# Euroopa Liidu L 311/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 311 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide10. november 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 311

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide10. november 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1650/2006, 7. november 2006, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1651/2006, 7. november 2006, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 6 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1652/2006, 7. november 2006, millega lõpetatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist käsitleva määruse (EÜ) nr 428/2005 uue eksportijaga seotud läbivaatamine | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1653/2006, 9. november 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1654/2006, 9. november 2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1655/2006, 9. november 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1656/2006, 9. november 2006, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1657/2006, 9. november 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1658/2006, 9. november 2006, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1659/2006, 9. november 2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1660/2006, 9. november 2006, määruses (EÜ) nr 935/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta | 29 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1661/2006, 9. november 2006, määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta | 30 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2006/92/EÜ, 9. november 2006, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ kaptaani, diklorofossi, etiooni ja folpeedi jääkide piirnormide osas (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1650/2006, 7. november 2006, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1651/2006, 7. november 2006, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

6

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1652/2006, 7. november 2006, millega lõpetatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist käsitleva määruse (EÜ) nr 428/2005 uue eksportijaga seotud läbivaatamine

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1653/2006, 9. november 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1654/2006, 9. november 2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1655/2006, 9. november 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1656/2006, 9. november 2006, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1657/2006, 9. november 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1658/2006, 9. november 2006, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1659/2006, 9. november 2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1660/2006, 9. november 2006, määruses (EÜ) nr 935/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

29

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1661/2006, 9. november 2006, määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta

30

*

Komisjoni direktiiv 2006/92/EÜ, 9. november 2006, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ kaptaani, diklorofossi, etiooni ja folpeedi jääkide piirnormide osas (
  1
  )

1

31

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 8. november 2006, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5281 all)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni otsus, 9. november 2006, millega määratakse 2006/2007. turustusaastaks kindlaks ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava alusel antava mitmekesistamiseks ettenähtud abi, mitmekesistamiseks ettenähtud täiendava abi ja üleminekuabi summad
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5306 all) | 49 |
| | * | Komisjoni otsus, 9. november 2006, millega muudetakse otsust 2005/393/EÜ lammaste katarraalse palaviku korral kohaldatavate kitsendustega tsoonide osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5311 all)

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | Komisjoni otsus, 9. november 2006, mis käsitleb teatavaid lammaste katarraalse palaviku vastaseid kaitsemeetmeid Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5315 all)

   (
  1
  ) | 56 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 8. november 2006, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5281 all)

   (
  1
  )

Gallus gallus

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5281 all)

1

46

*

Komisjoni otsus, 9. november 2006, millega määratakse 2006/2007. turustusaastaks kindlaks ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava alusel antava mitmekesistamiseks ettenähtud abi, mitmekesistamiseks ettenähtud täiendava abi ja üleminekuabi summad
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5306 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5306 all)

49

*

Komisjoni otsus, 9. november 2006, millega muudetakse otsust 2005/393/EÜ lammaste katarraalse palaviku korral kohaldatavate kitsendustega tsoonide osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5311 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5311 all)

1

51

*

Komisjoni otsus, 9. november 2006, mis käsitleb teatavaid lammaste katarraalse palaviku vastaseid kaitsemeetmeid Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5315 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5315 all)

1

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1650/2006,

7. november 2006,

millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 13,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Olemasolevad meetmed

| (1) | Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 (2) (edaspidi “esialgne määrus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 3 479 eurot tonni kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärineva CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva kumariini impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 (2) (edaspidi “esialgne määrus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 3 479 eurot tonni kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärineva CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva kumariini impordi suhtes.

| (2) | Pärast seda kui avastati, et tollimaksudest hoitakse kõrvale India ja Tai kaudu, laiendati meetmeid 2004. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2272/2004 (3) Indiast ja Taist saadetud impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda kui avastati, et tollimaksudest hoitakse kõrvale India ja Tai kaudu, laiendati meetmeid 2004. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2272/2004 (3) Indiast ja Taist saadetud impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte.

2.   Taotlus

| (3) | 13. veebruaril 2006 sai komisjon algmääruse artikli 13 lõike 3 kohase taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest (edaspidi “taotlus”). Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) (edaspidi “taotleja”) ainsa ühenduse tootja nimel. |
| --- | --- |

(3)

13. veebruaril 2006 sai komisjon algmääruse artikli 13 lõike 3 kohase taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest (edaspidi “taotlus”). Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) (edaspidi “taotleja”) ainsa ühenduse tootja nimel.

| (4) | Taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle koha, et pärast Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes dumpinguvastaste ja kõrvalehoidmist takistavate meetmete kehtestamist oli kaubanduse struktuur muutunud, mida näitab sama kauba impordi oluline suurenemine Indoneesiast ja Malaisiast. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle koha, et pärast Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes dumpinguvastaste ja kõrvalehoidmist takistavate meetmete kehtestamist oli kaubanduse struktuur muutunud, mida näitab sama kauba impordi oluline suurenemine Indoneesiast ja Malaisiast.

| (5) | Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus oli väidetavalt tingitud Hiinast pärineva kumariini ümbersuunamisest Indoneesia ja Malaisia kaudu. Veel väideti, et sellel pole muud piisavat põhjendust või majanduslikku õigustust kui Hiinast pärineva kumariini suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus oli väidetavalt tingitud Hiinast pärineva kumariini ümbersuunamisest Indoneesia ja Malaisia kaudu. Veel väideti, et sellel pole muud piisavat põhjendust või majanduslikku õigustust kui Hiinast pärineva kumariini suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed.

| (6) | Lõpuks esitas taotleja tõendeid, et Hiinast pärineva kumariini suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hindade osas. Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini suur impordimaht paistis olevat asendanud kumariini impordi Hiinast. Lisaks oli piisavalt tõendeid selle kohta, et impordi kasv toimus hindade juures, mis olid tunduvalt madalamad olemasolevate meetmete kehtestamise kaasa toonud uurimismenetluse käigus kindlaks tehtud mittekahjustavast hinnast ning et dumping toimus Hiinast pärinevale kumariinile varem kindlaks määratud normaalväärtuste suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Lõpuks esitas taotleja tõendeid, et Hiinast pärineva kumariini suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hindade osas. Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini suur impordimaht paistis olevat asendanud kumariini impordi Hiinast. Lisaks oli piisavalt tõendeid selle kohta, et impordi kasv toimus hindade juures, mis olid tunduvalt madalamad olemasolevate meetmete kehtestamise kaasa toonud uurimismenetluse käigus kindlaks tehtud mittekahjustavast hinnast ning et dumping toimus Hiinast pärinevale kumariinile varem kindlaks määratud normaalväärtuste suhtes.

3.   Algatamine

| (7) | Komisjon algatas määrusega (EÜ) nr 499/2006 (4) (edaspidi “algatamismäärus”) uurimismenetluse seoses väidetava kõrvalehoidmisega Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Indoneesiast või Malaisiast saadetud impordi kaudu, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte ning kohustas vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tolliasutusi registreerima Indoneesiast või Malaisiast saadetud, CN-koodi ex 2932 21 00 (TARICi kood 2932210016) alla kuuluva kumariini importi, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon algatas määrusega (EÜ) nr 499/2006 (4) (edaspidi “algatamismäärus”) uurimismenetluse seoses väidetava kõrvalehoidmisega Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Indoneesiast või Malaisiast saadetud impordi kaudu, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte ning kohustas vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tolliasutusi registreerima Indoneesiast või Malaisiast saadetud, CN-koodi ex 2932 21 00 (TARICi kood 2932210016) alla kuuluva kumariini importi, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte.

4.   Uurimine

| (8) | Komisjon teavitas ametlikult Hiina, Indoneesia ja Malaisia ametiasutusi, tootjaid/eksportijaid, teadaolevalt asjast huvitatud ühenduse importijaid ja taotluse esitajat uurimismenetluse algatamisest. Küsimustikud saadeti Hiina tootjatele/eksportijatele ja samuti taotluses nimetatud ühenduse importijatele. Indoneesias ja Malaisias teadaolevalt tootjaid ei olnud. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatusmääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki pooli teavitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise ja järelduste tegemise kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teavitas ametlikult Hiina, Indoneesia ja Malaisia ametiasutusi, tootjaid/eksportijaid, teadaolevalt asjast huvitatud ühenduse importijaid ja taotluse esitajat uurimismenetluse algatamisest. Küsimustikud saadeti Hiina tootjatele/eksportijatele ja samuti taotluses nimetatud ühenduse importijatele. Indoneesias ja Malaisias teadaolevalt tootjaid ei olnud. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatusmääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki pooli teavitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise ja järelduste tegemise kättesaadavate faktide põhjal.

| (9) | Ükski Hiina, Indoneesia ega Malaisia tootja ega eksportija ei saatnud küsimustikule vastust. Indoneesia ametivõimud vastasid, et Indoneesias ei ole ühtegi teadaolevat kumariini tootjat. |
| --- | --- |

(9)

Ükski Hiina, Indoneesia ega Malaisia tootja ega eksportija ei saatnud küsimustikule vastust. Indoneesia ametivõimud vastasid, et Indoneesias ei ole ühtegi teadaolevat kumariini tootjat.

5.   Uurimisperiood

| (10) | Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. märtsist 2005 kuni 28. veebruarini 2006 (edaspidi “uurimisperiood”). Väidetava kaubandusstruktuuri muutuse uurimiseks koguti andmeid alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(10)

Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. märtsist 2005 kuni 28. veebruarini 2006 (edaspidi “uurimisperiood”). Väidetava kaubandusstruktuuri muutuse uurimiseks koguti andmeid alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

B.   UURIMISMENETLUSE TULEMUSED

1.   Üldkaalutlused/koostöö aste

a)   Indoneesia ja Malaisia

| (11) | Ükski Indoneesia ega Malaisia kumariini tootja ega eksportija ei andnud endast teada ega teinud uurimise käigus koostööd. Sellest tulenevalt tuli järeldused Indoneesiast ja Malaisiast ühendusse saadetud kumariini ekspordi kohta teha kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Uurimise alguses oli Indoneesia ja Malaisia ametivõime teavitatud koostööst keeldumise tagajärgedest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 18 lõikes 6. |
| --- | --- |

(11)

Ükski Indoneesia ega Malaisia kumariini tootja ega eksportija ei andnud endast teada ega teinud uurimise käigus koostööd. Sellest tulenevalt tuli järeldused Indoneesiast ja Malaisiast ühendusse saadetud kumariini ekspordi kohta teha kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Uurimise alguses oli Indoneesia ja Malaisia ametivõime teavitatud koostööst keeldumise tagajärgedest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 18 lõikes 6.

b)   Hiina

| (12) | Ükski Hiina tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(12)

Ükski Hiina tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd.

| (13) | Teadaolevatele äriühingutele selgitati, et koostööst kõrvalehoidmise korral võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18. |
| --- | --- |

(13)

Teadaolevatele äriühingutele selgitati, et koostööst kõrvalehoidmise korral võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18.

2.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (14) | Väidetava meetmetest kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalune toode on esialgses määruses määratletu kohaselt kumariin, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2932 21 00 alla. Kumariin on valkjas kristalliline pulber, millel on vastniidetud heinale iseloomulik lõhn. Seda kasutatakse peamiselt lõhnakemikaalina ja kinnistina pesupulbrite, kosmeetikatoodete ja kvaliteetaroomide tootmisel kasutatavate lõhnaühendite valmistamisel. |
| --- | --- |

(14)

Väidetava meetmetest kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalune toode on esialgses määruses määratletu kohaselt kumariin, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2932 21 00 alla. Kumariin on valkjas kristalliline pulber, millel on vastniidetud heinale iseloomulik lõhn. Seda kasutatakse peamiselt lõhnakemikaalina ja kinnistina pesupulbrite, kosmeetikatoodete ja kvaliteetaroomide tootmisel kasutatavate lõhnaühendite valmistamisel.

| (15) | Kumariini on võimalik toota kahel erineval tootmismeetodil: fenoolist Perkini reaktsiooni ja o-kresoolist Raschingi reaktsiooni abil. Mõlemal meetodil toodetud kumariini peamised füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusvaldkonnad on ühesugused. |
| --- | --- |

(15)

Kumariini on võimalik toota kahel erineval tootmismeetodil: fenoolist Perkini reaktsiooni ja o-kresoolist Raschingi reaktsiooni abil. Mõlemal meetodil toodetud kumariini peamised füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusvaldkonnad on ühesugused.

| (16) | Kuna ükski Indoneesia ega Malaisia osapool koostööd ei teinud, tuleb vastupidiste tõendite puudumisel järeldada, et Hiinast ühendusse eksporditaval kumariinil ning Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariinil on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusvaldkonnad. Seetõttu tuleb neid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Kuna ükski Indoneesia ega Malaisia osapool koostööd ei teinud, tuleb vastupidiste tõendite puudumisel järeldada, et Hiinast ühendusse eksporditaval kumariinil ning Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariinil on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusvaldkonnad. Seetõttu tuleb neid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   Kaubandusstruktuuri muutus

| (17) | Nagu eespool märgitud, väideti, et kaubanduse struktuuri muutumine tuleneb ümberlaadimisest Indoneesias ja Malaisias. |
| --- | --- |

(17)

Nagu eespool märgitud, väideti, et kaubanduse struktuuri muutumine tuleneb ümberlaadimisest Indoneesias ja Malaisias.

| (18) | Kuna ükski Indoneesia äriühing uurimise käigus koostööd ei teinud, tuli Indoneesia eksport ühendusse vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Seetõttu kasutati Indoneesiast saadetud impordi ekspordihindade ja koguste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid, mis olid kättesaadavast teabest kõige asjakohasemad. |
| --- | --- |

(18)

Kuna ükski Indoneesia äriühing uurimise käigus koostööd ei teinud, tuli Indoneesia eksport ühendusse vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Seetõttu kasutati Indoneesiast saadetud impordi ekspordihindade ja koguste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid, mis olid kättesaadavast teabest kõige asjakohasemad.

| (19) | Märkimisväärne import Indoneesiast ühendusse algas pärast sellele vahetult eelnenud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist India ja Tai suhtes, kusjuures kõnealune import oli 2004. aastal 12,5 tonni, 2005. aastal 15 tonni ja uurimisperioodil kümme tonni (mis moodustas 1,7 % ELi tarbimisest). Samal ajal suurenes Hiina eksport Indoneesiasse 57 tonnilt 2003. aastal 83,8 tonnini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(19)

Märkimisväärne import Indoneesiast ühendusse algas pärast sellele vahetult eelnenud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist India ja Tai suhtes, kusjuures kõnealune import oli 2004. aastal 12,5 tonni, 2005. aastal 15 tonni ja uurimisperioodil kümme tonni (mis moodustas 1,7 % ELi tarbimisest). Samal ajal suurenes Hiina eksport Indoneesiasse 57 tonnilt 2003. aastal 83,8 tonnini uurimisperioodil.

| (20) | Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et Hiina, Indoneesia ja ühenduse vahelise kaubanduse struktuur muutus 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis tulenes Hiinast pärineva kumariini ümberlaadimisest Indoneesias. |
| --- | --- |

(20)

Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et Hiina, Indoneesia ja ühenduse vahelise kaubanduse struktuur muutus 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis tulenes Hiinast pärineva kumariini ümberlaadimisest Indoneesias.

| (21) | Kuna ükski Malaisia äriühing uurimise käigus koostööd ei teinud, tuli Malaisia eksport ühendusse vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Seetõttu kasutati Malaisiast saadetud impordi ekspordihindade ja koguste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid, mis olid kättesaadavast teabest kõige asjakohasemad. |
| --- | --- |

(21)

Kuna ükski Malaisia äriühing uurimise käigus koostööd ei teinud, tuli Malaisia eksport ühendusse vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Seetõttu kasutati Malaisiast saadetud impordi ekspordihindade ja koguste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid, mis olid kättesaadavast teabest kõige asjakohasemad.

| (22) | Import Malaisiast ühendusse algas 2005. aastal, ulatudes 2005. aastal 13 tonnini ja uurimisperioodil 23 tonnini (mis moodustas 3,9 % ELi tarbimisest). Samal ajal tõusis Hiina eksport Malaisiasse 23,6 tonnilt 2004. aastal 43,76 tonnini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(22)

Import Malaisiast ühendusse algas 2005. aastal, ulatudes 2005. aastal 13 tonnini ja uurimisperioodil 23 tonnini (mis moodustas 3,9 % ELi tarbimisest). Samal ajal tõusis Hiina eksport Malaisiasse 23,6 tonnilt 2004. aastal 43,76 tonnini uurimisperioodil.

| (23) | Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et Hiina, Indoneesia ja ühenduse vahelise kaubanduse struktuur muutus 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis tulenes Hiinast pärineva kumariini ümberlaadimisest Malaisias. |
| --- | --- |

(23)

Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et Hiina, Indoneesia ja ühenduse vahelise kaubanduse struktuur muutus 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis tulenes Hiinast pärineva kumariini ümberlaadimisest Malaisias.

