# Eiropas Savienības L 300/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 300 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 31. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 300

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 31. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1616/2006 (2006. gada 23. oktobris) par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, un lai piemērotu Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1617/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1207/2001 saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmas ieviešanas sekām | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1618/2006 (2006. gada 30. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1619/2006 (2006. gada 30. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1555/96 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz gurķiem, artišokiem, klementīniem, mandarīniem un apelsīniem | 11 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1620/2006 (2006. gada 30. oktobris), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam | 13 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1621/2006 (2006. gada 30. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas ICES IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb, c, d (EK ūdeņi), IV zonā | 43 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1616/2006 (2006. gada 23. oktobris) par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, un lai piemērotu Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1617/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1207/2001 saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmas ieviešanas sekām

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 1618/2006 (2006. gada 30. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1619/2006 (2006. gada 30. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1555/96 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz gurķiem, artišokiem, klementīniem, mandarīniem un apelsīniem

11

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1620/2006 (2006. gada 30. oktobris), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam

13

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1621/2006 (2006. gada 30. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas ICES IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb, c, d (EK ūdeņi), IV zonā

ICES

43

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 27. jūnijs), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 45 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 46 |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 27. jūnijs), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 53 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 27. jūnijs), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

45

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

46

*

Padomes Lēmums (2005. gada 27. jūnijs), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

53

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2006. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 742/2006, ar ko pielāgo konkrētas zivju kvotas 2006. gadam atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 130, 18.5.2006.) | 54 |

Labojums

*

Labojums Komisijas 2006. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 742/2006, ar ko pielāgo konkrētas zivju kvotas 2006. gadam atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 130, 18.5.2006.)

54

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 300/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1616/2006

(2006. gada 23. oktobris)

par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, un lai piemērotu Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (turpmāk – “SAN”), tika parakstīts 2006. gada 12. jūnijā Luksemburgā. Pašlaik notiek SAN ratifikācijas process. |
| --- | --- |

(1)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (turpmāk – “SAN”), tika parakstīts 2006. gada 12. jūnijā Luksemburgā. Pašlaik notiek SAN ratifikācijas process.

| (2) | Padome 2006. gada 12. jūnijā noslēdza Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (1) (turpmāk – “Pagaidu nolīgums”), kas paredz, ka SAN noteikumi par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem stājas spēkā paātrināti. Pagaidu nolīgums stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas instrumenta deponēšanas dienas vai pēc tā apstiprināšanas dienas. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2006. gada 12. jūnijā noslēdza Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (1) (turpmāk – “Pagaidu nolīgums”), kas paredz, ka SAN noteikumi par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem stājas spēkā paātrināti. Pagaidu nolīgums stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas instrumenta deponēšanas dienas vai pēc tā apstiprināšanas dienas.

| (3) | Ir vajadzīgs noteikt gan dažu SAN, gan Pagaidu nolīguma noteikumu piemērošanas procedūras. Tā kā šo instrumentu tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītie noteikumi ir lielā mērā identiski, šī regula būtu jāattiecina arī uz SAN īstenošanu pēc tā stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(3)

Ir vajadzīgs noteikt gan dažu SAN, gan Pagaidu nolīguma noteikumu piemērošanas procedūras. Tā kā šo instrumentu tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītie noteikumi ir lielā mērā identiski, šī regula būtu jāattiecina arī uz SAN īstenošanu pēc tā stāšanās spēkā.

| (4) | SAN un Pagaidu nolīgumā paredzēts, ka zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Albānijā, atbilstoši tarifa kvotu limitam var ievest Kopienā, piemērojot pazeminātu muitas nodokļa likmi. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē šo nodokļu likmju pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

(4)

SAN un Pagaidu nolīgumā paredzēts, ka zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Albānijā, atbilstoši tarifa kvotu limitam var ievest Kopienā, piemērojot pazeminātu muitas nodokļa likmi. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē šo nodokļu likmju pārvaldīšanu.

| (5) | Ja ir nepieciešami tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tie būtu jāpieņem saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 3285/94 (1994. gada 22. decembris) par kopējiem importa noteikumiem (2), Padomes Regulā (EEK) Nr. 2603/69 (1969. gada 20. decembris), ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (3), Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (4), vai, attiecīgi, Padomes Regulā (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (5). |
| --- | --- |

(5)

Ja ir nepieciešami tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tie būtu jāpieņem saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 3285/94 (1994. gada 22. decembris) par kopējiem importa noteikumiem (2), Padomes Regulā (EEK) Nr. 2603/69 (1969. gada 20. decembris), ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (3), Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (4), vai, attiecīgi, Padomes Regulā (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (5).

| (6) | Ja dalībvalsts sniedz informāciju Komisijai par iespējamu krāpšanu vai nespēju nodrošināt administratīvu sadarbību, piemēro attiecīgos Kopienas tiesību aktus, jo īpaši Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (6). |
| --- | --- |

(6)

Ja dalībvalsts sniedz informāciju Komisijai par iespējamu krāpšanu vai nespēju nodrošināt administratīvu sadarbību, piemēro attiecīgos Kopienas tiesību aktus, jo īpaši Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (6).

| (7) | Šīs regulas atbilstīgo noteikumu īstenošanas nolūkā Muitas kodeksa komitejai, ko izveidoja ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7), būtu jāpalīdz Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Šīs regulas atbilstīgo noteikumu īstenošanas nolūkā Muitas kodeksa komitejai, ko izveidoja ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7), būtu jāpalīdz Komisijai.

| (8) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8), |
| --- | --- |

(8)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula paredz konkrētas procedūras, lai pieņemtu sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz to, kā īstenot konkrētus noteikumus Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (turpmāk – “SAN”), un Pagaidu nolīgumā par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku (turpmāk – “Pagaidu nolīgums”).

2. pants

Koncesijas zivīm un zivsaimniecības produktiem

Sīki izstrādātus noteikumus par to, kā attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tarifu kvotām īstenot Pagaidu nolīguma 15. panta 1. punktu un, attiecīgi, SAN 28. panta 1. punktu, pieņem Komisija saskaņā ar procedūru, kas paredzēta šīs regulas 12. panta 2. punktā.

3. pants

Tarifa pazeminājumi

1.   Ņemot vērā 2. punktu, atvieglotā nodokļa likmes noapaļo uz leju līdz pirmajai zīmei aiz komata.

2.   Ja 1. punktā minētā preferenciālā nodokļa likmes aprēķina rezultāts atbilst kādam no šiem, preferenciālā likme ir uzskatāma par pilnīgu atbrīvojumu:

| a) | attiecībā uz ad valorem nodevām – 1 % vai mazāk, vai |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ad valorem nodevām – 1 % vai mazāk, vai

| b) | attiecībā uz specifiskajiem nodokļiem – EUR 1 vai mazāk attiecībā uz katru atsevišķu daudzumu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz specifiskajiem nodokļiem – EUR 1 vai mazāk attiecībā uz katru atsevišķu daudzumu.

4. pants

Tehniski pielāgojumi

Grozījumus un šajā regulā definētās īstenošanas kārtības tehniskus pielāgojumus, kas ir vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos vai TARIC apakšgrupās vai sakarā ar to, ka noslēgti jauni vai mainīti nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu apmaiņas vai citas darbības starp Kopienu un Albānijas Republiku, pieņem saskaņā ar procedūru, kas paredzēta šīs regulas 12. panta 2. punktā.

5. pants

Vispārīgā aizsargpasākumu klauzula

Neskarot šīs regulas 7. pantu, ja Komisijai ir nepieciešams veikt pasākumu, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā, to pieņem atbilstoši nosacījumiem un kārtībai, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 3285/94, ja nav noteikts citādi Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā.

6. pants

Deficīta klauzula

Neskarot šīs regulas 7. pantu, ja Komisijai ir nepieciešams veikt pasākumu, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 26. pantā un, attiecīgi, SAN 39. pantā, to pieņem atbilstoši nosacījumiem un kārtībai, kas paredzēta Regulā (EEK) Nr. 2603/69.

7. pants

Ārkārtēji un kritiski apstākļi

Ja Pagaidu nolīguma 26. panta 4. punkta un, attiecīgi, SAN 39. panta 4. punkta nozīmē iestājas ārkārtēji un kritiski apstākļi, Komisija var veikt tūlītējus pasākumus, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 26. pantā un, attiecīgi, SAN 39. pantā.

Ja Komisija saņem dalībvalsts pieprasījumu, tā pieņem par to lēmumu piecu darba dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

Komisija paziņo savu lēmumu Padomei.

Ikviena dalībvalsts desmit darba dienu laikā, kopš saņemts paziņojums par Komisijas lēmumu, var nodot to izskatīšanai Padomē.

Padome ar kvalificētu balsu vairākumu divu mēnešu laikā var pieņemt citu lēmumu.

8. pants

Drošības klauzula par lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem

1.   Neskarot šīs regulas 5. un 6. pantā minēto procedūru, ja Kopienai jāveic drošības pasākums, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā attiecībā uz lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pati pēc savas iniciatīvas lemj par vajadzīgajiem pasākumiem pēc tam, kad attiecīgā gadījumā lieta nodota izskatīšanai, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā.

Ja Komisija saņem lūgumu no dalībvalsts, tā pieņem par to lēmumu:

| a) | trīs darba dienu laikā kopš lūguma saņemšanas, ja nepiemēro Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā paredzēto procedūru par lietas nodošanu izskatīšanai; |
| --- | --- |

a)

trīs darba dienu laikā kopš lūguma saņemšanas, ja nepiemēro Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā paredzēto procedūru par lietas nodošanu izskatīšanai;

| b) | trīs darba dienu laikā kopš Pagaidu nolīguma 25. panta 5. punkta a) apakšpunktā un, attiecīgi, SAN 38. panta 5. punkta a) apakšpunktā paredzētā trīsdesmit dienu laikposma beigām, ja piemēro Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā paredzēto procedūru par lietas nodošanu izskatīšanai. |
| --- | --- |

b)

trīs darba dienu laikā kopš Pagaidu nolīguma 25. panta 5. punkta a) apakšpunktā un, attiecīgi, SAN 38. panta 5. punkta a) apakšpunktā paredzētā trīsdesmit dienu laikposma beigām, ja piemēro Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā paredzēto procedūru par lietas nodošanu izskatīšanai.

Komisija ziņo dalībvalstīm par pasākumiem, par kuriem tā izlēmusi.

2.   Pasākumus, par kuriem Komisija pieņēmusi lēmumus saskaņā ar 1. punktu, dalībvalsts var nodot izskatīšanai Padomē trīs darba dienu laikā pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas. Padome sanāk nekavējoties. Ar kvalificētu balsu vairākumu tā var grozīt vai atcelt attiecīgos pasākumus mēneša laikā no dienas, kurā tos iesniedza izskatīšanai Padomē.

9. pants

Dempings un subsīdijas

Tādas darbības gadījumā, kurai Kopiena var pamatoti piemērot Pagaidu nolīguma 24. panta 2. punktā un, attiecīgi, SAN 37. panta 2. punktā paredzētos pasākumus, lēmumu par antidempinga vai kompensācijas pasākumiem ieviešanu pieņem saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti, attiecīgi, Regulā (EK) Nr. 384/96 vai Regulā (EK) Nr. 2026/97.

10. pants

Konkurence

1.   Ja tiek īstenota prakse, kas Kopienai ļauj piemērot Pagaidu nolīguma 37. pantā un, attiecīgi, SAN 71. pantā paredzētos pasākumus, tad Komisija, pēc savas iniciatīvas vai dalībvalsts pieprasījuma izskatījusi konkrēto gadījumu, pieņem lēmumu, vai šāda prakse atbilst nolīgumiem.

Pasākumus, kas paredzēti Pagaidu nolīguma 37. panta 9. punktā un, attiecīgi, SAN 71. panta 9. punktā, pieņem atbalsta gadījumos atbilstoši procedūrām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2026/97, bet pārējos gadījumos – saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Līguma 133. pantā.

2.   Tādu darbību gadījumā, kas var būt par iemeslu tam, ka Albānijas Republika, pamatojoties uz Pagaidu nolīguma 37. pantu un, attiecīgi, SAN 71. pantu, piemēro pasākumus Kopienai, Komisija, izskatījusi gadījumu, nolemj, vai tādas darbības ir saderīgas ar Pagaidu nolīguma un, attiecīgi, SAN principiem. Vajadzības gadījumā tā pieņem attiecīgus lēmumus, pamatojoties uz kritērijiem, kas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81., 82. un 87. panta piemērošanas.

11. pants

Krāpšana vai administratīvas sadarbības nenodrošināšana

Ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalsts iesniegto informāciju, vai pēc savas iniciatīvas konstatē, ka Pagaidu nolīguma 30. pantā un, attiecīgi, SAN 43. pantā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, Komisija nekavējoties:

| a) | informē Padomi; un |
| --- | --- |

a)

informē Padomi; un

| b) | par konstatējumu un objektīvo informāciju paziņo Apvienotajai komitejai un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas komitejai un sāk apspriedes ar Stabilizācijas un asociācijas komiteju. |
| --- | --- |

b)

par konstatējumu un objektīvo informāciju paziņo Apvienotajai komitejai un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas komitejai un sāk apspriedes ar Stabilizācijas un asociācijas komiteju.

Publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kas paredzēta Pagaidu nolīguma 30. panta 5. punktā un, attiecīgi, SAN 43. panta 5. punktā, veic Komisija.

Atbilstīgi procedūrai, kas paredzēta šīs regulas 12. panta 3. punktā, Komisija var nolemt uz laiku pārtraukt attiecīgo atvieglojumu režīmu produktiem, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 30. panta 4. punktā un, attiecīgi, SAN 43. panta 4. punktā.

12. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 248.a pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

13. pants

Paziņošana

Par paziņojumiem Apvienotajai komitejai un, attiecīgi, Stabilizācijas un asociācijas padomei un Stabilizācijas un asociācijas komitejai atkarībā no Pagaidu nolīguma vai, attiecīgi, SAN noteikumiem atbild Komisija, kas rīkojas Kopienas vārdā.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2006. gada 23. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-E. ENESTAM

---

(1)  OV L 239, 1.9.2006., 2. lpp.

1

(2)  OV L 349, 31.12.1994., 53. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2200/2004 (OV L 374, 22.12.2004., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 324, 27.12.1969., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3918/91 (OV L 372, 31.12.1991., 31. lpp.).

3

(4)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

4

(5)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

5

(6)  OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

6

(7)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

8

---

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 300/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 300/5

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1617/2006

(2006. gada 24. oktobris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1207/2001 saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmas ieviešanas sekām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 1207/2001 (1) par procedūru, kas vienkāršo preču pārvadājuma sertifikātu EUR 1 izdošanu, deklarāciju faktūrā un EUR 2 veidlapu aizpildīšanu un atļauju izdošanu atzītiem eksportētājiem saskaņā ar noteikumiem, kuri regulē Eiropas Kopienas un atsevišķu valstu tirdzniecības atvieglojumus, paredz noteikumus, lai pareizi izdotu vai sagatavotu izcelsmes apliecinājumus precēm, ko eksportē no Kopienas, piemērojot preferenciālas tirdzniecības attiecības ar noteiktām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 1207/2001 (1) par procedūru, kas vienkāršo preču pārvadājuma sertifikātu EUR 1 izdošanu, deklarāciju faktūrā un EUR 2 veidlapu aizpildīšanu un atļauju izdošanu atzītiem eksportētājiem saskaņā ar noteikumiem, kuri regulē Eiropas Kopienas un atsevišķu valstu tirdzniecības atvieglojumus, paredz noteikumus, lai pareizi izdotu vai sagatavotu izcelsmes apliecinājumus precēm, ko eksportē no Kopienas, piemērojot preferenciālas tirdzniecības attiecības ar noteiktām trešām valstīm.

| (2) | Eiropas izcelsmes diagonālās kumulācijas sistēmu Kopiena, Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Islande, Norvēģija un Šveice (ietverot Lihtenšteinu) izmanto kopš 1997. gada, un 1999. gadā šī sistēma tika paplašināta, tajā iekļaujot Turciju. 2004. gada 1. maijā Čehijas Republika, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Slovēnija un Slovākija pievienojās Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas izcelsmes diagonālās kumulācijas sistēmu Kopiena, Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Islande, Norvēģija un Šveice (ietverot Lihtenšteinu) izmanto kopš 1997. gada, un 1999. gadā šī sistēma tika paplašināta, tajā iekļaujot Turciju. 2004. gada 1. maijā Čehijas Republika, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Slovēnija un Slovākija pievienojās Eiropas Savienībai.

| (3) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministru sanāksmē 2002. gada martā Tolēdo ministri nolēma paplašināt sistēmu, iekļaujot tajā Vidusjūras reģiona valstis, izņemot Turciju, kuras piedalās Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerībā, kas pamatojas uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē 1995. gada 27. un 28. novembrī pieņemto Barselonas deklarāciju. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministru tikšanās laikā 2003. gada 7. jūlijā Palermo ministri, lai ļautu īstenot šādu paplašināšanu, apstiprināja jaunu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu protokola modeli attiecībā uz “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Turklāt EK un Farēru salu/Dānijas apvienotā komiteja 2003. gada 28. novembrī nolēma iekļaut Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmā arī Farēru salas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministru sanāksmē 2002. gada martā Tolēdo ministri nolēma paplašināt sistēmu, iekļaujot tajā Vidusjūras reģiona valstis, izņemot Turciju, kuras piedalās Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerībā, kas pamatojas uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē 1995. gada 27. un 28. novembrī pieņemto Barselonas deklarāciju. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministru tikšanās laikā 2003. gada 7. jūlijā Palermo ministri, lai ļautu īstenot šādu paplašināšanu, apstiprināja jaunu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu protokola modeli attiecībā uz “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Turklāt EK un Farēru salu/Dānijas apvienotā komiteja 2003. gada 28. novembrī nolēma iekļaut Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmā arī Farēru salas.

| (4) | Attiecīgās asociācijas padomes vai apvienotās komitejas lēmumi par jaunā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu protokola iekļaušanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumos un nolīgumā starp EK un Farēru salām/Dāniju jau ir pieņemti vai arī tiks pieņemti. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgās asociācijas padomes vai apvienotās komitejas lēmumi par jaunā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu protokola iekļaušanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumos un nolīgumā starp EK un Farēru salām/Dāniju jau ir pieņemti vai arī tiks pieņemti.

| (5) | Jaunās diagonālās kumulācijas sistēmas īstenošana paredz izmantot jauna veida preferenciālās izcelsmes apliecinājumus, proti, preču aprites sertifikāti EUR-MED un faktūras deklarācijas EUR-MED. Tādēļ Regula (EK) Nr. 1207/2001 būtu jāattiecina arī uz šādiem preferenciālās izcelsmes apliecinājumiem. |
| --- | --- |

(5)

Jaunās diagonālās kumulācijas sistēmas īstenošana paredz izmantot jauna veida preferenciālās izcelsmes apliecinājumus, proti, preču aprites sertifikāti EUR-MED un faktūras deklarācijas EUR-MED. Tādēļ Regula (EK) Nr. 1207/2001 būtu jāattiecina arī uz šādiem preferenciālās izcelsmes apliecinājumiem.

| (6) | Lai šajā jaunajā kontekstā būtu iespējams pareizi noteikt preču izcelsmi un adekvāti nodrošināt izcelsmes apliecinājumus, piegādātāja deklarācijā par precēm ar preferenciālu izcelsmi būtu jānorāda papildu informācija par to, vai ir piemērota diagonālā kumulācija un ar kurām valstīm. |
| --- | --- |

(6)

Lai šajā jaunajā kontekstā būtu iespējams pareizi noteikt preču izcelsmi un adekvāti nodrošināt izcelsmes apliecinājumus, piegādātāja deklarācijā par precēm ar preferenciālu izcelsmi būtu jānorāda papildu informācija par to, vai ir piemērota diagonālā kumulācija un ar kurām valstīm.

| (7) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1207/2001 būtu atbilstīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1207/2001 būtu atbilstīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1207/2001 groza šādi:

| 1) | nosaukumu aizstāj ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

1)

nosaukumu aizstāj ar šādu tekstu:

| 2) | regulas 1. panta a) punktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “a) | Kopienas izcelsmes apliecinājumu izdošanu vai sagatavošanu saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem reglamentē preferenciālo tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un atsevišķām valstīm;”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 1. panta a) punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“a)

Kopienas izcelsmes apliecinājumu izdošanu vai sagatavošanu saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem reglamentē preferenciālo tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un atsevišķām valstīm;”;

| 3) | regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2.   Eksportētāji piegādātāja deklarāciju izmanto kā pierādījumu, jo īpaši, lai pamatotu pieteikumus izcelsmes apliecinājumu izdošanai vai sagatavošanai Kopienā saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem reglamentē preferenciālo tirdzniecību starp Kopienu un atsevišķām valstīm.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Eksportētāji piegādātāja deklarāciju izmanto kā pierādījumu, jo īpaši, lai pamatotu pieteikumus izcelsmes apliecinājumu izdošanai vai sagatavošanai Kopienā saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem reglamentē preferenciālo tirdzniecību starp Kopienu un atsevišķām valstīm.”;

| 4) | regulas 10. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “5.   Ja piecos mēnešos pēc pārbaudes pieprasījuma dienas atbilde nav saņemta vai atbildē nav pietiekami daudz informācijas, lai pierādītu preču faktisko izcelsmi, eksportētājvalsts muitas iestādes atzīst par nederīgiem izcelsmes apliecinājumus, kas izdoti, pamatojoties uz attiecīgajiem dokumentiem.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 10. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“5.   Ja piecos mēnešos pēc pārbaudes pieprasījuma dienas atbilde nav saņemta vai atbildē nav pietiekami daudz informācijas, lai pierādītu preču faktisko izcelsmi, eksportētājvalsts muitas iestādes atzīst par nederīgiem izcelsmes apliecinājumus, kas izdoti, pamatojoties uz attiecīgajiem dokumentiem.”;

| 5) | regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

5)

regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu;

| 6) | regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

6)

regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2006. gada 24. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KORKEAOJA

---

(1)  OV L 165, 21.6.2001., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Image

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Image

---

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 300/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 300/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1618/2006

(2006. gada 30. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 31. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 30. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 65,8 |
| 096 | 19,5 |
| 204 | 42,3 |
| 999 | 42,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 153,0 |
| 204 | 42,1 |
| 999 | 97,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,2 |
| 204 | 37,7 |
| 999 | 69,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,7 |
| 388 | 53,7 |
| 524 | 53,6 |
| 528 | 54,3 |
| 999 | 57,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 98,5 |
| 400 | 206,2 |
| 508 | 262,9 |
| 999 | 224,6 |
| 0808 10 80 | 096 | 29,0 |
| 388 | 92,3 |
| 400 | 107,1 |
| 404 | 100,4 |
| 800 | 148,5 |
| 804 | 153,2 |
| 999 | 105,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 109,5 |
| 720 | 59,2 |
| 999 | 84,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

65,8

096

19,5

204

42,3

999

42,5

0707 00 05

052

153,0

204

42,1

999

97,6

0709 90 70

052

100,2

204

37,7

999

69,0

0805 50 10

052

67,7

388

53,7

524

53,6

528

54,3

999

57,3

0806 10 10

052

98,5

400

206,2

508

262,9

999

224,6

0808 10 80

096

29,0

388

92,3

400

107,1

404

100,4

800

148,5

804

153,2

999

105,1

0808 20 50

052

109,5

720

59,2

999

84,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 300/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 300/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1619/2006

(2006. gada 30. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1555/96 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz gurķiem, artišokiem, klementīniem, mandarīniem un apelsīniem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1996. gada 30. jūlija Regulā (EK) Nr. 1555/96 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem papildu ievedmuitas nodokļu piemērojuma sistēmai augļu un dārzeņu nozarē (2) paredzēta tās pielikumā paredzēto produktu importa uzraudzība. Šo uzraudzību īsteno saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1996. gada 30. jūlija Regulā (EK) Nr. 1555/96 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem papildu ievedmuitas nodokļu piemērojuma sistēmai augļu un dārzeņu nozarē (2) paredzēta tās pielikumā paredzēto produktu importa uzraudzība. Šo uzraudzību īsteno saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3).

| (2) | Urugvajas kārtas daudzpusējās tirdzniecības sarunās noslēgtā lauksaimniecības līguma 5. panta 4. punkta (4) piemērojuma nolūkā un pamatojoties uz jaunākajiem datiem, kas pieejami attiecībā uz 2003., 2004. un 2005. gadu, ir jāgroza apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz gurķiem, artišokiem, klementīniem, mandarīniem un apelsīniem. |
| --- | --- |

(2)

Urugvajas kārtas daudzpusējās tirdzniecības sarunās noslēgtā lauksaimniecības līguma 5. panta 4. punkta (4) piemērojuma nolūkā un pamatojoties uz jaunākajiem datiem, kas pieejami attiecībā uz 2003., 2004. un 2005. gadu, ir jāgroza apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz gurķiem, artišokiem, klementīniem, mandarīniem un apelsīniem.

| (3) | Tāpēc ir jāgroza regula (EK) Nr. 1555/96. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc ir jāgroza regula (EK) Nr. 1555/96.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1555/96 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā tiek piemērota no 2006. gada 1. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 193, 3.8.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1450/2006 (OV L 271, 30.9.2006., 35. lpp.).

