spočítaná bez ohledu na odpočty povolené platnými předpisy Společenství.

5

(6)  Úř. věst. L 124, 20. 5. 2003, s. 36.

6

(7)  Úř. věst. L 83, 27. 3. 1999, s. 1. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

7

(8)  Úř. věst. C 244, 1. 10. 2004, s. 2.

8

(9)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 3. října 1991 ve věci C-261/89 (Italská republika v. Komise), Sb. rozh. 1991, s. I-4437.

9

(10)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. května 1997 ve věci C-355/95 P (Textilwerke Deggendorf GmbH v. Komise a Spolková republika Německo), Sb. rozh. 1997, s. I-2549.

10

(11)  V souladu s bodem 103 nových pokynů.

11

(12)  Viz bod 34 tohoto rozhodnutí.

12

---

| 7.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/219 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/219

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. července 2006

o státní podpoře č. C 30/2004 (ex N 34/2004) uplatňované Portugalskem, která osvobozuje od daně z příjmu právnických osob kapitálové zisky z některých operací/transakcí, jež byly provedeny veřejnými podniky

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2950)

(Pouze portugalské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/748/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s uvedeným článkem podaly připomínky (1),

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Na základě informací o uvedeném osvobození kapitálových zisků od daně na základě článku 25 portugalského statutu daňových zvýhodnění, jež bylo poskytnuto portugalskými orgány některým veřejným podnikům (Estatuto do Benefícios Fiscais) (dále jen „EBF“) (2), požádala Komise uvedené orgány o podrobné informace, a to dopisem ze dne 14. března 2001. |
| --- | --- |

(1)

Na základě informací o uvedeném osvobození kapitálových zisků od daně na základě článku 25 portugalského statutu daňových zvýhodnění, jež bylo poskytnuto portugalskými orgány některým veřejným podnikům (Estatuto do Benefícios Fiscais) (dále jen „EBF“) (2), požádala Komise uvedené orgány o podrobné informace, a to dopisem ze dne 14. března 2001.

| (2) | Portugalské orgány odpověděly dopisem ze dne 25. dubna 2001. Dne 28. října 2003 bylo požádáno o další informace; odpověď na ně byla obdržena dne 30. ledna 2004. Portugalské orgány poskytly doplňující informace dopisem ze dne 8. září 2004. |
| --- | --- |

(2)

Portugalské orgány odpověděly dopisem ze dne 25. dubna 2001. Dne 28. října 2003 bylo požádáno o další informace; odpověď na ně byla obdržena dne 30. ledna 2004. Portugalské orgány poskytly doplňující informace dopisem ze dne 8. září 2004.

| (3) | Dopisem ze dne 6. října 2004 (3) Komise informovala Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit ohledně tohoto opatření řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. V uvedeném rozhodnutí, jež bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4), vyzvala Komise zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 6. října 2004 (3) Komise informovala Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit ohledně tohoto opatření řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. V uvedeném rozhodnutí, jež bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4), vyzvala Komise zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.

| (4) | Dopisem, který Komise obdržela dne 21. prosince 2005, podaly portugalské orgány své připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem, který Komise obdržela dne 21. prosince 2005, podaly portugalské orgány své připomínky.

| (5) | Žádná ze zúčastněných stran připomínky nepodala. |
| --- | --- |

(5)

Žádná ze zúčastněných stran připomínky nepodala.

II.   PODROBNÝ POPIS REŽIMU PODPOR

| (6) | Osvobození od daní jsou stanovena v článku 25 EBF pod názvem „Kapitálové zisky v rámci procesu privatizace“, který odpovídá článku 32 C v původním znění z roku 2000, předtím než byl EBF přezkoumán nařízením vlády č. 198/2001 ze dne 3. července. |
| --- | --- |

(6)

Osvobození od daní jsou stanovena v článku 25 EBF pod názvem „Kapitálové zisky v rámci procesu privatizace“, který odpovídá článku 32 C v původním znění z roku 2000, předtím než byl EBF přezkoumán nařízením vlády č. 198/2001 ze dne 3. července.

| (7) | Ustanovení článku 25 EBF stanoví, že pro účely zjištění zdanitelného zisku v dani z příjmu právnických osob podniků s výhradně veřejným kapitálem, jakož i společností, jež je ovládají, zdanitelný základ nezahrnuje kapitálové zisky pocházející z privatizace nebo postupů restrukturalizace provedených v souladu se strategickým směřováním v rámci výkonu funkce státního akcionáře, jež jsou jako takové uznány vyhláškou ministra financí. |
| --- | --- |

(7)

Ustanovení článku 25 EBF stanoví, že pro účely zjištění zdanitelného zisku v dani z příjmu právnických osob podniků s výhradně veřejným kapitálem, jakož i společností, jež je ovládají, zdanitelný základ nezahrnuje kapitálové zisky pocházející z privatizace nebo postupů restrukturalizace provedených v souladu se strategickým směřováním v rámci výkonu funkce státního akcionáře, jež jsou jako takové uznány vyhláškou ministra financí.

| (8) | Ustanovení článku 25 portugalského EBF vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2000 v souladu s článkem 103 zákona 3-B/2000 ze dne 4. dubna. |
| --- | --- |

(8)

Ustanovení článku 25 portugalského EBF vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2000 v souladu s článkem 103 zákona 3-B/2000 ze dne 4. dubna.

III.   DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (9) | Rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení naznačovalo, že článek 25 EBF zřejmě představuje režim státních podpor ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Tento režim byl pravděpodobně podporou na provoz a na základě dostupných informací byl neslučitelný se společným trhem, neboť nebyl určen na jakékoli způsobilé investice či výdaje. Zdá se, že žádná z výjimek podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES se nepoužije. Opatření však představovalo neodůvodněnou podporu, která poskytovala výhodu veřejným podnikům v neprospěch jejich konkurentů ze soukromého sektoru. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení naznačovalo, že článek 25 EBF zřejmě představuje režim státních podpor ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Tento režim byl pravděpodobně podporou na provoz a na základě dostupných informací byl neslučitelný se společným trhem, neboť nebyl určen na jakékoli způsobilé investice či výdaje. Zdá se, že žádná z výjimek podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES se nepoužije. Opatření však představovalo neodůvodněnou podporu, která poskytovala výhodu veřejným podnikům v neprospěch jejich konkurentů ze soukromého sektoru.

IV.   PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA

| (10) | Dopisem, který Komise obdržela dne 21. prosince 2005, Portugalsko potvrdilo údaje, které již byly předloženy při předběžném posouzení Komise. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem, který Komise obdržela dne 21. prosince 2005, Portugalsko potvrdilo údaje, které již byly předloženy při předběžném posouzení Komise.

| (11) | Portugalské orgány shrnují vývoj zdanění kapitálových zisků v rámci daně z příjmu právnických osob v Portugalsku takto:






  — | Od roku 1993 znovu investované kapitálové zisky byly předmětem zvýhodněného daňového režimu, pokud vyplývají z hmotných aktiv nebo z akcií holdingových společností (sociedades gestoras de participações sociais) (5). V tomto případě je opětovné investování příjmů důvodem k vynětí ze zdanitelných příjmů. |
| --- | --- | --- |

(11)

Portugalské orgány shrnují vývoj zdanění kapitálových zisků v rámci daně z příjmu právnických osob v Portugalsku takto:

—

Od roku 1993 znovu investované kapitálové zisky byly předmětem zvýhodněného daňového režimu, pokud vyplývají z hmotných aktiv nebo z akcií holdingových společností (sociedades gestoras de participações sociais) (5). V tomto případě je opětovné investování příjmů důvodem k vynětí ze zdanitelných příjmů.