4.   Ebapiisav põhjendus või majanduslik õigustus

| (24) | Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et kuna märkimisväärne import algas pärast sellele vahetult eelnenud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist India ja Tai suhtes ning samal ajal suurenes ka Hiina eksport Indoneesiasse, tulenes kaubanduse struktuuri muutus pigem dumpinguvastaste meetmete olemasolust kui mis tahes muust piisavast põhjendusest või majanduslikust õigustusest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Samuti tuleb sellega seoses märkida, et ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et Indoneesias tegelikult kumariini toodetakse. |
| --- | --- |

(24)

Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et kuna märkimisväärne import algas pärast sellele vahetult eelnenud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist India ja Tai suhtes ning samal ajal suurenes ka Hiina eksport Indoneesiasse, tulenes kaubanduse struktuuri muutus pigem dumpinguvastaste meetmete olemasolust kui mis tahes muust piisavast põhjendusest või majanduslikust õigustusest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Samuti tuleb sellega seoses märkida, et ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et Indoneesias tegelikult kumariini toodetakse.

| (25) | Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et kuna import algas pärast sellele vahetult eelnenud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist India ja Tai suhtes ning samal ajal suurenes Hiina import Malaisiasse 23,6 tonnilt 2004. aastal 43,76 tonnini 2005. aastal, tulenes kaubanduse struktuuri muutus pigem dumpinguvastaste meetmete olemasolust kui mis tahes muust piisavast põhjendusest või majanduslikust õigustusest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Samuti tuleb sellega seoses märkida, et ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et Malaisias tegelikult kumariini toodetakse. |
| --- | --- |

(25)

Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et kuna import algas pärast sellele vahetult eelnenud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist India ja Tai suhtes ning samal ajal suurenes Hiina import Malaisiasse 23,6 tonnilt 2004. aastal 43,76 tonnini 2005. aastal, tulenes kaubanduse struktuuri muutus pigem dumpinguvastaste meetmete olemasolust kui mis tahes muust piisavast põhjendusest või majanduslikust õigustusest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Samuti tuleb sellega seoses märkida, et ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et Malaisias tegelikult kumariini toodetakse.

5.   Tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguste toodete hindade ja/või koguste osas

| (26) | Eespool esitatud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordistruktuuri muutus on seotud dumpinguvastaste ja kõrvalehoidmist takistavate meetmete kehtestamisega. Kuni aastani 2003 ei imporditud ühendusse Indoneesiast pärinevana deklareeritud kumariini, kuid juba 2003. aastal ulatus kõnealune import nelja tonnini, 2004. aastal 12,5 tonnini, 2005. aastal 15 tonnini ja uurimisperioodil kümne tonnini, mis moodustas 1,7 % ELi tarbimisest. |
| --- | --- |

(26)

Eespool esitatud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordistruktuuri muutus on seotud dumpinguvastaste ja kõrvalehoidmist takistavate meetmete kehtestamisega. Kuni aastani 2003 ei imporditud ühendusse Indoneesiast pärinevana deklareeritud kumariini, kuid juba 2003. aastal ulatus kõnealune import nelja tonnini, 2004. aastal 12,5 tonnini, 2005. aastal 15 tonnini ja uurimisperioodil kümne tonnini, mis moodustas 1,7 % ELi tarbimisest.

| (27) | Uurimine näitas, et import Indoneesiast toimus esialgses uurimises nimetatud ekspordihindadest madalamate hindadega ja hinnatase oli tunduvalt madalam esialgsest normaalväärtusest. |
| --- | --- |

(27)

Uurimine näitas, et import Indoneesiast toimus esialgses uurimises nimetatud ekspordihindadest madalamate hindadega ja hinnatase oli tunduvalt madalam esialgsest normaalväärtusest.

| (28) | Eelnimetatu põhjal järeldatakse, et kaubavoogude muutus koos Indoneesia ekspordi ebanormaalselt madalate hindadega on vähendanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote koguste kui ka hinna osas. |
| --- | --- |

(28)

Eelnimetatu põhjal järeldatakse, et kaubavoogude muutus koos Indoneesia ekspordi ebanormaalselt madalate hindadega on vähendanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote koguste kui ka hinna osas.

| (29) | Eespool esitatud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et kaubanduse struktuuri muutus on seotud dumpinguvastaste ja kõrvalehoidmist takistavate meetmete kehtestamisega. Kuni aastani 2005 ei imporditud ühendusse kumariini, kuid juba 2005. aastal ulatus kõnealune import 13 tonnini ja uurimisperioodil 23 tonnini. |
| --- | --- |

(29)

Eespool esitatud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et kaubanduse struktuuri muutus on seotud dumpinguvastaste ja kõrvalehoidmist takistavate meetmete kehtestamisega. Kuni aastani 2005 ei imporditud ühendusse kumariini, kuid juba 2005. aastal ulatus kõnealune import 13 tonnini ja uurimisperioodil 23 tonnini.

| (30) | Uurimine näitas, et import Malaisiasse toimus esialgses uurimises nimetatud ekspordihindadest madalamate hindadega ja hinnatase oli tunduvalt madalam esialgsest normaalväärtusest. |
| --- | --- |

(30)

Uurimine näitas, et import Malaisiasse toimus esialgses uurimises nimetatud ekspordihindadest madalamate hindadega ja hinnatase oli tunduvalt madalam esialgsest normaalväärtusest.

| (31) | Eelnimetatu põhjal järeldatakse, et kaubavoogude muutus koos Malaisia ekspordi ebanormaalselt madalate hindadega on vähendanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote koguste kui ka hinna osas. |
| --- | --- |

(31)

Eelnimetatu põhjal järeldatakse, et kaubavoogude muutus koos Malaisia ekspordi ebanormaalselt madalate hindadega on vähendanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote koguste kui ka hinna osas.

6.   Tõendid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samalaadse või sarnase toote suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustega

| (32) | Määramaks kindlaks, kas on tõendeid dumpingu kohta seoses uurimisperioodil toimunud kumariini ekspordiga Indoneesiast ühendusse, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmeid. |
| --- | --- |

(32)

Määramaks kindlaks, kas on tõendeid dumpingu kohta seoses uurimisperioodil toimunud kumariini ekspordiga Indoneesiast ühendusse, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmeid.

| (33) | Algmääruse artikli 13 lõikes 1 nõutakse tõendeid dumpingu kohta võrreldes samasuguste või sarnaste toodete jaoks varem kindlaksmääratud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 13 lõikes 1 nõutakse tõendeid dumpingu kohta võrreldes samasuguste või sarnaste toodete jaoks varem kindlaksmääratud normaalväärtusega.

| (34) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Nimetatud kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 seoses transpordi ja kindlustusega, võttes vastavalt algmääruse artiklile 18 arvesse kättesaadavaid, s.o taotluses esitatud fakte. |
| --- | --- |

(34)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Nimetatud kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 seoses transpordi ja kindlustusega, võttes vastavalt algmääruse artiklile 18 arvesse kättesaadavaid, s.o taotluses esitatud fakte.

| (35) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise uurimisperioodi ekspordihindade kaalutud keskmisega, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, dumpingu olemasolu Indoneesiast ühendusse saadetud kumariini impordi puhul. Leitud dumpingumäär, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli kõrgem kui 100 %. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise uurimisperioodi ekspordihindade kaalutud keskmisega, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, dumpingu olemasolu Indoneesiast ühendusse saadetud kumariini impordi puhul. Leitud dumpingumäär, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli kõrgem kui 100 %.

| (36) | Määramaks kindlaks, kas on tõendeid dumpingu kohta seoses uurimisperioodil toimunud kumariini ekspordiga Malaisiast ühendusse, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmeid. |
| --- | --- |

(36)

Määramaks kindlaks, kas on tõendeid dumpingu kohta seoses uurimisperioodil toimunud kumariini ekspordiga Malaisiast ühendusse, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmeid.

| (37) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Nimetatud kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 seoses transpordi ja kindlustusega, võttes vastavalt algmääruse artiklile 18 arvesse kättesaadavaid, s.o taotluses esitatud fakte. |
| --- | --- |

(37)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Nimetatud kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 seoses transpordi ja kindlustusega, võttes vastavalt algmääruse artiklile 18 arvesse kättesaadavaid, s.o taotluses esitatud fakte.

| (38) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise uurimisperioodi ekspordihindade kaalutud keskmisega, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, dumpingu olemasolu Malaisiast ühendusse saadetud kumariini impordi puhul. Leitud dumpingumäär, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli kõrgem kui 100 %. |
| --- | --- |

(38)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise uurimisperioodi ekspordihindade kaalutud keskmisega, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, dumpingu olemasolu Malaisiast ühendusse saadetud kumariini impordi puhul. Leitud dumpingumäär, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli kõrgem kui 100 %.

C.   MEETMED

| (39) | Võttes arvesse eespool kirjeldatud meetmetest kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõikes 1 määratletud tähenduses, tuleks Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada Indoneesiast ja Malaisiast saadetud samadele toodetele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse eespool kirjeldatud meetmetest kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõikes 1 määratletud tähenduses, tuleks Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada Indoneesiast ja Malaisiast saadetud samadele toodetele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevatena või mitte.

| (40) | Laiendatav tollimaks peaks olema esialgse määruse artikli 1 lõikes 2 kehtestatud tollimaks. |
| --- | --- |

(40)

Laiendatav tollimaks peaks olema esialgse määruse artikli 1 lõikes 2 kehtestatud tollimaks.

| (41) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, milles on sätestatud, et laiendatud meetmeid kohaldatakse registreeritud impordi suhtes alates registreerimise kuupäevast, tuleb dumpinguvastane tollimaks sisse nõuda Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini impordilt, mis registreeriti ühendusse sisenemisel algatamismäärusega kehtestatud korras. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, milles on sätestatud, et laiendatud meetmeid kohaldatakse registreeritud impordi suhtes alates registreerimise kuupäevast, tuleb dumpinguvastane tollimaks sisse nõuda Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini impordilt, mis registreeriti ühendusse sisenemisel algatamismäärusega kehtestatud korras.

D.   VABASTUSTAOTLUSED

| (42) | Kuigi käesoleva uurimise käigus ei tuvastatud Indoneesias ega Malaisias ühtegi kumariini tootjat või ei teatanud nad endast komisjonile, peavad uued tootjad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest meetmest vabastuse saamise kohta vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, täitma küsimustiku selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas vabastus on põhjendatud. Sellise vabastuse võib anda näiteks pärast vaatlusaluse toote turuolukorra, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendusastme, hanke- ja müügitegevuse, piisava nõuetekohase põhjenduse või majandusliku õigustuseta tegevuse tõenäosuse ja dumpingu tõendite hindamist. Tavaliselt teeb komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Taotlus tuleb viivitamata saata komisjonile koos kogu asjakohase teabega, eelkõige võimalike muudatustega ettevõtja tootmise ja müügiga seotud tegevuses. |
| --- | --- |

(42)

Kuigi käesoleva uurimise käigus ei tuvastatud Indoneesias ega Malaisias ühtegi kumariini tootjat või ei teatanud nad endast komisjonile, peavad uued tootjad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest meetmest vabastuse saamise kohta vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, täitma küsimustiku selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas vabastus on põhjendatud. Sellise vabastuse võib anda näiteks pärast vaatlusaluse toote turuolukorra, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendusastme, hanke- ja müügitegevuse, piisava nõuetekohase põhjenduse või majandusliku õigustuseta tegevuse tõenäosuse ja dumpingu tõendite hindamist. Tavaliselt teeb komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Taotlus tuleb viivitamata saata komisjonile koos kogu asjakohase teabega, eelkõige võimalike muudatustega ettevõtja tootmise ja müügiga seotud tegevuses.

| (43) | Importijatele võidakse siiski anda vabastus dumpinguvastastest meetmetest, kui nende import pärineb eksportivatelt tootjatelt, kellele on selline vabastus antud, ja vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4. |
| --- | --- |

(43)

Importijatele võidakse siiski anda vabastus dumpinguvastastest meetmetest, kui nende import pärineb eksportivatelt tootjatelt, kellele on selline vabastus antud, ja vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4.

| (44) | Kui selline vabastus antakse, muudab nõukogu vastavalt käesolevat määrust. Hiljem jälgitakse kõiki vabastuse saanuid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

(44)

Kui selline vabastus antakse, muudab nõukogu vastavalt käesolevat määrust. Hiljem jälgitakse kõiki vabastuse saanuid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine.

E.   MENETLUS

| (45) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatses laiendada kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid ja neile anti võimalus avaldada arvamust ja esitada oma seisukoht. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta, |
| --- | --- |

(45)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatses laiendada kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid ja neile anti võimalus avaldada arvamust ja esitada oma seisukoht. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte (TARICi kood 2932210016).

2.   Lõikega 1 laiendatud tollimaksu arvestatakse määruse (EÜ) nr 499/2006 artikli 2 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt registreeritud impordilt.

3.   Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 05/17 |
| B-1049 Brüssel |
| Faks: (32 2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate B

Office: J-79 05/17

B-1049 Brüssel

Faks: (32 2) 295 65 05

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon otsustada vabastada käesoleva määruse artikliga 1 laiendatud tollimaksust impordi, mille puhul ei hoita kõrvale määrusega (EÜ) nr 769/2002 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust.

Artikkel 3

Käesolevaga antakse tollile korraldus lõpetada impordi registreerimine, mis sätestati määruse (EÜ) nr 499/2006 artikliga 2.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. HEINÄLUOMA

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 123, 9.5.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1854/2003 (ELT L 272, 23.10.2003, lk 1).

2

(3)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 18.

3

(4)  ELT L 91, 29.3.2006, lk 3.

4

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/6

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1651/2006,

7. november 2006,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,

ning arvestades järgmist:

1.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Praegu kehtivad meetmed on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 (2) (edaspidi “esialgne määrus”) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (“HRV”) pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(1)

Praegu kehtivad meetmed on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 (2) (edaspidi “esialgne määrus”) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (“HRV”) pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud.

2.   KÄESOLEV UURIMINE

| (2) | 10. jaanuaril 2006. aastal algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) omal initsiatiivil uurimise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Ühe jalgrattaid eksportiva tootja – Giant China Co. Ltd. (edaspidi “Giant China” või “äriühing”) – puhul piirdub vahepealne läbivaatamine dumpingu aspektidega. |
| --- | --- |

(2)

10. jaanuaril 2006. aastal algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) omal initsiatiivil uurimise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Ühe jalgrattaid eksportiva tootja – Giant China Co. Ltd. (edaspidi “Giant China” või “äriühing”) – puhul piirdub vahepealne läbivaatamine dumpingu aspektidega.

| (3) | Komisjonil oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et tingimused, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud, ning et nimetatud muutused on püsivad. Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal on äriühing valdavalt turumajanduslik, mida näitab asjaolu, et äriühing täidab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonil oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et tingimused, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud, ning et nimetatud muutused on püsivad. Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal on äriühing valdavalt turumajanduslik, mida näitab asjaolu, et äriühing täidab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimusi.

| (4) | Seetõttu algatati osaline vahepealne läbivaatamine, et kindlaks teha, kas äriühing tegutseb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c määratletud tingimustele, või kas äriühing vastab nõudmistele, mille kohaselt saab tema suhtes kehtestada individuaalse tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5, ning kui see nii on, siis määrata kindlaks äriühingu individuaalne dumpingumarginaal ning dumpingu avastamise puhul tollimaksumäär, mis peaks kehtima vaatlusaluse toote ühendusse importimisel. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu algatati osaline vahepealne läbivaatamine, et kindlaks teha, kas äriühing tegutseb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c määratletud tingimustele, või kas äriühing vastab nõudmistele, mille kohaselt saab tema suhtes kehtestada individuaalse tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5, ning kui see nii on, siis määrata kindlaks äriühingu individuaalne dumpingumarginaal ning dumpingu avastamise puhul tollimaksumäär, mis peaks kehtima vaatlusaluse toote ühendusse importimisel.

3.   MENETLUS

| (5) | Komisjon andis Giant Chinale, ühenduse tootmisharule ja Hiina ametiasutustele ametlikult teada uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda enda ärakuulamist läbivaatamise algatamise teatises sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon andis Giant Chinale, ühenduse tootmisharule ja Hiina ametiasutustele ametlikult teada uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda enda ärakuulamist läbivaatamise algatamise teatises sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Võimaldamaks äriühingul esitada taotlust turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kohta, saatis komisjon äriühingule ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Giant China ja sellega seotud äriühing esitasid turumajandusliku kohtlemise taotluse. |
| --- | --- |

(6)

Võimaldamaks äriühingul esitada taotlust turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kohta, saatis komisjon äriühingule ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Giant China ja sellega seotud äriühing esitasid turumajandusliku kohtlemise taotluse.

| (7) | Giant China ja sellega seotud äriühingu Giant Chengdu Co., Ltd. valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(7)

Giant China ja sellega seotud äriühingu Giant Chengdu Co., Ltd. valdustesse tehti kontrollkäik.

4.   VAATLUSALUNE TOODE

| (8) | Esialgse määruse artikli 1 määratluse kohaselt on vaatlusalune toode HRVst pärit mootorita jalgrattad ja muud rattad (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid välja arvatud üherattalised jalgrattad) (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 alla. |
| --- | --- |

(8)

Esialgse määruse artikli 1 määratluse kohaselt on vaatlusalune toode HRVst pärit mootorita jalgrattad ja muud rattad (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid välja arvatud üherattalised jalgrattad) (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 alla.

5.   UURIMISPERIOOD

| (9) | Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(9)

Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”).