2

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 402/2006 (OV L 70, 9.3.2006., 35. lpp.).

3

(4)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka preču apraksta formulējumam ir vienīgi orientējoša nozīme. Šajā pielikumā papildu nodokļu piemērojuma jomu nosaka pēc tādiem KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas brīdī.

| Numurs pēc kārtas | KN kods | Preču apraksts | Piemērojuma periodi | Apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu
  (tonnas) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomāti | — | no 1. oktobra līdz 31. maijam |

Numurs pēc kārtas

KN kods

Preču apraksts

Piemērojuma periodi

Apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu

(tonnas)

78.0015

0702 00 00

Tomāti

—

no 1. oktobra līdz 31. maijam

260 852

78.0020

| — | no 1. jūnija līdz 30. septembrim |
| --- | --- |

—

no 1. jūnija līdz 30. septembrim

18 281

78.0065

0707 00 05

Gurķi

| — | no 1. maija līdz 31. oktobrim |
| --- | --- |

—

no 1. maija līdz 31. oktobrim

9 278

78.0075

| — | no 1. novembra līdz 30. aprīlim |
| --- | --- |

—

no 1. novembra līdz 30. aprīlim

16 490

78.0085

0709 10 00

Artišoki

| — | no 1. novembra līdz 30. jūnijam |
| --- | --- |

—

no 1. novembra līdz 30. jūnijam

5 770

78.0100

0709 90 70

Tumšzaļie kabači

| — | no 1. janvāra līdz 31. decembrim |
| --- | --- |

—

no 1. janvāra līdz 31. decembrim

68 401

78.0110

0805 10 20

Apelsīni

| — | no 1. decembra līdz 31. maijam |
| --- | --- |

—

no 1. decembra līdz 31. maijam

271 744

78.0120

0805 20 10

Klementīni

| — | no 1. novembra līdz februāra beigām |
| --- | --- |

—

no 1. novembra līdz februāra beigām

116 637

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas), vilkingi un citi citrusu hibrīdi

| — | no 1. novembra līdz februāra beigām |
| --- | --- |

—

no 1. novembra līdz februāra beigām

91 359

78.0155

0805 50 10

Citroni

| — | no 1. jūnija līdz 31. decembrim |
| --- | --- |

—

no 1. jūnija līdz 31. decembrim

301 899

78.0160

| — | no 1. janvāra līdz 31. maijam |
| --- | --- |

—

no 1. janvāra līdz 31. maijam

34 287

78.0170

0806 10 10

Galda vīnogas

| — | no 21. jūlija līdz 20. novembrim |
| --- | --- |

—

no 21. jūlija līdz 20. novembrim

189 604

78.0175

0808 10 80

Āboli

| — | no 1. janvāra līdz 31. augustam |
| --- | --- |

—

no 1. janvāra līdz 31. augustam

922 228

78.0180

| — | no 1. septembra līdz 31. decembrim |
| --- | --- |

—

no 1. septembra līdz 31. decembrim

51 920

78.0220

0808 20 50

Bumbieri

| — | no 1. janvāra līdz 30. aprīlim |
| --- | --- |

—

no 1. janvāra līdz 30. aprīlim

263 711

78.0235

| — | no 1. jūlija līdz 31. decembrim |
| --- | --- |

—

no 1. jūlija līdz 31. decembrim

33 052

78.0250

0809 10 00

Aprikozes

| — | no 1. jūnija līdz 31. jūlijam |
| --- | --- |

—

no 1. jūnija līdz 31. jūlijam

4 569

78.0265

0809 20 95

Ķirši, izņemot skābos ķiršus

| — | no 21. maija līdz 10. augustam |
| --- | --- |

—

no 21. maija līdz 10. augustam

46 088

78.0270

0809 30

Persiki, tostarp persika un plūmes hibrīdi un nektarīni

| — | no 11. jūnija līdz 30. septembrim |
| --- | --- |

—

no 11. jūnija līdz 30. septembrim

17 411

78.0280

0809 40 05

Plūmes

| — | no 11. jūnija līdz 30. septembrim |
| --- | --- |

—

no 11. jūnija līdz 30. septembrim

11 155”

---

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 300/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 300/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1620/2006

(2006. gada 30. oktobris),

ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2006. gada 4. februārī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (paziņojums par procedūras sākšanu), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 4. februārī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (paziņojums par procedūras sākšanu), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu.

| (2) | Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad 2005. gada 23. decembrī trīs Kopienas ražotāji (sūdzības iesniedzēji) iesniedza sūdzību to ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 40 % no Kopienas kopējās gludināmo dēļu produkcijas. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un tā rezultātā nodarītu būtisku kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad 2005. gada 23. decembrī trīs Kopienas ražotāji (sūdzības iesniedzēji) iesniedza sūdzību to ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 40 % no Kopienas kopējās gludināmo dēļu produkcijas. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un tā rezultātā nodarītu būtisku kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

1.2.   Iesaistītās personas un pārbaudes apmeklējumi

| (3) | Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos ražotājus Kopienā, ražotājus eksportētājus ĶTR un Ukrainā, importētājus un attiecīgos zināmos mazumtirgotājus, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus, ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs, kas sākotnēji bija paredzēta kā analogā valsts, un ražotājus citās iespējamās analogās valstīs. Turklāt Komisija sazinājās ar visiem citiem Kopienas uzņēmējiem, kas, iespējams, ir iesaistīti līdzīga ražojuma/attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai izplatīšanā un kuru kontaktinformācija Komisijai tika sniegta pēc procedūras sākšanas. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja īpašus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(3)

Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos ražotājus Kopienā, ražotājus eksportētājus ĶTR un Ukrainā, importētājus un attiecīgos zināmos mazumtirgotājus, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus, ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs, kas sākotnēji bija paredzēta kā analogā valsts, un ražotājus citās iespējamās analogās valstīs. Turklāt Komisija sazinājās ar visiem citiem Kopienas uzņēmējiem, kas, iespējams, ir iesaistīti līdzīga ražojuma/attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai izplatīšanā un kuru kontaktinformācija Komisijai tika sniegta pēc procedūras sākšanas. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja īpašus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas.

| (4) | Ņemot vērā lielo skaitu Ķīnas ražotāju, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja izlases veida pārbaudi, lai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noteiktu dempingu. Lai Komisija varētu lemt, vai būs vajadzīga izlases veida pārbaude, un, ja jā, lai izdarītu atlasi, visi Ķīnas ražotāji eksportētāji tika aicināti paziņot par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim veikto darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu. Tomēr atsaucās tikai astoņi Ķīnas ražotāji eksportētāji un paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju. Tādēļ tika nolemts, ka izlases veida pārbaude nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā lielo skaitu Ķīnas ražotāju, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja izlases veida pārbaudi, lai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noteiktu dempingu. Lai Komisija varētu lemt, vai būs vajadzīga izlases veida pārbaude, un, ja jā, lai izdarītu atlasi, visi Ķīnas ražotāji eksportētāji tika aicināti paziņot par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim veikto darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu. Tomēr atsaucās tikai astoņi Ķīnas ražotāji eksportētāji un paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju. Tādēļ tika nolemts, ka izlases veida pārbaude nav vajadzīga.

| (5) | Lai ĶTR un Ukrainas ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs pēc vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) vai atsevišķu režīmu (AR), Komisija ĶTR un Ukrainas zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un iestādēm izsūtīja pieprasījuma veidlapas. Astoņi uzņēmumi ĶTR un viens uzņēmums Ukrainā pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER piemērošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai ĶTR un Ukrainas ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs pēc vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) vai atsevišķu režīmu (AR), Komisija ĶTR un Ukrainas zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un iestādēm izsūtīja pieprasījuma veidlapas. Astoņi uzņēmumi ĶTR un viens uzņēmums Ukrainā pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER piemērošanas nosacījumiem.

| (6) | Komisija termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras uzsākšanu, nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visām pārējām personām, kas to pieprasīja. |
| --- | --- |

(6)

Komisija termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras uzsākšanu, nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visām pārējām personām, kas to pieprasīja.

| (7) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no sešiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, vienīgā Ukrainas ražotāja eksportētāja, četriem Kopienas ražotājiem, diviem importētājiem, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, un no viena tirgotāja. Turklāt viens importētājs iesniedza komentārus, neatbildot uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(7)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no sešiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, vienīgā Ukrainas ražotāja eksportētāja, četriem Kopienas ražotājiem, diviem importētājiem, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, un no viena tirgotāja. Turklāt viens importētājs iesniedza komentārus, neatbildot uz anketas jautājumiem.

| (8) | Konkrēta informācija tika saņemta arī no 17 Kopienas ražotājiem, kuri ražo līdzīgu ražojumu (15 no tiem atbalstīja sūdzību, viens pauda neitrālu nostāju un viens iebilda) un trim uzņēmumiem, kas attiecīgo ražojumu vienīgi importē. |
| --- | --- |

(8)

Konkrēta informācija tika saņemta arī no 17 Kopienas ražotājiem, kuri ražo līdzīgu ražojumu (15 no tiem atbalstīja sūdzību, viens pauda neitrālu nostāju un viens iebilda) un trim uzņēmumiem, kas attiecīgo ražojumu vienīgi importē.

| (9) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu TER vajadzībām un lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Kopienas intereses. Tika veikti šādi pārbaudes apmeklējumi:






  a) | Kopienas ražotāji

  Pārbaudes apmeklējumi notika četru Kopienas ražotāju uzņēmumos. Šie ražotāji, pamatojoties uz pamatregulas 19. panta noteikumiem, lūdza neizpaust viņu identitāti. Viņi apgalvoja, ka to identitātes atklāšana varētu izraisīt ievērojamas negatīvas ietekmes risku.
  Daži Kopienas ražotāji sūdzības iesniedzēji apgādā klientus, kuri arī iepērk ražojumus no ĶTR un Ukrainas, tādējādi gūst tiešu labumu no šā importa. Minētie sūdzības iesniedzēji iebilda, ka tādējādi viņi ir īpaši jutīgā situācijā, jo ir pamatots iemesls uzskatīt, ka daži no piegādātājiem un klientiem būs neapmierināti ar to, ka viņi ir iesnieguši vai atbalsta sūdzību par dempingu, kas, iespējams, rada kaitējumu, un šī rīcība varētu izraisīt atbildes reakciju. Viņi apgalvoja, ka daži piegādātāji un klienti varētu veikt pret viņiem vērstas kaitnieciskas darbības, iespējams, arī pārtraukt darījumu attiecības. Pieprasījums tika apmierināts, jo tas bija pietiekami pamatots. |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu TER vajadzībām un lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Kopienas intereses. Tika veikti šādi pārbaudes apmeklējumi:

a)

Kopienas ražotāji

Pārbaudes apmeklējumi notika četru Kopienas ražotāju uzņēmumos. Šie ražotāji, pamatojoties uz pamatregulas 19. panta noteikumiem, lūdza neizpaust viņu identitāti. Viņi apgalvoja, ka to identitātes atklāšana varētu izraisīt ievērojamas negatīvas ietekmes risku.

Daži Kopienas ražotāji sūdzības iesniedzēji apgādā klientus, kuri arī iepērk ražojumus no ĶTR un Ukrainas, tādējādi gūst tiešu labumu no šā importa. Minētie sūdzības iesniedzēji iebilda, ka tādējādi viņi ir īpaši jutīgā situācijā, jo ir pamatots iemesls uzskatīt, ka daži no piegādātājiem un klientiem būs neapmierināti ar to, ka viņi ir iesnieguši vai atbalsta sūdzību par dempingu, kas, iespējams, rada kaitējumu, un šī rīcība varētu izraisīt atbildes reakciju. Viņi apgalvoja, ka daži piegādātāji un klienti varētu veikt pret viņiem vērstas kaitnieciskas darbības, iespējams, arī pārtraukt darījumu attiecības. Pieprasījums tika apmierināts, jo tas bija pietiekami pamatots.

| b) | ražotāji eksportētāji ĶTR







  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan, |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji ĶTR

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,

| — | Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan, |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan,

| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,

| — | Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou, |
| --- | --- |

—

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou,

| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares un Hardware Co. Ltd, Foshan un saistītais uzņēmums Wire King International Ltd Honkongā, |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares un Hardware Co. Ltd, Foshan un saistītais uzņēmums Wire King International Ltd Honkongā,

| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.

| c) | ražotājs eksportētājs Ukrainā







  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir un saistītais uzņēmums Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug Šveicē. |
| --- | --- | --- |

c)

ražotājs eksportētājs Ukrainā

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir un saistītais uzņēmums Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug Šveicē.

| (10) | Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību to ĶTR un Ukrainas ražotāju eksportētāju vajadzībām, kuriem nevarēja piešķirt TER, pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts datiem, notika šādā uzņēmumā:






  — | Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turcijā. |
| --- | --- | --- |

(10)

Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību to ĶTR un Ukrainas ražotāju eksportētāju vajadzībām, kuriem nevarēja piešķirt TER, pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts datiem, notika šādā uzņēmumā:

—

Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turcijā.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (11) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (izmeklēšanas periods jeb IP). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2002. gada 1. janvāra līdz IP beigām (attiecīgais periods). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (izmeklēšanas periods jeb IP). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2002. gada 1. janvāra līdz IP beigām (attiecīgais periods).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (12) | Attiecīgais ražojums ir gludināmie dēļi, iebūvēti vai neiebūvēti, ar tvaiku uzsūcošu virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar piepūšamu virsmu vai bez tās, arī ar gludināmo dēli piedurknēm, un tā svarīgākajām daļām, t. i., ar kājām, virsmu un metāla rāmi, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Ukrainā (attiecīgais ražojums), kuru parasti deklarē ar KN kodu ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais ražojums ir gludināmie dēļi, iebūvēti vai neiebūvēti, ar tvaiku uzsūcošu virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar piepūšamu virsmu vai bez tās, arī ar gludināmo dēli piedurknēm, un tā svarīgākajām daļām, t. i., ar kājām, virsmu un metāla rāmi, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Ukrainā (attiecīgais ražojums), kuru parasti deklarē ar KN kodu ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00.

| (13) | Ir dažādi gludināmo dēļu un to svarīgāko daļu veidi, kas galvenokārt atkarīgi no konstrukcijas un izmēra, izgatavošanas materiāla un papildu aprīkojuma. Tomēr visiem dažādajiem veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās pamatīpašības un izmantošana. Līdz ar to visus pašreizējos attiecīgā ražojuma veidus šajā izmeklēšanā uzskata par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(13)

Ir dažādi gludināmo dēļu un to svarīgāko daļu veidi, kas galvenokārt atkarīgi no konstrukcijas un izmēra, izgatavošanas materiāla un papildu aprīkojuma. Tomēr visiem dažādajiem veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās pamatīpašības un izmantošana. Līdz ar to visus pašreizējos attiecīgā ražojuma veidus šajā izmeklēšanā uzskata par vienu ražojumu.

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (14) | Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un gludināmajiem dēļiem, un to svarīgākajām daļām, kas ražotas un pārdotas ĶTR un Ukrainas iekšējā tirgū, un iekšējā tirgū Turcijā, kas visbeidzot tika uzskatīta par analoga valsti, kā arī gludināmajiem dēļiem un to svarīgākajām daļām, kuras ražo Kopienā un pārdod Kopienas ražošanas nozare, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošana. Tādēļ šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(14)

Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un gludināmajiem dēļiem, un to svarīgākajām daļām, kas ražotas un pārdotas ĶTR un Ukrainas iekšējā tirgū, un iekšējā tirgū Turcijā, kas visbeidzot tika uzskatīta par analoga valsti, kā arī gludināmajiem dēļiem un to svarīgākajām daļām, kuras ražo Kopienā un pārdod Kopienas ražošanas nozare, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošana. Tādēļ šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (15) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanu par importu, kura izcelsme ir ĶTR un Ukrainā (pēdējā no minētajiem gadījumiem visām procedūrām, kas pieņemtas vai sāktas pirms 2005. gada 30. decembra) normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem eksportētājiem, attiecībā uz kuriem konstatēja, ka viņi atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t. i., ja šie ražotāji eksportētāji pierāda, ka līdzīga ražojuma ražošanā un pārdošanā noteicošie ir tirgus ekonomikas apstākļi. Vienkāršības labad šie kritēriji ir īsumā apkopoti turpmāk tekstā:






  — | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū, un bez būtiskas iejaukšanās no valsts puses, |
| --- | --- | --- |

(15)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanu par importu, kura izcelsme ir ĶTR un Ukrainā (pēdējā no minētajiem gadījumiem visām procedūrām, kas pieņemtas vai sāktas pirms 2005. gada 30. decembra) normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem eksportētājiem, attiecībā uz kuriem konstatēja, ka viņi atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t. i., ja šie ražotāji eksportētāji pierāda, ka līdzīga ražojuma ražošanā un pārdošanā noteicošie ir tirgus ekonomikas apstākļi. Vienkāršības labad šie kritēriji ir īsumā apkopoti turpmāk tekstā:

—

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū, un bez būtiskas iejaukšanās no valsts puses,

| — | grāmatvedības dokumentiem tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS), un tos piemēro visos nolūkos, |
| --- | --- |

—

grāmatvedības dokumentiem tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS), un tos piemēro visos nolūkos,

| — | nav ievērojamu traucējumu, kas būtu saglabājušies no iepriekšējās sistēmas, kura nebija tirgus ekonomikas sistēma, |
| --- | --- |

—

nav ievērojamu traucējumu, kas būtu saglabājušies no iepriekšējās sistēmas, kura nebija tirgus ekonomikas sistēma,

| — | juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrotu un īpašuma tiesības reglamentējošie akti, |
| --- | --- |

—

juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrotu un īpašuma tiesības reglamentējošie akti,

| — | valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

—

valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (16) | Astoņi Ķīnas ražotāji eksportētāji sākotnēji pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. Tomēr divi no tiem vēlāk nolēma izmeklēšanā nesadarboties. Tādējādi tika izskatīti vienīgi atlikušo sešu 9. apsvērumā minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju TER pieprasījumi. |
| --- | --- |

(16)

Astoņi Ķīnas ražotāji eksportētāji sākotnēji pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. Tomēr divi no tiem vēlāk nolēma izmeklēšanā nesadarboties. Tādējādi tika izskatīti vienīgi atlikušo sešu 9. apsvērumā minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju TER pieprasījumi.

| (17) | Vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(17)

Vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem.

| (18) | Tomēr Ukrainas ražotājs piebilda, ka ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 Ukraina bija svītrota no to valstu saraksta, kurās nav tirgus ekonomikas, un šis saraksts minēts pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā. Uzņēmums apgalvoja, ka lēmums par tirgus ekonomikas statusa piešķiršanu Ukrainai tika pieņemts, pamatojoties uz situācijas novērtējumu iepriekšējos mēnešos. Tādēļ tika izteikts, ka tai jāpiešķir TER, jo i) IP ir 2005. kalendārais gads; ii) sūdzības iesniedzējiem bija jāsniedz pierādījumi tam, ka tirgus ekonomikas nosacījumi attiecīgajiem Ukrainas ražotājiem nav piemērojami un iii) TER statusa nepiešķiršana Ukrainai to diskriminēs attiecībā uz Krieviju. |
| --- | --- |

(18)

Tomēr Ukrainas ražotājs piebilda, ka ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 Ukraina bija svītrota no to valstu saraksta, kurās nav tirgus ekonomikas, un šis saraksts minēts pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā. Uzņēmums apgalvoja, ka lēmums par tirgus ekonomikas statusa piešķiršanu Ukrainai tika pieņemts, pamatojoties uz situācijas novērtējumu iepriekšējos mēnešos. Tādēļ tika izteikts, ka tai jāpiešķir TER, jo i) IP ir 2005. kalendārais gads; ii) sūdzības iesniedzējiem bija jāsniedz pierādījumi tam, ka tirgus ekonomikas nosacījumi attiecīgajiem Ukrainas ražotājiem nav piemērojami un iii) TER statusa nepiešķiršana Ukrainai to diskriminēs attiecībā uz Krieviju.

| (19) | Šajā sakarā ir atzīmēts tas, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 2117/2005 skaidri norādīts, ka normālo vērtību Ukrainas eksportētājiem un ražotājiem nosaka atbilstoši pamatregulas 2 panta 1. līdz 6. punktam vienīgi izmeklēšanās, kuras uzsāktas pēc 2005. gada 30. decembra, vai pamatojoties uz pieteikumu sākt izmeklēšanu, kurš iesniegts pēc iepriekšminētā datuma, vai pēc Kopienas iniciatīvas. Tā kā šīs procedūras sūdzība tika iesniegta 2005. gada 23. decembrī, ir skaidrs, ka nevar piemērot pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punkta noteikumus un ka tādējādi Ukrainas uzņēmumam, kas sadarbojās, jāpierāda atbilstība pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. No minētā panta formulējuma ir skaidrs, ka pienākums sniegt pierādījumus par atbilstību TER kritērijiem ir ražotājiem eksportētājiem, nevis sūdzības iesniedzējiem. Turklāt jāatzīmē, ka TER statusa piešķiršana konkrētai valstij tiek pamatota ar tās kopējā ekonomiskā stāvokļa novērtējumu, lai noteiktu, vai antidempinga izmeklēšanas nolūkā uz attiecīgajām izmaksām un cenām kopumā var paļauties. Citiem vārdiem sakot, tā nav katra atsevišķā uzņēmuma konkrētā stāvokļa novērtējums. Visbeidzot arguments, ka Ukraina tiks diskriminēta attiecībā pret Krieviju, nav pamatots, jo Krievija jau no 2002. gada tiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti. Šo iemeslu dēļ Kopiena ir noraidījusi Ukrainas ražotāja eksportētāja pieprasījumu un uzsākusi TER piešķiršanas procesu. |
| --- | --- |

(19)

Šajā sakarā ir atzīmēts tas, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 2117/2005 skaidri norādīts, ka normālo vērtību Ukrainas eksportētājiem un ražotājiem nosaka atbilstoši pamatregulas 2 panta 1. līdz 6. punktam vienīgi izmeklēšanās, kuras uzsāktas pēc 2005. gada 30. decembra, vai pamatojoties uz pieteikumu sākt izmeklēšanu, kurš iesniegts pēc iepriekšminētā datuma, vai pēc Kopienas iniciatīvas. Tā kā šīs procedūras sūdzība tika iesniegta 2005. gada 23. decembrī, ir skaidrs, ka nevar piemērot pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punkta noteikumus un ka tādējādi Ukrainas uzņēmumam, kas sadarbojās, jāpierāda atbilstība pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. No minētā panta formulējuma ir skaidrs, ka pienākums sniegt pierādījumus par atbilstību TER kritērijiem ir ražotājiem eksportētājiem, nevis sūdzības iesniedzējiem. Turklāt jāatzīmē, ka TER statusa piešķiršana konkrētai valstij tiek pamatota ar tās kopējā ekonomiskā stāvokļa novērtējumu, lai noteiktu, vai antidempinga izmeklēšanas nolūkā uz attiecīgajām izmaksām un cenām kopumā var paļauties. Citiem vārdiem sakot, tā nav katra atsevišķā uzņēmuma konkrētā stāvokļa novērtējums. Visbeidzot arguments, ka Ukraina tiks diskriminēta attiecībā pret Krieviju, nav pamatots, jo Krievija jau no 2002. gada tiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti. Šo iemeslu dēļ Kopiena ir noraidījusi Ukrainas ražotāja eksportētāja pieprasījumu un uzsākusi TER piešķiršanas procesu.

| (20) | Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija pieprasīja sniegt visu nepieciešamo informāciju un klātienē katrā attiecīgajā uzņēmumā pārbaudīja visu informāciju, kas norādīta pieprasījumā piešķirt TER. |
| --- | --- |

(20)

Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija pieprasīja sniegt visu nepieciešamo informāciju un klātienē katrā attiecīgajā uzņēmumā pārbaudīja visu informāciju, kas norādīta pieprasījumā piešķirt TER.