| — | Tato situace se začala měnit od roku 2001 (6). Pozitivní saldo mezi kapitálovými zisky a ztrátami se zdaňovalo takto: pokud byly zisky reinvestovány v roce, kdy jich bylo dosaženo, pětina těchto zisků se zdaňovala v tom roce a pětina v každém z následujících čtyř let. |
| --- | --- |

—

Tato situace se začala měnit od roku 2001 (6). Pozitivní saldo mezi kapitálovými zisky a ztrátami se zdaňovalo takto: pokud byly zisky reinvestovány v roce, kdy jich bylo dosaženo, pětina těchto zisků se zdaňovala v tom roce a pětina v každém z následujících čtyř let.

| — | Od roku 2002 se polovina kapitálových zisků zdaňovala, i když byly reinvestovány (7). |
| --- | --- |

—

Od roku 2002 se polovina kapitálových zisků zdaňovala, i když byly reinvestovány (7).

| — | V roce 2003 se situace opět změnila: holdingové společnosti (jakož i společnosti rizikového kapitálu) byly zcela zproštěny daně z realizovaných kapitálových zisků z akcií, jejichž byly držiteli po dobu nejméně jednoho roku (8). |
| --- | --- |

—

V roce 2003 se situace opět změnila: holdingové společnosti (jakož i společnosti rizikového kapitálu) byly zcela zproštěny daně z realizovaných kapitálových zisků z akcií, jejichž byly držiteli po dobu nejméně jednoho roku (8).

| (12) | Portugalské orgány tvrdí, že právní předpisy pro osvobození od daně se omezovaly pouze na to, že v případě podniků veřejného sektoru budou uplatňována táž pravidla zdaňování kapitálových zisků a daňové neutrality, jež se používají v případě soukromých podniků, které procházejí restrukturalizací, od daňové reformy z roku 1988 a zavedení daně z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(12)

Portugalské orgány tvrdí, že právní předpisy pro osvobození od daně se omezovaly pouze na to, že v případě podniků veřejného sektoru budou uplatňována táž pravidla zdaňování kapitálových zisků a daňové neutrality, jež se používají v případě soukromých podniků, které procházejí restrukturalizací, od daňové reformy z roku 1988 a zavedení daně z příjmu právnických osob.

| (13) | Portugalské orgány v tomto ohledu argumentují, že na základě portugalských právních předpisů pro osvobození od daní byly reinvestované kapitálové zisky předmětem zvýhodněného daňového režimu, pokud pocházejí z hmotných aktiv nebo z akcií holdingových společností. V tomto případě je opětovné investování zisků důvodem k vynětí ze zdanitelných zisků, což představuje základní prvek portugalského daňového režimu. |
| --- | --- |

(13)

Portugalské orgány v tomto ohledu argumentují, že na základě portugalských právních předpisů pro osvobození od daní byly reinvestované kapitálové zisky předmětem zvýhodněného daňového režimu, pokud pocházejí z hmotných aktiv nebo z akcií holdingových společností. V tomto případě je opětovné investování zisků důvodem k vynětí ze zdanitelných zisků, což představuje základní prvek portugalského daňového režimu.

| (14) | Na základě článku 25 EBF jsou ze zdanitelného základu daně z příjmu právnických osob vyňaty rovněž kapitálové zisky podniků, které zcela vlastní stát, a podniků, které jsou těmito státními podniky kontrolovány. Na tyto subjekty rozšiřuje daňový režim pro kapitálové zisky, které holdingové společnosti reinvestují, a na restrukturace uskutečněné jinými soukromými podniky. Způsobilé podniky tak nemají finanční výhody, když se jich týkají privatizace, reorganizace nebo procesy restrukturalizace. |
| --- | --- |

(14)

Na základě článku 25 EBF jsou ze zdanitelného základu daně z příjmu právnických osob vyňaty rovněž kapitálové zisky podniků, které zcela vlastní stát, a podniků, které jsou těmito státními podniky kontrolovány. Na tyto subjekty rozšiřuje daňový režim pro kapitálové zisky, které holdingové společnosti reinvestují, a na restrukturace uskutečněné jinými soukromými podniky. Způsobilé podniky tak nemají finanční výhody, když se jich týkají privatizace, reorganizace nebo procesy restrukturalizace.

| (15) | Podle portugalských orgánů je účelem článku 25 EBF zabránit tomu, aby do privatizací a procesů restrukturalizace podniků veřejného sektoru zasahovaly veřejné holdingové společnosti, čímž je ulehčen výkon funkce státního akcionáře. |
| --- | --- |

(15)

Podle portugalských orgánů je účelem článku 25 EBF zabránit tomu, aby do privatizací a procesů restrukturalizace podniků veřejného sektoru zasahovaly veřejné holdingové společnosti, čímž je ulehčen výkon funkce státního akcionáře.

| (16) | Portugalské orgány uvádějí, že článek 25 EBF neobsahuje ustanovení vytvářející výjimečný daňový režim pro kapitálové zisky ve srovnání s běžným režimem. Z jeho uplatňování neplyne pro podniky, jež jsou příjemci podpory a jichž se týkají procesy reorganizace a restrukturalizace, žádná další výhoda. |
| --- | --- |

(16)

Portugalské orgány uvádějí, že článek 25 EBF neobsahuje ustanovení vytvářející výjimečný daňový režim pro kapitálové zisky ve srovnání s běžným režimem. Z jeho uplatňování neplyne pro podniky, jež jsou příjemci podpory a jichž se týkají procesy reorganizace a restrukturalizace, žádná další výhoda.

| (17) | Portugalské orgány rovněž sdělují, že mají v úmyslu zrušit článek 25 EBF. Od jeho zrušení by se tudíž na každý proces restrukturalizace nebo privatizace, jímž by procházel některý veřejný podnik, uplatňoval běžný portugalský režim daňového zvýhodnění, jenž se používá na soukromé podniky. |
| --- | --- |

(17)

Portugalské orgány rovněž sdělují, že mají v úmyslu zrušit článek 25 EBF. Od jeho zrušení by se tudíž na každý proces restrukturalizace nebo privatizace, jímž by procházel některý veřejný podnik, uplatňoval běžný portugalský režim daňového zvýhodnění, jenž se používá na soukromé podniky.

| (18) | Pokud jde o navracení protiprávní podpory, portugalské orgány tvrdily, že a) uvedený režim byl využit pouze u čtyř transakcí a že v každém případě by soukromý podnik získal stejné daňové zvýhodnění, kdyby vytvořil holdingovou společnost a reinvestoval kapitál do finančních aktiv a že b) o třech z oněch čtyř transakcí rozhodla správní rada banky Caixa Geral de Depósitos (CGD) k soukromým účelům (vytvoření holdingové společnosti) vzhledem k tomu, že v té době článek 25 EBF ještě nebyl schválen. Jelikož podnikům nebyla poskytnuta žádná finanční výhoda z veřejných prostředků, portugalské orgány tvrdí, že žádnou podporu není třeba vracet. |
| --- | --- |

(18)

Pokud jde o navracení protiprávní podpory, portugalské orgány tvrdily, že a) uvedený režim byl využit pouze u čtyř transakcí a že v každém případě by soukromý podnik získal stejné daňové zvýhodnění, kdyby vytvořil holdingovou společnost a reinvestoval kapitál do finančních aktiv a že b) o třech z oněch čtyř transakcí rozhodla správní rada banky Caixa Geral de Depósitos (CGD) k soukromým účelům (vytvoření holdingové společnosti) vzhledem k tomu, že v té době článek 25 EBF ještě nebyl schválen. Jelikož podnikům nebyla poskytnuta žádná finanční výhoda z veřejných prostředků, portugalské orgány tvrdí, že žádnou podporu není třeba vracet.