6.   UURIMISE TULEMUSED

| (10) | Uurimise käigus selgus, et äriühing oli seotud teise vaatlusaluse toote valmistajaga Hiinas, kes aga ei saatnud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi tagasi algatamisteates sätestatud aja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Uurimise käigus selgus, et äriühing oli seotud teise vaatlusaluse toote valmistajaga Hiinas, kes aga ei saatnud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi tagasi algatamisteates sätestatud aja jooksul.

| (11) | Tuleb märkida, et komisjonil on väljakujunenud tava kontrollida, kas seotud ettevõtete rühm tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Seda peetakse vajalikuks, et vältida olukorda, kus meetmete kohaldamise korral müüb ettevõtete rühm toodet ühe rühmas oleva seotud äriühingu kaudu. Seepärast peavad juhul, kui tütarettevõte või muu seotud äriühing on vaatlusaluse toote tootja ja/või müüja, kõik seotud ettevõtted vastama turumajandusliku kohtlemise taotluse vormile, et saaks uurida, kas nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. Kui taotlusele ei vastata, ei saa kindlaks teha, kas rühm tervikuna vastab kõikidele turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Tuleb märkida, et komisjonil on väljakujunenud tava kontrollida, kas seotud ettevõtete rühm tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Seda peetakse vajalikuks, et vältida olukorda, kus meetmete kohaldamise korral müüb ettevõtete rühm toodet ühe rühmas oleva seotud äriühingu kaudu. Seepärast peavad juhul, kui tütarettevõte või muu seotud äriühing on vaatlusaluse toote tootja ja/või müüja, kõik seotud ettevõtted vastama turumajandusliku kohtlemise taotluse vormile, et saaks uurida, kas nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. Kui taotlusele ei vastata, ei saa kindlaks teha, kas rühm tervikuna vastab kõikidele turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (12) | Peale selle ei ole võimalik kindlaks teha, kas äriühing täidab algmääruse artikli 9 lõike 5 nõudeid, kuna kättesaadavad andmed seda ei võimalda. |
| --- | --- |

(12)

Peale selle ei ole võimalik kindlaks teha, kas äriühing täidab algmääruse artikli 9 lõike 5 nõudeid, kuna kättesaadavad andmed seda ei võimalda.

| (13) | Komisjon teavitas äriühingut eespool esitatud järeldustest. Äriühing teatas kavatsusest loobuda koostööst käesolevas kontrollmenetluses. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teavitas äriühingut eespool esitatud järeldustest. Äriühing teatas kavatsusest loobuda koostööst käesolevas kontrollmenetluses.

7.   MENETLUSE LÕPETAMINE

| (14) | Eelnevat silmas pidades jõuti järeldusele, et osaline vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb Giant China valmistatud vaatlusaluse toote importi ühendusse, tuleb lõpetada ning põhjenduses 1 kirjeldatud meetmed tuleb säilitada, |
| --- | --- |

(14)

Eelnevat silmas pidades jõuti järeldusele, et osaline vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb Giant China valmistatud vaatlusaluse toote importi ühendusse, tuleb lõpetada ning põhjenduses 1 kirjeldatud meetmed tuleb säilitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga lõpetatakse määrusega (EÜ) nr 1524/2000, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1095/2005, Hiina Rahvavabariigist pärit, Giant China Co. Ltd. poolt valmistatud jalgrataste impordile kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse käsitlev määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine.

2.   Giant China Co. Ltd. suhtes praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed jäävad kehtima.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. HEINÄLUOMA

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 175, 14.7.2000, lk 39. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (ELT L 183, 14.7.2005, lk 1).

2

(3)  ELT C 5, 10.1.2006, lk 2.

3

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/8

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1652/2006,

7. november 2006,

millega lõpetatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist käsitleva määruse (EÜ) nr 428/2005 uue eksportijaga seotud läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,

ning arvestades järgmist:

1.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Praegu jõus olevad meetmed seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi HRV) pärit polüesterstaapelkiu impordiga ühendusse on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005. (2) |
| --- | --- |

(1)

Praegu jõus olevad meetmed seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi HRV) pärit polüesterstaapelkiu impordiga ühendusse on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005. (2)

2.   KÄESOLEV UURIMINE

2.1.   Läbivaatamistaotlus

| (2) | Pärast lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist HRVst pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes sai komisjon Hiina äriühingult Huvis Sichuan (“taotleja”) taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 4 kohane määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamine seoses uue eksportijaga. |
| --- | --- |

(2)

Pärast lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist HRVst pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes sai komisjon Hiina äriühingult Huvis Sichuan (“taotleja”) taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 4 kohane määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamine seoses uue eksportijaga.

| (3) | Taotleja väidab, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet ühendusse dumpinguvastaste meetmeteni viinud uurimisperioodi jooksul, s.o 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “esialgne uurimisperiood”) ning et ta ei olnud seotud ühegi polüesterstaapelkiu eksportiva tootjaga HRVs, kelle suhtes kohaldatakse jõusolevaid dumpinguvastaseid meetmeid. Sellele lisaks väidab taotleja, et ta alustas polüesterstaapelkiu ühendusse eksportimist pärast esialgse uurimisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja väidab, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet ühendusse dumpinguvastaste meetmeteni viinud uurimisperioodi jooksul, s.o 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “esialgne uurimisperiood”) ning et ta ei olnud seotud ühegi polüesterstaapelkiu eksportiva tootjaga HRVs, kelle suhtes kohaldatakse jõusolevaid dumpinguvastaseid meetmeid. Sellele lisaks väidab taotleja, et ta alustas polüesterstaapelkiu ühendusse eksportimist pärast esialgse uurimisperioodi lõppu.

2.2.   Läbivaatamise algatamine seoses uue eksportijaga

| (4) | Komisjon tutvus taotleja esitatud esmapilgul usutavate tõenditega ning pidas neid piisavaks põhjuseks, et algatada läbivaatamine kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast seda, kui ühenduse asjaomasele tootmisharule oli antud võimalus esitada oma märkused, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 342/2006 (3) määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamise taotleja osas ning alustas uurimist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon tutvus taotleja esitatud esmapilgul usutavate tõenditega ning pidas neid piisavaks põhjuseks, et algatada läbivaatamine kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast seda, kui ühenduse asjaomasele tootmisharule oli antud võimalus esitada oma märkused, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 342/2006 (3) määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamise taotleja osas ning alustas uurimist.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 342/2006 artiklile 2 tunnistati kehtetuks dumpinguvastane tollimaks 49,7 %, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 428/2005 muu hulgas taotleja toodetud polüesterstaapelkiu impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme taotleja toodetud polüesterstaapelkiu impordi registreerimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 342/2006 artiklile 2 tunnistati kehtetuks dumpinguvastane tollimaks 49,7 %, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 428/2005 muu hulgas taotleja toodetud polüesterstaapelkiu impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme taotleja toodetud polüesterstaapelkiu impordi registreerimiseks.

2.3.   Vaatlusalune toode

| (6) | Käesolevas läbivaatuses käsitletav toode on sama toode, mille uurimise tagajärjena kehtestati meetmed muu-hulgas HRVst pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes (“esialgne uurimine”), st Hiinast pärit kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud, mida klassifitseeritakse praegu CN-koodi 5503 20 00 alla. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas läbivaatuses käsitletav toode on sama toode, mille uurimise tagajärjena kehtestati meetmed muu-hulgas HRVst pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes (“esialgne uurimine”), st Hiinast pärit kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud, mida klassifitseeritakse praegu CN-koodi 5503 20 00 alla.

2.4.   Asjaomased isikud

| (7) | Komisjon teatas ühenduse tootmisharule, taotlejale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas ühenduse tootmisharule, taotlejale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

| (8) | Komisjoni talitused saatsid taotlejale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse ankeedi ja küsimustiku ning said vastused selleks määratud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni talitused saatsid taotlejale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse ankeedi ja küsimustiku ning said vastused selleks määratud tähtaegade jooksul.

2.5.   Uurimisperiood

| (9) | Dumpingut käsitlev uurimine kestis ajavahemikul 1. oktoobrist 2004 kuni 31. detsembrini 2005 (“uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingut käsitlev uurimine kestis ajavahemikul 1. oktoobrist 2004 kuni 31. detsembrini 2005 (“uurimisperiood”).

3.   UURIMISE TULEMUSED

3.1.   Uue eksportija vastavus tingimustele

| (10) | Uurimine näitas, et taotleja alustas tootmistegevust 2004. aasta oktoobris, st pärast esialgset uurimisperioodi ega eksportinud sel perioodil vaatlusalust toodet. Seetõttu järeldati, et taotleja täitis algmääruse artikli 11 lõike 4 esimeses lauses esitatud nõuet. |
| --- | --- |

(10)

Uurimine näitas, et taotleja alustas tootmistegevust 2004. aasta oktoobris, st pärast esialgset uurimisperioodi ega eksportinud sel perioodil vaatlusalust toodet. Seetõttu järeldati, et taotleja täitis algmääruse artikli 11 lõike 4 esimeses lauses esitatud nõuet.

| (11) | Siiski leiti ka, et taotleja oli seotud osaliselt riigi omanduses oleva Hiina tootjaga, kes tootis polüesterstaapelkiudu esialgsel uurimisperioodil, kuid ei teinud sel ajal menetluses koostööd. Arvestades, et seotud Hiina tootja suhtes kohaldati jõusolevat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, leiti, et ei ole täidetud algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lause tingimust, millega sätestatakse, et uus eksportija või tootja peab tõestama, et ta ei ole seotud ekspordiriigi eksportijate ega tootjatega, kelle toodete suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Siiski leiti ka, et taotleja oli seotud osaliselt riigi omanduses oleva Hiina tootjaga, kes tootis polüesterstaapelkiudu esialgsel uurimisperioodil, kuid ei teinud sel ajal menetluses koostööd. Arvestades, et seotud Hiina tootja suhtes kohaldati jõusolevat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, leiti, et ei ole täidetud algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lause tingimust, millega sätestatakse, et uus eksportija või tootja peab tõestama, et ta ei ole seotud ekspordiriigi eksportijate ega tootjatega, kelle toodete suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid.

| (12) | Taotleja väitis, et seotud tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet ühendusse esialgsel uurimisperioodil. Selle tõestuseks esitas taotleja seotud tootja 2002.–2004. aasta auditeeritud majandusaasta aruanded, mis taotleja väite kohaselt ei näidanud esialgse uurimisperioodi vältel tehtud eksportmüüki. |
| --- | --- |

(12)

Taotleja väitis, et seotud tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet ühendusse esialgsel uurimisperioodil. Selle tõestuseks esitas taotleja seotud tootja 2002.–2004. aasta auditeeritud majandusaasta aruanded, mis taotleja väite kohaselt ei näidanud esialgse uurimisperioodi vältel tehtud eksportmüüki.

| (13) | Taotleja esitatud tõendusmaterjal ei näidanud siiski, et seotud tootja tõepoolest ei eksportinud vaatlusalust toodet esialgsel uurimisperioodil. Auditeeritud majandusaasta aruanded näitasid vaid, et ei eksporditud tarbekaupu, kuid ei olnud määratletud tarbekaupade täpset mõistet, st eelkõige seda, kas vaatlusalust toodet peeti “tarbekaubaks”. Sellega seoses on märgitud, et seotud tootja toodab veel muid tooteid peale vaatlusaluse toote. Lisaks tuleb märkida, et peale auditeeritud majandusaasta aruannete esitamise ei teinud seotud tootja käesolevas uurimises koostööd ja seetõttu ei olnud võimalik selle äriühingu esitatud teavet kontrollida. Seega ei olnud tõendeid, et kogu esialgsel uurimisperioodil omamaistele klientidele, näiteks hulgimüüjatele, müüdud toodang oli tõepoolest suunatud omamaisele turule ega olnud tegelikkuses ette nähtud ekspordiks ühendusse. Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas esialgsel uurimisperioodil eksportmüük toimus või mitte. |
| --- | --- |

(13)

Taotleja esitatud tõendusmaterjal ei näidanud siiski, et seotud tootja tõepoolest ei eksportinud vaatlusalust toodet esialgsel uurimisperioodil. Auditeeritud majandusaasta aruanded näitasid vaid, et ei eksporditud tarbekaupu, kuid ei olnud määratletud tarbekaupade täpset mõistet, st eelkõige seda, kas vaatlusalust toodet peeti “tarbekaubaks”. Sellega seoses on märgitud, et seotud tootja toodab veel muid tooteid peale vaatlusaluse toote. Lisaks tuleb märkida, et peale auditeeritud majandusaasta aruannete esitamise ei teinud seotud tootja käesolevas uurimises koostööd ja seetõttu ei olnud võimalik selle äriühingu esitatud teavet kontrollida. Seega ei olnud tõendeid, et kogu esialgsel uurimisperioodil omamaistele klientidele, näiteks hulgimüüjatele, müüdud toodang oli tõepoolest suunatud omamaisele turule ega olnud tegelikkuses ette nähtud ekspordiks ühendusse. Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas esialgsel uurimisperioodil eksportmüük toimus või mitte.

| (14) | Pärast teatavakstegemist väitis taotleja, et auditeeritud majandusaasta aruannete selgitusi oleks tulnud nõuda varem ning igal juhul enne teatavakstegemist. Sellega seoses märgitakse, et kõnealuselt Hiina seotud tootjalt nõuti teabe esitamist, talle anti teada puudujääkidest ning paluti teha koostööd käesolevas uurimises, millest ta keeldus. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artiklile 18 järeldused selle äriühingu suhtes teha kättesaadavate andmete põhjal. Sellistel asjaoludel peeti edasise teabe esitamise nõuet pärast kohaldatavate tähtaegade möödumist sobimatuks ja diskrimineerivaks, võttes arvesse ühenduse institutsioonide tavapraktikat koostööst hoiduvate isikute suhtes. Märgitakse, et järeldused tehti taotlejale teatavaks ning talle anti küllaldaselt aega nende järelduste kohta selgitusi anda. |
| --- | --- |

(14)

Pärast teatavakstegemist väitis taotleja, et auditeeritud majandusaasta aruannete selgitusi oleks tulnud nõuda varem ning igal juhul enne teatavakstegemist. Sellega seoses märgitakse, et kõnealuselt Hiina seotud tootjalt nõuti teabe esitamist, talle anti teada puudujääkidest ning paluti teha koostööd käesolevas uurimises, millest ta keeldus. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artiklile 18 järeldused selle äriühingu suhtes teha kättesaadavate andmete põhjal. Sellistel asjaoludel peeti edasise teabe esitamise nõuet pärast kohaldatavate tähtaegade möödumist sobimatuks ja diskrimineerivaks, võttes arvesse ühenduse institutsioonide tavapraktikat koostööst hoiduvate isikute suhtes. Märgitakse, et järeldused tehti taotlejale teatavaks ning talle anti küllaldaselt aega nende järelduste kohta selgitusi anda.

| (15) | Igal juhul on väide, et seotud tootja ei eksportinud ühendusse, ebaoluline, sest nagu on mainitud põhjenduses 13 eespool ja on välja toodud põhjendustes 18–31 allpool, ei teinud seotud tootja käesolevas uurimises koostööd ning seetõttu ei olnud komisjonil võimalik kindlaks teha, kas taotlejast ja seotud tootjast koosnev majandusüksus täitis nõudeid, mille alusel seda võiks pidada turumajanduse tingimustes tegutsevaks ettevõtteks. |
| --- | --- |

(15)

Igal juhul on väide, et seotud tootja ei eksportinud ühendusse, ebaoluline, sest nagu on mainitud põhjenduses 13 eespool ja on välja toodud põhjendustes 18–31 allpool, ei teinud seotud tootja käesolevas uurimises koostööd ning seetõttu ei olnud komisjonil võimalik kindlaks teha, kas taotlejast ja seotud tootjast koosnev majandusüksus täitis nõudeid, mille alusel seda võiks pidada turumajanduse tingimustes tegutsevaks ettevõtteks.