3.1.1.   TER noteikšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR

| (21) | Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou, pierādīja, ka tas atbilst pieciem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, un tam piešķīra TER. |
| --- | --- |

(21)

Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou, pierādīja, ka tas atbilst pieciem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, un tam piešķīra TER.

| (22) | Attiecībā uz pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas minēti 9. apsvērumā, viens neatbilda 1., 2. un 3. kritērijam, viens neatbilda 2. un 3. kritērijam, un trīs neatbilda 2. kritērijam. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas minēti 9. apsvērumā, viens neatbilda 1., 2. un 3. kritērijam, viens neatbilda 2. un 3. kritērijam, un trīs neatbilda 2. kritērijam.

| (23) | Visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja paust viedokli par iepriekš izklāstītajiem konstatējumiem. Četri uzņēmumi nepiekrita pieņemtajam lēmumam un pieprasīja piešķirt TER. |
| --- | --- |

(23)

Visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja paust viedokli par iepriekš izklāstītajiem konstatējumiem. Četri uzņēmumi nepiekrita pieņemtajam lēmumam un pieprasīja piešķirt TER.

| (24) | Ciktāl tas attiecas uz 1. kritēriju, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepierādīja savu atbilstību šim kritērijam. Jo īpaši nevienā izmeklēšanas posmā tas nepierādīja to, ka viens no diviem uzņēmuma akcionāriem ir faktiski samaksājis par akcijām, kuras iegūtas no valsts. Turklāt uzņēmums no valsts ieguva elektrību uz nelīgumiska pamata. Uzņēmums apstrīdēja konstatētos faktus, taču nesniedza pārbaudāmus pierādījumus par šiem jautājumiem. Tādēļ minētā uzņēmuma komentārus nevarēja ņemt vērā. Līdz ar to uzņēmums nav pierādījis savu atbilstību 1. kritērijam. |
| --- | --- |

(24)

Ciktāl tas attiecas uz 1. kritēriju, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepierādīja savu atbilstību šim kritērijam. Jo īpaši nevienā izmeklēšanas posmā tas nepierādīja to, ka viens no diviem uzņēmuma akcionāriem ir faktiski samaksājis par akcijām, kuras iegūtas no valsts. Turklāt uzņēmums no valsts ieguva elektrību uz nelīgumiska pamata. Uzņēmums apstrīdēja konstatētos faktus, taču nesniedza pārbaudāmus pierādījumus par šiem jautājumiem. Tādēļ minētā uzņēmuma komentārus nevarēja ņemt vērā. Līdz ar to uzņēmums nav pierādījis savu atbilstību 1. kritērijam.

| (25) | Attiecībā uz 2. kritēriju pieci uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tiem ir skaidra grāmatvedības uzskaite, kurai neatkarīgu revīziju veic saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Faktiski attiecīgās grāmatvedības uzskaites pārbaudē visos piecos gadījumos atklāja būtiskus trūkumus. Piemēram, uzņēmumi savās grāmatvedības uzskaitēs neatspoguļoja visus dažādos ieņēmumus un izdevumus, bet gan piemēroja ikmēneša ienākumu un izdevumu kompensēšanas darījumu paplašinātu sistēmu. Tie arī neievēroja grāmatvedības uzkrājumu principu. Faktiski minētie uzņēmumi sagrupēja mēneša operācijas un tās iegrāmatoja apkopojoši, nenorādot sīkāku informāciju par attiecīgajām atsevišķajām operācijām. Tā kā revidenti nav komentējuši šos SGS 1 pārkāpumus, grāmatvedības uzskaite nav revidēta atbilstoši SGS. Pēc šā fakta atklāšanas četri ražotāji eksportētāji turpināja iebilst, ka tie ir ievērojuši SGS, taču nesniedza pierādījumus tam, ka konstatējumi ir nepareizi. Līdz ar to tika secināts, ka visos gadījumos uzņēmumi nav pierādījuši, ka tie atbilst 2. kritērijam. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz 2. kritēriju pieci uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tiem ir skaidra grāmatvedības uzskaite, kurai neatkarīgu revīziju veic saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Faktiski attiecīgās grāmatvedības uzskaites pārbaudē visos piecos gadījumos atklāja būtiskus trūkumus. Piemēram, uzņēmumi savās grāmatvedības uzskaitēs neatspoguļoja visus dažādos ieņēmumus un izdevumus, bet gan piemēroja ikmēneša ienākumu un izdevumu kompensēšanas darījumu paplašinātu sistēmu. Tie arī neievēroja grāmatvedības uzkrājumu principu. Faktiski minētie uzņēmumi sagrupēja mēneša operācijas un tās iegrāmatoja apkopojoši, nenorādot sīkāku informāciju par attiecīgajām atsevišķajām operācijām. Tā kā revidenti nav komentējuši šos SGS 1 pārkāpumus, grāmatvedības uzskaite nav revidēta atbilstoši SGS. Pēc šā fakta atklāšanas četri ražotāji eksportētāji turpināja iebilst, ka tie ir ievērojuši SGS, taču nesniedza pierādījumus tam, ka konstatējumi ir nepareizi. Līdz ar to tika secināts, ka visos gadījumos uzņēmumi nav pierādījuši, ka tie atbilst 2. kritērijam.

| (26) | Divi uzņēmumi arī nevarēja pierādīt atbilstību 3. kritērijam. Klātienes pārbaudē šajos abos uzņēmumos tika konstatēts, ka tie nav izpildījuši līgumsaistības ar valsti attiecībā uz maksājumiem par zemes izmantošanu, lai gan šim apstāklim nav ne finansiāla, ne arī citāda ietekme uz uzņēmumiem. Turklāt tika konstatēts, ka viens uzņēmums IP laikā nomāja valstij piederošu zemi, par kuru tas no valsts nav oficiāli ieguvis zemes izmantošanas tiesības. Šo situāciju mainīja vienīgi pēc IP, taču tas izpaudās vienīgi tā, ka nomas maksa tika samazināta zem normālās likmes. Pēc minēta fakta atklāšanas divi Ķīnas ražotāji eksportētāji iebilda pret šiem konstatējumiem, taču jauno informāciju, ko šie uzņēmumi iesniedza un kas pamatotu viņu pieprasījumu, nevarēja pieņemt, jo tā nebija pārbaudāma. Līdz ar to abi uzņēmumi nav pierādījuši atbilstību 3. kritērijam. |
| --- | --- |

(26)

Divi uzņēmumi arī nevarēja pierādīt atbilstību 3. kritērijam. Klātienes pārbaudē šajos abos uzņēmumos tika konstatēts, ka tie nav izpildījuši līgumsaistības ar valsti attiecībā uz maksājumiem par zemes izmantošanu, lai gan šim apstāklim nav ne finansiāla, ne arī citāda ietekme uz uzņēmumiem. Turklāt tika konstatēts, ka viens uzņēmums IP laikā nomāja valstij piederošu zemi, par kuru tas no valsts nav oficiāli ieguvis zemes izmantošanas tiesības. Šo situāciju mainīja vienīgi pēc IP, taču tas izpaudās vienīgi tā, ka nomas maksa tika samazināta zem normālās likmes. Pēc minēta fakta atklāšanas divi Ķīnas ražotāji eksportētāji iebilda pret šiem konstatējumiem, taču jauno informāciju, ko šie uzņēmumi iesniedza un kas pamatotu viņu pieprasījumu, nevarēja pieņemt, jo tā nebija pārbaudāma. Līdz ar to abi uzņēmumi nav pierādījuši atbilstību 3. kritērijam.

| (27) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, vienīgi viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, proti, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, ir pierādījis atbilstību visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, un tam piešķīra TER, un, tā kā pārējie pieci ražotāji eksportētāji nav pierādījuši atbilstību visiem šādiem kritērijiem, tiem TER nevarēja piešķirt. |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, vienīgi viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, proti, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, ir pierādījis atbilstību visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, un tam piešķīra TER, un, tā kā pārējie pieci ražotāji eksportētāji nav pierādījuši atbilstību visiem šādiem kritērijiem, tiem TER nevarēja piešķirt.

3.1.2.   TER noteikšana attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju Ukrainā

| (28) | Vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, pierādīja, ka tas atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, un tam piešķīra TER. Ražotājam eksportētājam un Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja izteikt savu viedokli, taču komentāri netika saņemti. |
| --- | --- |

(28)

Vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, pierādīja, ka tas atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, un tam piešķīra TER. Ražotājam eksportētājam un Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja izteikt savu viedokli, taču komentāri netika saņemti.

3.2.   Atsevišķs režīms (AR)

| (29) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (30) | Visi ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. |
| --- | --- |

(30)

Visi ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER.

| (31) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka četri uzņēmumi ir izpildījuši visas pamatregulas 9. panta 5. punktā minētās prasības AR saņemšanai. |
| --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka četri uzņēmumi ir izpildījuši visas pamatregulas 9. panta 5. punktā minētās prasības AR saņemšanai.

| (32) | Tādēļ nolēma AR piešķirt šādiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR:






  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan, |
| --- | --- | --- |

(32)

Tādēļ nolēma AR piešķirt šādiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,

| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,

| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan,

| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.

| (33) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka viens uzņēmums nevar pierādīt, ka tas kopumā atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem AR saņemšanai. |
| --- | --- |

(33)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka viens uzņēmums nevar pierādīt, ka tas kopumā atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem AR saņemšanai.

| (34) | Tika konstatēts, ka informācija par tāda eksporta pārdošanas apjomu, kas veikts tieši vai ar Honkongā reģistrēta saistīta uzņēmuma starpniecību, nav pārbaudāma. Uzņēmums nesniedza pietiekamu informāciju par kopējo eksporta apjomu, kā arī attiecīgos atbilstošos eksporta rēķinus, lai gan šāda informācija tika pieprasīta. Turklāt sniegtā informācija par kopējo apgrozījumu, kā arī pārdevumiem iekšējā tirgū un eksporta pārdevumiem neatbilda pieejamajiem revīzijas ziņojumiem un uzņēmuma grāmatvedības uzskaitei. Uzņēmums arī nevarēja pierādīt piegādes galapunktus atbilstoši anketā norādītajiem. Tādējādi Komisija nevarēja pārbaudīt, vai uzņēmums var brīvi noteikt eksporta cenas un apjomu, kā arī pārdošanas noteikumus, kā izklāstīts pamatregulas 9. panta 5. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(34)

Tika konstatēts, ka informācija par tāda eksporta pārdošanas apjomu, kas veikts tieši vai ar Honkongā reģistrēta saistīta uzņēmuma starpniecību, nav pārbaudāma. Uzņēmums nesniedza pietiekamu informāciju par kopējo eksporta apjomu, kā arī attiecīgos atbilstošos eksporta rēķinus, lai gan šāda informācija tika pieprasīta. Turklāt sniegtā informācija par kopējo apgrozījumu, kā arī pārdevumiem iekšējā tirgū un eksporta pārdevumiem neatbilda pieejamajiem revīzijas ziņojumiem un uzņēmuma grāmatvedības uzskaitei. Uzņēmums arī nevarēja pierādīt piegādes galapunktus atbilstoši anketā norādītajiem. Tādējādi Komisija nevarēja pārbaudīt, vai uzņēmums var brīvi noteikt eksporta cenas un apjomu, kā arī pārdošanas noteikumus, kā izklāstīts pamatregulas 9. panta 5. punkta b) apakšpunktā.

3.3.   Normālā vērtība

3.3.1.   Analoga valsts

| (35) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, ja imports ir no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, un ja nevar piešķirt TER, pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētajām valstīm normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību analoga valstī. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, ja imports ir no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, un ja nevar piešķirt TER, pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētajām valstīm normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību analoga valstī.

| (36) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot Amerikas Savienotās Valstis (ASV) kā piemērotu analoga valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR un Ukrainu, un aicināja ieinteresētās personas sniegt komentārus. |
| --- | --- |

(36)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot Amerikas Savienotās Valstis (ASV) kā piemērotu analoga valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR un Ukrainu, un aicināja ieinteresētās personas sniegt komentārus.

| (37) | Komentārus saņēma no Ķīnas un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un tajos bija ieteikts par piemērotāku analogo valsti atzīt Taizemi, Indiju un Turciju. Galvenie iebildumi pret ASV bija atšķirības kopējā ekonomikas attīstībā, piekļuvē izejmateriāliem un to cenās, darba izmaksās un ražošanas metodēs, taču bija minētas arī atšķirības gludināmo dēļu iekšējā tirgus konkurences ziņā. Tika arī apgalvots, ka ASV gludināmo dēļu tirgus ir ārkārtīgi aizsargāts, mākslīgi paaugstinot cenas. |
| --- | --- |

(37)

Komentārus saņēma no Ķīnas un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un tajos bija ieteikts par piemērotāku analogo valsti atzīt Taizemi, Indiju un Turciju. Galvenie iebildumi pret ASV bija atšķirības kopējā ekonomikas attīstībā, piekļuvē izejmateriāliem un to cenās, darba izmaksās un ražošanas metodēs, taču bija minētas arī atšķirības gludināmo dēļu iekšējā tirgus konkurences ziņā. Tika arī apgalvots, ka ASV gludināmo dēļu tirgus ir ārkārtīgi aizsargāts, mākslīgi paaugstinot cenas.

| (38) | Komisija aicināja sadarboties ražotājus no ASV un no citām iespējamajām analogām valstīm, piemēram, Taizemes, Indija un Turcijas. Vēstules un attiecīgās anketas tika nosūtītas pieciem ASV uzņēmumiem, trīs Taizemes uzņēmumiem, pieciem Indijas uzņēmumiem un deviņiem Turcijas uzņēmumiem. No visiem šiem uzņēmumiem vienīgi viens Turcijas ražotājs noteiktajā termiņā iesniedza visu normālās vērtības noteikšanai nepieciešamo informāciju un piekrita sadarboties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(38)

Komisija aicināja sadarboties ražotājus no ASV un no citām iespējamajām analogām valstīm, piemēram, Taizemes, Indija un Turcijas. Vēstules un attiecīgās anketas tika nosūtītas pieciem ASV uzņēmumiem, trīs Taizemes uzņēmumiem, pieciem Indijas uzņēmumiem un deviņiem Turcijas uzņēmumiem. No visiem šiem uzņēmumiem vienīgi viens Turcijas ražotājs noteiktajā termiņā iesniedza visu normālās vērtības noteikšanai nepieciešamo informāciju un piekrita sadarboties izmeklēšanā.

| (39) | Izmeklēšanā konstatēts, ka Turcijā ir konkurētspējīgs gludināmo dēļu tirgus ar aptuveni 90 % no tirgus, kam piegādi veic liels skaits vietējo ražotāju, un pārējo daļu nodrošina imports no trešām valstīm. Turcijā ražošanas apjoms veido vairāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta apjoma uz Kopienu. Attiecībā uz Turcijas gludināmo dēļu kvalitāti un standartiem salīdzinājumā ar Ķīnas un Ukrainas ražojumiem netika konstatētas būtiskas atšķirības. Tāpēc Turcijas tirgu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR un Ukrainu. |
| --- | --- |

(39)

Izmeklēšanā konstatēts, ka Turcijā ir konkurētspējīgs gludināmo dēļu tirgus ar aptuveni 90 % no tirgus, kam piegādi veic liels skaits vietējo ražotāju, un pārējo daļu nodrošina imports no trešām valstīm. Turcijā ražošanas apjoms veido vairāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta apjoma uz Kopienu. Attiecībā uz Turcijas gludināmo dēļu kvalitāti un standartiem salīdzinājumā ar Ķīnas un Ukrainas ražojumiem netika konstatētas būtiskas atšķirības. Tāpēc Turcijas tirgu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR un Ukrainu.

| (40) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Turcija ir piemērota analoga valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Turcija ir piemērota analoga valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

3.3.2.   Normālās vērtības noteikšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts TER

| (41) | Attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju un vienīgo Ukrainas ražotāju eksportētāju, kam piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz šo uzņēmumu sniegtajiem datiem par pārdevumiem iekšējā tirgū un ražošanas pašizmaksu. Šie dati tika pārbaudīti attiecīgajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju un vienīgo Ukrainas ražotāju eksportētāju, kam piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz šo uzņēmumu sniegtajiem datiem par pārdevumiem iekšējā tirgū un ražošanas pašizmaksu. Šie dati tika pārbaudīti attiecīgajos uzņēmumos.

| (42) | Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu vispirms par katru ražotāju eksportētāju Komisija noteica, vai ir reprezentatīvs šāda veida ražojuma pārdevumu kopapjoms iekšējā tirgū, salīdzinot ar eksporta pārdevumu kopapjomu Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumu apjomu iekšējā tirgū uzskatīja par reprezentatīvu, ja pārdevumu iekšējā tirgū kopapjoms bija vismaz 5 % vai vairāk nekā 5 % no katra ražotāja eksportētāja preču pārdevuma kopapjoma eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu vispirms par katru ražotāju eksportētāju Komisija noteica, vai ir reprezentatīvs šāda veida ražojuma pārdevumu kopapjoms iekšējā tirgū, salīdzinot ar eksporta pārdevumu kopapjomu Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumu apjomu iekšējā tirgū uzskatīja par reprezentatīvu, ja pārdevumu iekšējā tirgū kopapjoms bija vismaz 5 % vai vairāk nekā 5 % no katra ražotāja eksportētāja preču pārdevuma kopapjoma eksportam uz Kopienu.

3.3.2.1.   Ķīnas Tautas Republika

| (43) | Tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāja eksportētāja, kuram piešķirts TER, pārdevumi iekšējā tirgū IP nav pietiekami reprezentatīvi. Tāpēc normālo vērtību nevar noteikt, pamatojoties uz attiecīgā ražotāja eksportētāja cenām eksporta valstī, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta pirmajā daļā. Līdz ar to ir jāizmanto cita metode. |
| --- | --- |

(43)

Tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāja eksportētāja, kuram piešķirts TER, pārdevumi iekšējā tirgū IP nav pietiekami reprezentatīvi. Tāpēc normālo vērtību nevar noteikt, pamatojoties uz attiecīgā ražotāja eksportētāja cenām eksporta valstī, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta pirmajā daļā. Līdz ar to ir jāizmanto cita metode.

| (44) | Ņemot vērā, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšējā tirgus cenas, saliktā normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz konkrētā ražotāja izmaksām. Tādējādi normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu aprēķina pēc eksportēto gludināmo dēļu veidu ražošanas izmaksām, kuras vajadzības gadījumā koriģē, pieskaitot samērīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās (TV un A) izmaksas un samērīgu peļņas normu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka atsevišķu izejmateriālu/daļu iepirkuma cena, īpaši tērauda izejmateriālu/daļu cena, kuru uzrāda šis uzņēmums, šķiet, ir mākslīgi zema, tādēļ papildus jāpārbauda ražošanas pašizmaksa, un provizoriskie atzinumi varētu būt jāpārskata, lai tos izmantotu galīgajos secinājumos. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšējā tirgus cenas, saliktā normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz konkrētā ražotāja izmaksām. Tādējādi normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu aprēķina pēc eksportēto gludināmo dēļu veidu ražošanas izmaksām, kuras vajadzības gadījumā koriģē, pieskaitot samērīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās (TV un A) izmaksas un samērīgu peļņas normu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka atsevišķu izejmateriālu/daļu iepirkuma cena, īpaši tērauda izejmateriālu/daļu cena, kuru uzrāda šis uzņēmums, šķiet, ir mākslīgi zema, tādēļ papildus jāpārbauda ražošanas pašizmaksa, un provizoriskie atzinumi varētu būt jāpārskata, lai tos izmantotu galīgajos secinājumos.

| (45) | Tā kā ražotāja eksportētāja, kam piešķirts TER, pārdevumi iekšējā tirgū nav reprezentatīvi, TV un A izmaksas un peļņa saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu bija jānosaka ar citu atbilstošu metodi. |
| --- | --- |

(45)

Tā kā ražotāja eksportētāja, kam piešķirts TER, pārdevumi iekšējā tirgū nav reprezentatīvi, TV un A izmaksas un peļņa saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu bija jānosaka ar citu atbilstošu metodi.

| (46) | Līdz ar to Komisija izmantoja analogās valsts ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kuram parastā tirdzniecības apritē bija pārdevumi iekšējā tirgū, TV un A izmaksas un peļņas likmi. Vidējās TV un A izmaksu un peļņas likmes, kas konstatētas Turcijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, tika pievienotas attiecīgā ražotāja eksportētāja eksportēto veidu ražošanas izmaksām, kā noteikts pamatregulas 2. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(46)

Līdz ar to Komisija izmantoja analogās valsts ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kuram parastā tirdzniecības apritē bija pārdevumi iekšējā tirgū, TV un A izmaksas un peļņas likmi. Vidējās TV un A izmaksu un peļņas likmes, kas konstatētas Turcijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, tika pievienotas attiecīgā ražotāja eksportētāja eksportēto veidu ražošanas izmaksām, kā noteikts pamatregulas 2. panta 3. punktā.