| (19) | Režimu využily tyto čtyři transakce:






  — | První transakce se týká postoupení od společnosti Mundial Confiança (MC), dceřiné pojistné společnosti portugalské finanční instituce CGD, jejího podílu (5,46 %) v Crédito Predial Português (CPP) do Banco Santander Central Hispano (BSCH) dne 5. dubna 2000. Kapitálové zisky, jichž společnost MC dosáhla, činily 9,3 milionu EUR. |
| --- | --- | --- |

(19)

Režimu využily tyto čtyři transakce:

—

První transakce se týká postoupení od společnosti Mundial Confiança (MC), dceřiné pojistné společnosti portugalské finanční instituce CGD, jejího podílu (5,46 %) v Crédito Predial Português (CPP) do Banco Santander Central Hispano (BSCH) dne 5. dubna 2000. Kapitálové zisky, jichž společnost MC dosáhla, činily 9,3 milionu EUR.

| — | Druhá transakce se týká postoupení od Banco Pinto & Sotto Mayor (BPSM), jež byla v době transakce kontrolována společností CGD, jejího podílu (94,38 %) v Banco Totta & Açores (BTA), jakož i jejího podílu (7,09 %) v CPP do BSCH dne 7. dubna 2000. Kapitálové zisky, jichž společnost BPSM dosáhla, byly odhadnuty na 310 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

Druhá transakce se týká postoupení od Banco Pinto & Sotto Mayor (BPSM), jež byla v době transakce kontrolována společností CGD, jejího podílu (94,38 %) v Banco Totta & Açores (BTA), jakož i jejího podílu (7,09 %) v CPP do BSCH dne 7. dubna 2000. Kapitálové zisky, jichž společnost BPSM dosáhla, byly odhadnuty na 310 milionů EUR.

| — | Třetí transakce se týká výměny akcií mezi MC a BCP. Společnost MC prodala svůj podíl (53,05) v BPSM do BCP a výměnou tak získala zhruba 10 % kapitálu BCP dne 19. června 2000. Kapitálové zisky, jichž společnost MC dosáhla, činily 1 566,4 milionu EUR. |
| --- | --- |

—

Třetí transakce se týká výměny akcií mezi MC a BCP. Společnost MC prodala svůj podíl (53,05) v BPSM do BCP a výměnou tak získala zhruba 10 % kapitálu BCP dne 19. června 2000. Kapitálové zisky, jichž společnost MC dosáhla, činily 1 566,4 milionu EUR.

| — | Poslední čtvrtá transakce se týká kapitálových zisků z prodeje podílu CGD v brazilské bance ITAÚ, S.A., ke kterému došlo v letech 2000 až 2003. Celkové kapitálové zisky, jichž společnost CGD dosáhla, činily 357,4 milionu EUR. |
| --- | --- |

—

Poslední čtvrtá transakce se týká kapitálových zisků z prodeje podílu CGD v brazilské bance ITAÚ, S.A., ke kterému došlo v letech 2000 až 2003. Celkové kapitálové zisky, jichž společnost CGD dosáhla, činily 357,4 milionu EUR.

| (20) | O prvních třech transakcích bylo rozhodnuto na základě dohod mezi „Grupo Champalimaud“ a BSCH. Společnosti CGD a BSCH za tímto účelem podepsaly dne 11. listopadu 1999 dohodu, podle níž:






  — | společnost BSCH koupila podíly Antónia Champalimauda v „Grupo Champalimaud“ a poté je prodala společnosti CGD. |
| --- | --- | --- |

(20)

O prvních třech transakcích bylo rozhodnuto na základě dohod mezi „Grupo Champalimaud“ a BSCH. Společnosti CGD a BSCH za tímto účelem podepsaly dne 11. listopadu 1999 dohodu, podle níž:

—

společnost BSCH koupila podíly Antónia Champalimauda v „Grupo Champalimaud“ a poté je prodala společnosti CGD.

| — | Podíly v BTA a v CPP byly prodány společnosti BSCH. |
| --- | --- |

—

Podíly v BTA a v CPP byly prodány společnosti BSCH.

| (21) | Cílem restrukturalizace skupiny „Grupo Champalimaud“ bylo oddělit činnosti vztahující se k bankovnictví a pojišťovnictví s cílem zvýšit účinnost, s níž portugalské orgány provádějí kontrolu (Banco de Portugal e Instituto de Seguros de Portugal). |
| --- | --- |

(21)

Cílem restrukturalizace skupiny „Grupo Champalimaud“ bylo oddělit činnosti vztahující se k bankovnictví a pojišťovnictví s cílem zvýšit účinnost, s níž portugalské orgány provádějí kontrolu (Banco de Portugal e Instituto de Seguros de Portugal).

| (22) | Ve čtvrtém případě bylo o postoupení rozhodnuto na základě nové dohody mezi CGD a Unibanco – União de Bancos Brasileiros, S.A. |
| --- | --- |

(22)

Ve čtvrtém případě bylo o postoupení rozhodnuto na základě nové dohody mezi CGD a Unibanco – União de Bancos Brasileiros, S.A.

| (23) | Cílem předmětného opatření je zajistit daňovou neutralitu privatizačních operací a procesů restrukturalizace, které se týkají podniků s výhradně veřejným kapitálem a podniků, které jsou jimi kontrolovány. |
| --- | --- |

(23)

Cílem předmětného opatření je zajistit daňovou neutralitu privatizačních operací a procesů restrukturalizace, které se týkají podniků s výhradně veřejným kapitálem a podniků, které jsou jimi kontrolovány.

| (24) | Portugalské orgány jakožto akcionáři CGD zaslaly dne 18. října a 31. března 2000 dopisy ministra financí, které v souladu se strategickým směřováním povolovaly výše uvedené operace. |
| --- | --- |

(24)

Portugalské orgány jakožto akcionáři CGD zaslaly dne 18. října a 31. března 2000 dopisy ministra financí, které v souladu se strategickým směřováním povolovaly výše uvedené operace.

V.   POSOUZENÍ PODPORY

V.1.   Posouzení jakožto státní podpory

| (25) | Komise potvrzuje postoj, který zaujala v rozhodnutí o zahájení formálního řízení, posuzující opatření jako státní podporu. Ustanovení článku 25 EBF, které od daně z příjmu právnických osob osvobozuje kapitálové zisky veřejných podniků pocházející z privatizačních operací a procesů restrukturalizace, představuje režim státních podpor. |
| --- | --- |

(25)

Komise potvrzuje postoj, který zaujala v rozhodnutí o zahájení formálního řízení, posuzující opatření jako státní podporu. Ustanovení článku 25 EBF, které od daně z příjmu právnických osob osvobozuje kapitálové zisky veřejných podniků pocházející z privatizačních operací a procesů restrukturalizace, představuje režim státních podpor.

| (26) | Soudní dvůr systematicky hájil stanovisko, že opatření, jehož prostřednictvím veřejné orgány některým podnikům udělují daňová zvýhodnění, jež (i když nedochází k převodu státních zdrojů) staví příjemce do příznivější finanční situace než jiné daňové poplatníky, představuje podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy státní podporu (9). |
| --- | --- |

(26)

Soudní dvůr systematicky hájil stanovisko, že opatření, jehož prostřednictvím veřejné orgány některým podnikům udělují daňová zvýhodnění, jež (i když nedochází k převodu státních zdrojů) staví příjemce do příznivější finanční situace než jiné daňové poplatníky, představuje podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy státní podporu (9).

| (27) | Opatření stanovené v článku 25 využívá státních zdrojů, protože se zakládá na nevybrání korporačních daní, které by za normálních okolností stát vybral. Rozhodnutím vzdát se tohoto příjmu je naplněno kritérium pro státní zdroje. |
| --- | --- |