3.2.   Turumajanduslik kohtlemine

| (16) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRV päritoluga importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Need kriteeriumid on kokkuvõtlikult järgmised:






  — | majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi, |
| --- | --- | --- |

(16)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRV päritoluga importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Need kriteeriumid on kokkuvõtlikult järgmised:

—

majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi,

| — | ettevõtetel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (IAS) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel, |
| --- | --- |

—

ettevõtetel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (IAS) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel,

| — | endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei kanta üle ühtki moonutust, |
| --- | --- |

—

endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei kanta üle ühtki moonutust,

| — | pankrot ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse, |
| --- | --- |

—

pankrot ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse,

| — | kursid arvestatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

kursid arvestatakse ümber turukursside alusel.

| (17) | Taotleja taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ja tal paluti täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. |
| --- | --- |

(17)

Taotleja taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ja tal paluti täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm.

| (18) | Nagu märgitud põhjenduses 11, tuvastas uurimine, et taotleja oli seotud teise Hiinas asuva vaatlusaluse toote tootjaga. Kuigi seotud tootjal paluti täita eraldi turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm, ei teinud ta seda. |
| --- | --- |

(18)

Nagu märgitud põhjenduses 11, tuvastas uurimine, et taotleja oli seotud teise Hiinas asuva vaatlusaluse toote tootjaga. Kuigi seotud tootjal paluti täita eraldi turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm, ei teinud ta seda.

| (19) | Tuleb märkida, et komisjoni järjekindel tava on uurida, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seda peetakse vajalikuks, et vältida olukorda, kus meetmete rakendamise puhul suunab äriühingute rühm müügi läbi ühe rühmas oleva seotud äriühingu. Seetõttu peavad juhtumitel, kus tütarettevõtja või muu seotud äriühing on vaatlusaluse toote tootja ja/või müüja, kõik sellised seotud äriühingud esitama turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, et saaks uurida, kas nemad ka täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi. Seetõttu on taotluse vormi esitamata jätmise tulemuseks see, et ei ole võimalik kindlaks teha, kas rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. |
| --- | --- |

(19)

Tuleb märkida, et komisjoni järjekindel tava on uurida, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seda peetakse vajalikuks, et vältida olukorda, kus meetmete rakendamise puhul suunab äriühingute rühm müügi läbi ühe rühmas oleva seotud äriühingu. Seetõttu peavad juhtumitel, kus tütarettevõtja või muu seotud äriühing on vaatlusaluse toote tootja ja/või müüja, kõik sellised seotud äriühingud esitama turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, et saaks uurida, kas nemad ka täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi. Seetõttu on taotluse vormi esitamata jätmise tulemuseks see, et ei ole võimalik kindlaks teha, kas rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi.

| (20) | Komisjon andis taotlejale kohe teada, et kui seotud tootja ei vasta, siis ei ole võimalik uurida, kas äriühing tegutseb turumajanduse tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon andis taotlejale kohe teada, et kui seotud tootja ei vasta, siis ei ole võimalik uurida, kas äriühing tegutseb turumajanduse tingimuste kohaselt.

| (21) | Taotleja väitis, et mõlemad äriühingud on omamaisel turul konkurendid ega ole omavahel “heades suhetes”. Lisaks väideti, et seotud äriühing keeldus uurimiseks esitamast konfidentsiaalset teavet, kuna ta kartis, et see võiks parandada tema konkurendi, s.o taotleja turupositsiooni. |
| --- | --- |

(21)

Taotleja väitis, et mõlemad äriühingud on omamaisel turul konkurendid ega ole omavahel “heades suhetes”. Lisaks väideti, et seotud äriühing keeldus uurimiseks esitamast konfidentsiaalset teavet, kuna ta kartis, et see võiks parandada tema konkurendi, s.o taotleja turupositsiooni.

| (22) | Tuleb märkida, et algmääruse artikli 19 kohaselt oleks seotud tootja võinud taotleda nõutud teabe konfidentsiaalset käsitlemist, et vältida konfidentsiaalsete äriandmete avaldamist konkurentidele. Äriühing otsustas jätta nõutud teabe esitamata ega taotlenud teabe käsitlemist konfidentsiaalsena. Seetõttu tuli taotleja argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(22)

Tuleb märkida, et algmääruse artikli 19 kohaselt oleks seotud tootja võinud taotleda nõutud teabe konfidentsiaalset käsitlemist, et vältida konfidentsiaalsete äriandmete avaldamist konkurentidele. Äriühing otsustas jätta nõutud teabe esitamata ega taotlenud teabe käsitlemist konfidentsiaalsena. Seetõttu tuli taotleja argument tagasi lükata.

| (23) | Taotleja väitis ka, et seotud tootja ei saa mõjutada tema äriotsuseid. Peale selle, et seda väidet ei toetata ühegi tõendiga, on see ka ebaoluline: nagu eespool selgitati, ei saa taotleja suhtes mingil juhul kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, kui temaga seotud äriühing ei täida turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ega vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Lisaks tuleb märkida, et isegi kui väidet oleks sisuliselt uuritud, näitasid praegu saada olevad faktid vastupidiselt taotleja väitele, et seotud tootja esindaja oli taotleja juhatuse liige ning seega mõjutas ta taotleja otsuste tegemist. Seotud tootja võib takistada äriühingu ühehäälsust nõudvaid otsuseid, mis käsitlevad põhikirja, ühisettevõtte likvideerimist, aktsiakapitali muutmist või äriühingu ühinemist teiste organisatsioonidega või neist lahkulöömist. Peale selle oli taotleja ja seotud tootja vahelise ühisettevõtte eesmärk, nagu on sätestatud ühisettevõtte lepingu 5. peatükis, saavutada “maailmaturul kvaliteedi ja hinna suhtes konkureeriv positsioon”, “toota ja müüa polüesterstaapelkiudu” ning “importida ja eksportida polüesterstaapelkiuga seotud tooteid ja tooraineid”, mis näitab, et mõlemad äriühingud tegid tõepoolest koostööd ja vähemalt kohandasid oma otsuseid, et võimalikult edendada oma positsiooni maailmaturul. Seepärast ei saanud taotleja väidet arvesse võtta. |
| --- | --- |

(23)

Taotleja väitis ka, et seotud tootja ei saa mõjutada tema äriotsuseid. Peale selle, et seda väidet ei toetata ühegi tõendiga, on see ka ebaoluline: nagu eespool selgitati, ei saa taotleja suhtes mingil juhul kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, kui temaga seotud äriühing ei täida turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ega vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Lisaks tuleb märkida, et isegi kui väidet oleks sisuliselt uuritud, näitasid praegu saada olevad faktid vastupidiselt taotleja väitele, et seotud tootja esindaja oli taotleja juhatuse liige ning seega mõjutas ta taotleja otsuste tegemist. Seotud tootja võib takistada äriühingu ühehäälsust nõudvaid otsuseid, mis käsitlevad põhikirja, ühisettevõtte likvideerimist, aktsiakapitali muutmist või äriühingu ühinemist teiste organisatsioonidega või neist lahkulöömist. Peale selle oli taotleja ja seotud tootja vahelise ühisettevõtte eesmärk, nagu on sätestatud ühisettevõtte lepingu 5. peatükis, saavutada “maailmaturul kvaliteedi ja hinna suhtes konkureeriv positsioon”, “toota ja müüa polüesterstaapelkiudu” ning “importida ja eksportida polüesterstaapelkiuga seotud tooteid ja tooraineid”, mis näitab, et mõlemad äriühingud tegid tõepoolest koostööd ja vähemalt kohandasid oma otsuseid, et võimalikult edendada oma positsiooni maailmaturul. Seepärast ei saanud taotleja väidet arvesse võtta.

| (24) | Pärast avalikustamist kordas taotleja, et seotud Hiina tootjal oli vaid väga väike või perifeerne mõju taotleja äriotsustele, sest tema nõusolekut vajati vaid äriühingu olemasolu, s.o seotud Hiina tootja investeeringuid käsitlevates otsustes, kuna äriotsuseid tehakse kooskõlas peamise aktsionäri globaalse strateegiaga ning Hiina tootjal ei olnud nende otsuste puhul mingit mõju. Pealegi ei osalenud seotud Hiina tootja äriühingu juhtimises. |
| --- | --- |

(24)

Pärast avalikustamist kordas taotleja, et seotud Hiina tootjal oli vaid väga väike või perifeerne mõju taotleja äriotsustele, sest tema nõusolekut vajati vaid äriühingu olemasolu, s.o seotud Hiina tootja investeeringuid käsitlevates otsustes, kuna äriotsuseid tehakse kooskõlas peamise aktsionäri globaalse strateegiaga ning Hiina tootjal ei olnud nende otsuste puhul mingit mõju. Pealegi ei osalenud seotud Hiina tootja äriühingu juhtimises.

| (25) | Taotleja väitis, et otsus taotleja turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata ainult seetõttu, et seotud Hiina tootja ei teinud koostööd, on õigustamata, kuna see suhe oli vaid tehniline vajadus ega mõjuta taotleja tegevust. Ta väitis ka, et äriühing ei olnud seotud ühegi Hiina polüesterstaapelkiu eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldati jõusolevaid dumpinguvastaseid meetmeid, kuna seotud äriühing ei eksportinud ühendusse esialgse uurimisperioodi vältel ega saanud seetõttu teha koostööd esialgses uurimises ja taotleda individuaalset tollimaksu. |
| --- | --- |

(25)

Taotleja väitis, et otsus taotleja turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata ainult seetõttu, et seotud Hiina tootja ei teinud koostööd, on õigustamata, kuna see suhe oli vaid tehniline vajadus ega mõjuta taotleja tegevust. Ta väitis ka, et äriühing ei olnud seotud ühegi Hiina polüesterstaapelkiu eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldati jõusolevaid dumpinguvastaseid meetmeid, kuna seotud äriühing ei eksportinud ühendusse esialgse uurimisperioodi vältel ega saanud seetõttu teha koostööd esialgses uurimises ja taotleda individuaalset tollimaksu.

| (26) | Nagu on välja toodud põhjenduses 23, ei peetud võimalust, et seotud Hiina tootja võis taotleja äritegevusele avaldada märkimisväärset mõju, vähetähtsaks ega perifeerseks. Vastupidi, selline mõju on seotud otsustavate aspektidega, nagu on kirjeldatud eespool nimetatud põhjenduses. Kuna see seotud Hiina tootja ei teinud uurimises koostööd, ei saanud komisjon kontrollida väidet, et see äriühing ei eksportinud esialgse uurimisperioodi jooksul ühendusse. Taotleja esitatud märkused ei andnud alust, mille põhjal põhjenduses 13 nimetatud väiteid saaks kontrollida. Asjaolu, et seotud äriühing ei saanud esialgse uurimise käigus taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, ei muuda olematuks asjaolu, et tema suhtes rakendatakse jõusolevaid meetmeid, s.o jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(26)

Nagu on välja toodud põhjenduses 23, ei peetud võimalust, et seotud Hiina tootja võis taotleja äritegevusele avaldada märkimisväärset mõju, vähetähtsaks ega perifeerseks. Vastupidi, selline mõju on seotud otsustavate aspektidega, nagu on kirjeldatud eespool nimetatud põhjenduses. Kuna see seotud Hiina tootja ei teinud uurimises koostööd, ei saanud komisjon kontrollida väidet, et see äriühing ei eksportinud esialgse uurimisperioodi jooksul ühendusse. Taotleja esitatud märkused ei andnud alust, mille põhjal põhjenduses 13 nimetatud väiteid saaks kontrollida. Asjaolu, et seotud äriühing ei saanud esialgse uurimise käigus taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, ei muuda olematuks asjaolu, et tema suhtes rakendatakse jõusolevaid meetmeid, s.o jääktollimaksu.

| (27) | Lõpuks väideti üldiselt, et peamised asjaolud, mille alusel taotleja turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükati (s.o suhe seotud Hiina tootjaga), olid komisjonile teada juba enne uurimise algatamist. |
| --- | --- |

(27)

Lõpuks väideti üldiselt, et peamised asjaolud, mille alusel taotleja turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükati (s.o suhe seotud Hiina tootjaga), olid komisjonile teada juba enne uurimise algatamist.

| (28) | Seoses sellega märgitakse, et peamine põhjus taotleja turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseks, nagu on märgitud põhjendustes 13 ja 23 eespool ning põhjenduses 31 allpool, ei seisnenud seotud Hiina tootja olemasolus kui sellises, vaid tema soovimatuses teha koostööd, mille tagajärjel ei olnud võimalik muuhulgas kindlaks teha, mil määral riik tõepoolest mõjutas taotleja äriotsuseid ning kas seotud tootja ei eksportinud esialgse uurimisperioodi jooksul, nagu väideti. |
| --- | --- |

(28)

Seoses sellega märgitakse, et peamine põhjus taotleja turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseks, nagu on märgitud põhjendustes 13 ja 23 eespool ning põhjenduses 31 allpool, ei seisnenud seotud Hiina tootja olemasolus kui sellises, vaid tema soovimatuses teha koostööd, mille tagajärjel ei olnud võimalik muuhulgas kindlaks teha, mil määral riik tõepoolest mõjutas taotleja äriotsuseid ning kas seotud tootja ei eksportinud esialgse uurimisperioodi jooksul, nagu väideti.

| (29) | Seetõttu lükati taotleja väited tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Seetõttu lükati taotleja väited tagasi.

| (30) | Peale selle ei olnud võimalik kindlaks teha võimalike moonutuste ülekandmist endisest mitteturumajanduslikust süsteemist. Osaliselt riigi omandis olev seotud tootja andis taotleja aktsiakapitalile maakasutusõiguse. Seotud tootja koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, et selliseid moonutusi ei esinenud. |
| --- | --- |

(30)

Peale selle ei olnud võimalik kindlaks teha võimalike moonutuste ülekandmist endisest mitteturumajanduslikust süsteemist. Osaliselt riigi omandis olev seotud tootja andis taotleja aktsiakapitalile maakasutusõiguse. Seotud tootja koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, et selliseid moonutusi ei esinenud.

| (31) | Võttes arvesse eespool öeldut ning taotlejaga seotud tootja nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi puudumist, ei saanud komisjon kindlaks määrata, kas see äriühingute rühm, s.o taotleja ja temaga seotud tootja täitsid turumajandusliku kohtlemise tingimusi. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse eespool öeldut ning taotlejaga seotud tootja nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi puudumist, ei saanud komisjon kindlaks määrata, kas see äriühingute rühm, s.o taotleja ja temaga seotud tootja täitsid turumajandusliku kohtlemise tingimusi.

3.3.   Individuaalne kohtlemine

| (32) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(32)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

| (33) | Taotleja taotles nii turumajanduslikku kohtlemist kui ka individuaalset kohtlemist, juhul kui tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata. Nagu põhjenduses 11 kirjeldati, on taotlejaga seotud osaliselt riigi omandis olev polüesterstaapelkiu tootja. Kuna seotud tootja ei teinud uurimises koostööd, ei saanud komisjoni talitused otsustada, kas riigi sekkumine võimaldas meetmetest kõrvalehoidmist. Seega järeldati, et taotleja suhtes ei saa rakendada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(33)

Taotleja taotles nii turumajanduslikku kohtlemist kui ka individuaalset kohtlemist, juhul kui tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata. Nagu põhjenduses 11 kirjeldati, on taotlejaga seotud osaliselt riigi omandis olev polüesterstaapelkiu tootja. Kuna seotud tootja ei teinud uurimises koostööd, ei saanud komisjoni talitused otsustada, kas riigi sekkumine võimaldas meetmetest kõrvalehoidmist. Seega järeldati, et taotleja suhtes ei saa rakendada individuaalset kohtlemist.

| (34) | Taotleja väitis, et antud juhtumil ei ole meetmetest kõrvalehoidmine tõenäoline, kuna mõlemad äriühingud on konkurendid ning seetõttu ei püüaks seotud tootja mingil juhul suunata oma toodangut taotleja kaudu ekspordiks ühendusse. |
| --- | --- |

(34)

Taotleja väitis, et antud juhtumil ei ole meetmetest kõrvalehoidmine tõenäoline, kuna mõlemad äriühingud on konkurendid ning seetõttu ei püüaks seotud tootja mingil juhul suunata oma toodangut taotleja kaudu ekspordiks ühendusse.

| (35) | Tuleb märkida, et kuna äriühingud on omavahel seotud, on seotud tootja käitumist raske ennustada. Peale selle, nagu märgiti eespool põhjenduses 23, oli taotleja ja seotud tootja vahelise ühisettevõtte eesmärgiks võimalikult tugevdada mõlema äriühingu positsiooni maailmaturul. Seetõttu peeti meetmetest kõrvalehoidmise ohtu ilmseks, kui üks äriühing kasutaks madalamat dumpingumarginaali kui teine. Taotleja ei esitanud teavet, mis oleks näidanud, et meetmetest kõrvalehoidmise oht oleks piisavalt ära hoitud. |
| --- | --- |

(35)

Tuleb märkida, et kuna äriühingud on omavahel seotud, on seotud tootja käitumist raske ennustada. Peale selle, nagu märgiti eespool põhjenduses 23, oli taotleja ja seotud tootja vahelise ühisettevõtte eesmärgiks võimalikult tugevdada mõlema äriühingu positsiooni maailmaturul. Seetõttu peeti meetmetest kõrvalehoidmise ohtu ilmseks, kui üks äriühing kasutaks madalamat dumpingumarginaali kui teine. Taotleja ei esitanud teavet, mis oleks näidanud, et meetmetest kõrvalehoidmise oht oleks piisavalt ära hoitud.

| (36) | Taotleja vaidlustas otsuse individuaalse kohtlemise tagasilükkamise kohta, öeldes, et võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise kohta tuleb algmääruse artikli 13 kohaselt algatada uurimine ning et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ei ole sätestatud Hiinas asuvate äriühingute suhtes kohustust tõendada, et nad ei hoia dumpinguvastastest meetmetest kõrvale. |
| --- | --- |

(36)

Taotleja vaidlustas otsuse individuaalse kohtlemise tagasilükkamise kohta, öeldes, et võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise kohta tuleb algmääruse artikli 13 kohaselt algatada uurimine ning et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ei ole sätestatud Hiinas asuvate äriühingute suhtes kohustust tõendada, et nad ei hoia dumpinguvastastest meetmetest kõrvale.

| (37) | Seoses sellega märgitakse, et algmääruse artikli 9 lõike 5 teises lõigus on selgelt määratletud individuaalse kohtlemise rakendamise tingimused artikli 2 lõike 7 punkti a kohaldamise puhul, mida käesoleval juhtumil kohaldataksegi, kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, et taotleja täidab artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi. Algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis e on sätestatud, et riiklik sekkumine ei tohi võimaldada meetmetest kõrvalehoidmist. Nagu juba märgiti eespool põhjenduses 35, oli ühe seotud äriühingu koostöö puudumise tõttu võimatu kindlaks teha, kas individuaalse kohtlemise tingimused olid täidetud. |
| --- | --- |

(37)

Seoses sellega märgitakse, et algmääruse artikli 9 lõike 5 teises lõigus on selgelt määratletud individuaalse kohtlemise rakendamise tingimused artikli 2 lõike 7 punkti a kohaldamise puhul, mida käesoleval juhtumil kohaldataksegi, kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, et taotleja täidab artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi. Algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis e on sätestatud, et riiklik sekkumine ei tohi võimaldada meetmetest kõrvalehoidmist. Nagu juba märgiti eespool põhjenduses 35, oli ühe seotud äriühingu koostöö puudumise tõttu võimatu kindlaks teha, kas individuaalse kohtlemise tingimused olid täidetud.

| (38) | Seega järeldati, et taotleja suhtes ei saa rakendada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(38)

Seega järeldati, et taotleja suhtes ei saa rakendada individuaalset kohtlemist.