3.3.2.2.   Ukraina

| (47) | Tika konstatēts, ka vienīgā Ukrainas ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma pārdevumu kopapjoms vietējā tirgū IP laikā nebija reprezentatīvos daudzumos. Tāpēc normālo vērtību nevar noteikt, pamatojoties uz attiecīgā ražotāja eksportētāja cenām eksporta valstī, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta pirmajā daļā. Līdz ar to ir jāizmanto cita metode. |
| --- | --- |

(47)

Tika konstatēts, ka vienīgā Ukrainas ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma pārdevumu kopapjoms vietējā tirgū IP laikā nebija reprezentatīvos daudzumos. Tāpēc normālo vērtību nevar noteikt, pamatojoties uz attiecīgā ražotāja eksportētāja cenām eksporta valstī, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta pirmajā daļā. Līdz ar to ir jāizmanto cita metode.

| (48) | Tā kā ražotāja eksportētāja, kuram ir piešķirts TER, pārdevumi iekšējā tirgū ir nepietiekami un tā kā nav neviena cita Ukrainas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, TV un A izmaksas un peļņa jānosaka pēc citas piemērotas metodes saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā ražotāja eksportētāja, kuram ir piešķirts TER, pārdevumi iekšējā tirgū ir nepietiekami un tā kā nav neviena cita Ukrainas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, TV un A izmaksas un peļņa jānosaka pēc citas piemērotas metodes saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu.

| (49) | Līdz ar to Komisija izmantoja analogās valsts ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kuram parastā tirdzniecības apritē bija pārdevumi iekšējā tirgū, TV un A izmaksas un peļņas likmi. Vidējās TV un A izmaksu un peļņas likmes, kas konstatētas Turcijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, tika pievienotas attiecīgā ražotāja eksportētāja eksportēto veidu ražošanas izmaksām, kā noteikts pamatregulas 2. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(49)

Līdz ar to Komisija izmantoja analogās valsts ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kuram parastā tirdzniecības apritē bija pārdevumi iekšējā tirgū, TV un A izmaksas un peļņas likmi. Vidējās TV un A izmaksu un peļņas likmes, kas konstatētas Turcijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, tika pievienotas attiecīgā ražotāja eksportētāja eksportēto veidu ražošanas izmaksām, kā noteikts pamatregulas 2. panta 3. punktā.

3.3.3.   Normālās vērtības noteikšana analoga valstī

| (50) | Pēc Turcijas izraudzīšanas par analoga valsti normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz Turcijas uzņēmumā, kas sadarbojās, pārbaudītiem datiem. |
| --- | --- |

(50)

Pēc Turcijas izraudzīšanas par analoga valsti normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz Turcijas uzņēmumā, kas sadarbojās, pārbaudītiem datiem.

| (51) | Konstatēja, ka Turcijas ražotāja līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšējā tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, kuru uz Kopienu eksportēja ĶTR ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(51)

Konstatēja, ka Turcijas ražotāja līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšējā tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, kuru uz Kopienu eksportēja ĶTR ražotāji eksportētāji.

| (52) | Pārbaudīja arī to, vai pārdevumus iekšējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdevumu daļu. Pārbaude Turcijas ražotāja uzņēmumā parādīja, ka tā pārdevumi, pārdodot par neto pārdošanas cenu, kas ir līdzvērtīga vienas vienības izmaksām vai pārsniedz tās, veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā pārdevumu apjoma. Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar faktisko cenu iekšējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējais svērtais lielums cenām, kas izmantotas visiem šā ražojuma veida pārdevumiem iekšējā tirgū IP neatkarīgi no tā, vai pārdevumi ir vai nav bijuši rentabli. Turklāt konstatēts, ka šīs iekšējā tirgus cenas kopumā atbilst cita liela Turcijas ražotāja cenām, par kuru pārbaudes apmeklējumā klātienē analoga valstī tika iegūta konkrēta informācija. |
| --- | --- |

(52)

Pārbaudīja arī to, vai pārdevumus iekšējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdevumu daļu. Pārbaude Turcijas ražotāja uzņēmumā parādīja, ka tā pārdevumi, pārdodot par neto pārdošanas cenu, kas ir līdzvērtīga vienas vienības izmaksām vai pārsniedz tās, veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā pārdevumu apjoma. Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar faktisko cenu iekšējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējais svērtais lielums cenām, kas izmantotas visiem šā ražojuma veida pārdevumiem iekšējā tirgū IP neatkarīgi no tā, vai pārdevumi ir vai nav bijuši rentabli. Turklāt konstatēts, ka šīs iekšējā tirgus cenas kopumā atbilst cita liela Turcijas ražotāja cenām, par kuru pārbaudes apmeklējumā klātienē analoga valstī tika iegūta konkrēta informācija.

3.4.   Eksporta cena

3.4.1.   Ķīnas Tautas Republika

| (53) | Ražotāji eksportētāji eksporta pārdevumus uz Kopienu veica: i) tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā; ii) izmantojot nesaistītus tirdzniecības uzņēmumus ārpus Kopienas; un iii) izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus ārpus Kopienas. |
| --- | --- |

(53)

Ražotāji eksportētāji eksporta pārdevumus uz Kopienu veica: i) tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā; ii) izmantojot nesaistītus tirdzniecības uzņēmumus ārpus Kopienas; un iii) izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus ārpus Kopienas.

| (54) | Ja eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
  Ja eksporta pārdevumus uz Kopienu veica ar nesaistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, eksporta cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz ražojuma cenām, par kādām ražojumu eksportam pārdod tirdzniecības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(54)

Ja eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

Ja eksporta pārdevumus uz Kopienu veica ar nesaistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, eksporta cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz ražojuma cenām, par kādām ražojumu eksportam pārdod tirdzniecības uzņēmumiem.

| (55) | Ja eksporta pārdevumus uz Kopienu veica ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, eksporta cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz ražojuma cenām, par kādām saistītie tirdzniecības uzņēmumi pārdeva pirmajam neatkarīgam pircējam. |
| --- | --- |

(55)

Ja eksporta pārdevumus uz Kopienu veica ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, eksporta cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz ražojuma cenām, par kādām saistītie tirdzniecības uzņēmumi pārdeva pirmajam neatkarīgam pircējam.

| (56) | Viens ražotājs eksportētājs daļu attiecīgā ražojuma pārdeva ar Honkongas tirdzniecības uzņēmuma starpniecību. Honkongā reģistrētais uzņēmums nevarēja ar savu grāmatvedību skaidri pierādīt, ka norādītā eksporta cena neatkarīgiem klientiem Kopienā tika faktiski samaksāta. Turklāt klātienē nebija iespējams noteikt atbilstību starp Honkongas tirgotāja pirkumiem un revidētajiem pārskatiem par pārdevumiem uz Kopienu. Uzņēmumu informēja par to, ka ir nopietnas šaubas par to, ka ar saistītā uzņēmuma Honkongā starpniecību veiktie pārdevumi uz Kopienu ir uzskaitīti precīzi un ka šie pārdevumi netiks ņemti vērā provizoriskā dempinga aprēķinā. Uzņēmumam tika dota iespēja izteikt komentārus, taču tas nesniedza pierādījumus, uz kuru pamata varētu grozīt sākotnējos konstatējumus. Tādēļ minētie eksporta darījumi netika ņemti vērā, un eksporta cena pamatojās vienīgi uz pārdevumu cenām, kas veikti tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā vai ar nesaistītiem tirdzniecības uzņēmumiem ārpus ĶTR un Kopienas. |
| --- | --- |

(56)

Viens ražotājs eksportētājs daļu attiecīgā ražojuma pārdeva ar Honkongas tirdzniecības uzņēmuma starpniecību. Honkongā reģistrētais uzņēmums nevarēja ar savu grāmatvedību skaidri pierādīt, ka norādītā eksporta cena neatkarīgiem klientiem Kopienā tika faktiski samaksāta. Turklāt klātienē nebija iespējams noteikt atbilstību starp Honkongas tirgotāja pirkumiem un revidētajiem pārskatiem par pārdevumiem uz Kopienu. Uzņēmumu informēja par to, ka ir nopietnas šaubas par to, ka ar saistītā uzņēmuma Honkongā starpniecību veiktie pārdevumi uz Kopienu ir uzskaitīti precīzi un ka šie pārdevumi netiks ņemti vērā provizoriskā dempinga aprēķinā. Uzņēmumam tika dota iespēja izteikt komentārus, taču tas nesniedza pierādījumus, uz kuru pamata varētu grozīt sākotnējos konstatējumus. Tādēļ minētie eksporta darījumi netika ņemti vērā, un eksporta cena pamatojās vienīgi uz pārdevumu cenām, kas veikti tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā vai ar nesaistītiem tirdzniecības uzņēmumiem ārpus ĶTR un Kopienas.

| (57) | Viens ražotājs eksportētājs neveica attiecīgā ražojuma tiešus pārdevumus. Tas attiecīgo ražojumu pārdeva ar ĶTR nesaistīto uzņēmumu starpniecību vai ar ĶTR saistīto uzņēmumu starpniecību. Tā kā pārdevumu, kas veikti ar saistītajām personām, galamērķa valsti nevarēja pierādīt, šos pārdevumus provizoriski neņēma vērā un eksporta cenu noteica, pamatojoties vienīgi uz pārdevumiem, kas veikti ar saistītā tirdzniecības uzņēmuma starpniecību, kurš varēja pierādīt savu pārdevumu galamērķa valsti. Uzņēmums tika attiecīgi informēts, un tam tika dota iespēja izteikt savu viedokli. Komentāri nav mainījuši šo sākotnējo secinājumu. |
| --- | --- |

(57)

Viens ražotājs eksportētājs neveica attiecīgā ražojuma tiešus pārdevumus. Tas attiecīgo ražojumu pārdeva ar ĶTR nesaistīto uzņēmumu starpniecību vai ar ĶTR saistīto uzņēmumu starpniecību. Tā kā pārdevumu, kas veikti ar saistītajām personām, galamērķa valsti nevarēja pierādīt, šos pārdevumus provizoriski neņēma vērā un eksporta cenu noteica, pamatojoties vienīgi uz pārdevumiem, kas veikti ar saistītā tirdzniecības uzņēmuma starpniecību, kurš varēja pierādīt savu pārdevumu galamērķa valsti. Uzņēmums tika attiecīgi informēts, un tam tika dota iespēja izteikt savu viedokli. Komentāri nav mainījuši šo sākotnējo secinājumu.

| (58) | Kā tas skaidrots iepriekš 33. apsvērumā par AR analīzi, viens ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt un pamatot savus faktiskos eksporta pārdevumus. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tā eksporta pārdevumi netika ņemti vērā un eksporta cenas no ĶTR uz Kopienu noteikšanā norādītās cenas nevarēja izmantot. Uzņēmums tika attiecīgi informēts, un tam tika dota iespēja izteikt savu viedokli. Tomēr komentāri izmeklēšanas konstatējumus nemainīja un, tā kā nebija citu pieejamu avotu, lai noteiktu uzņēmuma eksportu uz Kopienu, uzskatīja par atbilstošu tā eksporta informāciju neņemt vērā un dempinga starpību noteikt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (skatīt 65. apsvērumu). |
| --- | --- |

(58)

Kā tas skaidrots iepriekš 33. apsvērumā par AR analīzi, viens ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt un pamatot savus faktiskos eksporta pārdevumus. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tā eksporta pārdevumi netika ņemti vērā un eksporta cenas no ĶTR uz Kopienu noteikšanā norādītās cenas nevarēja izmantot. Uzņēmums tika attiecīgi informēts, un tam tika dota iespēja izteikt savu viedokli. Tomēr komentāri izmeklēšanas konstatējumus nemainīja un, tā kā nebija citu pieejamu avotu, lai noteiktu uzņēmuma eksportu uz Kopienu, uzskatīja par atbilstošu tā eksporta informāciju neņemt vērā un dempinga starpību noteikt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (skatīt 65. apsvērumu).

3.4.2.   Ukraina

| (59) | Visi vienīgā Ukrainas eksportētāja eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti ar saistītā uzņēmuma, kas atrodas ārpus Kopienas, starpniecību. Šis saistītais uzņēmums veica visas importa funkcijas preču ievešanai brīvā apgrozībā Kopienā, un tādējādi tas jāuzskata par saistīto importētāju. Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, ņemot par pamatu cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi pārdeva neatkarīgam pircējam. Šajā sakarā tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā visas izmaksas, ieskaitot visas nodevas un nodokļus, kas rodas starp importēšanu un tālāko pārdošanu, kā arī neatkarīgo importētāju, kas sadarbojās, parasti gūto peļņu, un lai noteiktu ticamu eksporta cenu. |
| --- | --- |

(59)

Visi vienīgā Ukrainas eksportētāja eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti ar saistītā uzņēmuma, kas atrodas ārpus Kopienas, starpniecību. Šis saistītais uzņēmums veica visas importa funkcijas preču ievešanai brīvā apgrozībā Kopienā, un tādējādi tas jāuzskata par saistīto importētāju. Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, ņemot par pamatu cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi pārdeva neatkarīgam pircējam. Šajā sakarā tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā visas izmaksas, ieskaitot visas nodevas un nodokļus, kas rodas starp importēšanu un tālāko pārdošanu, kā arī neatkarīgo importētāju, kas sadarbojās, parasti gūto peļņu, un lai noteiktu ticamu eksporta cenu.

3.5.   Salīdzinājums

| (60) | Normālo un eksporta cenu salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(60)

Normālo un eksporta cenu salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenu.

| (61) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Visiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgos un pamatotos gadījumos tika attiecinātas korekcijas attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, kredīta izmaksās, garantiju izmaksās un komisijas maksās. |
| --- | --- |

(61)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Visiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgos un pamatotos gadījumos tika attiecinātas korekcijas attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, kredīta izmaksās, garantiju izmaksās un komisijas maksās.

| (62) | Attiecībā uz normālo vērtību, kas ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, pamatojas uz analoga valsti, izmeklēšanā konstatēts, ka Turcijas gludināmie dēļi vairumā gadījumu ir aprīkoti ar kontaktligzdu un auklas balsteni, taču vairākumam Ķīnas ražojumu šāda aprīkojuma nav. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu Turcijas cenām tika veikta attiecīga korekcija, lai novērstu šīs starpības ietekmi. Tika konstatētas arī dažas atšķirības tirdzniecības līmenī. Konstatēts, ka Turcijas iekšējā tirgū gludināmos dēļus parasti piegādā tieši mazumtirgotājiem un tādējādi daudzums vienā pasūtījumā/piegādē ir būtiski zemāks salīdzinājumā ar to, kas veikts ar lielu mazumtirgotāju ķēdes importētāju/tirgotāju vai izplatīšanas/apgādes centru starpniecību, kā tas ir Ķīnas eksporta pārdevumu gadījumā. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu Turcijas cenām tika veikta attiecīga korekcija, lai novērstu šo starpību ietekmi. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz normālo vērtību, kas ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, pamatojas uz analoga valsti, izmeklēšanā konstatēts, ka Turcijas gludināmie dēļi vairumā gadījumu ir aprīkoti ar kontaktligzdu un auklas balsteni, taču vairākumam Ķīnas ražojumu šāda aprīkojuma nav. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu Turcijas cenām tika veikta attiecīga korekcija, lai novērstu šīs starpības ietekmi. Tika konstatētas arī dažas atšķirības tirdzniecības līmenī. Konstatēts, ka Turcijas iekšējā tirgū gludināmos dēļus parasti piegādā tieši mazumtirgotājiem un tādējādi daudzums vienā pasūtījumā/piegādē ir būtiski zemāks salīdzinājumā ar to, kas veikts ar lielu mazumtirgotāju ķēdes importētāju/tirgotāju vai izplatīšanas/apgādes centru starpniecību, kā tas ir Ķīnas eksporta pārdevumu gadījumā. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu Turcijas cenām tika veikta attiecīga korekcija, lai novērstu šo starpību ietekmi.

3.6.   Dempinga starpība

3.6.1.   Vispārējā metodika

| (63) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš. Jāatzīmē, ka abās valstīs nebija citu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kā vienīgi tie, kam piešķirts TER vai AR. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš. Jāatzīmē, ka abās valstīs nebija citu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kā vienīgi tie, kam piešķirts TER vai AR.

| (64) | Lai noteiktu dempinga starpību visiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vispirms noteica līmeni, kādā uzņēmums nesadarbojās. Šajā nolūkā eksporta uz Kopienu apjoms, ko norādīja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tika salīdzināts ar atbilstošo importa apjomu, kas noteikts pamatojoties uz sūdzību un konkrētu informāciju, kas apkopota no attiecīgo valstu citiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Jāatzīmē, ka nav precīzas Eurostat importa statistikas par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(64)

Lai noteiktu dempinga starpību visiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vispirms noteica līmeni, kādā uzņēmums nesadarbojās. Šajā nolūkā eksporta uz Kopienu apjoms, ko norādīja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tika salīdzināts ar atbilstošo importa apjomu, kas noteikts pamatojoties uz sūdzību un konkrētu informāciju, kas apkopota no attiecīgo valstu citiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Jāatzīmē, ka nav precīzas Eurostat importa statistikas par attiecīgo ražojumu.

| (65) | Ja sadarbības līmenis ir zems, t. i., mazāks par 80 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta, ko attiecināja uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, uzskatīja par piemērotu dempinga starpību citiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, noteikt augstākā līmenī nekā ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Tāpēc šādos gadījumos dempinga starpību noteica tādā līmenī, kas atbilda visvairāk pārdoto ražojuma veidu vidējai svērtajai dempinga starpībai ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem ir visaugstākā dempinga starpība. To uzskatīja par atbilstošu, jo bija pamats uzskatīt, ka nesadarbošanās zemo līmeni rada tas, ka ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, valstī, uz kuru attiecas izmeklēšana, kopumā īstenojuši dempingu augstākā līmenī nekā ikviens ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Turklāt nekas neliecināja par to, ka kāds uzņēmums, kurš nesadarbojās, īstenotu dempingu zemākā līmenī. |
| --- | --- |

(65)

Ja sadarbības līmenis ir zems, t. i., mazāks par 80 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta, ko attiecināja uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, uzskatīja par piemērotu dempinga starpību citiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, noteikt augstākā līmenī nekā ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Tāpēc šādos gadījumos dempinga starpību noteica tādā līmenī, kas atbilda visvairāk pārdoto ražojuma veidu vidējai svērtajai dempinga starpībai ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem ir visaugstākā dempinga starpība. To uzskatīja par atbilstošu, jo bija pamats uzskatīt, ka nesadarbošanās zemo līmeni rada tas, ka ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, valstī, uz kuru attiecas izmeklēšana, kopumā īstenojuši dempingu augstākā līmenī nekā ikviens ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Turklāt nekas neliecināja par to, ka kāds uzņēmums, kurš nesadarbojās, īstenotu dempingu zemākā līmenī.

| (66) | Ja sadarbošanās līmenis ir augsts, t. i., 80 % vai vairāk no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta, ko attiecināja uz ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, uzskatīja par piemērotu dempinga starpību citiem ražotājiem eksportētājiem noteikt augstākās dempinga starpības līmenī, kas attiecīgajā valstī noteikta ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(66)

Ja sadarbošanās līmenis ir augsts, t. i., 80 % vai vairāk no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta, ko attiecināja uz ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, uzskatīja par piemērotu dempinga starpību citiem ražotājiem eksportētājiem noteikt augstākās dempinga starpības līmenī, kas attiecīgajā valstī noteikta ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

3.6.2.   Dempinga starpība

3.6.2.1.   Ķīnas Tautas Republika

| (67) | Pamatojoties uz sūdzību un pieejamo informāciju no ražotājiem eksportētājiem, kas pieteicās un sākotnējā posmā sniedza konkrētu informāciju, provizoriski secināja, ka sadarbības līmenis bija zemāks par 80 %. Tādēļ tika izmantota 65. apsvērumā aprakstītā metodika, lai noteiktu dempinga starpību valsts mērogā. |
| --- | --- |

(67)

Pamatojoties uz sūdzību un pieejamo informāciju no ražotājiem eksportētājiem, kas pieteicās un sākotnējā posmā sniedza konkrētu informāciju, provizoriski secināja, ka sadarbības līmenis bija zemāks par 80 %. Tādēļ tika izmantota 65. apsvērumā aprakstītā metodika, lai noteiktu dempinga starpību valsts mērogā.

| (68) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %, |
| --- | --- | --- |

(68)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %,

| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %,

| — | Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou: 0 %, |
| --- | --- |

—

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou: 0 %,

| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %, |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %,

| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %,

| — | visi pārējie uzņēmumi: 38,1 %. |
| --- | --- |

—

visi pārējie uzņēmumi: 38,1 %.

| (69) | Vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kam ir piešķirts TER, proti, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, provizoriski noteikts, ka eksporta pārdevumus neveica par dempinga cenām. Šajā sakarā jāatgādina, ka provizoriskie secinājumi varētu būt jāpārskata, lai izmantotu jebkurā galīgajā secinājumā to iemeslu dēļ, kas skaidroti 44. apsvērumā. |
| --- | --- |

(69)

Vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kam ir piešķirts TER, proti, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, provizoriski noteikts, ka eksporta pārdevumus neveica par dempinga cenām. Šajā sakarā jāatgādina, ka provizoriskie secinājumi varētu būt jāpārskata, lai izmantotu jebkurā galīgajā secinājumā to iemeslu dēļ, kas skaidroti 44. apsvērumā.

3.6.2.2.   Ukraina

| (70) | Pamatojoties uz sūdzību un pieejamo informāciju no ražotājiem eksportētājiem, kas pieteicās un sākotnējā posmā sniedza konkrētu informāciju, provizoriski secināja, ka sadarbības līmenis bija augstāks par 80 %. Faktiski, šķiet, ka Eurogold Industries Ltd ir vienīgais Ukrainas gludināmo dēļu ražotājs eksportētājs, un nav konstatēts, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši atturētos no sadarbības. Tādēļ tika izmantota 66. apsvērumā aprakstītā metodika, lai noteiktu dempinga starpību visiem citiem Ukrainas attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(70)

Pamatojoties uz sūdzību un pieejamo informāciju no ražotājiem eksportētājiem, kas pieteicās un sākotnējā posmā sniedza konkrētu informāciju, provizoriski secināja, ka sadarbības līmenis bija augstāks par 80 %. Faktiski, šķiet, ka Eurogold Industries Ltd ir vienīgais Ukrainas gludināmo dēļu ražotājs eksportētājs, un nav konstatēts, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši atturētos no sadarbības. Tādēļ tika izmantota 66. apsvērumā aprakstītā metodika, lai noteiktu dempinga starpību visiem citiem Ukrainas attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem.

| (71) | Pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:






  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %, |
| --- | --- | --- |

(71)

Pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %,

| — | visi pārējie uzņēmumi: 17,3 %. |
| --- | --- |

—

visi pārējie uzņēmumi: 17,3 %.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Kopienas ražošana

| (72) | Izmeklēšanas provizoriskajos secinājumos noteikts, ka līdzīgo ražojumu Kopienā ražo vismaz trīsdesmit mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Lielākā daļa Kopienas ražošanas atrodas Itālijā, Polijā un Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(72)

Izmeklēšanas provizoriskajos secinājumos noteikts, ka līdzīgo ražojumu Kopienā ražo vismaz trīsdesmit mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Lielākā daļa Kopienas ražošanas atrodas Itālijā, Polijā un Apvienotajā Karalistē.

| (73) | Lai gan Kopienas tirgū ir vairāki ražotāji, koncentrācijas līmenis ir salīdzinoši augsts, kā tas redzams no fakta, ka piecu lielāko ražotāju ražojumi veido vairāk nekā 50 % no Kopienas kopējā faktiskā ražošanas apjoma. Visu iepriekš minēto uzņēmumu ražojumi veido Kopienas kopējo ražošanu. |
| --- | --- |

(73)

Lai gan Kopienas tirgū ir vairāki ražotāji, koncentrācijas līmenis ir salīdzinoši augsts, kā tas redzams no fakta, ka piecu lielāko ražotāju ražojumi veido vairāk nekā 50 % no Kopienas kopējā faktiskā ražošanas apjoma. Visu iepriekš minēto uzņēmumu ražojumi veido Kopienas kopējo ražošanu.