(27)

Opatření stanovené v článku 25 využívá státních zdrojů, protože se zakládá na nevybrání korporačních daní, které by za normálních okolností stát vybral. Rozhodnutím vzdát se tohoto příjmu je naplněno kritérium pro státní zdroje.

| (28) | Ve srovnání s daňovým režimem, který se v Portugalsku za normálních okolností používá na kapitálové zisky, poskytují ustanovení článku 25 EBF příjemcům výhodu. |
| --- | --- |

(28)

Ve srovnání s daňovým režimem, který se v Portugalsku za normálních okolností používá na kapitálové zisky, poskytují ustanovení článku 25 EBF příjemcům výhodu.

| (29) | Běžný daňový režim, který je třeba zohlednit, je režim pro podniky bez ohledu na jejich vlastnictví (veřejné či nikoli) a na jejich povahu (holdingová společnost či nikoli). |
| --- | --- |

(29)

Běžný daňový režim, který je třeba zohlednit, je režim pro podniky bez ohledu na jejich vlastnictví (veřejné či nikoli) a na jejich povahu (holdingová společnost či nikoli).

| (30) | Běžný daňový režim není režim použitelný výhradně na holdingové společnosti, protože do transakcí, na které se vztahuje článek 25 EBF (procesy restrukturalizace), mohou být zapojeny jak holdingové společnosti tak jiné společnosti. |
| --- | --- |

(30)

Běžný daňový režim není režim použitelný výhradně na holdingové společnosti, protože do transakcí, na které se vztahuje článek 25 EBF (procesy restrukturalizace), mohou být zapojeny jak holdingové společnosti tak jiné společnosti.

| (31) | Pokud jde o daňový režim pro kapitálové zisky, jichž dosáhly holdingové společnosti v Portugalsku, začal být zvýhodněný daňový režim uplatňován v roce 1993. V době, kdy uvedené transakce proběhly, byl však uvedený zvýhodněný režim možný pouze v případě, že příjmy byly reinvestovány. To znamená, že i ve srovnání s režimem pro holdingové společnosti, jenž v Portugalsku nebyl běžným daňovým režimem, byla selektivní výhoda poskytnuta podnikům s výhradně veřejným kapitálem a podnikům, které jsou jimi kontrolovány. |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o daňový režim pro kapitálové zisky, jichž dosáhly holdingové společnosti v Portugalsku, začal být zvýhodněný daňový režim uplatňován v roce 1993. V době, kdy uvedené transakce proběhly, byl však uvedený zvýhodněný režim možný pouze v případě, že příjmy byly reinvestovány. To znamená, že i ve srovnání s režimem pro holdingové společnosti, jenž v Portugalsku nebyl běžným daňovým režimem, byla selektivní výhoda poskytnuta podnikům s výhradně veřejným kapitálem a podnikům, které jsou jimi kontrolovány.

| (32) | Osvobození od daní z kapitálových zisků staví veřejné podniky, jež ho využívají, do výhodného postavení v porovnání s jinými podniky, které působí ve stejných hospodářských odvětvích, pokud by uvedené veřejné podniky využívaly při výkonu svých činností vyššího cash flow. Bez ohledu na cíl opatření je povaha státní podpory posuzována podle jejích dopadů a nikoli podle jejích cílů. |
| --- | --- |

(32)

Osvobození od daní z kapitálových zisků staví veřejné podniky, jež ho využívají, do výhodného postavení v porovnání s jinými podniky, které působí ve stejných hospodářských odvětvích, pokud by uvedené veřejné podniky využívaly při výkonu svých činností vyššího cash flow. Bez ohledu na cíl opatření je povaha státní podpory posuzována podle jejích dopadů a nikoli podle jejích cílů.

| (33) | Výhoda je poskytována pouze některým podnikům, a to sice podnikům s výhradně veřejným kapitálem a podnikům, jež jsou jimi kontrolovány a jichž se týkají procesy privatizace nebo reorganizace, jež se řídí politickými cíli státu. Všechny ostatní podniky jsou vyňaty, a to včetně soukromých podniků, které jsou v hospodářské soutěži s podniky veřejného kapitálu, jež jsou příjemci podpory. Sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (10) uvádí, že když jsou například některé veřejné podniky osvobozeny od daně z příjmu právnických osob, pravidla udělující uvedené preferenční zacházení podnikům, které mají právní status veřejného podniku a které vyvíjejí hospodářskou činnost, mohou být ve smyslu článku 92 Smlouvy posuzována jako státní podpory. |
| --- | --- |

(33)

Výhoda je poskytována pouze některým podnikům, a to sice podnikům s výhradně veřejným kapitálem a podnikům, jež jsou jimi kontrolovány a jichž se týkají procesy privatizace nebo reorganizace, jež se řídí politickými cíli státu. Všechny ostatní podniky jsou vyňaty, a to včetně soukromých podniků, které jsou v hospodářské soutěži s podniky veřejného kapitálu, jež jsou příjemci podpory. Sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (10) uvádí, že když jsou například některé veřejné podniky osvobozeny od daně z příjmu právnických osob, pravidla udělující uvedené preferenční zacházení podnikům, které mají právní status veřejného podniku a které vyvíjejí hospodářskou činnost, mohou být ve smyslu článku 92 Smlouvy posuzována jako státní podpory.

| (34) | Daňová ustanovení článku 25 EBF jsou de jure selektivní, neboť se týkají pouze některých podniků (a to veřejných podniků nebo podniků jimi kontrolovaných). Kromě toho se opatření de facto uplatňovalo výhradně na veřejné podniky v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví nebo na podniky jimi kontrolované, což vyplývá z údajů poskytnutých portugalskými orgány. |
| --- | --- |

(34)

Daňová ustanovení článku 25 EBF jsou de jure selektivní, neboť se týkají pouze některých podniků (a to veřejných podniků nebo podniků jimi kontrolovaných). Kromě toho se opatření de facto uplatňovalo výhradně na veřejné podniky v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví nebo na podniky jimi kontrolované, což vyplývá z údajů poskytnutých portugalskými orgány.

| (35) | Portugalské orgány popírají, že opatření je selektivní povahy, a tvrdí, že totéž opatření je určeno subjektům veřejného sektoru jakožto kategorii podniků a že se tedy jedná o opatření obecné povahy. Takový argument však Komise nemůže z následujících důvodů přijmout: |
| --- | --- |

(35)

Portugalské orgány popírají, že opatření je selektivní povahy, a tvrdí, že totéž opatření je určeno subjektům veřejného sektoru jakožto kategorii podniků a že se tedy jedná o opatření obecné povahy. Takový argument však Komise nemůže z následujících důvodů přijmout:

| (36) | Zaprvé z hlediska daňových dopadů neexistuje takové pojetí podniků veřejného sektoru, vzhledem k tomu že podniky, které potenciálně mohou těžit z výhody poskytnuté podle článku 25 EBF, mohou v zásadě působit na nejrůznějších trzích. |
| --- | --- |

(36)

Zaprvé z hlediska daňových dopadů neexistuje takové pojetí podniků veřejného sektoru, vzhledem k tomu že podniky, které potenciálně mohou těžit z výhody poskytnuté podle článku 25 EBF, mohou v zásadě působit na nejrůznějších trzích.

| (37) | Zadruhé stávající opatření neumožňuje určit specifické aspekty veřejných podniků ve srovnání se soukromými podniky. Soukromé podniky a zahraniční veřejné podniky s pobočkami v Portugalsku mohou rovněž podporovat programy na reorganizaci. Kromě toho se mohou jejich akcionáři rozhodnout podniky prodat, ale režimu by nevyužívali. |
| --- | --- |

(37)