4.   JÄRELDUS

| (39) | Käesoleva uurimise eesmärk oli kindlaks teha taotleja individuaalne dumpingumarginaal, mis väidetavalt erines kehtivast jääkmarginaalist, mida kohaldatakse HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Taotlus põhines peamiselt väitel, et taotleja täidab turumajandusliku kohtlemise kriteeriumeid. |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva uurimise eesmärk oli kindlaks teha taotleja individuaalne dumpingumarginaal, mis väidetavalt erines kehtivast jääkmarginaalist, mida kohaldatakse HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Taotlus põhines peamiselt väitel, et taotleja täidab turumajandusliku kohtlemise kriteeriumeid.

| (40) | Kuna uurimises järeldatakse, et taotlejaga seotud tootja koostöö puudumise tõttu ei saa taotleja suhtes kohaldada ei turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist, siis ei saanud komisjon kindlaks teha, et taotleja individuaalne dumpingumarginaal tõepoolest erineb esialgsel uurimisel kindlaks määratud dumpingu jääkmarginaalist. Seetõttu tuleks taotleja taotlus tagasi lükata ja uut eksportijat käsitlev läbivaatamine lõpetada. Seega tuleks jätta kehtima esialgsel uurimisel kindlakstehtud dumpinguvastase jääktollimaksu määr 49,7 %. |
| --- | --- |

(40)

Kuna uurimises järeldatakse, et taotlejaga seotud tootja koostöö puudumise tõttu ei saa taotleja suhtes kohaldada ei turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist, siis ei saanud komisjon kindlaks teha, et taotleja individuaalne dumpingumarginaal tõepoolest erineb esialgsel uurimisel kindlaks määratud dumpingu jääkmarginaalist. Seetõttu tuleks taotleja taotlus tagasi lükata ja uut eksportijat käsitlev läbivaatamine lõpetada. Seega tuleks jätta kehtima esialgsel uurimisel kindlakstehtud dumpinguvastase jääktollimaksu määr 49,7 %.

5.   TAGASIULATUVA JÕUGA DUMPINGUVASTASED TOLLIMAKSUD

| (41) | Eespool nimetatud uurimistulemustest lähtudes kehtestatakse taotleja suhtes tagasiulatuva jõuga dumpinguvastane tollimaks vaatlusaluse toote impordi eest, mis kuulub registreerimisele vastavalt määruse (EÜ) nr 342/2006 artiklile 3. |
| --- | --- |

(41)

Eespool nimetatud uurimistulemustest lähtudes kehtestatakse taotleja suhtes tagasiulatuva jõuga dumpinguvastane tollimaks vaatlusaluse toote impordi eest, mis kuulub registreerimisele vastavalt määruse (EÜ) nr 342/2006 artiklile 3.

6.   AVALIKUSTAMINE

| (42) | Kõigile asjaomastele isikutele teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel tehti eespool olevad järeldused, ning neile anti võimalus esitada oma märkused kooskõlas algmääruse artikliga 20. Nende isikute märkusi võeti arvesse, kui need olid asjakohased. |
| --- | --- |

(42)

Kõigile asjaomastele isikutele teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel tehti eespool olevad järeldused, ning neile anti võimalus esitada oma märkused kooskõlas algmääruse artikliga 20. Nende isikute märkusi võeti arvesse, kui need olid asjakohased.

| (43) | Kõnealune läbivaatamine ei mõjuta tähtaega, millal määrusega (EÜ) nr 428/2005 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1333/2005) kehtestatud meetmed lõpevad vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2, |
| --- | --- |

(43)

Kõnealune läbivaatamine ei mõjuta tähtaega, millal määrusega (EÜ) nr 428/2005 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1333/2005) kehtestatud meetmed lõpevad vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga lõpetatakse määrusega (EÜ) nr 342/2006 algatatud uue eksportijaga seotud läbivaatamine.

2.   Dumpinguvastast tollimaksu, mida vastavalt määruse (EÜ) nr 428/2005 artiklile 1 kohaldatakse “kõigi muude äriühingute” suhtes Hiina Rahvavabariigis, kohaldatakse alates 26. veebruarist 2006 polüesterstaapelkiu impordi suhtes, mis on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 342/2006 artiklile 3.

3.   Tolliasutused peavad käesolevaga lõpetama Hiina Rahvavabariigist pärit ettevõtte Huvis Sichuan toodetud ja ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote impordi registreerimise.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. HEINÄLUOMA

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 71, 17.3.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1333/2005 (ELT L 211, 13.8.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 55, 25.2.2006, lk 14.

3

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1653/2006,

9. november 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 9. novembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 64,8 |
| 096 | 30,1 |
| 204 | 49,5 |
| 999 | 48,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,4 |
| 204 | 47,3 |
| 220 | 155,5 |
| 628 | 196,3 |
| 999 | 130,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 99,0 |
| 204 | 110,0 |
| 999 | 104,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 80,9 |
| 999 | 80,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 69,6 |
| 400 | 84,2 |
| 528 | 75,5 |
| 624 | 86,7 |
| 999 | 79,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,6 |
| 388 | 54,8 |
| 524 | 56,1 |
| 528 | 38,3 |
| 999 | 51,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 116,6 |
| 400 | 211,5 |
| 508 | 248,6 |
| 999 | 192,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 74,4 |
| 400 | 105,0 |
| 720 | 73,5 |
| 800 | 157,6 |
| 804 | 103,2 |
| 999 | 102,7 |
| 0808 20 50 | 052 | 99,0 |
| 400 | 216,1 |
| 720 | 83,9 |
| 999 | 133,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

64,8

096

30,1

204

49,5

999

48,1

0707 00 05

052

124,4

204

47,3

220

155,5

628

196,3

999

130,9

0709 90 70

052

99,0

204

110,0

999

104,5

0805 20 10

204

80,9

999

80,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

69,6

400

84,2

528

75,5

624

86,7

999

79,0

0805 50 10

052

56,6

388

54,8

524

56,1

528

38,3

999

51,5

0806 10 10

052

116,6

400

211,5

508

248,6

999

192,2

0808 10 80

388

74,4

400

105,0

720

73,5

800

157,6

804

103,2

999

102,7

0808 20 50

052

99,0

400

216,1

720

83,9

999

133,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1654/2006,

9. november 2006,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele.

| (5) | Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 10. novembrist 2006 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 18,78 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 18,78 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 18,78 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 18,78 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2041 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 20,41 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 20,41 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 20,41 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2041 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

18,78 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

18,78 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

18,78 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

18,78 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2041

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

20,41

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

20,41

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

20,41

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2041

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1655/2006,

9. november 2006,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 9. november 2006. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 9. november 2006. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

9. november 2006. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 958 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 25,414 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 49.

2

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1656/2006,

9. november 2006,

millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 4 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 4 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel.

| (4) | Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub. |
| --- | --- |

(4)

Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub.

| (5) | Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata.

| (6) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast. |
| --- | --- |

(6)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast.

| (7) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta. |
| --- | --- |

(7)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta.

| (8) | Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust. |
| --- | --- |

(8)

Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust.

| (9) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1518/95 artiklis 1 loetletud toodete eksporditoetused on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Μäärust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 13).

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 55. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2993/95 (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 25).

3

---

LISA

Komisjoni 9. novembri 2006. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9130 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 01 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 13 00 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 13 00 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 99 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 40 90 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 90 50 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 90 50 9900 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 90 75 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 90 79 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| C11 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| C12 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia. |
| C13 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia. |
| C14 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits, Liechtenstein, Bulgaaria ja Rumeenia. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1102 20 10 9200 (1)

C13

EUR/t

0,00

1102 20 10 9400 (1)

C13

EUR/t

0,00

1102 20 90 9200 (1)

C13

EUR/t

0,00

1102 90 10 9100

C13

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C13

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C13

EUR/t

0,00

1103 13 10 9300 (1)

C13

EUR/t

0,00

1103 13 10 9500 (1)

C13

EUR/t

0,00

1103 13 90 9100 (1)

C13

EUR/t

0,00

1103 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C13

EUR/t

0,00

1104 19 50 9130

C13

EUR/t

0,00

1104 29 01 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 23 10 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 29 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C13

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 12 00 9300

C13

EUR/t

0,00

1108 13 00 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 13 00 9300

C13

EUR/t

0,00

1108 19 10 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C13

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C13

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C13

EUR/t

0,00

1702 30 59 9000 (2)

C13

EUR/t

0,00

1702 30 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1702 30 99 9000

C13

EUR/t

0,00

1702 40 90 9000

C13

EUR/t

0,00

1702 90 50 9100

C13

EUR/t

0,00

1702 90 50 9900

C13

EUR/t

0,00

1702 90 75 9000

C13

EUR/t

0,00

1702 90 79 9000

C13

EUR/t

0,00

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

C10

:

Kõik sihtkohad.

C11

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

C12

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia.

C13

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

C14

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits, Liechtenstein, Bulgaaria ja Rumeenia.

---

(1)  Toetust ei anta toodetele, mis on läbinud kuumtöötlemise, millega kaasneb eelgeelistatud tärklise tekkimine.

(2)  Toetust antakse vastavalt nõukogu muudetud määrusele (EMÜ) nr 2730/75 (EÜT L 281, 1.11.1975, lk 20).

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| C12 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia. |
| C13 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia. |
| C14 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits, Liechtenstein, Bulgaaria ja Rumeenia. |

C10

:

Kõik sihtkohad.

C11

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

C12

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia.

C13

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

C14

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits, Liechtenstein, Bulgaaria ja Rumeenia.

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1657/2006,

9. november 2006,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (5) | Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul.

| (7) | Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra. |
| --- | --- |

(7)

Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra.

| (8) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/95 IV lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatava toetuse määrad kehtestatakse nii, nagu sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

2

(3)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 544/2006 (ELT L 94, 1.4.2006, lk 24).

3

(4)  EÜT L 275, 29.9.1987, lk 36.

4

(5)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1584/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

5

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes alates 10. novembrist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Toote kirjeldus (2) | Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1001 10 00 | Kõva nisu: | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1001 90 99 | Harilik nisu ja meslin | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| 1002 00 00 | Rukis | — | — |
| 1003 00 90 | Oder | | |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1004 00 00 | Kaer | — | — |
| 1005 90 00 | Mais, mida eksporditakse: | | |
| – tärklisena: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| – CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5) | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport) | — | — |
| CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega: | | |
| – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| ex 1006 30 | Täielikult kroovitud riis: | | |
| – ümarateraline | — | — |
| – keskmiseteraline | — | — |
| – pikateraline | — | — |
| 1006 40 00 | Purustatud riis | — | — |
| 1007 00 90 | Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Toote kirjeldus (2)

Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1001 10 00

Kõva nisu:

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1001 90 99

Harilik nisu ja meslin

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

1002 00 00

Rukis

—

—

1003 00 90

Oder

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1004 00 00

Kaer

—

—

1005 90 00

Mais, mida eksporditakse:

– tärklisena:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

– CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5)

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport)

—

—

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega:

– määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

ex 1006 30

Täielikult kroovitud riis:

– ümarateraline

—

—

– keskmiseteraline

—

—

– pikateraline

—

—

1006 40 00

Purustatud riis

—

—

1007 00 90

Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid

—

—

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse ja alates 1. detsembrist 2005 Rumeeniasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

(2)  Põhisaaduse ja/või samalaadsete toodete töötlemisel saadud põllumajandussaaduste puhul kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 V lisas sätestatud koefitsiente.

(3)  Asjaomased kaubad kuuluvad CN-koodi 3505 10 50 alla.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas loetletud või määruse (EMÜ) nr 2825/93 (EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6) artiklis 2 osutatud kaubad.

(5)  CN-koodide NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 alla kuuluvatest, glükoosi- ja fruktoosisiirupi segamisel saadud siirupitest antakse eksporditoetust üksnes glükoosisiirupitele.

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1658/2006,

9. november 2006,

millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 punkti a ja lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 29. septembrist 2006 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1433/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 29. septembrist 2006 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1433/2006. (2)

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1433/2006 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1433/2006 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse määrusega (EÜ) nr 1433/2006 kehtestatud toetusemäärasid vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 270, 29.9.2006, lk 58.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 10. novembrist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 20,41 | 20,41 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

20,41

20,41

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse ja alates 1. detsembrist 2005 Rumeeniasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1659/2006,

9. november 2006,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele.

| (5) | Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuskõlblikud tooted peavad vastama määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklites 3 ja 4 sätestatud asjakohastele nõuetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditavatele siirupitele ja teatavatele muudele suhkrutoodetele alates 10. novembrist 2006 kohaldatavad eksporditoetused (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 20,41 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 20,41 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2041 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 20,41 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2041 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2041 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2041 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 20,41 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2041 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

20,41

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

20,41

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2041

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

20,41

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2041

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2041

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2041 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

20,41

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2041

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Põhisummat ei kohaldata komisjoni määruse (EMÜ) nr 3513/92 lisa punktis 2 määratletud tootele (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12).

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1660/2006,

9. november 2006,

määruses (EÜ) nr 935/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 935/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 935/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 935/2006 avatud pakkumismenetluse alusel 3.–9. novembrini 2006 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 172, 24.6.2006, lk 3.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1661/2006,

9. november 2006,

määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 936/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 936/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Pehme nisu eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 936/2006 avatud pakkumismenetluse alusel 3.–9. novembrini 2006 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 172, 24.6.2006, lk 6.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/31

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/92/EÜ,

9. november 2006,

millega muudetakse nõukogu direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ kaptaani, diklorofossi, etiooni ja folpeedi jääkide piirnormide osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (3) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (4) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teravilja ja taimset päritolu toodete, sealhulgas puu- ja köögivilja puhul kajastavad jääkide piirnormid sellist tõhusaks taimekaitseks vajaliku pestitsiidide miinimumkoguse kasutamist, mida rakendades jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, pidades silmas eelkõige keskkonnakaitset ja jääkide määra, mida tarbijad hinnanguliselt toidu kaudu omastavad. Loomset päritolu toiduainete puhul kajastab jääkide piirnorm loomade söötmist pestitsiididega töödeldud teravilja ja taimset päritolu toodetega ning mõningatel juhtudel ka veterinaarravimite tarvitamise otseseid tagajärgi. Ühenduses kohaldatavad jääkide piirnormid kajastavad selliste jääkide koguse ülempiiri, mida tooted võivad heade põllumajandustavade järgimise korral sisaldada. |
| --- | --- |

(1)

Teravilja ja taimset päritolu toodete, sealhulgas puu- ja köögivilja puhul kajastavad jääkide piirnormid sellist tõhusaks taimekaitseks vajaliku pestitsiidide miinimumkoguse kasutamist, mida rakendades jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, pidades silmas eelkõige keskkonnakaitset ja jääkide määra, mida tarbijad hinnanguliselt toidu kaudu omastavad. Loomset päritolu toiduainete puhul kajastab jääkide piirnorm loomade söötmist pestitsiididega töödeldud teravilja ja taimset päritolu toodetega ning mõningatel juhtudel ka veterinaarravimite tarvitamise otseseid tagajärgi. Ühenduses kohaldatavad jääkide piirnormid kajastavad selliste jääkide koguse ülempiiri, mida tooted võivad heade põllumajandustavade järgimise korral sisaldada.

| (2) | Pestitsiidide jääkide piirnorme vaadatakse pidevalt läbi ning neid muudetakse, et võtta arvesse uut teavet ja uusi andmeid. Jääkide piirnormid määratakse kindlaks vastavalt analüütiliselt määratud alammäärale, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei olnud lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel esineb ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke. |
| --- | --- |

(2)

Pestitsiidide jääkide piirnorme vaadatakse pidevalt läbi ning neid muudetakse, et võtta arvesse uut teavet ja uusi andmeid. Jääkide piirnormid määratakse kindlaks vastavalt analüütiliselt määratud alammäärale, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei olnud lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel esineb ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke.

| (3) | Komisjonile on teatatud, et mõnede pestitsiidide puhul võivad jääkide kehtivad piirnormid vajada läbivaatamist, võttes arvesse, kuivõrd kättesaadav on toksikoloogia ja tarbimise alane uus teave. Komisjon on palunud asjakohastel referentliikmesriikidel teha ettepanekuid ühenduses jääkide suhtes kohaldatavate piirnormide läbivaatamise kohta. Niisugused ettepanekud edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile on teatatud, et mõnede pestitsiidide puhul võivad jääkide kehtivad piirnormid vajada läbivaatamist, võttes arvesse, kuivõrd kättesaadav on toksikoloogia ja tarbimise alane uus teave. Komisjon on palunud asjakohastel referentliikmesriikidel teha ettepanekuid ühenduses jääkide suhtes kohaldatavate piirnormide läbivaatamise kohta. Niisugused ettepanekud edastati komisjonile.

| (4) | Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet käesolevas direktiivis nimetatud pestitsiididega toiduainete kaudu on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni poolt avaldatud juhiseid. (5) Sellest lähtudes tuleks määrata jääkide uued piirnormid, mis tagavad, et tarbijaid ei seata lubamatult ohtu. |
| --- | --- |

(4)

Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet käesolevas direktiivis nimetatud pestitsiididega toiduainete kaudu on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni poolt avaldatud juhiseid. (5) Sellest lähtudes tuleks määrata jääkide uued piirnormid, mis tagavad, et tarbijaid ei seata lubamatult ohtu.

| (5) | Tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduse menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Jõuti järeldusele, et pestitsiidide jääkide esinemine jääkide uute piirnormide tasemel või neist väiksemal tasemel ei põhjusta ägedat mürgistust. |
| --- | --- |

(5)

Tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduse menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Jõuti järeldusele, et pestitsiidide jääkide esinemine jääkide uute piirnormide tasemel või neist väiksemal tasemel ei põhjusta ägedat mürgistust.

| (6) | Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud. |
| --- | --- |

(6)

Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud.

| (7) | Seepärast tuleks direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/895/EMÜ II lisast jäetakse välja kanded kaptaani, diklorofossi, etiooni ja folpeedi kohta.