4.2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (74) | Sūdzību iesniedza trīs Kopienas ražotāji, kas pārstāv Kopienas līdzīgā ražojuma ražošanas nozares ražotāju vairākumu, kas šajā gadījumā ir vairāk nekā 40 %. |
| --- | --- |

(74)

Sūdzību iesniedza trīs Kopienas ražotāji, kas pārstāv Kopienas līdzīgā ražojuma ražošanas nozares ražotāju vairākumu, kas šajā gadījumā ir vairāk nekā 40 %.

| (75) | Sūdzības iesniedzēji un vēl viens Kopienas ražotājs izmeklēšanā pilnībā sadarbojās (skatīt 9. apsvērumu). Šie četri uzņēmumi pārstāvēja vairāk nekā 45 % no līdzīgā ražojuma zināmās Kopienas kopējās ražošanas. Viens no Kopienas ražotājiem IP veica importu no ĶTR. Tomēr importēšana nav tā galvenā darbības joma, un tika uzskatīts, ka šis imports veikts kā reakcija uz importa pieplūdumu par dempinga zemām cenām, jo īpaši, lai saglabātu zemākās kategorijas ražojumu konkurētspēju. Tādēļ neuzskatīja par piemērotu šo ražotāju izslēgt no Kopienas ražošanas nozares definīcijas. |
| --- | --- |

(75)

Sūdzības iesniedzēji un vēl viens Kopienas ražotājs izmeklēšanā pilnībā sadarbojās (skatīt 9. apsvērumu). Šie četri uzņēmumi pārstāvēja vairāk nekā 45 % no līdzīgā ražojuma zināmās Kopienas kopējās ražošanas. Viens no Kopienas ražotājiem IP veica importu no ĶTR. Tomēr importēšana nav tā galvenā darbības joma, un tika uzskatīts, ka šis imports veikts kā reakcija uz importa pieplūdumu par dempinga zemām cenām, jo īpaši, lai saglabātu zemākās kategorijas ražojumu konkurētspēju. Tādēļ neuzskatīja par piemērotu šo ražotāju izslēgt no Kopienas ražošanas nozares definīcijas.

| (76) | Pamatojoties uz šo, tiek uzskatīts, ka 75. apsvērumā minētie ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Turpmāk tekstā tie minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(76)

Pamatojoties uz šo, tiek uzskatīts, ka 75. apsvērumā minētie ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Turpmāk tekstā tie minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”.

4.3.   Kopienas patēriņš

| (77) | Jāatgādina, ka nav precīzas Eurostat importa statistikas par attiecīgo ražojumu. Turklāt nav norādes par ievērojamiem gludināmo dēļu importa daudzumiem no citām valstīm, kas nav ĶTR un Ukraina (attiecīgās valstis). Tādējādi Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz šādu informāciju:






  — | Kopienas ražošanas nozarē ražotā līdzīgā ražojuma Kopienā pārdotais apjoms, |
| --- | --- | --- |

(77)

Jāatgādina, ka nav precīzas Eurostat importa statistikas par attiecīgo ražojumu. Turklāt nav norādes par ievērojamiem gludināmo dēļu importa daudzumiem no citām valstīm, kas nav ĶTR un Ukraina (attiecīgās valstis). Tādējādi Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz šādu informāciju:

—

Kopienas ražošanas nozarē ražotā līdzīgā ražojuma Kopienā pārdotais apjoms,

| — | citu zināmo Kopienas ražotāju ražotā līdzīgā ražojuma Kopienā pārdotais apjoms, |
| --- | --- |

—

citu zināmo Kopienas ražotāju ražotā līdzīgā ražojuma Kopienā pārdotais apjoms,

| — | Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma importa apjoms Kopienā, |
| --- | --- |

—

Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma importa apjoms Kopienā,

| — | citu zināmo Ķīnas ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma importa apjoms Kopienā. |
| --- | --- |

—

citu zināmo Ķīnas ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma importa apjoms Kopienā.

Pamatojoties uz šo, Kopienas patēriņš attīstījies šādi:

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (vienības) | 6 684 000 | 6 795 000 | 7 187 000 | 8 557 000 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 102 | 108 | 128 |
| Avots: Kopienas ražošanas nozares un Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem, informācija, kas iegūta no citiem Kopienas ražotājiem un citiem Ķīnas ražotājiem eksportētajiem. |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Patēriņš (vienības)

6 684 000

6 795 000

7 187 000

8 557 000

Indekss: 2002. g. = 100

100

102

108

128

Avots: Kopienas ražošanas nozares un Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem, informācija, kas iegūta no citiem Kopienas ražotājiem un citiem Ķīnas ražotājiem eksportētajiem.

| (78) | Gludināmo dēļu patēriņš Kopienā no 2002. gada līdz IP pieauga par 28 %, ar straujāko pieaugumu laikposmā starp 2004. gadu un IP. Kopējais nepārtrauktais pieaugums galvenokārt skaidrojams ar pieaugošu patēriņu jaunajās dalībvalstīs, lai gan pieaugumu IP laikā var pamatot ar palielinātu zemas cenas importu no ĶTR un Ukrainas, ko veica atsevišķi citkārt tradicionālie Kopienas ražotāji, kas pārorientējušies uz importēšanu, un tāpēc palielināja savus krājumus. |
| --- | --- |

(78)

Gludināmo dēļu patēriņš Kopienā no 2002. gada līdz IP pieauga par 28 %, ar straujāko pieaugumu laikposmā starp 2004. gadu un IP. Kopējais nepārtrauktais pieaugums galvenokārt skaidrojams ar pieaugošu patēriņu jaunajās dalībvalstīs, lai gan pieaugumu IP laikā var pamatot ar palielinātu zemas cenas importu no ĶTR un Ukrainas, ko veica atsevišķi citkārt tradicionālie Kopienas ražotāji, kas pārorientējušies uz importēšanu, un tāpēc palielināja savus krājumus.

4.4.   Imports no attiecīgajām valstīm

4.4.1.   Attiecīgā dempinga importa ietekmes novērtējums kopumā

| (79) | Komisija izskatīja, vai dempinga importa ietekme no attiecīgajām valstīm jāvērtē kopumā, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 3. panta 4. punktā. Šajā pantā noteikts, ka, ja vienlaicīgi antidempinga izmeklēšanai tiek pakļauts kādas preces imports no divām vai vairākām valstīm, šāda importa ietekmi vērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un b) importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpēju konkurenci un importēto ražojumu un līdzīgu Kopienas ražojumu konkurenci. |
| --- | --- |

(79)

Komisija izskatīja, vai dempinga importa ietekme no attiecīgajām valstīm jāvērtē kopumā, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 3. panta 4. punktā. Šajā pantā noteikts, ka, ja vienlaicīgi antidempinga izmeklēšanai tiek pakļauts kādas preces imports no divām vai vairākām valstīm, šāda importa ietekmi vērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un b) importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpēju konkurenci un importēto ražojumu un līdzīgu Kopienas ražojumu konkurenci.

| (80) | Jāatgādina konstatējums, ka no viena Ķīnas ražotāja eksportētāja veiktais imports nebija par dempinga cenām. Tādēļ šo importu neuzskatīja par importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(80)

Jāatgādina konstatējums, ka no viena Ķīnas ražotāja eksportētāja veiktais imports nebija par dempinga cenām. Tādēļ šo importu neuzskatīja par importu par dempinga cenām.

| (81) | Noteiktā dempinga starpība attiecībā uz dempinga importu no katras attiecīgās valsts ir lielāka nekā de minimis. Turklāt dempinga importa apjoms no katras šādas valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(81)

Noteiktā dempinga starpība attiecībā uz dempinga importu no katras attiecīgās valsts ir lielāka nekā de minimis. Turklāt dempinga importa apjoms no katras šādas valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē.

| (82) | Izmeklēšanā vēl tika konstatēts, ka konkurences apstākļi ir līdzīgi gan dempinga importam, gan dempinga importam un līdzīgiem Kopienas ražojumiem. Tika konstatēts, ka neatkarīgi no izcelsmes gludināmie dēļi, ko ražoja/pārdeva attiecīgās valstis, un gludināmie dēļi, ko ražoja/pārdeva Kopienas ražošanas nozare, savstarpēji konkurē pamatīpašību, savstarpējas aizvietojamības ziņā (pēc pircēju viedokļa), un tos izplata pa tiem pašiem izplatīšanas kanāliem. |
| --- | --- |

(82)

Izmeklēšanā vēl tika konstatēts, ka konkurences apstākļi ir līdzīgi gan dempinga importam, gan dempinga importam un līdzīgiem Kopienas ražojumiem. Tika konstatēts, ka neatkarīgi no izcelsmes gludināmie dēļi, ko ražoja/pārdeva attiecīgās valstis, un gludināmie dēļi, ko ražoja/pārdeva Kopienas ražošanas nozare, savstarpēji konkurē pamatīpašību, savstarpējas aizvietojamības ziņā (pēc pircēju viedokļa), un tos izplata pa tiem pašiem izplatīšanas kanāliem.

| (83) | Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka šajā gadījumā netika izpildīti nosacījumi novērtējumam kopumā, jo ir būtiskas no ĶTR un Ukrainas veiktā importa atšķirības cenu ziņā un atšķiras tā izturēšanās tirgū. |
| --- | --- |

(83)

Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka šajā gadījumā netika izpildīti nosacījumi novērtējumam kopumā, jo ir būtiskas no ĶTR un Ukrainas veiktā importa atšķirības cenu ziņā un atšķiras tā izturēšanās tirgū.

| (84) | Jāatzīmē, ka attiecībā uz cenām, cenu līmeņu absolūtā atšķirība starp abām valstīm nav izšķirīga saistībā ar novērtējumu kopumā. To patiešām var izskaidrot ar dažādiem faktoriem, piemēram, ar dažādu ražojumu sajaukumu. Svarīga ir cenu attīstība attiecīgajā periodā, un tā abām valstīm ir salīdzināma. Faktiski vidējā importa cena no ĶTR un Ukrainas palielinājās par 27 % un 12 % attiecīgi starp 2002. gadu (2003. gadu – Ukrainas gadījumā) un IP. |
| --- | --- |

(84)

Jāatzīmē, ka attiecībā uz cenām, cenu līmeņu absolūtā atšķirība starp abām valstīm nav izšķirīga saistībā ar novērtējumu kopumā. To patiešām var izskaidrot ar dažādiem faktoriem, piemēram, ar dažādu ražojumu sajaukumu. Svarīga ir cenu attīstība attiecīgajā periodā, un tā abām valstīm ir salīdzināma. Faktiski vidējā importa cena no ĶTR un Ukrainas palielinājās par 27 % un 12 % attiecīgi starp 2002. gadu (2003. gadu – Ukrainas gadījumā) un IP.

| (85) | Ciktāl tas attiecas uz izturēšanos tirgū, kā jau iepriekš minēts 82. apsvērumā, nav konstatētas būtiskas atšķirības ražojuma pamatīpašību, izplatīšanas kanālu u. c. ziņā. |
| --- | --- |

(85)

Ciktāl tas attiecas uz izturēšanos tirgū, kā jau iepriekš minēts 82. apsvērumā, nav konstatētas būtiskas atšķirības ražojuma pamatīpašību, izplatīšanas kanālu u. c. ziņā.

| (86) | Pamatojoties uz šo, provizoriski secināja, ka ir izpildīti visi kumulācijas nosacījumi un, lai analizētu zaudējumus, atbilstoši kopīgi jānovērtē ietekme, ko rada attiecīgo valstu izcelsmes dempinga imports. |
| --- | --- |

(86)

Pamatojoties uz šo, provizoriski secināja, ka ir izpildīti visi kumulācijas nosacījumi un, lai analizētu zaudējumus, atbilstoši kopīgi jānovērtē ietekme, ko rada attiecīgo valstu izcelsmes dempinga imports.

4.4.2.   Attiecīgo valstu dempinga importa apjoms, cena un tirgus daļa

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (vienības) | 431 000 | 858 300 | 2 388 600 | 4 120 800 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 199 | 554 | 956 |
| Avots: Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem, informācija, kas iegūta no citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Imports (vienības)

431 000

858 300

2 388 600

4 120 800

Indekss: 2002. g. = 100

100

199

554

956

Avots: Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem, informācija, kas iegūta no citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

| (87) | Attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā laikposmā ievērojami pieaudzis. IP imports palielinājās par vairāk nekā 850 % kopš 2002. gada. |
| --- | --- |

(87)

Attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā laikposmā ievērojami pieaudzis. IP imports palielinājās par vairāk nekā 850 % kopš 2002. gada.

| (88) | Jāatzīmē, ka 2002. gadā imports no Ukrainas netika veikts. Vienīgais Ukrainas gludināmo dēļu ražotājs darbību uzsāka 2003. gadā. Ievedumi no Ukrainas 2004. gadā strauji palielinājās par vairāk nekā 400 %. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā importa cena (EUR/vienība) | 4,91 | 6,15 | 6,34 | 6,53 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 125 | 129 | 133 |
| Avots: Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(88)

Jāatzīmē, ka 2002. gadā imports no Ukrainas netika veikts. Vienīgais Ukrainas gludināmo dēļu ražotājs darbību uzsāka 2003. gadā. Ievedumi no Ukrainas 2004. gadā strauji palielinājās par vairāk nekā 400 %.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Vidējā importa cena (EUR/vienība)

4,91

6,15

6,34

6,53

Indekss: 2002. g. = 100

100

125

129

133

Avots: Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem.

| (89) | Visā attiecīgajā periodā vidējā importa cena palielinājās. Tomēr tā saglabājās būtiski zemāka par Kopienas ražošanas nozares vidējām cenām (skatīt atbilstošo tabulu un 99. apsvērumu). IP vidējā importa cena bija par vairāk nekā 40 % zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares vidējā cena. |
| --- | --- |

(89)

Visā attiecīgajā periodā vidējā importa cena palielinājās. Tomēr tā saglabājās būtiski zemāka par Kopienas ražošanas nozares vidējām cenām (skatīt atbilstošo tabulu un 99. apsvērumu). IP vidējā importa cena bija par vairāk nekā 40 % zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares vidējā cena.

| (90) | Importa cenu palielināšanos var saistīt ar šādiem faktoriem.
  Notika ĶTR eksportētāju nozīmīga pārorientēšanās uz tirgus vidējo un augstāko kategoriju. Kā jau iepriekš minēts 78. apsvērumā, daži tradicionālie Kopienas ražotāji būtiski pazemināja vai pārtrauca savu ražošanu Kopienā un sāka importēšanu no attiecīgajām valstīm. Šo uzņēmumu lielākā daļa nodarbojas ar vidējās un augstākās kategorijas ražojumiem.
  Lielākā daļa Ķīnas ražotāju eksportētāju darbību gludināmo dēļu tirgū ir sākuši nesen, un nav pārsteidzoši novērot zināmu cenu paaugstinājumu, kad tie tirgū ir nostabilizējušies.
  Importa daļa no Ukrainas 2004. gadā pēkšņi palielinājās. Tā kā šo importu vidējais cenu līmenis augstāks par ĶTR importa cenām, kumulatīvais cenas līmenis ir augstāks: | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa | 6 % | 13 % | 33 % | 48 % |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 196 | 515 | 747 |
| Avots: Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem, informācija, kas iegūta no citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. |

(90)

Importa cenu palielināšanos var saistīt ar šādiem faktoriem.

Notika ĶTR eksportētāju nozīmīga pārorientēšanās uz tirgus vidējo un augstāko kategoriju. Kā jau iepriekš minēts 78. apsvērumā, daži tradicionālie Kopienas ražotāji būtiski pazemināja vai pārtrauca savu ražošanu Kopienā un sāka importēšanu no attiecīgajām valstīm. Šo uzņēmumu lielākā daļa nodarbojas ar vidējās un augstākās kategorijas ražojumiem.

Lielākā daļa Ķīnas ražotāju eksportētāju darbību gludināmo dēļu tirgū ir sākuši nesen, un nav pārsteidzoši novērot zināmu cenu paaugstinājumu, kad tie tirgū ir nostabilizējušies.

Importa daļa no Ukrainas 2004. gadā pēkšņi palielinājās. Tā kā šo importu vidējais cenu līmenis augstāks par ĶTR importa cenām, kumulatīvais cenas līmenis ir augstāks:

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Tirgus daļa

6 %

13 %

33 %

48 %

Indekss: 2002. g. = 100

100

196

515

747

Avots: Ķīnas un Ukrainas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem, informācija, kas iegūta no citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

| (91) | Attiecīgo valstu dempinga importa tirgus daļa attiecīgajā periodā strauji pieauga. No 2003. līdz 2004. gadam tā gandrīz trīskāršojās, kad Ukraina apjomīgi ienāca Kopienas tirgū, un IP turpināja strauji pieaugt, pārstāvot gandrīz pusi tirgus. |
| --- | --- |

(91)

Attiecīgo valstu dempinga importa tirgus daļa attiecīgajā periodā strauji pieauga. No 2003. līdz 2004. gadam tā gandrīz trīskāršojās, kad Ukraina apjomīgi ienāca Kopienas tirgū, un IP turpināja strauji pieaugt, pārstāvot gandrīz pusi tirgus.

4.4.3.   Cenu samazinājums

| (92) | Lai veiktu cenu samazinājuma analīzi, salīdzināja ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas ar Kopienas ražošanas nozares vidējām svērtajām cenām salīdzināmiem ražojuma veidiem IP. Kopienas ražošanas nozares cenas tika koriģētas līdz ražotāja noteikto cenu līmenim un salīdzinātas ar CIF importa cenām līdz Kopienas robežai, vajadzības gadījumā pieskaitot muitas nodokļus. Šis cenu salīdzinājums tika izdarīts par darījumiem tādā pašā tirdzniecības līmenī, izdarot vajadzības gadījumā pienācīgas korekcijas, un pēc atlaižu atskaitīšanas. |
| --- | --- |

(92)

Lai veiktu cenu samazinājuma analīzi, salīdzināja ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas ar Kopienas ražošanas nozares vidējām svērtajām cenām salīdzināmiem ražojuma veidiem IP. Kopienas ražošanas nozares cenas tika koriģētas līdz ražotāja noteikto cenu līmenim un salīdzinātas ar CIF importa cenām līdz Kopienas robežai, vajadzības gadījumā pieskaitot muitas nodokļus. Šis cenu salīdzinājums tika izdarīts par darījumiem tādā pašā tirdzniecības līmenī, izdarot vajadzības gadījumā pienācīgas korekcijas, un pēc atlaižu atskaitīšanas.

| (93) | Pamatojoties uz to ražotāju eksportētāju cenām, kuri sadarbojās, konstatētās cenu samazinājuma starpības katrai valstij, kas izteiktas procentuālajā daļā no Kopienas ražošanas nozares cenām, ir šādas:






  Valsts | Cenas samazinājums |
| --- | --- | --- |
| ĶTR | 30,8 %–45,5 % |
| Ukraina | 6,6 % |

(93)

Pamatojoties uz to ražotāju eksportētāju cenām, kuri sadarbojās, konstatētās cenu samazinājuma starpības katrai valstij, kas izteiktas procentuālajā daļā no Kopienas ražošanas nozares cenām, ir šādas:

Valsts

Cenas samazinājums

ĶTR

30,8 %–45,5 %

Ukraina

6,6 %

4.5.   Kopienas ražošanas nozares situācija

4.5.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (94) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un indeksus, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Sūdzības iesniedzējiem un vienam citam ražotājam, kas pilnībā sadarbojās, t. i., Kopienas ražošanas nozarē tika veikta šo faktoru pilnīga analīze. |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un indeksus, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Sūdzības iesniedzējiem un vienam citam ražotājam, kas pilnībā sadarbojās, t. i., Kopienas ražošanas nozarē tika veikta šo faktoru pilnīga analīze.

4.5.2.   Kaitējuma rādītāji

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (vienības) | 2 851 796 | 2 814 254 | 2 578 175 | 2 229 641 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 99 | 90 | 78 |
| Jauda (vienības) | 5 304 158 | 5 304 158 | 5 304 158 | 5 484 620 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Jaudas izmantojums | 54 % | 53 % | 49 % | 41 % |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 99 | 90 | 76 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Ražošana (vienības)

2 851 796

2 814 254

2 578 175

2 229 641

Indekss: 2002. g. = 100

100

99

90

78

Jauda (vienības)

5 304 158

5 304 158

5 304 158

5 484 620

Indekss: 2002. g. = 100

100

100

100

103

Jaudas izmantojums

54 %

53 %

49 %

41 %

Indekss: 2002. g. = 100

100

99

90

76

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (95) | Attiecīgajā laikposmā Kopienas rūpniecības nozares ražošana samazinājās par 22 %. Nelielā jaudas palielinājuma IP iemesls bija tas, ka viens Kopienas ražotājs uzstādīja papildus jaudu, lai gūtu labumu no patēriņa palielināšanās pēc tam, kad paplašinājās ES. Diemžēl labumu no šīs patēriņa palielināšanās guva vienīgi imports. Tā rezultātā jaudas izmantošana IP samazinājās vairāk nekā ražošana. |
| --- | --- |

(95)

Attiecīgajā laikposmā Kopienas rūpniecības nozares ražošana samazinājās par 22 %. Nelielā jaudas palielinājuma IP iemesls bija tas, ka viens Kopienas ražotājs uzstādīja papildus jaudu, lai gūtu labumu no patēriņa palielināšanās pēc tam, kad paplašinājās ES. Diemžēl labumu no šīs patēriņa palielināšanās guva vienīgi imports. Tā rezultātā jaudas izmantošana IP samazinājās vairāk nekā ražošana.

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (vienības) | 96 729 | 131 811 | 180 518 | 144 543 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 136 | 187 | 149 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Krājumi (vienības)

96 729

131 811

180 518

144 543

Indekss: 2002. g. = 100

100

136

187

149

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (96) | Kopumā krājumi no 2002. gada līdz IP ir palielinājušies. Lai gan augsto rādītāju 2004. gadā, iespējams, daļēji ietekmēja izpildītie pasūtījumi, kas vēl nebija piegādāti klientiem, kopējais pieaugums ir acīmredzams. |
| --- | --- |

(96)

Kopumā krājumi no 2002. gada līdz IP ir palielinājušies. Lai gan augsto rādītāju 2004. gadā, iespējams, daļēji ietekmēja izpildītie pasūtījumi, kas vēl nebija piegādāti klientiem, kopējais pieaugums ir acīmredzams.