Zadruhé stávající opatření neumožňuje určit specifické aspekty veřejných podniků ve srovnání se soukromými podniky. Soukromé podniky a zahraniční veřejné podniky s pobočkami v Portugalsku mohou rovněž podporovat programy na reorganizaci. Kromě toho se mohou jejich akcionáři rozhodnout podniky prodat, ale režimu by nevyužívali.

| (38) | Zatřetí je toto opatření určeno pouze na jediné pododvětví veřejných podniků: podniků, v nichž probíhá proces privatizace nebo reorganizace, pokud tyto operace jako takové ministr financí uzná. Selektivní povaha tohoto opatření, i mezi podniky veřejného sektoru, vyplývá rovněž z pravomoci rozhodovat podle volného uvážení, kterou příslušný orgán má. |
| --- | --- |

(38)

Zatřetí je toto opatření určeno pouze na jediné pododvětví veřejných podniků: podniků, v nichž probíhá proces privatizace nebo reorganizace, pokud tyto operace jako takové ministr financí uzná. Selektivní povaha tohoto opatření, i mezi podniky veřejného sektoru, vyplývá rovněž z pravomoci rozhodovat podle volného uvážení, kterou příslušný orgán má.

| (39) | Komise tedy dospívá k závěru, že článek 25 EBF poskytuje selektivní výhodu. Selektivní povaha předmětného opatření není odůvodněna podstatou a hospodárností portugalského daňového systému. |
| --- | --- |

(39)

Komise tedy dospívá k závěru, že článek 25 EBF poskytuje selektivní výhodu. Selektivní povaha předmětného opatření není odůvodněna podstatou a hospodárností portugalského daňového systému.

| (40) | Uděluje-li článek 25 EBF veřejným podnikům, v nichž probíhá proces privatizace nebo restrukturalizace, možnost využívat sníženého zdanění kapitálových zisků, poskytuje jim výhodu z hlediska podnikání a posiluje jejich postavení oproti jiným podnikům. Komise ve svém posouzení nemusí stanovit, zda má podpora skutečný dopad na obchodní výměnu mezi členskými státy nebo zda skutečně dochází k narušení hospodářské soutěže, ale musí pouze posoudit, zda tyto podpory mohou ovlivnit obchodní výměnu a narušit hospodářskou soutěž (11). Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení jednoho podniku oproti jiným podnikům, které s ním jsou v rámci Společenství v hospodářské soutěži, je třeba mít za to, že uvedené podniky jsou touto podporou poškozeny (12). |
| --- | --- |

(40)

Uděluje-li článek 25 EBF veřejným podnikům, v nichž probíhá proces privatizace nebo restrukturalizace, možnost využívat sníženého zdanění kapitálových zisků, poskytuje jim výhodu z hlediska podnikání a posiluje jejich postavení oproti jiným podnikům. Komise ve svém posouzení nemusí stanovit, zda má podpora skutečný dopad na obchodní výměnu mezi členskými státy nebo zda skutečně dochází k narušení hospodářské soutěže, ale musí pouze posoudit, zda tyto podpory mohou ovlivnit obchodní výměnu a narušit hospodářskou soutěž (11). Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení jednoho podniku oproti jiným podnikům, které s ním jsou v rámci Společenství v hospodářské soutěži, je třeba mít za to, že uvedené podniky jsou touto podporou poškozeny (12).

| (41) | Kromě toho všichni příjemci z režimu působí v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví, odvětvích, jež jsou již mnoho let otevřena hospodářské soutěži. Postupná liberalizace zvýšila hospodářskou soutěž, která by již mohla být výsledkem volného pohybu kapitálu, jejž předpokládá Smlouva o ES. |
| --- | --- |

(41)

Kromě toho všichni příjemci z režimu působí v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví, odvětvích, jež jsou již mnoho let otevřena hospodářské soutěži. Postupná liberalizace zvýšila hospodářskou soutěž, která by již mohla být výsledkem volného pohybu kapitálu, jejž předpokládá Smlouva o ES.

| (42) | Vlivy na obchodní výměnu mezi členskými státy a dopad podpor z hlediska narušení hospodářské soutěže lze zvláště pociťovat v uvedených odvětvích (13). |
| --- | --- |

(42)

Vlivy na obchodní výměnu mezi členskými státy a dopad podpor z hlediska narušení hospodářské soutěže lze zvláště pociťovat v uvedených odvětvích (13).

| (43) | Daný režim podpor tedy může ovlivnit obchodní výměnu a narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(43)

Daný režim podpor tedy může ovlivnit obchodní výměnu a narušit hospodářskou soutěž.

| (44) | Z výše uvedeného vyplývá, že výjimečný režim stanovený v článku 25 EBF, který od daně z příjmu právnických osob osvobozuje kapitálové zisky veřejných podniků pocházející z privatizačních a restrukturačních operací, představuje ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES režim státních podpor. |
| --- | --- |

(44)

Z výše uvedeného vyplývá, že výjimečný režim stanovený v článku 25 EBF, který od daně z příjmu právnických osob osvobozuje kapitálové zisky veřejných podniků pocházející z privatizačních a restrukturačních operací, představuje ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES režim státních podpor.

V.2.   Posouzení režimu jakožto protiprávní podpory

| (45) | Portugalsko uplatňovalo tento režim podpor, aniž by jej oznámilo. Portugalsko tedy uplatňováním článku 25 EBF porušilo ustanovení čl. 88 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(45)

Portugalsko uplatňovalo tento režim podpor, aniž by jej oznámilo. Portugalsko tedy uplatňováním článku 25 EBF porušilo ustanovení čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

V.3.   Slučitelnost protiprávního režimu podpor

| (46) | Tato podpora není slučitelná s čl. 87 odst. 2. Nejedná se o podporu sociální povahy, která je poskytována jednotlivým spotřebitelům, jejím cílem ani není nahradit škody způsobené přírodními katastrofami nebo výjimečnými událostmi; nejedná se rovněž o podporu, která je poskytována hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(46)

Tato podpora není slučitelná s čl. 87 odst. 2. Nejedná se o podporu sociální povahy, která je poskytována jednotlivým spotřebitelům, jejím cílem ani není nahradit škody způsobené přírodními katastrofami nebo výjimečnými událostmi; nejedná se rovněž o podporu, která je poskytována hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.

| (47) | Podpora se uplatňuje stejným způsobem na celém území státu a nemůže tedy být považována za slučitelnou s čl. 87 odst. 3 písm. a) a c), jehož cílem je rozvoj určitých oblastí. |
| --- | --- |

(47)

Podpora se uplatňuje stejným způsobem na celém území státu a nemůže tedy být považována za slučitelnou s čl. 87 odst. 3 písm. a) a c), jehož cílem je rozvoj určitých oblastí.

| (48) | Komise má za to, že předmětná podpora na provoz nemůže být pokládána za podporu rozvoje určitých hospodářských činností ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) zejména proto, že toto ustanovení vyžaduje, aby podpory „neměnily podmínky obchodní výměny v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, což je podmínka, která v tomto případě podle Komise není splněna. Tato podpora nesplňuje žádnou z podmínek stanovených v pokynech Společenství k podporám na záchranu a restrukturalizaci, jež byly v době jejího poskytování platné (14). Není sledován jakýkoli jiný horizontální cíl společného zájmu. Její uplatňování pouze na odvětví finančnictví nic nemění na závěru posouzení zejména proto, že vliv na obchodní výměnu mezi členskými státy a dopad této podpory na provoz z hlediska narušení hospodářské soutěže je v tomto odvětví zvláště citlivý. |
| --- | --- |

(48)