Artikkel 2

Direktiivi 86/362/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| a) | II lisa A osasse lisatakse read kaptaani, etiooni ja folpeedi kohta käesoleva direktiivi I lisas sätestatud kujul. |
| --- | --- |

a)

II lisa A osasse lisatakse read kaptaani, etiooni ja folpeedi kohta käesoleva direktiivi I lisas sätestatud kujul.

| b) | II lisa A osas asendatakse diklorofossi käsitlev rida käesoleva direktiivi II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

b)

II lisa A osas asendatakse diklorofossi käsitlev rida käesoleva direktiivi II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 3

Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| a) | II lisasse lisatakse read kaptaani ja folpeedi kohta käesoleva direktiivi III lisas sätestatud kujul. |
| --- | --- |

a)

II lisasse lisatakse read kaptaani ja folpeedi kohta käesoleva direktiivi III lisas sätestatud kujul.

| b) | II lisas asendatakse diklorofossi ja etiooni käsitlevad read käesoleva direktiivi IV lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

b)

II lisas asendatakse diklorofossi ja etiooni käsitlevad read käesoleva direktiivi IV lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 10. mail 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 11. maist 2007.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/59/EÜ (ELT L 175, 29.6.2006, lk 61).

1

(2)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/62/EÜ (ELT L 206, 27.7.2006, lk 27).

2

(3)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/62/EÜ.

3

(4)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/85/EÜ (ELT L 293, 24.10.2006, lk 3).

4

(5)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex’i komiteega, avaldatud Maailma Terviseorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

5

---

I LISA

| Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) |
| --- | --- |
| “Kaptaan | 0,02 (1)

  Teravili |
| Etioon | 0,01 (1)

  Teravili |
| Folpeet | 2 nisu, oder
  0,02 (1) muu teravili |

Pestitsiidide jäägid

Piirnorm (mg/kg)

“Kaptaan

0,02 (1)

Teravili

Etioon

0,01 (1)

Teravili

Folpeet

2 nisu, oder

0,02 (1) muu teravili

---

(1)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.”

1

---

II LISA

| Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) |
| --- | --- |
| “Diklorofoss | 0,01 (1)

  Teravili |

Pestitsiidide jäägid

Piirnorm (mg/kg)

“Diklorofoss

0,01 (1)

Teravili

---

(1)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.”

1

---

III LISA

| Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |
| --- |
| Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Kaptaan | Folpeet |
| “1.   Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid |
| i) | TSITRUSVILJAD |

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

Kaptaan

Folpeet

Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid

i)

TSITRUSVILJAD

0,02 (2)

0,02 (2)

Greipfruudid

Sidrunid

Laimid

Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

Apelsinid

Pomelid

Muud

| ii) | PÄHKLIPUUDE VILJAD (koorega või ilma) |
| --- | --- |

ii)

PÄHKLIPUUDE VILJAD (koorega või ilma)

0,02 (2)

Mandlid

0,3

Brasiilia pähklid

Kašupähklid

Kastanid

Kookospähklid

Sarapuupähklid

Makadaamiapähklid

Pekanipähklid

Piiniapähklid

Pistaatsiapähklid

Kreeka pähklid

Muud

0,02 (2)

| iii) | ÕUNVILJAD |
| --- | --- |

iii)

ÕUNVILJAD

3 (1)

3 (1)

Õunad

Pirnid

Küdooniad

Muud

| iv) | LUUVILJAD |
| --- | --- |

iv)

LUUVILJAD

Aprikoosid

3

Kirsid

5

2

Virsikud (kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

Ploomid

1

Muud

0,02 (2)

0,02 (2)

| v) | MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD |
| --- | --- |

v)

MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

Laua- ja veiniviinamarjad

0,02 (2)

Lauaviinamarjad

0,02 (2)

Veiniviinamarjad

5

| b) | Maasikad (välja arvatud metsmaasikad) |
| --- | --- |

b)

Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

3 (1)

3 (1)

| c) | Koguviljad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

c)

Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

Murakad

3 (1)

3 (1)

Põldmurakad

Logani murakad

Vaarikad

3 (1)

3 (1)

Muud

0,02 (2)

0,02 (2)

| d) | Muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

d)

Muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

Mustikad

Jõhvikad

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

3 (1)

3 (1)

Karusmarjad

3 (1)

3 (1)

Muud

0,02 (2)

0,02 (2)

| e) | Looduses kasvavad marjad ja viljad |
| --- | --- |

e)

Looduses kasvavad marjad ja viljad

0,02 (2)

0,02 (2)

| vi) | MUUD TAIMED |
| --- | --- |

vi)

MUUD TAIMED

0,02 (2)

Avokaadod

Banaanid

Datlid

Viigimarjad

Kiivid

Kääbusapelsinid

Litšid

Mangod

2

Oliivid (lauaviljad)

Oliivid (õliviljad)

Papaiad

Purpur-kannatuslille viljad (granadillid)

Ananassid

Granaatõunad

Muud

0,02 (2)

Köögiviljad värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

| i) | JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

i)

JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

0,02 (2)

Söögipeet

Porgand

0,1

Kassaava

Juurseller

0,1

Mädarõigas

Maapirn

Pastinaak

Juurpetersell

Redis

Aed-piimjuur

Bataat

Kaalikas

Naeris

Jamss

Muud

0,02 (2)

| ii) | SIBULKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

ii)

SIBULKÖÖGIVILJAD

0,02 (2)

Küüslauk

Sibul

0,1

Šalott

Talisibul

Muud

0,02 (2)

| iii) | VILIKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

iii)

VILIKÖÖGIVILJAD

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0,02 (2)

Tomatid

2 (1)

2 (1)

Paprikad

0,1

Baklažaanid

Okra

Muud

0,02 (2)

| b) | Kõrvitsalised – söödav koor |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödav koor

0,02 (2)

0,02 (2)

Kurgid

Kornišonid

Kabatšokid

Muud

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödav koor |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödav koor

1

Melonid

0,1

Taldrikkõrvitsad

Arbuusid

Muud

0,02 (2)

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,02 (2)

0,02 (2)

| iv) | KAPSASKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

iv)

KAPSASKÖÖGIVILJAD

0,02 (2)

| a) | Õisik-kapsad |
| --- | --- |

a)

Õisik-kapsad

0,02 (2)

Spargelkapsas

Lillkapsas

Muud

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0,02 (2)

Rooskapsas

Peakapsas

Muud

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0,02 (2)

Hiina kapsas

Lehtkapsas

Muud

| d) | Nuikapsas |
| --- | --- |

d)

Nuikapsas

0,05

| v) | LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID |
| --- | --- |

v)

LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID

| a) | Salat jms |
| --- | --- |

a)

Salat jms

Salatkress

Põldkännak

Salat

2

Eskariool

2

Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

Kapsalehed ja -leherootsud

Muud

0,02 (2)

0,02 (2)

| b) | Spinat jms |
| --- | --- |

b)

Spinat jms

0,02 (2)

Spinat

0,1

Lehtpeet (mangold)

Muud

0,02 (2)

| c) | Ürt-allikkress |
| --- | --- |

c)

Ürt-allikkress

0,02 (2)

0,02 (2)

| d) | Harilik sigur |
| --- | --- |

d)

Harilik sigur

0,02 (2)

0,02 (2)

| e) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

e)

Maitsetaimed

0,02 (2)

Aed-harakputk

Murulauk

Petersell

0,1

Lehtseller

Muud

0,02 (2)

| vi) | KAUNVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

vi)

KAUNVILJAD (värsked)

Oad (kaunadega)

2 (1)

2 (1)

Oad (kaunadeta)

2 (1)

2 (1)

Herned (kaunadega)

Herned (kaunadeta)

Muud

0,02 (2)

0,02 (2)

| vii) | VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

vii)

VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

Spargel

Hispaania artišokk

Seller

0,1

Apteegitill

Artišokk

Porrulauk

2

Rabarber

Muud

0,02 (2)

0,02 (2)

| viii) | SEENED |
| --- | --- |

viii)

SEENED

0,02 (2)

0,02 (2)

| a) | Kultuurseened |
| --- | --- |

a)

Kultuurseened

| b) | Looduses kasvavad seened |
| --- | --- |

b)

Looduses kasvavad seened

| 3. | Kaunviljad |
| --- | --- |

3.

0,02 (2)

0,02 (2)

Oad

Läätsed

Herned

Lupiinid

Muud

| 4. | Õliseemned |
| --- | --- |

4.

0,02 (2)

0,02 (2)

Linaseemned

Maapähkel

Mooniseemned

Seesamiseemned

Päevalilleseemned

Rapsiseemned

Sojaoad

Sinepiseemned

Puuvillaseemned

Kanepiseemned

Muud

| 5. | Kartulid |
| --- | --- |

5.

0,05

0,1

Varajane kartul

Säilituskartul

| 6. | Tee (Camellia sinensis’e lehed ja varred, kuivatatud, fermenteeritud või fermenteerimata) |
| --- | --- |

6.

0,05 (2)

0,05 (2)

| 7. | Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber |
| --- | --- |

7.

0,05 (2)

150

---

(1)  Kaptaani ja folpeedi summa.

1

(2)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.”

2

---

IV LISA

| Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |
| --- |
| Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Diklorofoss | Etioon |
| “1. | Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud suhkrulisandita; pähklid |

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

Diklorofoss

Etioon

“1.

0,01 (1)

0,01 (1)

| i) | TSITRUSVILJAD |
| --- | --- |

i)

TSITRUSVILJAD

Greipfruudid

Sidrunid

Laimid

Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

Apelsinid

Pomelod

Muud

| ii) | PÄHKLIPUUDE VILJAD (koorega või ilma) |
| --- | --- |

ii)

PÄHKLIPUUDE VILJAD (koorega või ilma)

Mandlid

Brasiilia pähklid

Kašupähklid

Kastanid

Kookospähklid

Sarapuupähklid

Makadaamia-pähklid

Pekanipähklid

Piiniapähklid

Pistaatsiapähklid

Kreeka pähklid

Muud

| iii) | ÕUNVILJAD |
| --- | --- |

iii)

ÕUNVILJAD

Õunad

Pirnid

Küdooniad

Muud

| iv) | LUUVILJAD |
| --- | --- |

iv)

LUUVILJAD

Aprikoosid

Kirsid

Virsikud (kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

Ploomid

Muud

| v) | MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD |
| --- | --- |

v)

MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

Laua- ja veiniviinamarjad

Lauaviinamarjad

Veiniviinamarjad

| b) | Maasikad (välja arvatud metsmaasikad) |
| --- | --- |

b)

Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

| c) | Koguviljad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

c)

Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

Murakad

Põldmurakad

Logani murakad

Vaarikad

Muud

| d) | Muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

d)

Muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

Mustikad

Jõhvikad

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

Karusmarjad

Muud

| e) | Looduses kasvavad marjad ja viljad |
| --- | --- |

e)

Looduses kasvavad marjad ja viljad

| vi) | MUUD TAIMED |
| --- | --- |

vi)

MUUD TAIMED

Avokaadod

Banaanid

Datlid

Viigimarjad

Kiivid

Kääbusapelsinid

Litšid

Mangod

Oliivid (lauaoliivid)

Oliivid (õliviljad)

Papaiad

Purpur-kannatuslille viljad (granadillid)

Ananassid

Granaatõunad

Muud

| 2. | Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud |
| --- | --- |

2.

0,01 (1)

| i) | JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

i)

JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

0,01 (1)

Söögipeet

Porgand

Kassaava

Juurseller

Mädarõigas

Maapirn

Pastinaak

Juurpetersell

Redis

Aed-piimjuur

Bataat

Kaalikas

Naeris

Jamss

Muud

| ii) | SIBULKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

ii)

SIBULKÖÖGIVILJAD

0,01 (1)

Küüslauk

Sibul

Šalott

Talisibul

Muud

| iii) | VILIKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

iii)

VILIKÖÖGIVILJAD

0,01 (1)

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

Tomatid

Paprikad

Baklažaanid

Okra

Muud

| b) | Kõrvitsalised – söödav koor |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödav koor

Kurgid

Kornišonid

Kabatšokid

Muud

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödav koor |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödav koor

Melonid

Taldrikkõrvitsad

Arbuusid

Muud

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

| iv) | KAPSASKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

iv)

KAPSASKÖÖGIVILJAD

0,01 (1)

| a) | Õisik-kapsad |
| --- | --- |

a)

Õisik-kapsad

Spargelkapsas

Lillkapsas

Muud

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

Rooskapsas

Peakapsas

Muud

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

Hiina kapsas

Lehtkapsas

Muud

| d) | Nuikapsas |
| --- | --- |

d)

Nuikapsas

| v) | LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID |
| --- | --- |

v)

LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID

| a) | Salat jms |
| --- | --- |

a)

Salat jms

0,01 (1)

Salatkress

Põldkännak

Salat

Eskariool

Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

Kapsalehed ja -leherootsud

Muud

| b) | Spinat jms |
| --- | --- |

b)

Spinat jms

0,01 (1)

Spinat

Lehtpeet (mangold)

Muud

| c) | Ürt-allikkress |
| --- | --- |

c)

Ürt-allikkress

0,01 (1)

| d) | Harilik sigur |
| --- | --- |

d)

Harilik sigur

0,01 (1)

| e) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

e)

Maitsetaimed

Aed-harakputk

Murulauk

Petersell

2

Lehtseller

Muud

0,01 (1)

| vi) | KAUNVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

vi)

KAUNVILJAD (värsked)

0,01 (1)

Oad (kaunadega)

Oad (kaunadeta)

Herned (kaunadega)

Herned (kaunadeta)

Muud

| vii) | VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

vii)

VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

Spargel

Hispaania artišokk

Seller

0,1

Apteegitill

Artišokk

Porrulauk

Rabarber

Muud

0,01 (1)

| viii) | SEENED |
| --- | --- |

viii)

SEENED

0,01 (1)

| a) | Kultuur-seened |
| --- | --- |

a)

Kultuur-seened

| b) | Looduses kasvavad seened |
| --- | --- |

b)

Looduses kasvavad seened

| 3. | Kaunviljad |
| --- | --- |

3.

0,01 (1)

0,01 (1)

Oad

Läätsed

Herned

Lupiinid

Muud

| 4. | Õliseemned |
| --- | --- |

4.

0,01 (1)

0,02 (1)

Linaseemned

Maapähkel

Mooniseemned

Seesamiseemned

Päevalilleseemned

Rapsiseemned

Sojaoad

Sinepiseemned

Puuvillaseemned

Kanepiseemned

Muud

| 5. | Kartulid |
| --- | --- |

5.

0,01 (1)

0,01 (1)

Varajane kartul

Säilituskartul

| 6. | Tee (Camellia sinensis’e kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või fermenteerimata) |
| --- | --- |

6.

0,02 (1)

3

| 7. | Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber |
| --- | --- |

7.

0,02 (1)

0,02 (1)

---

(1)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.”

1

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/46

---

KOMISJONI OTSUS,

8. november 2006,

millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5281 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/759/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2160/2003 eesmärk on tagada õigete ja tõhusate meetmete võtmine salmonella ja muude zoonoositekitajate avastamiseks ja kontrolliks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjaomastes etappides ja eriti esmatootmistasandil, et vähendada nende esinemissagedust ja nendega seotud ohtu rahvatervisele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2160/2003 eesmärk on tagada õigete ja tõhusate meetmete võtmine salmonella ja muude zoonoositekitajate avastamiseks ja kontrolliks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjaomastes etappides ja eriti esmatootmistasandil, et vähendada nende esinemissagedust ja nendega seotud ohtu rahvatervisele.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1003/2005, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003, (2) kehtestati ühenduse eesmärk kõikide rahvatervise seisukohast oluliste salmonella serotüüpide esinemissageduse vähendamiseks liigi Gallus gallus aretuskarjades esmatootmistasandil. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1003/2005, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003, (2) kehtestati ühenduse eesmärk kõikide rahvatervise seisukohast oluliste salmonella serotüüpide esinemissageduse vähendamiseks liigi Gallus gallus aretuskarjades esmatootmistasandil.

| (3) | Selle eesmärgi saavutamiseks peavad liikmesriigid kehtestama programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades ning esitama need komisjonile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(3)

Selle eesmärgi saavutamiseks peavad liikmesriigid kehtestama programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades ning esitama need komisjonile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2160/2003.

| (4) | Teatavad liikmesriigid on esitanud oma programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades. |
| --- | --- |

(4)

Teatavad liikmesriigid on esitanud oma programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades.

| (5) | Leiti, et need programmid on kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaaria-alaste õigusaktidega ning eelkõige määrusega (EÜ) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(5)

Leiti, et need programmid on kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaaria-alaste õigusaktidega ning eelkõige määrusega (EÜ) nr 2160/2003.

| (6) | Seepärast tuleks kõnealused kontrolliprogrammid heaks kiita. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks kõnealused kontrolliprogrammid heaks kiita.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud liikmesriikide esitatud programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1003/2005 (ELT L 170, 1.7.2005, lk 12).