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdevumu apjoms EK (vienības) | 2 605 381 | 2 567 285 | 2 348 934 | 2 050 373 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 99 | 90 | 79 |
| Tirgus daļa | 39 % | 38 % | 33 % | 24 % |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 97 | 84 | 61 |
| Pārdošanas cena (EUR/vienība) | 12,99 | 12,31 | 11,17 | 11,18 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Pārdevumu apjoms EK (vienības)

2 605 381

2 567 285

2 348 934

2 050 373

Indekss: 2002. g. = 100

100

99

90

79

Tirgus daļa

39 %

38 %

33 %

24 %

Indekss: 2002. g. = 100

100

97

84

61

Pārdošanas cena (EUR/vienība)

12,99

12,31

11,17

11,18

Indekss: 2002. g. = 100

100

95

86

86

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (97) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdevumi samazinājās un IP pazeminājās līdz 79 % no sākotnējā apjoma. Šāds samazinājums rada vēl jo lielākas bažas, jo Kopienas patēriņš palielinās. Faktiski, laikposmā no 2002. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozare zaudēja 39 % no savas tirgus daļas. |
| --- | --- |

(97)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdevumi samazinājās un IP pazeminājās līdz 79 % no sākotnējā apjoma. Šāds samazinājums rada vēl jo lielākas bažas, jo Kopienas patēriņš palielinās. Faktiski, laikposmā no 2002. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozare zaudēja 39 % no savas tirgus daļas.

| (98) | Kopienas ražošanas nozarē pieaugums nav konstatēts. Faktiski, Kopienas ražošanas nozare no tirgus pieauguma, t. i., lielāka Kopienas patēriņa, labumu nav guvusi, bet attiecīgajā periodā, tieši pretēji, no pārdevumu apjoma ir zaudējusi 21 %. |
| --- | --- |

(98)

Kopienas ražošanas nozarē pieaugums nav konstatēts. Faktiski, Kopienas ražošanas nozare no tirgus pieauguma, t. i., lielāka Kopienas patēriņa, labumu nav guvusi, bet attiecīgajā periodā, tieši pretēji, no pārdevumu apjoma ir zaudējusi 21 %.

| (99) | Kopienas ražošanas nozares ražojumu vidējā vienības cena pirmajos trīs gados būtiski samazinājās, t. i., par 14 %. Zemāko līmeni tā sasniedza 2004. gadā, un IP palika nemainīga. |
| --- | --- |

(99)

Kopienas ražošanas nozares ražojumu vidējā vienības cena pirmajos trīs gados būtiski samazinājās, t. i., par 14 %. Zemāko līmeni tā sasniedza 2004. gadā, un IP palika nemainīga.

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņa pirms nodokļu nomaksas | 6,8 % | 6,4 % | 0,7 % | 4,1 % |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 94 | 10 | 60 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Peļņa pirms nodokļu nomaksas

6,8 %

6,4 %

0,7 %

4,1 %

Indekss: 2002. g. = 100

100

94

10

60

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (100) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās. IP peļņas norma bija par 40 % zemāka nekā 2002. gadā. Šķietamais uzlabojums IP salīdzinājumā ar 2004. gadu patiesībā bija panākts, dažos uzņēmumos samazinot vadības atalgojumu. Šādam atalgojuma samazinājumam bija nozīmīga ietekme uz peļņas normu. Kopējā bruto peļņa IP turpināja samazināties un sasniedza 65 % no 2002. gada līmeņa. Tādējādi ir skaidrs, ka kopējās peļņas pirms nodokļu nomaksas pieaugums ir mākslīgs un nav ilgtspējīgs. |
| --- | --- |

(100)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās. IP peļņas norma bija par 40 % zemāka nekā 2002. gadā. Šķietamais uzlabojums IP salīdzinājumā ar 2004. gadu patiesībā bija panākts, dažos uzņēmumos samazinot vadības atalgojumu. Šādam atalgojuma samazinājumam bija nozīmīga ietekme uz peļņas normu. Kopējā bruto peļņa IP turpināja samazināties un sasniedza 65 % no 2002. gada līmeņa. Tādējādi ir skaidrs, ka kopējās peļņas pirms nodokļu nomaksas pieaugums ir mākslīgs un nav ilgtspējīgs.

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 1 437 087 | 779 490 | 1 303 287 | 635 836 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 54 | 91 | 44 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 61,98 % | 68,19 % | 4,77 % | 27,02 % |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 110 | 8 | 44 |
| Naudas plūsma (EUR) | 3 463 326 | 4 184 515 | 1 246 671 | 3 023 277 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 121 | 36 | 87 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Ieguldījumi (EUR)

1 437 087

779 490

1 303 287

635 836

Indekss: 2002. g. = 100

100

54

91

44

Ienākums no ieguldījumiem

61,98 %

68,19 %

4,77 %

27,02 %

Indekss: 2002. g. = 100

100

110

8

44

Naudas plūsma (EUR)

3 463 326

4 184 515

1 246 671

3 023 277

Indekss: 2002. g. = 100

100

121

36

87

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (101) | Ieguldījumi attiecīgajā periodā būtiski samazinājās, IP laikā sasniedzot pusi no 2002. gada līmeņa. Turklāt ieguldījumu lielākā daļa bija nepieciešamie aizstājējieguldījumi un remonta ieguldījumi. Daļa 2004. gada ieguldījumu bija saistīti ar sagatavošanos jaunām iespējām pēc ES paplašināšanās. Tomēr, kā parādīts iepriekš, patēriņa palielinājumu pilnībā pārņēma imports no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(101)

Ieguldījumi attiecīgajā periodā būtiski samazinājās, IP laikā sasniedzot pusi no 2002. gada līmeņa. Turklāt ieguldījumu lielākā daļa bija nepieciešamie aizstājējieguldījumi un remonta ieguldījumi. Daļa 2004. gada ieguldījumu bija saistīti ar sagatavošanos jaunām iespējām pēc ES paplašināšanās. Tomēr, kā parādīts iepriekš, patēriņa palielinājumu pilnībā pārņēma imports no attiecīgajām valstīm.

| (102) | Ienākums no ieguldījumiem, izteikts Kopienas ražošanas nozares tīrā peļņā un tīrā ieguldījumu uzskaites vērtībā, mainījās līdz ar ieguldījumiem un peļņas normu. Ņemot vērā šķietami augsto ienākumu līmeni no neto aktīviem, jāatzīmē, ka lielākā daļa Kopienas ražošanas nozari veidojošo uzņēmumu ir izveidoti pirms 30 vai vairāk gadiem, un tādēļ to aktīvi jau ir būtiski amortizēti. Faktiski 2004. gadā, kad tika veikti noteikti ieguldījumi un peļņas normas atainoja Kopienas ražošanas nozares faktisko attīstību (labāk nekā mākslīgi palielinātā peļņa IP laikā), ienākumi no ieguldījumiem pazeminājās par 63 procenta punktiem. Tas apstiprina Kopienas ražotāju nespēju piesaistīt kapitālu, īpaši pārdevumu apjoma samazināšanās un zemo pārdošanas cenu dēļ. |
| --- | --- |

(102)

Ienākums no ieguldījumiem, izteikts Kopienas ražošanas nozares tīrā peļņā un tīrā ieguldījumu uzskaites vērtībā, mainījās līdz ar ieguldījumiem un peļņas normu. Ņemot vērā šķietami augsto ienākumu līmeni no neto aktīviem, jāatzīmē, ka lielākā daļa Kopienas ražošanas nozari veidojošo uzņēmumu ir izveidoti pirms 30 vai vairāk gadiem, un tādēļ to aktīvi jau ir būtiski amortizēti. Faktiski 2004. gadā, kad tika veikti noteikti ieguldījumi un peļņas normas atainoja Kopienas ražošanas nozares faktisko attīstību (labāk nekā mākslīgi palielinātā peļņa IP laikā), ienākumi no ieguldījumiem pazeminājās par 63 procenta punktiem. Tas apstiprina Kopienas ražotāju nespēju piesaistīt kapitālu, īpaši pārdevumu apjoma samazināšanās un zemo pārdošanas cenu dēļ.

| (103) | Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma bija svārstīga. Uzlabojumiem 2003. gadā sekoja pēkšņs kritums 2004. gadā. Atgūšanās IP atbilst pasākumiem, kuru mērķis ir rentabilitātes uzlabošana, kā iepriekš aprakstīts 100. apsvērumā. Kopumā attiecīgajā periodā naudas plūsma samazinājās. |
| --- | --- |

(103)

Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma bija svārstīga. Uzlabojumiem 2003. gadā sekoja pēkšņs kritums 2004. gadā. Atgūšanās IP atbilst pasākumiem, kuru mērķis ir rentabilitātes uzlabošana, kā iepriekš aprakstīts 100. apsvērumā. Kopumā attiecīgajā periodā naudas plūsma samazinājās.

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 347 | 326 | 283 | 234 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 94 | 82 | 67 |
| Darba izmaksas (EUR) | 7 521 183 | 7 209 158 | 5 701 507 | 5 361 572 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 96 | 76 | 71 |
| Vidējās darba izmaksas uz darbinieku (EUR) | 21 675 | 22 114 | 20 147 | 22 913 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 102 | 93 | 106 |
| Produktivitāte uz darbinieku (vienības gadā) | 9 474 | 10 015 | 10 787 | 11 261 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 106 | 114 | 119 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Nodarbinātība

347

326

283

234

Indekss: 2002. g. = 100

100

94

82

67

Darba izmaksas (EUR)

7 521 183

7 209 158

5 701 507

5 361 572

Indekss: 2002. g. = 100

100

96

76

71

Vidējās darba izmaksas uz darbinieku (EUR)

21 675

22 114

20 147

22 913

Indekss: 2002. g. = 100

100

102

93

106

Produktivitāte uz darbinieku (vienības gadā)

9 474

10 015

10 787

11 261

Indekss: 2002. g. = 100

100

106

114

119

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (104) | Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto skaits saistībā ar līdzīgo ražojumu no 2002. gada līdz IP samazinājās par 33 %. Vidējās darba izmaksas uz darbinieku, atspoguļojot algas, saglabājās diezgan nemainīgas; pagaidu samazināšanos 2004. gadā kompensēja neliels paaugstinājums IP. |
| --- | --- |

(104)

Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto skaits saistībā ar līdzīgo ražojumu no 2002. gada līdz IP samazinājās par 33 %. Vidējās darba izmaksas uz darbinieku, atspoguļojot algas, saglabājās diezgan nemainīgas; pagaidu samazināšanos 2004. gadā kompensēja neliels paaugstinājums IP.

| (105) | Cenšoties samazināt ražošanas izmaksas, racionalizācijas un darbinieku skaita samazināšanas, palielinājās saražotās produkcijas apjoms uz darbinieku (attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %). Tomēr iepriekš minēto Kopienas ražošanas nozares finanšu rādītāju rezultātā palielinātais ražīgums nevarēja kompensēt pārdevumu apjoma un cenu līmeņa samazinājumu. |
| --- | --- |

(105)

Cenšoties samazināt ražošanas izmaksas, racionalizācijas un darbinieku skaita samazināšanas, palielinājās saražotās produkcijas apjoms uz darbinieku (attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %). Tomēr iepriekš minēto Kopienas ražošanas nozares finanšu rādītāju rezultātā palielinātais ražīgums nevarēja kompensēt pārdevumu apjoma un cenu līmeņa samazinājumu.

4.5.3.   Dempinga apjoms, atgūšanās no iepriekšējā dempinga vai subsīdijām

| (106) | Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā no attiecīgajām valstīm dempinga importa apjomu un cenas. |
| --- | --- |

(106)

Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā no attiecīgajām valstīm dempinga importa apjomu un cenas.

| (107) | Turklāt nav norādes, ka Kopienas ražošanas nozare IP laikā atgūtos no iepriekšējo dempingu vai subsīdiju ietekmes. |
| --- | --- |

(107)

Turklāt nav norādes, ka Kopienas ražošanas nozare IP laikā atgūtos no iepriekšējo dempingu vai subsīdiju ietekmes.

4.6.   Secinājums par kaitējumu

| (108) | Attiecīgajā periodā ĶTR un Ukrainas dempinga importa par zemām cenām klātbūtne strauji palielinājās. Apjoma ziņā dempinga imports no attiecīgajām valstīm palielinājās par vairāk nekā 850 %. Attiecībā uz tirgus daļu tās šajā pašā periodā Kopienas gludināmo dēļu tirgū ieguva vairāk nekā 40 procentpunktus. |
| --- | --- |

(108)

Attiecīgajā periodā ĶTR un Ukrainas dempinga importa par zemām cenām klātbūtne strauji palielinājās. Apjoma ziņā dempinga imports no attiecīgajām valstīm palielinājās par vairāk nekā 850 %. Attiecībā uz tirgus daļu tās šajā pašā periodā Kopienas gludināmo dēļu tirgū ieguva vairāk nekā 40 procentpunktus.

| (109) | Kopienas ražošanas nozares ekonomisko rādītāju analīze liecina, ka kaitējums izpaudās kā pārdevumu apjoma, pārdošanas cenas un tirgus daļas samazināšanās. Tam bija tieša negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokli, ražošanas un nodarbinātības līmeni. Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdevumu apjoms Kopienas tirgū samazinājās par vairāk nekā 20 %, tirgus daļa samazinājās par 15 procentpunktiem un nodarbinātība – par vairāk nekā 30 %. Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas samazinājās par 14 % un individuālās cenas sasniedza viszemāko iespējamo līmeni. Finanšu rādītāji liecina, ka Kopienas ražošanas nozare vairs nevar turpināt samazināt cenu līmeni, neciešot zaudējumus, un MVU gadījumā tas nevar turpināties ilgāk par pāris mēnešiem, jo pēc tam uzņēmums būtu jāslēdz. |
| --- | --- |

(109)

Kopienas ražošanas nozares ekonomisko rādītāju analīze liecina, ka kaitējums izpaudās kā pārdevumu apjoma, pārdošanas cenas un tirgus daļas samazināšanās. Tam bija tieša negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokli, ražošanas un nodarbinātības līmeni. Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdevumu apjoms Kopienas tirgū samazinājās par vairāk nekā 20 %, tirgus daļa samazinājās par 15 procentpunktiem un nodarbinātība – par vairāk nekā 30 %. Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas samazinājās par 14 % un individuālās cenas sasniedza viszemāko iespējamo līmeni. Finanšu rādītāji liecina, ka Kopienas ražošanas nozare vairs nevar turpināt samazināt cenu līmeni, neciešot zaudējumus, un MVU gadījumā tas nevar turpināties ilgāk par pāris mēnešiem, jo pēc tam uzņēmums būtu jāslēdz.

| (110) | Tāpēc, ņemot vērā visus šos faktorus, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(110)

Tāpēc, ņemot vērā visus šos faktorus, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (111) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja attiecīgā ražojuma dempinga imports, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs. Tika pārbaudīti arī tādi zināmie faktori, kas nav dempinga imports, bet kuri vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka iespējamais šo faktoru radītais kaitējums netiek attiecināts uz dempinga importu. |
| --- | --- |

(111)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja attiecīgā ražojuma dempinga imports, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs. Tika pārbaudīti arī tādi zināmie faktori, kas nav dempinga imports, bet kuri vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka iespējamais šo faktoru radītais kaitējums netiek attiecināts uz dempinga importu.

5.2.   Dempinga importa ietekme

| (112) | Vispirms jāatgādina, ka izmeklēšanā konstatēts, ka no attiecīgajām valstīm importētie gludināmie dēļi tieši konkurē ar Kopienas ražošanas nozares ražotajiem un pārdotajiem gludināmiem dēļiem, jo tie ir līdzīgi pamatīpašību, savstarpējas aizvietojamības ziņā (pēc pircēju viedokļa) un tos izplata pa tādiem pašiem izplatīšanas kanāliem. |
| --- | --- |

(112)

Vispirms jāatgādina, ka izmeklēšanā konstatēts, ka no attiecīgajām valstīm importētie gludināmie dēļi tieši konkurē ar Kopienas ražošanas nozares ražotajiem un pārdotajiem gludināmiem dēļiem, jo tie ir līdzīgi pamatīpašību, savstarpējas aizvietojamības ziņā (pēc pircēju viedokļa) un tos izplata pa tādiem pašiem izplatīšanas kanāliem.

| (113) | Būtiska dempinga importa apjoma no attiecīgajām valstīm palielināšanās (par vairāk nekā 850 %) sakrīt ar Kopienas ražošanas nozares ekonomiskās situācijas pasliktināšanos. Šī pasliktināšanās ietver, cita starpā, Kopienas ražojumu pārdevumu un cenu līmeņa samazināšanos šajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(113)

Būtiska dempinga importa apjoma no attiecīgajām valstīm palielināšanās (par vairāk nekā 850 %) sakrīt ar Kopienas ražošanas nozares ekonomiskās situācijas pasliktināšanos. Šī pasliktināšanās ietver, cita starpā, Kopienas ražojumu pārdevumu un cenu līmeņa samazināšanos šajā pašā periodā.

| (114) | Dempinga importu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 42 procentpunktiem, bet Kopienas ražošanas nozare zaudēja 15 % no sava tirgus. Jāatgādina, ka Kopienas patēriņš no 2002. gada līdz IP palielinājās par vairāk nekā 20 %. |
| --- | --- |

(114)

Dempinga importu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 42 procentpunktiem, bet Kopienas ražošanas nozare zaudēja 15 % no sava tirgus. Jāatgādina, ka Kopienas patēriņš no 2002. gada līdz IP palielinājās par vairāk nekā 20 %.

| (115) | Dempinga imports būtiski samazināja Kopienas ražošanas cenas, tādēļ var izdarīt loģisku secinājumu, ka tā rezultātā veidojās cenu iesaldējums, kas radīja Kopienas ražošanas nozares finanšu situācijas pasliktināšanos. Turklāt Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt jaudas izmantojumu, kā būtu jānotiek, ņemot vērā patēriņa pieaugumu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(115)

Dempinga imports būtiski samazināja Kopienas ražošanas cenas, tādēļ var izdarīt loģisku secinājumu, ka tā rezultātā veidojās cenu iesaldējums, kas radīja Kopienas ražošanas nozares finanšu situācijas pasliktināšanos. Turklāt Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt jaudas izmantojumu, kā būtu jānotiek, ņemot vērā patēriņa pieaugumu attiecīgajā periodā.

| (116) | Tā kā straujais dempinga importa apjoma pieaugums, kas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, laika ziņā sakrita ar Kopienas ražošanas nozares pārdevumu un ražošanas apjoma zaudējumiem, tirgus daļas un nodarbinātības samazināšanos, kā arī ar cenu samazināšanos, provizoriski secināts, ka dempinga imports izšķiroši ietekmēja to, ka Kopienas ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(116)

Tā kā straujais dempinga importa apjoma pieaugums, kas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, laika ziņā sakrita ar Kopienas ražošanas nozares pārdevumu un ražošanas apjoma zaudējumiem, tirgus daļas un nodarbinātības samazināšanos, kā arī ar cenu samazināšanos, provizoriski secināts, ka dempinga imports izšķiroši ietekmēja to, ka Kopienas ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums.

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Citu Kopienas ražotāju, kuri atbalsta sūdzību, darbības rezultāti

| (117) | Vēl bez Kopienas ražošanas nozari veidojošiem uzņēmumiem sūdzību atbalstīja piecpadsmit Kopienas gludināmo dēļu ražošanas uzņēmumi. Šie uzņēmumi nevēlējās pilnībā piedalīties izmeklēšanā, taču tie sniedza konkrētu informāciju par savu ražošanu, jaudu un jaudas izmantojumu, pārdevumu apjomu, tirgus daļu un nodarbinātību. Šie uzņēmumi kopā veido aptuveni 30 % no zināmās Kopienas ražošanas. Jāatzīmē, ka neviens no šiem uzņēmumiem neimportēja būtisku attiecīgā ražojuma daudzumu. |
| --- | --- |

(117)

Vēl bez Kopienas ražošanas nozari veidojošiem uzņēmumiem sūdzību atbalstīja piecpadsmit Kopienas gludināmo dēļu ražošanas uzņēmumi. Šie uzņēmumi nevēlējās pilnībā piedalīties izmeklēšanā, taču tie sniedza konkrētu informāciju par savu ražošanu, jaudu un jaudas izmantojumu, pārdevumu apjomu, tirgus daļu un nodarbinātību. Šie uzņēmumi kopā veido aptuveni 30 % no zināmās Kopienas ražošanas. Jāatzīmē, ka neviens no šiem uzņēmumiem neimportēja būtisku attiecīgā ražojuma daudzumu.

| (118) | Šo 15 uzņēmumu situācija tika izanalizēta un salīdzināta ar Kopienas ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(118)

Šo 15 uzņēmumu situācija tika izanalizēta un salīdzināta ar Kopienas ražošanas nozares situāciju.

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (vienības) | 1 401 965 | 1 674 888 | 1 448 686 | 1 262 714 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 119 | 103 | 90 |
| Jauda (vienības) | 2 758 900 | 2 865 300 | 3 284 500 | 3 299 800 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 104 | 119 | 120 |
| Jaudas izmantojums | 51 % | 58 % | 44 % | 38 % |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 115 | 87 | 75 |
| Nodarbinātība | 281 | 314 | 277 | 231 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 112 | 98 | 82 |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Ražošana (vienības)

1 401 965

1 674 888

1 448 686

1 262 714

Indekss: 2002. g. = 100

100

119

103

90

Jauda (vienības)

2 758 900

2 865 300

3 284 500

3 299 800

Indekss: 2002. g. = 100

100

104

119

120

Jaudas izmantojums

51 %

58 %

44 %

38 %

Indekss: 2002. g. = 100

100

115

87

75

Nodarbinātība

281

314

277

231

Indekss: 2002. g. = 100

100

112

98

82

| (119) | Šo ražotāju ražošana 2003. gadā palielinājās par 19 %, tad 2004. gadā samazinājās līdz sākotnējam līmenim un IP laikā samazinājās par 13 %. Jaudas palielināšanās 2004. gadā var būt skaidrojama ar cerībām uz pārdevumu palielināšanos pēc ES paplašināšanās. Jaudas palielināšanās rezultātā jaudas izmantošana attiecīgā perioda laikā samazinājās vairāk nekā ražošana. Nodarbinātība mainījās atbilstoši ražošanai, t. i., palielinājās 2003. gadā, tad 2004. gadā atgriezās sākotnējā līmenī un IP samazinājās. |
| --- | --- |

(119)

Šo ražotāju ražošana 2003. gadā palielinājās par 19 %, tad 2004. gadā samazinājās līdz sākotnējam līmenim un IP laikā samazinājās par 13 %. Jaudas palielināšanās 2004. gadā var būt skaidrojama ar cerībām uz pārdevumu palielināšanos pēc ES paplašināšanās. Jaudas palielināšanās rezultātā jaudas izmantošana attiecīgā perioda laikā samazinājās vairāk nekā ražošana. Nodarbinātība mainījās atbilstoši ražošanai, t. i., palielinājās 2003. gadā, tad 2004. gadā atgriezās sākotnējā līmenī un IP samazinājās.