Komise má za to, že předmětná podpora na provoz nemůže být pokládána za podporu rozvoje určitých hospodářských činností ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) zejména proto, že toto ustanovení vyžaduje, aby podpory „neměnily podmínky obchodní výměny v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, což je podmínka, která v tomto případě podle Komise není splněna. Tato podpora nesplňuje žádnou z podmínek stanovených v pokynech Společenství k podporám na záchranu a restrukturalizaci, jež byly v době jejího poskytování platné (14). Není sledován jakýkoli jiný horizontální cíl společného zájmu. Její uplatňování pouze na odvětví finančnictví nic nemění na závěru posouzení zejména proto, že vliv na obchodní výměnu mezi členskými státy a dopad této podpory na provoz z hlediska narušení hospodářské soutěže je v tomto odvětví zvláště citlivý.

| (49) | Podpora rovněž není slučitelná ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. d) (podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví) a písm. e) (jiné kategorie podpor stanovených rozhodnutím Rady). Portugalsko se nikdy nedovolávalo jakékoli z těchto výjimek. |
| --- | --- |

(49)

Podpora rovněž není slučitelná ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. d) (podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví) a písm. e) (jiné kategorie podpor stanovených rozhodnutím Rady). Portugalsko se nikdy nedovolávalo jakékoli z těchto výjimek.

| (50) | Kromě toho podpora rovněž není slučitelná ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b). Podporu nelze považovat za „projekt společného evropského zájmu“, neboť je určena veřejným podnikům určitého členského státu a ne Společenství jako celku, a nepodporuje konkrétní a přesně definovaný projekt; jejím cílem rovněž není „náprava vážné poruchy v hospodářství některého členského státu“, neboť bez podpory by portugalské hospodářství pravděpodobně neutrpělo vážnou poruchu. |
| --- | --- |

(50)

Kromě toho podpora rovněž není slučitelná ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b). Podporu nelze považovat za „projekt společného evropského zájmu“, neboť je určena veřejným podnikům určitého členského státu a ne Společenství jako celku, a nepodporuje konkrétní a přesně definovaný projekt; jejím cílem rovněž není „náprava vážné poruchy v hospodářství některého členského státu“, neboť bez podpory by portugalské hospodářství pravděpodobně neutrpělo vážnou poruchu.

| (51) | Portugalsko se v každém případě, s výjimkou velmi obecných prohlášení, nedovolávalo jakékoli z výjimek Smlouvy. |
| --- | --- |

(51)

Portugalsko se v každém případě, s výjimkou velmi obecných prohlášení, nedovolávalo jakékoli z výjimek Smlouvy.

VI.   NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍ PODPORY

| (52) | Ve smyslu čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/99 rozhoduje Komise v záporných rozhodnutích o protiprávních podporách, že daný členský stát musí přijmout všechna nezbytná opatření, aby od příjemce získal podporu zpět. Komise však nesmí vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. |
| --- | --- |

(52)

Ve smyslu čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/99 rozhoduje Komise v záporných rozhodnutích o protiprávních podporách, že daný členský stát musí přijmout všechna nezbytná opatření, aby od příjemce získal podporu zpět. Komise však nesmí vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství.

| (53) | Komise má za to, že v daném případě neexistuje žádná obecná zásada práva Společenství, která by zabraňovala navrácení podpory. |
| --- | --- |

(53)

Komise má za to, že v daném případě neexistuje žádná obecná zásada práva Společenství, která by zabraňovala navrácení podpory.

| (54) | Portugalské orgány tvrdí, že čtyři transakce, které využívaly režimu, by byly v každém případě osvobozeny od daní na základě portugalského režimu pro holdingové společnosti. Kromě toho tři z těchto transakcí již byly schváleny v rámci předcházejícího režimu, neboť v dané době článek 25 EBF ještě nebyl schválen. Portugalské orgány proto tvrdí, že podporu není třeba vracet. |
| --- | --- |

(54)

Portugalské orgány tvrdí, že čtyři transakce, které využívaly režimu, by byly v každém případě osvobozeny od daní na základě portugalského režimu pro holdingové společnosti. Kromě toho tři z těchto transakcí již byly schváleny v rámci předcházejícího režimu, neboť v dané době článek 25 EBF ještě nebyl schválen. Portugalské orgány proto tvrdí, že podporu není třeba vracet.

| (55) | Podle judikatury Soudního dvora (15) a sdělení Komise o přímém zdanění podniků (16) musí být obnovení předchozí situace posuzováno ve fázi, kdy jsou prostředky navraceny, aby bylo možno stanovit, zda existuje alternativní daňový režim, který by, nejedná-li se o protiprávní podporu a v rámci vnitrostátních pravidel slučitelných s právem Společenství, předmětným podnikům poskytl obdobnou výhodu. |
| --- | --- |

(55)

Podle judikatury Soudního dvora (15) a sdělení Komise o přímém zdanění podniků (16) musí být obnovení předchozí situace posuzováno ve fázi, kdy jsou prostředky navraceny, aby bylo možno stanovit, zda existuje alternativní daňový režim, který by, nejedná-li se o protiprávní podporu a v rámci vnitrostátních pravidel slučitelných s právem Společenství, předmětným podnikům poskytl obdobnou výhodu.

| (56) | Částka, která má být navrácena s cílem obnovit předchozí situaci, odpovídá rozdílu mezi: i) celkovou čistou podporou poskytnutou veřejným podnikům nebo podnikům jimi kontrolovaným podle článku 25 EBF a ii) „běžným“ daňovým režimem, který by se použil, kdyby předmětné operace probíhaly bez podpůrného opatření. Soudní dvůr v tomto ohledu v rozsudku ve věci „Unicredito“ (17) uvádí, že částky, jež mají být navráceny, by neměly být stanoveny na základě různých operací, které podniky mohly provádět, pokud nezvolily druh operace, pro niž bylo využito podpory. Komise v této souvislosti nemusí zohledňovat volby, které zúčastněné strany mohly učinit, jako např. provádět operace jiným způsobem. |
| --- | --- |

(56)

Částka, která má být navrácena s cílem obnovit předchozí situaci, odpovídá rozdílu mezi: i) celkovou čistou podporou poskytnutou veřejným podnikům nebo podnikům jimi kontrolovaným podle článku 25 EBF a ii) „běžným“ daňovým režimem, který by se použil, kdyby předmětné operace probíhaly bez podpůrného opatření. Soudní dvůr v tomto ohledu v rozsudku ve věci „Unicredito“ (17) uvádí, že částky, jež mají být navráceny, by neměly být stanoveny na základě různých operací, které podniky mohly provádět, pokud nezvolily druh operace, pro niž bylo využito podpory. Komise v této souvislosti nemusí zohledňovat volby, které zúčastněné strany mohly učinit, jako např. provádět operace jiným způsobem.

| (57) | Při posuzování situace, ke které by došlo, kdyby předmětné operace byly uskutečněny, aniž by došlo ke snížení daně, se musí analyzovat každá z operací, při nichž bylo využito článku 25 EBF. V daném případě může být tato analýza provedena na základě informací, které poskytly portugalské orgány, aniž by bylo dotčeno další posouzení každé transakce na základě nových informací, které budou dostupné. |
| --- | --- |

(57)

Při posuzování situace, ke které by došlo, kdyby předmětné operace byly uskutečněny, aniž by došlo ke snížení daně, se musí analyzovat každá z operací, při nichž bylo využito článku 25 EBF. V daném případě může být tato analýza provedena na základě informací, které poskytly portugalské orgány, aniž by bylo dotčeno další posouzení každé transakce na základě nových informací, které budou dostupné.

| (58) | První transakce se týká prodeje, kdy společnost MC prodala společnosti BSCH svůj podíl ve společnosti CCP, a to dne 5. dubna 2000. Druhá transakce se týká prodeje, kdy společnost BPSM, ovládaná společností CDG, prodala svůj podíl ve společnosti BTA a ve společnosti CPP společnosti BSCH, a to dne 7. dubna 2000. |
| --- | --- |