1

(2)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1168/2006 (ELT L 211, 1.8.2006, lk 4).

2

---

LISA

| | Belgia |
| --- | --- |

Belgia

| | Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

Tšehhi Vabariik

| | Taani |
| --- | --- |

Taani

| | Saksamaa |
| --- | --- |

Saksamaa

| | Eesti |
| --- | --- |

Eesti

| | Kreeka |
| --- | --- |

Kreeka

| | Hispaania |
| --- | --- |

Hispaania

| | Prantsusmaa |
| --- | --- |

Prantsusmaa

| | Iirimaa |
| --- | --- |

Iirimaa

| | Itaalia |
| --- | --- |

Itaalia

| | Küpros |
| --- | --- |

Küpros

| | Läti |
| --- | --- |

Läti

| | Leedu |
| --- | --- |

Leedu

| | Ungari |
| --- | --- |

Ungari

| | Madalmaad |
| --- | --- |

Madalmaad

| | Austria |
| --- | --- |

Austria

| | Poola |
| --- | --- |

Poola

| | Portugal |
| --- | --- |

Portugal

| | Sloveenia |
| --- | --- |

Sloveenia

| | Slovakkia |
| --- | --- |

Slovakkia

| | Soome |
| --- | --- |

Soome

| | Rootsi |
| --- | --- |

Rootsi

| | Suurbritannia |
| --- | --- |

Suurbritannia

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/49

---

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2006,

millega määratakse 2006/2007. turustusaastaks kindlaks ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava alusel antava mitmekesistamiseks ettenähtud abi, mitmekesistamiseks ettenähtud täiendava abi ja üleminekuabi summad

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5306 all)

(Ainult hispaania-, inglise-, itaalia-, portugali-, rootsi- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(2006/760/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 968/2006, millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peab 31. oktoobriks 2006 kindlaks määrama summad, mis on igale asjaomasele liikmesriigile ette nähtud määruse (E) nr 320/2006 artikli 6 kohase mitmekesistamiseks ettenähtud abi, kõnealuse määruse artikli 7 kohase mitmekesistamiseks ettenähtud täiendava abi ning kõnesoleva määruse artikli 9 kohase teatavatele liikmesriikidele antava üleminekuabi jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peab 31. oktoobriks 2006 kindlaks määrama summad, mis on igale asjaomasele liikmesriigile ette nähtud määruse (E) nr 320/2006 artikli 6 kohase mitmekesistamiseks ettenähtud abi, kõnealuse määruse artikli 7 kohase mitmekesistamiseks ettenähtud täiendava abi ning kõnesoleva määruse artikli 9 kohase teatavatele liikmesriikidele antava üleminekuabi jaoks.

| (2) | Mitmekesistamiseks ettenähtud abi ja mitmekesistamiseks ettenähtud täiendava abi summade arvutamisel võetakse aluseks igas asjaomases liikmesriigis 2006/2007. turustusaastal loovutatud suhkrukvoodi tonnid, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 968/2006 artikli 13 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Mitmekesistamiseks ettenähtud abi ja mitmekesistamiseks ettenähtud täiendava abi summade arvutamisel võetakse aluseks igas asjaomases liikmesriigis 2006/2007. turustusaastal loovutatud suhkrukvoodi tonnid, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 968/2006 artikli 13 lõikes 2.

| (3) | Austriale ja Rootsile ettenähtud üleminekuabi summad tuleb teha kõnealustele liikmesriikidele täielikult kättesaadavaks alates 2006/2007. turustusaastast, |
| --- | --- |

(3)

Austriale ja Rootsile ettenähtud üleminekuabi summad tuleb teha kõnealustele liikmesriikidele täielikult kättesaadavaks alates 2006/2007. turustusaastast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Asjaomastele liikmesriikidele antavad määruse (EÜ) nr 320/2006 artiklitega 6 ja 7 vastavalt mitmekesistamiseks ettenähtud abi ja mitmekesistamiseks ettenähtud täiendava abi summad, mis on kindlaks määratud 2006/2007. turustusaastal loovutatud kvootide suhtes, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Austriale ja Rootsile antava, määruse (E) nr 320/2006 artiklis 9 sätestatud üleminekuabi summa on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Iirimaale, Itaalia Vabariigile, Portugali Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 42.

1

(2)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 32.

2

---

LISA

Mitmekesistamiseks ettenähtud abi, mitmekesistamiseks ettenähtud täiendava abi ja üleminekuabi summad liikmesriikide kaupa

2006/2007. turustusaasta

| (EUR) |
| --- |
| Liikmesriik | Mitmekesistamiseks ettenähtud abi | Mitmekesistamiseks ettenähtud täiendav abi | Teatavatele liikmesriikidele antav üleminekuabi |
| España | 10 196 475,75 | — | — |
| Ireland | 21 818 970,00 | 21 818 970,00 | — |
| Italia | 85 271 723,40 | 42 635 861,70 | — |
| Österreich | — | — | 9 000 000,00 |
| Portugal | 3 856 371,00 | 1 928 185,50 | — |
| Sverige | 4 660 539,00 | — | 5 000 000,00 |

(EUR)

Liikmesriik

Mitmekesistamiseks ettenähtud abi

Mitmekesistamiseks ettenähtud täiendav abi

Teatavatele liikmesriikidele antav üleminekuabi

España

10 196 475,75

—

—

Ireland

21 818 970,00

21 818 970,00

—

Italia

85 271 723,40

42 635 861,70

—

Österreich

—

—

9 000 000,00

Portugal

3 856 371,00

1 928 185,50

—

Sverige

4 660 539,00

—

5 000 000,00

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/51

---

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2006,

millega muudetakse otsust 2005/393/EÜ lammaste katarraalse palaviku korral kohaldatavate kitsendustega tsoonide osas

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5311 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/761/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2000/75/EÜ kehtestatakse ühenduses lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed, mis hõlmavad ka ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kehtestamist ning kõnealustest tsoonidest loomade väljaviimise keeldu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2000/75/EÜ kehtestatakse ühenduses lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed, mis hõlmavad ka ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kehtestamist ning kõnealustest tsoonidest loomade väljaviimise keeldu.

| (2) | Komisjoni 23. mai 2005. aasta otsusega 2005/393/EÜ (lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide ning nendest tsoonidest välja- või läbiveo tingimuste kohta) (2) on ette nähtud selliste geograafiliste piirkondade piiritlemine, kus liikmesriigid peavad kehtestama lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (edaspidi “kitsendustega tsoonid”). |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 23. mai 2005. aasta otsusega 2005/393/EÜ (lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide ning nendest tsoonidest välja- või läbiveo tingimuste kohta) (2) on ette nähtud selliste geograafiliste piirkondade piiritlemine, kus liikmesriigid peavad kehtestama lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (edaspidi “kitsendustega tsoonid”).

| (3) | 2006. aasta augusti keskel ja septembri alguses teatasid Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad lammaste katarraalse palaviku puhangutest ning pärast seda on komisjon direktiivi 2005/393/EÜ kitsendustega tsooni piiritlemise osas korduvalt muutnud. |
| --- | --- |

(3)

2006. aasta augusti keskel ja septembri alguses teatasid Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad lammaste katarraalse palaviku puhangutest ning pärast seda on komisjon direktiivi 2005/393/EÜ kitsendustega tsooni piiritlemise osas korduvalt muutnud.

| (4) | Prantsusmaa ja Saksamaa teatasid komisjonile vastavalt 13. ja 16. oktoobril 2006. aastal lammaste katarraalse palaviku uutest kinnitust leidnud juhtudest. Nimetatud avastustest johtuvalt tuleks muuta kõnealuste riikide kitsendustega tsooni piiri. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa ja Saksamaa teatasid komisjonile vastavalt 13. ja 16. oktoobril 2006. aastal lammaste katarraalse palaviku uutest kinnitust leidnud juhtudest. Nimetatud avastustest johtuvalt tuleks muuta kõnealuste riikide kitsendustega tsooni piiri.

| (5) | Otsust 2005/393/EÜ tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2005/393/EÜ tuleks vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/393/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

1

(2)  ELT L 130, 24.5.2005, lk 22. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/693/EÜ (ELT L 283, 14.10.2006, lk 52).

2

---

LISA

Otsuse 2005/393/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Prantsusmaad käsitlev tsooni F (serotüüp 8) kitsendustega tsoonide loetelu asendatakse järgmisega:
  “Prantsusmaa:
  Ohustatud tsoon:






  — | Département des Ardennes |
| --- | --- | --- |

1.

Prantsusmaad käsitlev tsooni F (serotüüp 8) kitsendustega tsoonide loetelu asendatakse järgmisega:

“Prantsusmaa:

Ohustatud tsoon:

—

Département des Ardennes

| — | Département de l’Aisne: arrondissements de Laon, de Saint-Quentin, de Soissons, de Vervins |
| --- | --- |

—

Département de l’Aisne: arrondissements de Laon, de Saint-Quentin, de Soissons, de Vervins

| — | Département de la Marne: arrondissements de Reims, de Châlons-en-Champagne, de Sainte-Menehould, de Vitry-le-François |
| --- | --- |

—

Département de la Marne: arrondissements de Reims, de Châlons-en-Champagne, de Sainte-Menehould, de Vitry-le-François

| — | Département de la Haute-Marne: arrondissement de Saint-Dizier |
| --- | --- |

—

Département de la Haute-Marne: arrondissement de Saint-Dizier

| — | Département de la Meurthe-et-Moselle: arrondissements de Briey, de Nancy, de Toul |
| --- | --- |

—

Département de la Meurthe-et-Moselle: arrondissements de Briey, de Nancy, de Toul

| — | Département de la Meuse |
| --- | --- |

—

Département de la Meuse

| — | Département de la Moselle: arrondissements de Boulay-Moselle, de Metz-ville, de Metz-campagne, de Thionville-est, de Thionville-ouest |
| --- | --- |

—

Département de la Moselle: arrondissements de Boulay-Moselle, de Metz-ville, de Metz-campagne, de Thionville-est, de Thionville-ouest

| — | Département du Nord |
| --- | --- |

—

Département du Nord

| — | Département du Pas-de-Calais |
| --- | --- |

—

Département du Pas-de-Calais

| — | Département de la Somme: arrondissements d’Abbeville, d’Amiens, de Péronne |
| --- | --- |

—

Département de la Somme: arrondissements d’Abbeville, d’Amiens, de Péronne

Järelevalvetsoon:

| — | Département de l’Aube |
| --- | --- |

—

Département de l’Aube

| — | Département de l’Aisne: arrondissement de Château-Thierry |
| --- | --- |

—

Département de l’Aisne: arrondissement de Château-Thierry

| — | Département du Bas-Rhin: arrondissement de Saverne |
| --- | --- |

—

Département du Bas-Rhin: arrondissement de Saverne

| — | Département de la Marne: arrondissement d’Epernay |
| --- | --- |

—

Département de la Marne: arrondissement d’Epernay

| — | Département de la Haute-Marne: arrondissement de Chaumont |
| --- | --- |

—

Département de la Haute-Marne: arrondissement de Chaumont

| — | Département de la Meurthe-et-Moselle: arrondissement de Lunéville |
| --- | --- |

—

Département de la Meurthe-et-Moselle: arrondissement de Lunéville

| — | Département de la Moselle: arrondissements de Château-Salins, de Forbach, de Sarrebourg, de Sarreguemines |
| --- | --- |

—

Département de la Moselle: arrondissements de Château-Salins, de Forbach, de Sarrebourg, de Sarreguemines

| — | Département de l’Oise |
| --- | --- |

—

Département de l’Oise

| — | Département de Seine-Maritime: arrondissement de Dieppe |
| --- | --- |

—

Département de Seine-Maritime: arrondissement de Dieppe

| — | Département de Seine-et-Marne: arrondissements de Meaux, de Provins |
| --- | --- |

—

Département de Seine-et-Marne: arrondissements de Meaux, de Provins

| — | Département de la Somme: arrondissement de Montdidier |
| --- | --- |

—

Département de la Somme: arrondissement de Montdidier

| — | Département des Vosges: arrondissements d’Epinal, de Neufchâteau”. |
| --- | --- |

—

Département des Vosges: arrondissements d’Epinal, de Neufchâteau”.

| 2. | Saksamaad käsitlev tsooni F (serotüüp 8) kitsendustega tsoonide loetelu asendatakse järgmisega:
  “Saksamaa:
  Baden-Württemberg
  Stadtkreis Heidelberg
  Im Landkreis Karlsruhe: Bad Schönborn, Graben-Neudorf, Ubstadt-Weiher, Linkenheim-Hochstetten, Eggenstein-Leopoldshafen, Dettenheim, Philippsburg, Oberhausen-Rheinhausen, Waghäusel, Hambrücken, Kronau, Forst, Karlsdorf-Neuthard
  Stadtkreis Mannheim
  Im Main-Tauber-Kreis: Freudenberg, Külsheim, Wertheim
  Im Neckar-Odenwald-Kreis: Walldürn, Buchen, Mudau, Limbach, Waldbrunn, Neckargerach, Zwingenberg, Neunkirchen, Schwarzach, Aglasterhausen, Höpfingen, Hardheim, Fahrenbach, Mosbach
  Rhein-Neckar-Kreis
  Bayern
  Stadt Aschaffenburg
  Landkreis Aschaffenburg
  Landkreis Main-Spessart-Kreis
  Landkreis Miltenberg
  Im Landkreis Bad Kissingen die Gemeinden Motten, Zeitlofs, Wildflecken, Bad Brückenau, Riedenberg, Oberleichtersbach, Schondra, Wartmannsroth, Elferhausen, Euerdorf, Bad Bocklet, Burkardroth, Bad Kissingen, Oberthulba, Aura, Gerode, Fuchsstadt, Hammelburg
  Bremen
  Freie Hansestadt Bremen – Stadtgemeinde – mit Ausnahme des Stadtbremischen Überseehafengebietes in Bremerhaven
  Hessen
  Gesamtes Landesgebiet
  Niedersachsen
  Im Landkreis Ammerland die Gemeinden Apen, Bad Zwischenahn, Edewecht und Westerstede
  Im Landkreis Aurich die Gemeinden Krummhörn, Hinte und Ihlow
  Stadt Braunschweig
  Landkreis Celle
  Landkreis Cloppenburg
  Stadt Delmenhorst
  Landkreis Diepholz
  Stadt Emden
  Landkreis Emsland
  Landkreis Gifhorn
  Landkreis Goslar
  Stadt Göttingen
  Landkreis Göttingen
  Landkreis Grafschaft Bentheim
  Landkreis Hameln-Pyrmont
  Landeshauptstadt Hannover
  Region Hannover
  Landkreis Helmstedt
  Landkreis Hildesheim
  Landkreis Holzminden
  Im Landkreis Leer die Städte Leer und Weener und die Gemeinden Brinkum, Bunde, Detern, Filsum, Hesel, Holtland, Jemgum, Moormerland, Nortmoor, Ostrhauderfehn, Rhauderfehn, Uplengen und Westoverledingen
  Landkreis Nienburg (Weser)
  Landkreis Northeim
  Landkreis Oldenburg
  Landkreis Osnabrück
  Stadt Osnabrück
  Landkreis Osterode am Harz
  Landkreis Peine
  Im Landkreis Rotenburg (Wümme): Hellwege, Ahausen, Westerwalsede, Kirchwalsede, Visselhövede, Brockel, Bothel, Hemsbünde, Rotenburg (Wümme), Hassendorf, Sottrum
  Stadt Salzgitter
  Landkreis Schaumburg
  Im Landkreis Soltau-Fallingbostel: Rethem (Aller), Frankenfeld, Ahlden (Aller), Grethem, Gilten, Schwarmstedt, Buchholz (Aller), Essel, Hademstorf, Eickeloh, Hodenhagen, Walsrode, Böhme, Häuslingen, gemeindefreier Bezirk Osterheide, Fallingbostel, Bomlitz, Neuenkirchen, Soltau, Wietzendorf, Munster, Lindwedel
  Landkreis Vechta
  Landkreis Verden
  Landkreis Wolfenbüttel
  Stadt Wolfsburg
  Nordrhein-Westfalen
  Gesamtes Landesgebiet
  Rheinland-Pfalz
  Gesamtes Landesgebiet
  Saarland
  Gesamtes Landesgebiet
  Sachsen-Anhalt
  Im Kreis Mansfelder Land: Wippra
  Im Kreis Sangerhausen: Bennungen, Berga, Breitenbach, Breitenstein, Breitungen, Dietersdorf, Hainrode, Hayn (Harz), Horla, Kelbra (Kyffhäuser), Kleinleinungen, Morungen, Questenberg, Roßla, Rotha, Rottleberode, Schwenda, Stolberg (Harz), Tilleda (Kyffhäuser), Uftrungen, Wickerode, Wolfsberg
  Im Bördekreis: Ausleben, Barneberg, Gröningen, Gunsleben, Hamersleben, Harbke, Hötensleben, Hornhausen, Krottorf, Marienborn, Neuwegersleben, Ohrsleben, Oschersleben (Bode), Sommersdorf, Völpke, Wackersleben, Wulferstedt
  Im Kreis Halberstadt: Aderstedt, Anderbeck, Aspenstedt, Athenstedt, Badersleben, Berßel, Bühne, Danstedt, Dardesheim, Dedeleben, Deersheim, Dingelstedt am Huy, Eilenstedt, Eilsdorf, Groß Quenstedt, Halberstadt, Harsleben, Hessen, Huy-Neinstedt, Langenstein, Lüttgenrode, Nienhagen, Osterode am Fallstein, Osterwieck, Pabstorf, Rhoden, Rohrsheim, Sargstedt, Schauen, Schlanstedt, Schwanebeck, Ströbeck, Schachdorf, Veltheim, Vogelsdorf, Wegeleben, Wülperode, Zilly
  Im Ohre-Kreis: Beendorf, Döhren, Walbeck, Flecken Weferlingen
  Im Kreis Quedlinburg: Bad Suderode, Ballenstedt, Dankerode, Ditfurt, Friedrichsbrunn, Gernrode, Güntersberge, Harzgerode, Königerode, Neinstedt, Neudorf, Quedlinburg, Rieder, Schielo, Siptenfelde, Stecklenberg, Straßberg, Thale, Warnstedt, Weddersleben, Westerhausen
  Kreis Wernigerode
  Thüringen
  Stadt Eisenach
  Kreis Eichsfeld
  Im Kreis Gotha: Aspach, Ballstädt, Bienstädt, Brüheim, Bufleben, Dachwig, Döllstädt, Ebenheim, Emleben, Emsetal, Ernstroda, Eschenbergen, Finsterbergen, Friedrichroda, Friedrichswerth, Friemar, Fröttstädt, Georgenthal/Thür. Wald, Gierstädt, Goldbach, Gotha, Großfahner, Haina, Hochheim, Hörselgau, Laucha, Leinatal, Mechterstädt, Metebach, Molschleben, Remstädt, Sonneborn, Tabarz/Thür. Wald, Teutleben, Tonna, Tröchtelborn, Trügleben, Waltershausen, Wangenheim, Warza, Weingarten, Westhausen
  Im Kyffhäuserkreis: Bad Frankenhausen/Kyffhäuser, Badra, Bellstedt, Bendeleben, Clingen, Ebeleben, Freienbessingen, Göllingen, Greußen, Großenehrich, Günserode, Hachelbich, Helbedündorf, Holzsußra, Niederbösa, Oberbösa, Rockstedt, Rottleben, Schernberg, Seega, Sondershausen, Steinthaleben, Thüringenhausen, Topfstedt, Trebra, Wasserthaleben, Westgreußen, Wolferschwenda
  Kreis Nordhausen
  Im Kreis Schmalkalden-Meiningen: Aschenhausen, Birx, Breitungen/Werra, Brotterode, Erbenhausen, Fambach, Floh-Seligenthal, Frankenheim/Rhön, Friedelshausen, Heßles, Hümpfershausen, Kaltensundheim, Kaltenwestheim, Kleinschmalkalden, Mehmels, Melpers, Oberkatz, Oberweid, Oepfershausen, Rhönblick, Rosa, Roßdorf, Schmalkalden, Schwallungen, Stepfershausen, Trusetal, Unterkatz, Unterweid, Wahns, Wasungen, Wernshausen
  Im Kreis Sömmerda: Andisleben, Bilzingsleben, Frömmstedt, Gangloffsömmern, Gebesee, Herrnschwende, Schwerstedt, Straußfurt, Walschleben, Weißensee
  Unstrut-Hainich-Kreis
  Wartburgkreis”. |
| --- | --- |