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdevumu apjoms EK (vienības) | 1 206 714 | 1 446 522 | 1 204 336 | 1 079 264 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 120 | 100 | 89 |
| Tirgus daļa | 18 % | 21 % | 17 % | 13 % |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 118 | 93 | 70 |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Pārdevumu apjoms EK (vienības)

1 206 714

1 446 522

1 204 336

1 079 264

Indekss: 2002. g. = 100

100

120

100

89

Tirgus daļa

18 %

21 %

17 %

13 %

Indekss: 2002. g. = 100

100

118

93

70

| (120) | Pēc pagaidu uzlabojuma 2003. gadā 15 uzņēmumu pārdevumi un tirgus daļa strauji samazinājās. Šī attīstība tieši atbilst attiecīgo valstu dempinga importa straujajam pieaugumam Kopienas tirgū. Jāatgādina, ka šis imports 2004. gadā gandrīz trīskāršojās un to tirgus daļa šajā pašā gadā palielinājās par 20 procentpunktiem. Tāpat arī jāatgādina, ka attiecīgajā periodā Kopienas gludināmo dēļu patēriņš palielinājās. |
| --- | --- |

(120)

Pēc pagaidu uzlabojuma 2003. gadā 15 uzņēmumu pārdevumi un tirgus daļa strauji samazinājās. Šī attīstība tieši atbilst attiecīgo valstu dempinga importa straujajam pieaugumam Kopienas tirgū. Jāatgādina, ka šis imports 2004. gadā gandrīz trīskāršojās un to tirgus daļa šajā pašā gadā palielinājās par 20 procentpunktiem. Tāpat arī jāatgādina, ka attiecīgajā periodā Kopienas gludināmo dēļu patēriņš palielinājās.

| (121) | Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka šo 15 Kopienas uzņēmumu, kas ražo gludināmos dēļus un atbalstīja sūdzību, situācija pasliktinājās līdzīgi Kopienas ražošanas nozares situācijai. Tādējādi šie uzņēmumi Kopienas ražošanas nozarei nevarēja radīt kaitējumu. |
| --- | --- |

(121)

Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka šo 15 Kopienas uzņēmumu, kas ražo gludināmos dēļus un atbalstīja sūdzību, situācija pasliktinājās līdzīgi Kopienas ražošanas nozares situācijai. Tādējādi šie uzņēmumi Kopienas ražošanas nozarei nevarēja radīt kaitējumu.

5.3.2.   Citu zināmu Kopienas ražotāju darbības rezultāti

| (122) | Kā iepriekš minēts 8. apsvērumā, divi citi Kopienas ražotāji sniedza konkrētu informāciju, taču neatbalstīja sūdzību. Papildus ir divi zināmi Kopienas ražotāji, kas atbalstīja sūdzību, taču izmeklēšanā nesadarbojās, un viens bijušais ražotājs, kas sniedza konkrētu informāciju par savu iepriekšējo ražošanas darbību. Visi šie uzņēmumi veica attiecīgā ražojuma nozīmīgu importu. Šo uzņēmumu pieejamā informācija liecina par šādām tendencēm (konfidencialitātes iemeslu dēļ faktiskos skaitļus nevar norādīt): | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas ražojumu pārdevumi EK
  Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 75 | 49 | 29 |
| Tirgus daļa
  Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 76 | 46 | 23 |

(122)

Kā iepriekš minēts 8. apsvērumā, divi citi Kopienas ražotāji sniedza konkrētu informāciju, taču neatbalstīja sūdzību. Papildus ir divi zināmi Kopienas ražotāji, kas atbalstīja sūdzību, taču izmeklēšanā nesadarbojās, un viens bijušais ražotājs, kas sniedza konkrētu informāciju par savu iepriekšējo ražošanas darbību. Visi šie uzņēmumi veica attiecīgā ražojuma nozīmīgu importu. Šo uzņēmumu pieejamā informācija liecina par šādām tendencēm (konfidencialitātes iemeslu dēļ faktiskos skaitļus nevar norādīt):

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Kopienas ražojumu pārdevumi EK

Indekss: 2002. g. = 100

100

75

49

29

Tirgus daļa

Indekss: 2002. g. = 100

100

76

46

23

| (123) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražotāju gludināmo dēļu pārdevumi samazinājās par 71 %. Attiecīgā tirgus daļa samazinājās vēl vairāk, par 77 %, jo tirgus tajā pašā laikā paplašinājās. |
| --- | --- |

(123)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražotāju gludināmo dēļu pārdevumi samazinājās par 71 %. Attiecīgā tirgus daļa samazinājās vēl vairāk, par 77 %, jo tirgus tajā pašā laikā paplašinājās.

| (124) | Kā jau iepriekš minēts 78. apsvērumā, 2004. gadā un IP daži tradicionālie Kopienas gludināmo dēļu ražotāji būtiski samazināja vai pilnībā pārtrauca ražošanas darbību Kopienā un sāka masveida importu no attiecīgajām valstīm. Faktiski daži no šiem uzņēmumiem vairs nav uzskatāmi par Kopienas ražotājiem, jo to ražotnes IP tika slēgtas. |
| --- | --- |

(124)

Kā jau iepriekš minēts 78. apsvērumā, 2004. gadā un IP daži tradicionālie Kopienas gludināmo dēļu ražotāji būtiski samazināja vai pilnībā pārtrauca ražošanas darbību Kopienā un sāka masveida importu no attiecīgajām valstīm. Faktiski daži no šiem uzņēmumiem vairs nav uzskatāmi par Kopienas ražotājiem, jo to ražotnes IP tika slēgtas.

| (125) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka šo citu Kopienas ražotāju situācija bija līdzīga Kopienas ražošanas nozares situācijai un to ražošana neradīja zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(125)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka šo citu Kopienas ražotāju situācija bija līdzīga Kopienas ražošanas nozares situācijai un to ražošana neradīja zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei.

5.3.3.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti

| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EK ražošanas eksporta pārdevumu apjomi (vienības) | 213 711 | 211 887 | 219 410 | 215 243 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Eksporta pārdošanas cena (EUR/vienība) | 14,92 | 12,70 | 13,26 | 13,27 |
| Indekss: 2002. g. = 100 | 100 | 85 | 89 | 89 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

EK ražošanas eksporta pārdevumu apjomi (vienības)

213 711

211 887

219 410

215 243

Indekss: 2002. g. = 100

100

99

103

101

Eksporta pārdošanas cena (EUR/vienība)

14,92

12,70

13,26

13,27

Indekss: 2002. g. = 100

100

85

89

89

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (126) | Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji attiecīgajā periodā palika salīdzinoši nemainīgi. Apjoma ziņā samazinājums nav novērojams. Attiecībā uz pārdošanas cenu 2003. gada 15 % kritums tika daļēji atgūts 2004. gadā, un IP eksporta cena palika nemainīga. Jāatzīmē, ka eksporta pārdošanas cena ir būtiski augstāka nekā pārdošanas cena Kopienā un ka eksporta apjoms ir vienīgi aptuveni 10 % no Kopienas ražošanas nozares produkcijas. |
| --- | --- |

(126)

Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji attiecīgajā periodā palika salīdzinoši nemainīgi. Apjoma ziņā samazinājums nav novērojams. Attiecībā uz pārdošanas cenu 2003. gada 15 % kritums tika daļēji atgūts 2004. gadā, un IP eksporta cena palika nemainīga. Jāatzīmē, ka eksporta pārdošanas cena ir būtiski augstāka nekā pārdošanas cena Kopienā un ka eksporta apjoms ir vienīgi aptuveni 10 % no Kopienas ražošanas nozares produkcijas.

| (127) | Šajā sakarībā var konstatēt, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības nesekmēja būtiskā kaitējuma rašanos. |
| --- | --- |

(127)

Šajā sakarībā var konstatēt, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības nesekmēja būtiskā kaitējuma rašanos.

5.3.4.   Imports no ĶTR, kas nav pārdots par dempinga cenām

| (128) | Jāatgādina konstatējums, ka viena Ķīnas ražotāja eksportētāja imports netika pārdots par dempinga cenām, un tādējādi tas tika izslēgts no attiecīgo valstu dempinga importa analīzes un to ietekmes uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Tādēļ tika aplūkots, vai šā uzņēmuma imports varētu izjaukt cēloņsakarību starp dempinga importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(128)

Jāatgādina konstatējums, ka viena Ķīnas ražotāja eksportētāja imports netika pārdots par dempinga cenām, un tādējādi tas tika izslēgts no attiecīgo valstu dempinga importa analīzes un to ietekmes uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Tādēļ tika aplūkots, vai šā uzņēmuma imports varētu izjaukt cēloņsakarību starp dempinga importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (129) | Izmeklēšanā konstatēts, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR, kas netiek pārdots par dempinga cenām, pieauga par 467 % salīdzinājumā ar attiecīgo valstu dempinga importa 856 % pieaugumu. Kopumā attiecīgo valstu dempinga importa apjoms vairāk nekā piecas reizes pārsniedz importa virs dempinga cenām apjomu. ĶTR importa virs dempinga cenām tirgus daļa palielinājās par 343 %, bet dempinga importa tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās par 647 %. Importa virs dempinga cenām vidējā cena attiecīgajā periodā palielinājās, un kopumā tā saglabājās būtiski augstāka par dempinga importa vidējo cenu, lai gan tā bija zemāka par vidējo cenu Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(129)

Izmeklēšanā konstatēts, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR, kas netiek pārdots par dempinga cenām, pieauga par 467 % salīdzinājumā ar attiecīgo valstu dempinga importa 856 % pieaugumu. Kopumā attiecīgo valstu dempinga importa apjoms vairāk nekā piecas reizes pārsniedz importa virs dempinga cenām apjomu. ĶTR importa virs dempinga cenām tirgus daļa palielinājās par 343 %, bet dempinga importa tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās par 647 %. Importa virs dempinga cenām vidējā cena attiecīgajā periodā palielinājās, un kopumā tā saglabājās būtiski augstāka par dempinga importa vidējo cenu, lai gan tā bija zemāka par vidējo cenu Kopienas ražošanas nozarē.

| (130) | Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski secināja, ka ĶTR importa, kas nav pārdots par dempinga cenām, ietekme nav uzskatāma par tādu, kas lai izjauktu cēloņsakarību starp dempinga importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski secināja, ka ĶTR importa, kas nav pārdots par dempinga cenām, ietekme nav uzskatāma par tādu, kas lai izjauktu cēloņsakarību starp dempinga importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

5.3.5.   Imports no pārējām trešām valstīm

| (131) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas tirgū aizvien lielākos apjomos ienākošais imports no Turcijas par tādām pašām cenām kā no ĶTR rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(131)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas tirgū aizvien lielākos apjomos ienākošais imports no Turcijas par tādām pašām cenām kā no ĶTR rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (132) | Šajā sakarā jāatzīmē, ka šie apgalvojumi izmeklēšanā neapstiprinājās. Tās laikā netika sniegti pierādījumi par importu no Turcijas. Turklāt Turcijas gludināmo dēļu ražotājs, kas sadarbojās un kas ir iepriekš minēts 10. apsvērumā, līdzīgo ražojumu Kopienā nepārdod. Arī citi importa avoti izmeklēšanas laikā netika konstatēti. |
| --- | --- |

(132)

Šajā sakarā jāatzīmē, ka šie apgalvojumi izmeklēšanā neapstiprinājās. Tās laikā netika sniegti pierādījumi par importu no Turcijas. Turklāt Turcijas gludināmo dēļu ražotājs, kas sadarbojās un kas ir iepriekš minēts 10. apsvērumā, līdzīgo ražojumu Kopienā nepārdod. Arī citi importa avoti izmeklēšanas laikā netika konstatēti.

| (133) | Apsverot iepriekš minētos konstatējumus, uz Turcijas importu attiecināmo pieprasījumu noraida un secina, ka imports no citām trešām valstīm Kopienas ražošanas nozarei nerada būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(133)

Apsverot iepriekš minētos konstatējumus, uz Turcijas importu attiecināmo pieprasījumu noraida un secina, ka imports no citām trešām valstīm Kopienas ražošanas nozarei nerada būtisku kaitējumu.

5.3.6.   Pašu izraisīts kaitējums

| (134) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tas ir pašu izraisīts kaitējums, jo Kopienas ražošanas nozare nespēja reaģēt uz pārmaiņām izplatīšanas un patēriņa modeļos un tehnoloģijas attīstībā attiecībā uz gludināmo dēļu ražošanu. Tika arī apgalvots, ka pašu izraisītais kaitējums nodarīts ar Ķīnas gludināmo dēļu importu, ko veikuši paši Kopienas ražotāji. |
| --- | --- |

(134)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tas ir pašu izraisīts kaitējums, jo Kopienas ražošanas nozare nespēja reaģēt uz pārmaiņām izplatīšanas un patēriņa modeļos un tehnoloģijas attīstībā attiecībā uz gludināmo dēļu ražošanu. Tika arī apgalvots, ka pašu izraisītais kaitējums nodarīts ar Ķīnas gludināmo dēļu importu, ko veikuši paši Kopienas ražotāji.

| (135) | Kopienā ražotos gludināmos dēļus parasti izplata ar tirgotāju starpniecību vai vairumā gadījumu tos tieši piegādā mazumtirgotājiem vai izplatīšanas centriem. Importētos gludināmos dēļus parasti izplata ar importētāju/tirgotāju starpniecību vai lielas mazumtirgotāju ķēdes piegādes/apgādes centru starpniecību. Importa abu izplatīšanas kanālu proporcionālā daļa mainās atkarībā no ražotāja eksportētāja. Visos gadījumos var būt iesaistīti starpnieki. Šis izplatīšanas modelis pastāv jau vairākus gadus, un laika gaitā tajā nav konstatētas nozīmīgas un pēkšņas izmaiņas. Kopienas ražošanas nozare tradicionāli apgādā gan mazos mazumtirgotājus, gan lielas mazumtirgotāju ķēdes. Tādējādi pieaugošā gludināmo dēļu pārdevumu daļa caur mazumtirgotāju ķēdēm per se nav uzskatāms par faktoru, kas rada kaitējumu. Nav apstiprinātas būtiskas pārmaiņas patēriņa veidā. |
| --- | --- |

(135)

Kopienā ražotos gludināmos dēļus parasti izplata ar tirgotāju starpniecību vai vairumā gadījumu tos tieši piegādā mazumtirgotājiem vai izplatīšanas centriem. Importētos gludināmos dēļus parasti izplata ar importētāju/tirgotāju starpniecību vai lielas mazumtirgotāju ķēdes piegādes/apgādes centru starpniecību. Importa abu izplatīšanas kanālu proporcionālā daļa mainās atkarībā no ražotāja eksportētāja. Visos gadījumos var būt iesaistīti starpnieki. Šis izplatīšanas modelis pastāv jau vairākus gadus, un laika gaitā tajā nav konstatētas nozīmīgas un pēkšņas izmaiņas. Kopienas ražošanas nozare tradicionāli apgādā gan mazos mazumtirgotājus, gan lielas mazumtirgotāju ķēdes. Tādējādi pieaugošā gludināmo dēļu pārdevumu daļa caur mazumtirgotāju ķēdēm per se nav uzskatāms par faktoru, kas rada kaitējumu. Nav apstiprinātas būtiskas pārmaiņas patēriņa veidā.

| (136) | Attiecībā uz ražošanas procesu/tehnoloģiju tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozare nav spējīga atbildēt uz klientu/mazumtirgotāju īpašām prasībām ražošanas automatizācijas augstā līmeņa dēļ. Pirmkārt, jāatzīmē, ka bez automatizācijas Kopienas ražošanas nozare nevarētu pieņemami konkurēt ar to ražojumu importu, kuru izcelsmes valstīs ir ļoti zemas enerģijas, izejmateriālu un darba izmaksas. Otrkārt, automatizētā ražošana ļauj Kopienas ražošanas nozarei nodrošināt augstu kvalitāti un īsu sagatavošanas laiku, ko klienti uzskata par salīdzinošu priekšrocību. Visbeidzot, netika sniegti pierādījumi, ar ko pamato apgalvojumu, ka Kopienas ražošanas nozare nespēja apmierināt klientu/mazumtirgotāju īpašās prasības attiecībā uz dizainu un jauninājumiem. |
| --- | --- |

(136)

Attiecībā uz ražošanas procesu/tehnoloģiju tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozare nav spējīga atbildēt uz klientu/mazumtirgotāju īpašām prasībām ražošanas automatizācijas augstā līmeņa dēļ. Pirmkārt, jāatzīmē, ka bez automatizācijas Kopienas ražošanas nozare nevarētu pieņemami konkurēt ar to ražojumu importu, kuru izcelsmes valstīs ir ļoti zemas enerģijas, izejmateriālu un darba izmaksas. Otrkārt, automatizētā ražošana ļauj Kopienas ražošanas nozarei nodrošināt augstu kvalitāti un īsu sagatavošanas laiku, ko klienti uzskata par salīdzinošu priekšrocību. Visbeidzot, netika sniegti pierādījumi, ar ko pamato apgalvojumu, ka Kopienas ražošanas nozare nespēja apmierināt klientu/mazumtirgotāju īpašās prasības attiecībā uz dizainu un jauninājumiem.

| (137) | Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares veikto Ķīnas gludināmo dēļu importu, izmeklēšanā konstatēts, ka IP laikā importēti vienīgi nenozīmīgi daudzumi. Tā bija Kopienas ražošanas nozares pašaizsardzība pret dempinga importa par zemām cenām pieplūdumu. Katrā gadījumā šis imports Kopienā tika pārdots par cenām, kas nerada kaitējumu. Līdz ar to šis imports nevarēja radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(137)

Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares veikto Ķīnas gludināmo dēļu importu, izmeklēšanā konstatēts, ka IP laikā importēti vienīgi nenozīmīgi daudzumi. Tā bija Kopienas ražošanas nozares pašaizsardzība pret dempinga importa par zemām cenām pieplūdumu. Katrā gadījumā šis imports Kopienā tika pārdots par cenām, kas nerada kaitējumu. Līdz ar to šis imports nevarēja radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (138) | Ņemot vērā iepriekš minēto, šie pieprasījumi ir noraidīti un ir secināts, ka kaitējums nav pašu izraisīts. |
| --- | --- |

(138)

Ņemot vērā iepriekš minēto, šie pieprasījumi ir noraidīti un ir secināts, ka kaitējums nav pašu izraisīts.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (139) | Noslēgumā apstiprinājās, ka Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu, kas īpaši izpaužas kā pārdevumu apjoma, tirgus daļas un vienības pārdošanas cenas samazināšanās, kā rezultātā pasliktinājās finanšu situācija, izraisīja attiecīgo valstu dempinga imports. Lai gan imports no ĶTR, kas nav pārdots par dempinga cenām, visticamāk, pasliktināja Kopienas ražotāju darbību, un tā attīstība, apjoms un tirgus daļa, kā arī cenas līmenis nav tādi, lai izjauktu cēloņsakarību starp dempinga importu un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(139)

Noslēgumā apstiprinājās, ka Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu, kas īpaši izpaužas kā pārdevumu apjoma, tirgus daļas un vienības pārdošanas cenas samazināšanās, kā rezultātā pasliktinājās finanšu situācija, izraisīja attiecīgo valstu dempinga imports. Lai gan imports no ĶTR, kas nav pārdots par dempinga cenām, visticamāk, pasliktināja Kopienas ražotāju darbību, un tā attīstība, apjoms un tirgus daļa, kā arī cenas līmenis nav tādi, lai izjauktu cēloņsakarību starp dempinga importu un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

| (140) | Ņemot vērā iepriekšminēto analīzi, kas atbilstoši nodalīja un atdalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari no dempinga importa kaitīgās ietekmes, ar šo apstiprina, ka šie citi faktori kā tādi nenoliedz faktu, ka novērtētais kaitējums attiecināms uz dempinga importu. |
| --- | --- |

(140)

Ņemot vērā iepriekšminēto analīzi, kas atbilstoši nodalīja un atdalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari no dempinga importa kaitīgās ietekmes, ar šo apstiprina, ka šie citi faktori kā tādi nenoliedz faktu, ka novērtētais kaitējums attiecināms uz dempinga importu.

| (141) | Tādējādi provizoriski secināja, ka dempinga imports, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs, radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(141)

Tādējādi provizoriski secināja, ka dempinga imports, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs, radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

6.   KOPIENAS INTERESES

6.1.   Vispārīgas piezīmes

| (142) | Komisija pārskatīja, vai, neraugoties uz provizoriskiem secinājumam par kaitējumu radoša dempinga pastāvēšanu, bija pārliecinoši iemesli, kas varētu likt secināt, ka pasākumu pieņemšana konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām procedūrā iesaistītajām pusēm un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(142)

Komisija pārskatīja, vai, neraugoties uz provizoriskiem secinājumam par kaitējumu radoša dempinga pastāvēšanu, bija pārliecinoši iemesli, kas varētu likt secināt, ka pasākumu pieņemšana konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām procedūrā iesaistītajām pusēm un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.

6.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (143) | Kaitējuma analīze skaidri pierādīja, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no dempinga importa. Pēdējos gados vērojamais dempinga importa straujais pieaugums izraisījis izteiktu cenu kritumu gan vairumtirdzniecības/izplatīšanas, gan mazumtirgotāju līmenī, t. i., kuros ir konkurence starp importētajiem un Kopienā ražotajiem gludināmiem dēļiem. Kopienas ražošanas nozare nespēj turpināt pārdošanas cenu samazināšanu, jo tad tai vajadzētu pārdot par cenu, kas ir zemāka par ražošanas izmaksām. Tādējādi un ņemot vērā to, ka gludināmo dēļu tirgu mazumtirgotāju ķēdes galvenokārt nosaka pēc cenām, Kopienas ražošanas nozarei kļūst aizvien grūtāk nodrošināt jaunus pasūtījumus. Jāatgādina, ka vairāki tradicionālie ražotāji savu ražošanu jau ir pārtraukuši un pašlaik darbojas kā attiecīgā ražojuma importētāji/tirgotāji. |
| --- | --- |

(143)

Kaitējuma analīze skaidri pierādīja, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no dempinga importa. Pēdējos gados vērojamais dempinga importa straujais pieaugums izraisījis izteiktu cenu kritumu gan vairumtirdzniecības/izplatīšanas, gan mazumtirgotāju līmenī, t. i., kuros ir konkurence starp importētajiem un Kopienā ražotajiem gludināmiem dēļiem. Kopienas ražošanas nozare nespēj turpināt pārdošanas cenu samazināšanu, jo tad tai vajadzētu pārdot par cenu, kas ir zemāka par ražošanas izmaksām. Tādējādi un ņemot vērā to, ka gludināmo dēļu tirgu mazumtirgotāju ķēdes galvenokārt nosaka pēc cenām, Kopienas ražošanas nozarei kļūst aizvien grūtāk nodrošināt jaunus pasūtījumus. Jāatgādina, ka vairāki tradicionālie ražotāji savu ražošanu jau ir pārtraukuši un pašlaik darbojas kā attiecīgā ražojuma importētāji/tirgotāji.

| (144) | Šajā sakarā, ja netiek ieviesti pasākumi, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis nepārprotami turpinās pasliktināties un tā rezultātā gludināmo dēļu ražošana Kopienā, visticamāk, drīzumā beigs pastāvēt. Vienā Kopienas ģeogrāfiskajā apgabalā būs liela negatīva ietekme uz nodarbinātību, jo vairāki ražotāji un sastāvdaļu piegādātāji atrodas šajā apgabalā. Turklāt pasākumi novērstu turpmākā dempinga importa no attiecīgajām valstīm būtisku palielināšanos, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei vismaz saglabāt savu pozīciju tirgū. Izmeklēšanā konstatēts, ka dempinga importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļas palielinājums notiek tieši uz Kopienas ražošanas nozares rēķina. |
| --- | --- |

(144)

Šajā sakarā, ja netiek ieviesti pasākumi, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis nepārprotami turpinās pasliktināties un tā rezultātā gludināmo dēļu ražošana Kopienā, visticamāk, drīzumā beigs pastāvēt. Vienā Kopienas ģeogrāfiskajā apgabalā būs liela negatīva ietekme uz nodarbinātību, jo vairāki ražotāji un sastāvdaļu piegādātāji atrodas šajā apgabalā. Turklāt pasākumi novērstu turpmākā dempinga importa no attiecīgajām valstīm būtisku palielināšanos, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei vismaz saglabāt savu pozīciju tirgū. Izmeklēšanā konstatēts, ka dempinga importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļas palielinājums notiek tieši uz Kopienas ražošanas nozares rēķina.

| (145) | Pēc antidempinga maksājumu uzlikšanas gludināmo dēļu importam no attiecīgajām valstīm ļoti iespējams, ka izplatītāji un mazumtirgotāju ķēdes drīzumā vismaz daļēji pārietu no saviem piegādes avotiem uz Kopienas ražotājiem. Ja pasākumi tiktu noteikti un importa cenu līmenis tiktu atjaunots līdz dempingam nepakļautam līmenim, Kopienas ražošanas nozare varētu konkurēt godīgas tirdzniecības apstākļos, pamatojoties uz savām salīdzinošām priekšrocībām. |
| --- | --- |

(145)

Pēc antidempinga maksājumu uzlikšanas gludināmo dēļu importam no attiecīgajām valstīm ļoti iespējams, ka izplatītāji un mazumtirgotāju ķēdes drīzumā vismaz daļēji pārietu no saviem piegādes avotiem uz Kopienas ražotājiem. Ja pasākumi tiktu noteikti un importa cenu līmenis tiktu atjaunots līdz dempingam nepakļautam līmenim, Kopienas ražošanas nozare varētu konkurēt godīgas tirdzniecības apstākļos, pamatojoties uz savām salīdzinošām priekšrocībām.

| (146) | Tādējādi ir skaidrs, ka pasākumu noteikšana ir Kopienas ražošanas nozares un to ražotāju interesēs, kuri aktīvi atbalsta sūdzību, bet arī to citu Kopienas ražotāju interesēs, kuri sūdzību aktīvi neatbalstīja. |
| --- | --- |

(146)

Tādējādi ir skaidrs, ka pasākumu noteikšana ir Kopienas ražošanas nozares un to ražotāju interesēs, kuri aktīvi atbalsta sūdzību, bet arī to citu Kopienas ražotāju interesēs, kuri sūdzību aktīvi neatbalstīja.