(58)

První transakce se týká prodeje, kdy společnost MC prodala společnosti BSCH svůj podíl ve společnosti CCP, a to dne 5. dubna 2000. Druhá transakce se týká prodeje, kdy společnost BPSM, ovládaná společností CDG, prodala svůj podíl ve společnosti BTA a ve společnosti CPP společnosti BSCH, a to dne 7. dubna 2000.

| (59) | Vzhledem k tomu, že článek 25 EBF ještě nebyl zveřejněn v době, kdy obě transakce byly posuzovány, byly obě transakce plánovány a schváleny správními orgány společnosti CGD v souladu s daňovými právními předpisy pro holdingové společnosti. V tomto ohledu by bylo vytvoření holdingových společností, jakož i následné prodeje či výměny akcií, osvobozeno od daně na základě běžného portugalského daňového režimu. Portugalské orgány Komisi předaly všechny příslušné doklady. |
| --- | --- |

(59)

Vzhledem k tomu, že článek 25 EBF ještě nebyl zveřejněn v době, kdy obě transakce byly posuzovány, byly obě transakce plánovány a schváleny správními orgány společnosti CGD v souladu s daňovými právními předpisy pro holdingové společnosti. V tomto ohledu by bylo vytvoření holdingových společností, jakož i následné prodeje či výměny akcií, osvobozeno od daně na základě běžného portugalského daňového režimu. Portugalské orgány Komisi předaly všechny příslušné doklady.

| (60) | Ve skutečnosti nebyla v rámci posuzovaných transakcí volba subjektů vůbec náhodná; správní rady předmětných skupin již stanovily a schválily uvedená rozhodnutí. Kromě toho již byly splněny podmínky pro uskutečnění transakcí v rámci obecných daňových právních předpisů pro holdingové společnosti. Portugalské orgány potvrdily, že pro takové transakce není nezbytné získat předchozí souhlas daňových správních orgánů. |
| --- | --- |

(60)

Ve skutečnosti nebyla v rámci posuzovaných transakcí volba subjektů vůbec náhodná; správní rady předmětných skupin již stanovily a schválily uvedená rozhodnutí. Kromě toho již byly splněny podmínky pro uskutečnění transakcí v rámci obecných daňových právních předpisů pro holdingové společnosti. Portugalské orgány potvrdily, že pro takové transakce není nezbytné získat předchozí souhlas daňových správních orgánů.

| (61) | Komise má proto za to, že v těchto dvou případech není nezbytné podpory navracet. Uplatnění článku 25 EBF na tyto transakce neznamenalo žádnou výhodu, neboť při neexistenci uvedeného článku a na základě povahy uskutečněné operace by společnosti MC a BPSM byly osvobozeny v rámci režimu osvobození pro holdingové společnosti, což je běžný daňový režim podle vnitrostátních pravidel. |
| --- | --- |

(61)

Komise má proto za to, že v těchto dvou případech není nezbytné podpory navracet. Uplatnění článku 25 EBF na tyto transakce neznamenalo žádnou výhodu, neboť při neexistenci uvedeného článku a na základě povahy uskutečněné operace by společnosti MC a BPSM byly osvobozeny v rámci režimu osvobození pro holdingové společnosti, což je běžný daňový režim podle vnitrostátních pravidel.

| (62) | Třetí transakce se týká výměny akcií mezi MC a BCP, jak je vysvětleno výše. |
| --- | --- |

(62)

Třetí transakce se týká výměny akcií mezi MC a BCP, jak je vysvětleno výše.

| (63) | Tímto způsobem by kapitálové zisky realizované společností MC výměnou většiny kapitálu společnosti BPSM v akciích, které představují zhruba 10 % základního kapitálu společnosti BCP, podléhaly „zvláštnímu režimu pro fúze, rozdělení, převody aktiv a výměny podílových jednotek“ podle článků 67 až 72 zákoníku o dani z příjmu právnických osob. V uvedených článcích se uplatňuje směrnice č. 90/434/EHS (18), která členským státům nedává jinou možnost, než operaci osvobodit od daní. |
| --- | --- |

(63)

Tímto způsobem by kapitálové zisky realizované společností MC výměnou většiny kapitálu společnosti BPSM v akciích, které představují zhruba 10 % základního kapitálu společnosti BCP, podléhaly „zvláštnímu režimu pro fúze, rozdělení, převody aktiv a výměny podílových jednotek“ podle článků 67 až 72 zákoníku o dani z příjmu právnických osob. V uvedených článcích se uplatňuje směrnice č. 90/434/EHS (18), která členským státům nedává jinou možnost, než operaci osvobodit od daní.

| (64) | Ministr financí rozhodnutím ze dne 14. listopadu 2000 rozhodl v případě této transakce uplatnit článek 25 EBF. V tomto případě však z uplatnění článku 25 EBF nevyplývá žádná výhoda, neboť osvobození od zdanění ukládá směrnice Společenství provedená prostřednictvím čl. 71 odst. 1 zákoníku o dani z příjmu právnických osob a jedná se o běžný daňový režim, který, nejedná-li se o protiprávní podporu a v rámci vnitrostátních pravidel slučitelných s právem Společenství, by byl na skutečně provedenou operaci uplatněn. V tomto případě proto není třeba podporu navracet. |
| --- | --- |

(64)

Ministr financí rozhodnutím ze dne 14. listopadu 2000 rozhodl v případě této transakce uplatnit článek 25 EBF. V tomto případě však z uplatnění článku 25 EBF nevyplývá žádná výhoda, neboť osvobození od zdanění ukládá směrnice Společenství provedená prostřednictvím čl. 71 odst. 1 zákoníku o dani z příjmu právnických osob a jedná se o běžný daňový režim, který, nejedná-li se o protiprávní podporu a v rámci vnitrostátních pravidel slučitelných s právem Společenství, by byl na skutečně provedenou operaci uplatněn. V tomto případě proto není třeba podporu navracet.

| (65) | Poslední čtvrtá transakce se týká kapitálových zisků z prodeje podílu CGD v brazilské bance ITAÚ, S.A., ke kterému došlo v letech 2000 až 2003. Oproti ostatním třem operacím námá tato operace žádnou souvislost s dohodami mezi „Grupo Champalimaud“ a BSCH. |
| --- | --- |

(65)

Poslední čtvrtá transakce se týká kapitálových zisků z prodeje podílu CGD v brazilské bance ITAÚ, S.A., ke kterému došlo v letech 2000 až 2003. Oproti ostatním třem operacím námá tato operace žádnou souvislost s dohodami mezi „Grupo Champalimaud“ a BSCH.

| (66) | K prodeji došlo během různých následných transakcí v letech 2000 až 2003. Ačkoli portugalské orgány tvrdí, že tato transakce mohla být provedena prostřednictvím holdingové společnosti, s takovým způsobem její realizace s cílem získat výhodnější daňový režim, než je běžný režim, se však nepočítalo. S přihlédnutím k věci Unicredito má tedy Komise za to, že v daném případě uplatnění daňového osvobození ve prospěch holdingových společností by znamenalo vrátit se k uběhlým událostem na základě hypotetických údajů. Portugalské orgány neposkytly dostatečné podrobné údaje o různých etapách operace, která by bývala umožnila daňovou neutralitu, i když by článek 25 EBF býval nebyl uplatněn. |
| --- | --- |

(66)

K prodeji došlo během různých následných transakcí v letech 2000 až 2003. Ačkoli portugalské orgány tvrdí, že tato transakce mohla být provedena prostřednictvím holdingové společnosti, s takovým způsobem její realizace s cílem získat výhodnější daňový režim, než je běžný režim, se však nepočítalo. S přihlédnutím k věci Unicredito má tedy Komise za to, že v daném případě uplatnění daňového osvobození ve prospěch holdingových společností by znamenalo vrátit se k uběhlým událostem na základě hypotetických údajů. Portugalské orgány neposkytly dostatečné podrobné údaje o různých etapách operace, která by bývala umožnila daňovou neutralitu, i když by článek 25 EBF býval nebyl uplatněn.

| (67) | Portugalské orgány tedy v této fázi neprokázaly, že částka, která má být vypočítána skutečnou daňovou sazbou pro kapitálové zisky, jichž bylo skutečně dosaženo (357,4 milionu EUR), navýšená o úroky, by neměla být zpětně získána. |
| --- | --- |

(67)

Portugalské orgány tedy v této fázi neprokázaly, že částka, která má být vypočítána skutečnou daňovou sazbou pro kapitálové zisky, jichž bylo skutečně dosaženo (357,4 milionu EUR), navýšená o úroky, by neměla být zpětně získána.