2.

Saksamaad käsitlev tsooni F (serotüüp 8) kitsendustega tsoonide loetelu asendatakse järgmisega:

“Saksamaa:

Baden-Württemberg

Stadtkreis Heidelberg

Im Landkreis Karlsruhe: Bad Schönborn, Graben-Neudorf, Ubstadt-Weiher, Linkenheim-Hochstetten, Eggenstein-Leopoldshafen, Dettenheim, Philippsburg, Oberhausen-Rheinhausen, Waghäusel, Hambrücken, Kronau, Forst, Karlsdorf-Neuthard

Stadtkreis Mannheim

Im Main-Tauber-Kreis: Freudenberg, Külsheim, Wertheim

Im Neckar-Odenwald-Kreis: Walldürn, Buchen, Mudau, Limbach, Waldbrunn, Neckargerach, Zwingenberg, Neunkirchen, Schwarzach, Aglasterhausen, Höpfingen, Hardheim, Fahrenbach, Mosbach

Rhein-Neckar-Kreis

Bayern

Stadt Aschaffenburg

Landkreis Aschaffenburg

Landkreis Main-Spessart-Kreis

Landkreis Miltenberg

Im Landkreis Bad Kissingen die Gemeinden Motten, Zeitlofs, Wildflecken, Bad Brückenau, Riedenberg, Oberleichtersbach, Schondra, Wartmannsroth, Elferhausen, Euerdorf, Bad Bocklet, Burkardroth, Bad Kissingen, Oberthulba, Aura, Gerode, Fuchsstadt, Hammelburg

Bremen

Freie Hansestadt Bremen – Stadtgemeinde – mit Ausnahme des Stadtbremischen Überseehafengebietes in Bremerhaven

Hessen

Gesamtes Landesgebiet

Niedersachsen

Im Landkreis Ammerland die Gemeinden Apen, Bad Zwischenahn, Edewecht und Westerstede

Im Landkreis Aurich die Gemeinden Krummhörn, Hinte und Ihlow

Stadt Braunschweig

Landkreis Celle

Landkreis Cloppenburg

Stadt Delmenhorst

Landkreis Diepholz

Stadt Emden

Landkreis Emsland

Landkreis Gifhorn

Landkreis Goslar

Stadt Göttingen

Landkreis Göttingen

Landkreis Grafschaft Bentheim

Landkreis Hameln-Pyrmont

Landeshauptstadt Hannover

Region Hannover

Landkreis Helmstedt

Landkreis Hildesheim

Landkreis Holzminden

Im Landkreis Leer die Städte Leer und Weener und die Gemeinden Brinkum, Bunde, Detern, Filsum, Hesel, Holtland, Jemgum, Moormerland, Nortmoor, Ostrhauderfehn, Rhauderfehn, Uplengen und Westoverledingen

Landkreis Nienburg (Weser)

Landkreis Northeim

Landkreis Oldenburg

Landkreis Osnabrück

Stadt Osnabrück

Landkreis Osterode am Harz

Landkreis Peine

Im Landkreis Rotenburg (Wümme): Hellwege, Ahausen, Westerwalsede, Kirchwalsede, Visselhövede, Brockel, Bothel, Hemsbünde, Rotenburg (Wümme), Hassendorf, Sottrum

Stadt Salzgitter

Landkreis Schaumburg

Im Landkreis Soltau-Fallingbostel: Rethem (Aller), Frankenfeld, Ahlden (Aller), Grethem, Gilten, Schwarmstedt, Buchholz (Aller), Essel, Hademstorf, Eickeloh, Hodenhagen, Walsrode, Böhme, Häuslingen, gemeindefreier Bezirk Osterheide, Fallingbostel, Bomlitz, Neuenkirchen, Soltau, Wietzendorf, Munster, Lindwedel

Landkreis Vechta

Landkreis Verden

Landkreis Wolfenbüttel

Stadt Wolfsburg

Nordrhein-Westfalen

Gesamtes Landesgebiet

Rheinland-Pfalz

Gesamtes Landesgebiet

Saarland

Gesamtes Landesgebiet

Sachsen-Anhalt

Im Kreis Mansfelder Land: Wippra

Im Kreis Sangerhausen: Bennungen, Berga, Breitenbach, Breitenstein, Breitungen, Dietersdorf, Hainrode, Hayn (Harz), Horla, Kelbra (Kyffhäuser), Kleinleinungen, Morungen, Questenberg, Roßla, Rotha, Rottleberode, Schwenda, Stolberg (Harz), Tilleda (Kyffhäuser), Uftrungen, Wickerode, Wolfsberg

Im Bördekreis: Ausleben, Barneberg, Gröningen, Gunsleben, Hamersleben, Harbke, Hötensleben, Hornhausen, Krottorf, Marienborn, Neuwegersleben, Ohrsleben, Oschersleben (Bode), Sommersdorf, Völpke, Wackersleben, Wulferstedt

Im Kreis Halberstadt: Aderstedt, Anderbeck, Aspenstedt, Athenstedt, Badersleben, Berßel, Bühne, Danstedt, Dardesheim, Dedeleben, Deersheim, Dingelstedt am Huy, Eilenstedt, Eilsdorf, Groß Quenstedt, Halberstadt, Harsleben, Hessen, Huy-Neinstedt, Langenstein, Lüttgenrode, Nienhagen, Osterode am Fallstein, Osterwieck, Pabstorf, Rhoden, Rohrsheim, Sargstedt, Schauen, Schlanstedt, Schwanebeck, Ströbeck, Schachdorf, Veltheim, Vogelsdorf, Wegeleben, Wülperode, Zilly

Im Ohre-Kreis: Beendorf, Döhren, Walbeck, Flecken Weferlingen

Im Kreis Quedlinburg: Bad Suderode, Ballenstedt, Dankerode, Ditfurt, Friedrichsbrunn, Gernrode, Güntersberge, Harzgerode, Königerode, Neinstedt, Neudorf, Quedlinburg, Rieder, Schielo, Siptenfelde, Stecklenberg, Straßberg, Thale, Warnstedt, Weddersleben, Westerhausen

Kreis Wernigerode

Thüringen

Stadt Eisenach

Kreis Eichsfeld

Im Kreis Gotha: Aspach, Ballstädt, Bienstädt, Brüheim, Bufleben, Dachwig, Döllstädt, Ebenheim, Emleben, Emsetal, Ernstroda, Eschenbergen, Finsterbergen, Friedrichroda, Friedrichswerth, Friemar, Fröttstädt, Georgenthal/Thür. Wald, Gierstädt, Goldbach, Gotha, Großfahner, Haina, Hochheim, Hörselgau, Laucha, Leinatal, Mechterstädt, Metebach, Molschleben, Remstädt, Sonneborn, Tabarz/Thür. Wald, Teutleben, Tonna, Tröchtelborn, Trügleben, Waltershausen, Wangenheim, Warza, Weingarten, Westhausen

Im Kyffhäuserkreis: Bad Frankenhausen/Kyffhäuser, Badra, Bellstedt, Bendeleben, Clingen, Ebeleben, Freienbessingen, Göllingen, Greußen, Großenehrich, Günserode, Hachelbich, Helbedündorf, Holzsußra, Niederbösa, Oberbösa, Rockstedt, Rottleben, Schernberg, Seega, Sondershausen, Steinthaleben, Thüringenhausen, Topfstedt, Trebra, Wasserthaleben, Westgreußen, Wolferschwenda

Kreis Nordhausen

Im Kreis Schmalkalden-Meiningen: Aschenhausen, Birx, Breitungen/Werra, Brotterode, Erbenhausen, Fambach, Floh-Seligenthal, Frankenheim/Rhön, Friedelshausen, Heßles, Hümpfershausen, Kaltensundheim, Kaltenwestheim, Kleinschmalkalden, Mehmels, Melpers, Oberkatz, Oberweid, Oepfershausen, Rhönblick, Rosa, Roßdorf, Schmalkalden, Schwallungen, Stepfershausen, Trusetal, Unterkatz, Unterweid, Wahns, Wasungen, Wernshausen

Im Kreis Sömmerda: Andisleben, Bilzingsleben, Frömmstedt, Gangloffsömmern, Gebesee, Herrnschwende, Schwerstedt, Straußfurt, Walschleben, Weißensee

Unstrut-Hainich-Kreis

Wartburgkreis”.

---

| 10.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/56

---

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2006,

mis käsitleb teatavaid lammaste katarraalse palaviku vastaseid kaitsemeetmeid Bulgaarias

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5315 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/762/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõikeid 1 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. oktoobril 2006 teatas Bulgaaria komisjonile, et lammaste katarraalse palaviku antikehi on tuvastatud sentinellikitsedel Slivarovos, Burgasi halduspiirkonnas, mis asub riigi kaguosas, Türgi piiri ääres (“haigusest mõjutatud piirkond”). |
| --- | --- |

(1)

10. oktoobril 2006 teatas Bulgaaria komisjonile, et lammaste katarraalse palaviku antikehi on tuvastatud sentinellikitsedel Slivarovos, Burgasi halduspiirkonnas, mis asub riigi kaguosas, Türgi piiri ääres (“haigusest mõjutatud piirkond”).

| (2) | Kavakohaselt saab Bulgaaria 1. jaanuaril 2007. aastal ühenduse liikmeks ning seetõttu teatas ta komisjonile, et on viivitamata keelustanud lammaste katarraalsele palavikule vastuvõtlikku liiki loomade ning nende sperma, munarakkude ja embrüote väljaviimise haigusest mõjutatud piirkonnast vastavalt nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (2) ning komisjoni 23. mai 2005. aasta otsusele 2005/393/EÜ lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide ning nendest tsoonidest välja- või läbiveo tingimuste kohta. (3) |
| --- | --- |

(2)

Kavakohaselt saab Bulgaaria 1. jaanuaril 2007. aastal ühenduse liikmeks ning seetõttu teatas ta komisjonile, et on viivitamata keelustanud lammaste katarraalsele palavikule vastuvõtlikku liiki loomade ning nende sperma, munarakkude ja embrüote väljaviimise haigusest mõjutatud piirkonnast vastavalt nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (2) ning komisjoni 23. mai 2005. aasta otsusele 2005/393/EÜ lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide ning nendest tsoonidest välja- või läbiveo tingimuste kohta. (3)

| (3) | Lammaste katarraalse palaviku levik haigusest mõjutatud piirkonnast väljapoole kujutab tõsist ohtu ühenduse loomadele. |
| --- | --- |

(3)

Lammaste katarraalse palaviku levik haigusest mõjutatud piirkonnast väljapoole kujutab tõsist ohtu ühenduse loomadele.

| (4) | Enne täiendavate epidemioloogiliste ja laboriuuringute tulemusi on asjakohane peatada haigusest mõjutatud piirkonnast pärit või sealt läbi veetavate, lammaste katarraalsele palavikule vastuvõtlikku liiki loomade ning nende sperma, munarakkude ja embrüote import ühendusse. |
| --- | --- |

(4)

Enne täiendavate epidemioloogiliste ja laboriuuringute tulemusi on asjakohane peatada haigusest mõjutatud piirkonnast pärit või sealt läbi veetavate, lammaste katarraalsele palavikule vastuvõtlikku liiki loomade ning nende sperma, munarakkude ja embrüote import ühendusse.

| (5) | Kuna enne 1. juulit 2006 toodetud sperma, munarakud ja embrüod tõenäoliselt ei kujuta endast ohtu, kohaldatakse impordi peatamist üksnes alates sellest kuupäevast toodetud sperma, munarakkude ja embrüote suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Kuna enne 1. juulit 2006 toodetud sperma, munarakud ja embrüod tõenäoliselt ei kujuta endast ohtu, kohaldatakse impordi peatamist üksnes alates sellest kuupäevast toodetud sperma, munarakkude ja embrüote suhtes.

| (6) | Võttes arvesse olukorra arengut ning Bulgaaria korraldatud täiendavate uuringute tulemusi, vaadatakse käesoleva otsusega kehtestatud meetmed toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee kohtumisel läbi niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse olukorra arengut ning Bulgaaria korraldatud täiendavate uuringute tulemusi, vaadatakse käesoleva otsusega kehtestatud meetmed toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee kohtumisel läbi niipea kui võimalik.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid peatavad lisas nimetatud territooriumidelt või territooriumide osadest pärit või sealt läbi veetavate, lammaste katarraalsele palavikule vastuvõtlikku liiki loomade impordi ühendusse.

2.   Liikmesriigid peatavad lisas nimetatud territooriumidelt või territooriumide osadest pärit, 1. juulil 2006 või hiljem toodetud või kogutud sperma, munarakkude ja embrüote impordi.

Artikkel 2

Liikmesriigid muudavad kaubanduse suhtes kohaldatavaid meetmeid, et viia need vastavusse käesoleva otsusega ning avalikustavad vastuvõetud meetmed kohe. Liikmesriigid teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2006.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

2

(3)  ELT L 130, 24.5.2005, lk 22. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/693/EÜ (ELT L 283, 14.10.2006, lk 52).

3

---

LISA

Artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud Bulgaaria territooriumi osad:

| ISO riigikood | Riigi nimi | Territooriumi osa kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| BG | Bulgaaria | Halduspiirkond:






  — | Burgas |

ISO riigikood

Riigi nimi

Territooriumi osa kirjeldus

BG

Bulgaaria

Halduspiirkond:

—

Burgas

---