VII.   ZÁVĚR

| (68) | Komise má za to, že Portugalsko uplatňováním článku 25 EBF porušilo ustanovení čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Uvedený režim podpor je neslučitelný se společným trhem a musí být zrušen v souladu se závazkem, který portugalské orgány přijaly. |
| --- | --- |

(68)

Komise má za to, že Portugalsko uplatňováním článku 25 EBF porušilo ustanovení čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Uvedený režim podpor je neslučitelný se společným trhem a musí být zrušen v souladu se závazkem, který portugalské orgány přijaly.

| (69) | Toto rozhodnutí se týká režimu jako takového a musí být provedeno neprodleně, a to rovněž v případě navrácení podpor poskytnutých v rámci režimu. Není jím však dotčena možnost, že všechny nebo část podpor poskytnutých ve zvláštních případech by mohly být považovány za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(69)

Toto rozhodnutí se týká režimu jako takového a musí být provedeno neprodleně, a to rovněž v případě navrácení podpor poskytnutých v rámci režimu. Není jím však dotčena možnost, že všechny nebo část podpor poskytnutých ve zvláštních případech by mohly být považovány za slučitelné se společným trhem.

| (70) | Portugalské orgány prokázaly, že v případě prvních tří transakcí není nezbytné podporu navracet. Na základě informací poskytnutých portugalskými orgány a aniž by bylo dotčeno nové posouzení každé transakce na základě nových informací, jež budou k dispozici, musí být tudíž navrácena pouze podpora týkající se kapitálových zisků z postoupení podílů společnosti CGD v brazilské bance ITAÚ, S.A, |
| --- | --- |

(70)

Portugalské orgány prokázaly, že v případě prvních tří transakcí není nezbytné podporu navracet. Na základě informací poskytnutých portugalskými orgány a aniž by bylo dotčeno nové posouzení každé transakce na základě nových informací, jež budou k dispozici, musí být tudíž navrácena pouze podpora týkající se kapitálových zisků z postoupení podílů společnosti CGD v brazilské bance ITAÚ, S.A,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Režim státních podpor, který Portugalsko zavedlo na základě článku 25 EBF, je neslučitelný se společným trhem.

Článek 2

Portugalsko musí zrušit režim podpor uvedený v článku 1.

Článek 3

1.   Portugalsko přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možné získat od příjemců nazpět podpory uvedené v článku 1, jež jim byly uděleny protiprávně.

2.   Navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupem vnitrostátního práva za předpokladu, že tento postup umožní okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.

3.   Podpora, která má být navrácena, je úročena ode dne, kdy byly podpory pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.

4.   Úroky budou vypočítány podle referenční sazby používané pro výpočet ekvivalentu dotace v rámci regionálních podpor.

Článek 4

Portugalsko sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, jaká opatření přijalo k jeho splnění. Za tímto účelem se využije jednotný dotazník v příloze I tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 4. července 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 256, 15.10.2005, s. 26.

1

(2)  Nařízení vlády č. 215/89 ze dne 1. července.

2

(3)  C (2004) 2637 ze dne 6.10.2004.

3

(4)  Viz poznámka po čarou 1.

4

(5)  V čl. 7 odst. 2 nařízení vlády 495/88 ze dne 30. prosince a čl. 31 odst. 2 EBF bylo použito ustanovení článku 44 (nově článek 45) předpisů o dani z příjmu právnických osob.

5

(6)  Zákon 30-G/2000 ze dne 29. prosince.

6

(7)  Zákon 109-B/2001 ze dne 27. prosince.

7

(8)  Na základě čl. 31 odst. 2 EBF ve znění zákona 32-B/2002 ze dne 30. prosince 2002, jímž byl schválen státní rozpočet na rok 2003, „kapitálové zisky a ztráty, které realizovaly holdingové společnosti a společnosti rizikového kapitálu prostřednictvím úplatného převodu, ať už z jakéhokoli důvodu, kapitálových podílů, jejichž jsou držiteli alespoň jeden rok, jakož i finanční výdaje spjaté s jejich nabytím, nejsou zahrnuty do výpočtu zdanitelného zisku těchto společností“.

8

„kapitálové zisky a ztráty, které realizovaly holdingové společnosti a společnosti rizikového kapitálu prostřednictvím úplatného převodu, ať už z jakéhokoli důvodu, kapitálových podílů, jejichž jsou držiteli alespoň jeden rok, jakož i finanční výdaje spjaté s jejich nabytím, nejsou zahrnuty do výpočtu zdanitelného zisku těchto společností“

(9)  Věc C-6/97, Italská republika/Komise Sb. rozh. 1999, s. I-2981, bod 16.

9

Italská republika/Komise

(10)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3.

10

(11)  Viz například rozsudek Soudního dvora ve věci C-372/97, Itálie/Komise (Sb. rozh. 2004, s. I-3679, bod 44).

11

Itálie/Komise

(12)  Věc 730/79, Philip Morris Holland/Komise (Sb. rozh. 1980, s. 2671, bod 11).

12

Philip Morris Holland/Komise

(13)  Co se týče vlivu na obchodní výměnu a narušení hospodářské soutěže v odvětví bankovnictví, viz zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 15.12.2005 ve věci C-222/04 „Fondazioni bancarie“, bod 139 a následující a uvedená judikatura.

13

Fondazioni bancarie

(14)  Pokyny Společenství ke státním podporám na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2).

14

(15)  Věc C-148/04 „Unicredito Italiano SpA“.

15

(16)  Sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti, (Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3).

16

(17)  Viz poznámka po čarou 19, body 113 až 119.

17

(18)  Směrnice Rady 90/434/EHS ze dne 23. července 1990 o společném systému zdanění při fúzích, rozděleních, převodech aktiv a výměně akcií týkajících se společností z různých členských států (Úř. věst. L 225, 20.8.1990). Ustanovení čl. 8 odst. 1 stanoví, že „přidělení cenných papírů představujících základní kapitál přijímající nebo nabývající společnosti společníku převádějící nebo nabyté společnosti výměnou za jeho cenné papíry představující základní kapitál druhé společnosti při fúzi, rozdělení nebo výměně akcií nemá samo o sobě za následek zdanění příjmů, zisků nebo kapitálových zisků tohoto společníka“.

18

„přidělení cenných papírů představujících základní kapitál přijímající nebo nabývající společnosti společníku převádějící nebo nabyté společnosti výměnou za jeho cenné papíry představující základní kapitál druhé společnosti při fúzi, rozdělení nebo výměně akcií nemá samo o sobě za následek zdanění příjmů, zisků nebo kapitálových zisků tohoto společníka“.

---