6.3.   Patērētāju interese

| (147) | Pēc paziņojuma par uzsākšanu publicēšanas par šo lietu netika saņemti nekādi iebildumi no patērētāju organizācijām. Tomēr pasākumu ietekme uz patērētājiem tika izanalizēta. |
| --- | --- |

(147)

Pēc paziņojuma par uzsākšanu publicēšanas par šo lietu netika saņemti nekādi iebildumi no patērētāju organizācijām. Tomēr pasākumu ietekme uz patērētājiem tika izanalizēta.

| (148) | Šīs ietekmes novērtēšanai tika apsvērti šādi elementi:






  — | importētāji/vairumtirgotāji un/vai izplatītāji/mazumtirgotāji parasti piedalās izplatīšanā patērētājiem. Katrā no posmiem tiek piemērots uzcenojums vai starpība, lai segtu savas izmaksas un saņemtu zināmu peļņu. Šīs starpības apmērs dažādiem uzņēmējiem var ievērojami atšķirties, bet vidējais rādītājs ir diezgan nozīmīgs, lai gan šķiet, ka mazumtirgotāju uzcenojums ir augtāks par importētāju uzcenojumu. Faktiski vidējā gludināmo dēļu mazumtirgotāju cena ir apmēram 35 EUR , taču konstatēts, ka IP laikā vidējā dempinga importa vienības cena uz Kopienas robežas, t. i., ieskaitot transporta izmaksas ir 6,53 EUR. Tādējādi, pat ņemot vērā papildu izmaksas importētāju un mazumtirgotāju posmā, ir būtiska atšķirība starp importa cenu un mazumtirgotāju cenu, |
| --- | --- | --- |

(148)

Šīs ietekmes novērtēšanai tika apsvērti šādi elementi:

—

importētāji/vairumtirgotāji un/vai izplatītāji/mazumtirgotāji parasti piedalās izplatīšanā patērētājiem. Katrā no posmiem tiek piemērots uzcenojums vai starpība, lai segtu savas izmaksas un saņemtu zināmu peļņu. Šīs starpības apmērs dažādiem uzņēmējiem var ievērojami atšķirties, bet vidējais rādītājs ir diezgan nozīmīgs, lai gan šķiet, ka mazumtirgotāju uzcenojums ir augtāks par importētāju uzcenojumu. Faktiski vidējā gludināmo dēļu mazumtirgotāju cena ir apmēram 35 EUR , taču konstatēts, ka IP laikā vidējā dempinga importa vienības cena uz Kopienas robežas, t. i., ieskaitot transporta izmaksas ir 6,53 EUR. Tādējādi, pat ņemot vērā papildu izmaksas importētāju un mazumtirgotāju posmā, ir būtiska atšķirība starp importa cenu un mazumtirgotāju cenu,

| — | vispesimistiskākajā variantā, kad antidempinga pasākumu slogs tiek vienmērīgi sadalīts starp importētājiem, mazumtirgotājiem un patērētājiem, t. i., 1/3 katram, patērētājam par savu gludināmo dēli, ilglietojamu ražojumu, kura lietošanas laiks ir vismaz pieci gadi, būs papildus jāmaksā mazāk par piecdesmit centiem. Tas jāsalīdzina ar kopējo aptuveni 500 % uzcenojumu, kas minēts iepriekšējā punktā, |
| --- | --- |

—

vispesimistiskākajā variantā, kad antidempinga pasākumu slogs tiek vienmērīgi sadalīts starp importētājiem, mazumtirgotājiem un patērētājiem, t. i., 1/3 katram, patērētājam par savu gludināmo dēli, ilglietojamu ražojumu, kura lietošanas laiks ir vismaz pieci gadi, būs papildus jāmaksā mazāk par piecdesmit centiem. Tas jāsalīdzina ar kopējo aptuveni 500 % uzcenojumu, kas minēts iepriekšējā punktā,

| — | ir svarīgi atzīmēt, ka patērētājs no importa par zemām cenām nesenā pieplūduma labumu nav guvis, jo mazumtirgotāju cenas nesamazinājās, reaģējot uz šīm zemajām importa cenām. Tādējādi nav pamata uzskatīt, ka mazumtirgotāju cenas mainīsies, ja tiek noteikti antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

—

ir svarīgi atzīmēt, ka patērētājs no importa par zemām cenām nesenā pieplūduma labumu nav guvis, jo mazumtirgotāju cenas nesamazinājās, reaģējot uz šīm zemajām importa cenām. Tādējādi nav pamata uzskatīt, ka mazumtirgotāju cenas mainīsies, ja tiek noteikti antidempinga pasākumi.

| (149) | Ņemot vērā iepriekš minēto, antidempinga pasākumu finansiālā ietekme uz gludināmo dēļu patērētāju, visticamāk, būs niecīga. No otras puses, ja antidempinga pasākumus nepiemēro, Kopienas ražošana, visticamāk, beigs pastāvēt, un patērētājam pieejamie ražojuma veidi samazināsies. |
| --- | --- |

(149)

Ņemot vērā iepriekš minēto, antidempinga pasākumu finansiālā ietekme uz gludināmo dēļu patērētāju, visticamāk, būs niecīga. No otras puses, ja antidempinga pasākumus nepiemēro, Kopienas ražošana, visticamāk, beigs pastāvēt, un patērētājam pieejamie ražojuma veidi samazināsies.

| (150) | Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Kopienas gludināmo dēļu patērētāju interesēm. |
| --- | --- |

(150)

Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Kopienas gludināmo dēļu patērētāju interesēm.

6.4.   Izplatītāju/mazumtirgotāju intereses

| (151) | Šajā izmeklēšanas posmā iebildumi no izplatītājiem/mazumtirgotājiem netika saņemti. Tomēr zināms, ka šobrīd gludināmie dēļi tiek galvenokārt tirgoti lielās mazumtirgotāju ķēdēs, t. i., lielveikalos un tirdzniecības centros. Tādējādi ir ļoti iespējams, ka lielākajai daļai izplatītāju/mazumtirgotāju attiecīgais ražojums ir niecīga tā apgrozījuma daļa. Ņemot to vērā, kā arī ņemot vērā augsto uzcenojumu, ko tie parasti piemēro (skatīt iepriekš minēto 148. apsvērumu), provizoriski secināts, ka pasākumiem, visticamāk, nebūs nozīmīgas negatīvas ietekmes uz to stāvokli. |
| --- | --- |

(151)

Šajā izmeklēšanas posmā iebildumi no izplatītājiem/mazumtirgotājiem netika saņemti. Tomēr zināms, ka šobrīd gludināmie dēļi tiek galvenokārt tirgoti lielās mazumtirgotāju ķēdēs, t. i., lielveikalos un tirdzniecības centros. Tādējādi ir ļoti iespējams, ka lielākajai daļai izplatītāju/mazumtirgotāju attiecīgais ražojums ir niecīga tā apgrozījuma daļa. Ņemot to vērā, kā arī ņemot vērā augsto uzcenojumu, ko tie parasti piemēro (skatīt iepriekš minēto 148. apsvērumu), provizoriski secināts, ka pasākumiem, visticamāk, nebūs nozīmīgas negatīvas ietekmes uz to stāvokli.

6.5.   Kopienas nesaistīto importētāju intereses

| (152) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem importētājiem un viena tirgotāja, kas saistīts ar vienu no minētajiem importētājiem. Turklāt noteiktajā termiņā konkrētu informāciju un/vai komentārus sniedza četri importētāji. Šie uzņēmumi visi kopā pārstāv vairāk nekā 20 % no kopējā importa Kopienā. Viņi visi iebilda pret pasākumu noteikšanu pret ĶTR, bet ne visi iebilda pret pasākumiem pret Ukrainu. |
| --- | --- |

(152)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem importētājiem un viena tirgotāja, kas saistīts ar vienu no minētajiem importētājiem. Turklāt noteiktajā termiņā konkrētu informāciju un/vai komentārus sniedza četri importētāji. Šie uzņēmumi visi kopā pārstāv vairāk nekā 20 % no kopējā importa Kopienā. Viņi visi iebilda pret pasākumu noteikšanu pret ĶTR, bet ne visi iebilda pret pasākumiem pret Ukrainu.

| (153) | Importētāju, kas snieguši iebildumus, situācija mainās atkarībā no attiecīgā ražojuma apjoma un nozīmes to darbībā. Kā jau iepriekš minēts, daži no šiem uzņēmumiem ir/bija tradicionālie ražotāji, taču aizsargājoties tie ir mainījuši savu pamatdarbību un pašlaik darbojās galvenokārt vai vienīgi kā importētāji. Šie uzņēmumi parasti ražo/importē plašu mājsaimniecības ražojumu klāstu, un gludināmie dēļi ir tikai daļa no uzņēmējdarbības. Viena liela bijušā ražotāja gadījumā, kurš nesen kļuvis par nozīmīgu Ķīnas gludināmo dēļu importētāju, provizoriski konstatēts, ka IP gludināmie dēļi bija mazāk nekā 4 % no apgrozījuma. Turklāt šis uzņēmums izteica savu viedokli vienīgi par pasākumiem pret ĶTR, bet ne pret Ukrainu, jo no šīs valsts tas importu neveic. Tika arī konstatēts, ka tas iegādājies arī nelielu skaitu gludināmo dēļu no Kopienas ražotājiem. Ņemot vērā attiecīgā uzņēmuma dažādos piegādes avotus un ja uzņēmums nespēj novirzīt 1/3 antidempinga maksājuma mazumtirgotājiem (skatīt 148. apsvērumu), tiek lēsts, ka ietekme uz gludināmo dēļu bruto segumu nepārsniegs 10 %. Tomēr jāatzīmē, ka šajā posmā saņemtā informācija neļauj veikt precīzu aprēķinu. Jāatgādina arī, ka šo importētāju uzliktais uzcenojums ir nozīmīgs. Lai gan šo importētāju stāvokļa izskatīšana turpināsies, secināts, ka pagaidu pasākumi būtiski neietekmēs viņu uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(153)

Importētāju, kas snieguši iebildumus, situācija mainās atkarībā no attiecīgā ražojuma apjoma un nozīmes to darbībā. Kā jau iepriekš minēts, daži no šiem uzņēmumiem ir/bija tradicionālie ražotāji, taču aizsargājoties tie ir mainījuši savu pamatdarbību un pašlaik darbojās galvenokārt vai vienīgi kā importētāji. Šie uzņēmumi parasti ražo/importē plašu mājsaimniecības ražojumu klāstu, un gludināmie dēļi ir tikai daļa no uzņēmējdarbības. Viena liela bijušā ražotāja gadījumā, kurš nesen kļuvis par nozīmīgu Ķīnas gludināmo dēļu importētāju, provizoriski konstatēts, ka IP gludināmie dēļi bija mazāk nekā 4 % no apgrozījuma. Turklāt šis uzņēmums izteica savu viedokli vienīgi par pasākumiem pret ĶTR, bet ne pret Ukrainu, jo no šīs valsts tas importu neveic. Tika arī konstatēts, ka tas iegādājies arī nelielu skaitu gludināmo dēļu no Kopienas ražotājiem. Ņemot vērā attiecīgā uzņēmuma dažādos piegādes avotus un ja uzņēmums nespēj novirzīt 1/3 antidempinga maksājuma mazumtirgotājiem (skatīt 148. apsvērumu), tiek lēsts, ka ietekme uz gludināmo dēļu bruto segumu nepārsniegs 10 %. Tomēr jāatzīmē, ka šajā posmā saņemtā informācija neļauj veikt precīzu aprēķinu. Jāatgādina arī, ka šo importētāju uzliktais uzcenojums ir nozīmīgs. Lai gan šo importētāju stāvokļa izskatīšana turpināsies, secināts, ka pagaidu pasākumi būtiski neietekmēs viņu uzņēmējdarbību.

| (154) | Viens importētājs, kas sadarbojās, ražo gludināmo dēļu pārvalkus un tos pārdod kopā ar importētajiem gludināmiem dēļiem. Tika iebilsts, ka antidempinga maksājums par gludināmo dēļu importu ietekmēs arī pārvalku ražošanu, un tādējādi tam būs būtiska ietekme uz šā uzņēmuma apgrozījumu. Tomēr jāatzīmē, ka gludināmo dēļu pārvalkus pārdod arī atsevišķi, un antidempinga maksājuma noteikšana neietekmēs šādus pārdevumus. Tāpat jāatzīmē, ka gludināmo dēļu pārdevumi veido ne vairāk kā 10 % no šā uzņēmuma apgrozījuma. Tādējādi pagaidu pasākumu ietekme uz attiecīgā uzņēmuma uzņēmējdarbību arī nebūs nozīmīga. |
| --- | --- |

(154)

Viens importētājs, kas sadarbojās, ražo gludināmo dēļu pārvalkus un tos pārdod kopā ar importētajiem gludināmiem dēļiem. Tika iebilsts, ka antidempinga maksājums par gludināmo dēļu importu ietekmēs arī pārvalku ražošanu, un tādējādi tam būs būtiska ietekme uz šā uzņēmuma apgrozījumu. Tomēr jāatzīmē, ka gludināmo dēļu pārvalkus pārdod arī atsevišķi, un antidempinga maksājuma noteikšana neietekmēs šādus pārdevumus. Tāpat jāatzīmē, ka gludināmo dēļu pārdevumi veido ne vairāk kā 10 % no šā uzņēmuma apgrozījuma. Tādējādi pagaidu pasākumu ietekme uz attiecīgā uzņēmuma uzņēmējdarbību arī nebūs nozīmīga.

| (155) | Turklāt lielākā daļa importētāju, kas arī tirgo/tirgoja Kopienas ražojumus, atzina, ka kļūt pilnīgi atkarīgiem no importētajiem dēļiem – Ķīna šajā sakarā tika īpaši atzīmēta – nav viņu interesēs, un apstiprināja, ka priekšroku dod alternatīvam piegādes avotam. To vislabāk var nodrošināt, novēršot dempinga praksi, lai Kopienas ražošanas nozare varētu turpināt pastāvēt. |
| --- | --- |

(155)

Turklāt lielākā daļa importētāju, kas arī tirgo/tirgoja Kopienas ražojumus, atzina, ka kļūt pilnīgi atkarīgiem no importētajiem dēļiem – Ķīna šajā sakarā tika īpaši atzīmēta – nav viņu interesēs, un apstiprināja, ka priekšroku dod alternatīvam piegādes avotam. To vislabāk var nodrošināt, novēršot dempinga praksi, lai Kopienas ražošanas nozare varētu turpināt pastāvēt.

| (156) | Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī ņemot vērā iepriekš 148. apsvērumā apkopotos elementus, jo īpaši augstos uzcenojumus un faktu, ka papildu nodokļa izmaksas ir mazākas par piecdesmit centiem par vienību, provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumiem nebūs izšķirošas negatīvas ietekmes uz gludināmo dēļu Kopienas nesaistīto importētāju situāciju, lai gan dažiem no tiem tas, iespējams, būs smagāks slogs nekā mazumtirgotājiem. Katrā gadījumā pirms galīgajiem konstatējumiem tiks izskatīti visi komentāri. |
| --- | --- |

(156)

Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī ņemot vērā iepriekš 148. apsvērumā apkopotos elementus, jo īpaši augstos uzcenojumus un faktu, ka papildu nodokļa izmaksas ir mazākas par piecdesmit centiem par vienību, provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumiem nebūs izšķirošas negatīvas ietekmes uz gludināmo dēļu Kopienas nesaistīto importētāju situāciju, lai gan dažiem no tiem tas, iespējams, būs smagāks slogs nekā mazumtirgotājiem. Katrā gadījumā pirms galīgajiem konstatējumiem tiks izskatīti visi komentāri.

6.6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (157) | Iepriekš minētā analīze liecināja, ka Kopienas ražošanas nozares interesēs ir noteikt pasākumus, jo ir sagaidāms, ka šie pasākumi vismaz ierobežos importa par dempinga cenām pieplūdumu, kam pierādīta ievērojama negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Sagaidāms, ka citi Kopienas ražotāji arī gūs labumu no šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(157)

Iepriekš minētā analīze liecināja, ka Kopienas ražošanas nozares interesēs ir noteikt pasākumus, jo ir sagaidāms, ka šie pasākumi vismaz ierobežos importa par dempinga cenām pieplūdumu, kam pierādīta ievērojama negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Sagaidāms, ka citi Kopienas ražotāji arī gūs labumu no šiem pasākumiem.

| (158) | Analīze arī liecināja, ka antidempinga pasākumi, visticamāk, finansiāli neietekmēs patērētājus. Sliktākajā gadījumā viņiem būtu papildus jāmaksā mazāk nekā piecdesmit centi par vienu ilglietojuma preci. No otras puses, ja pasākumu nebūs, tas var negatīvi ietekmēt patērētāju izvēli, jo Kopienā ražoti gludināmie dēļi var pazust no tirgus. |
| --- | --- |

(158)

Analīze arī liecināja, ka antidempinga pasākumi, visticamāk, finansiāli neietekmēs patērētājus. Sliktākajā gadījumā viņiem būtu papildus jāmaksā mazāk nekā piecdesmit centi par vienu ilglietojuma preci. No otras puses, ja pasākumu nebūs, tas var negatīvi ietekmēt patērētāju izvēli, jo Kopienā ražoti gludināmie dēļi var pazust no tirgus.

| (159) | Iespējams, ka izplatītāji un mazumtirgotāji var piedzīvot attiecīgā ražojuma pirkšanas cenu kāpumu, tomēr ir maz ticams, ka pasākumi varētu viņus būtiski ietekmēt, ņemot vērā viņiem noteiktās lielās starpības. |
| --- | --- |

(159)

Iespējams, ka izplatītāji un mazumtirgotāji var piedzīvot attiecīgā ražojuma pirkšanas cenu kāpumu, tomēr ir maz ticams, ka pasākumi varētu viņus būtiski ietekmēt, ņemot vērā viņiem noteiktās lielās starpības.

| (160) | Domājams, ka attiecīgā ražojuma importētājiem slogs būs nedaudz lielāks nekā mazumtirgotājiem. Tomēr viņiem arī turpmāk būs priekšrocības saistībā ar vairāku piegādes avotu izmantošanu un nebūs jākļūst atkarīgiem no importa, kā tas visticamāk būtu, ja nenoteiktu pasākumus. |
| --- | --- |

(160)

Domājams, ka attiecīgā ražojuma importētājiem slogs būs nedaudz lielāks nekā mazumtirgotājiem. Tomēr viņiem arī turpmāk būs priekšrocības saistībā ar vairāku piegādes avotu izmantošanu un nebūs jākļūst atkarīgiem no importa, kā tas visticamāk būtu, ja nenoteiktu pasākumus.

| (161) | Tāpēc tiek uzskatīts, ka, nosakot pasākumus, t. i., novēršot dempingu, kas rada kaitējumu, Kopienas ražošanas nozare varētu saglabāt savu darbību un ka negatīvā ietekme, kādu pasākumi varētu radīt dažiem citiem Kopienas tirgus dalībniekiem, ir proporcionāla salīdzinājumā ar priekšrocībām, ko gūs Kopienas ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(161)

Tāpēc tiek uzskatīts, ka, nosakot pasākumus, t. i., novēršot dempingu, kas rada kaitējumu, Kopienas ražošanas nozare varētu saglabāt savu darbību un ka negatīvā ietekme, kādu pasākumi varētu radīt dažiem citiem Kopienas tirgus dalībniekiem, ir proporcionāla salīdzinājumā ar priekšrocībām, ko gūs Kopienas ražošanas nozare.

| (162) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidām var secināt, ka šajā gadījumā nav nopietnu iemeslu, kas neatbilstu Kopienas interesēm, lai nenoteiktu antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(162)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidām var secināt, ka šajā gadījumā nav nopietnu iemeslu, kas neatbilstu Kopienas interesēm, lai nenoteiktu antidempinga pasākumus.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (163) | Ņemot vērā pagaidu secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, attiecīgā ražojuma importam no ĶTR un Ukrainas jāpiemēro pagaidu pasākumi, lai novērstu to, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk nodara kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(163)

Ņemot vērā pagaidu secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, attiecīgā ražojuma importam no ĶTR un Ukrainas jāpiemēro pagaidu pasākumi, lai novērstu to, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk nodara kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

7.1.   Kaitējuma novēršanas pakāpe

| (164) | Antidempinga pagaidu pasākumu apmēram jābūt pietiekamam, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodara imports par dempinga cenām, bet nav jāpārsniedz konstatētās dempinga starpības. |
| --- | --- |

(164)

Antidempinga pagaidu pasākumu apmēram jābūt pietiekamam, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodara imports par dempinga cenām, bet nav jāpārsniedz konstatētās dempinga starpības.

| (165) | Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga ietekmi, tika uzskatīts, ka, nosakot pasākumus, vajadzētu ļaut Kopienas ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko iespējams sasniegt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja tirgū nav importa par dempinga cenām. Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 7 % no apgrozījuma. Tika pierādīts, ka tas ir peļņas līmenis, ko varētu pamatoti sagaidīt, ja nepastāvētu kaitējumu radošs dempings, jo tāds ir bijis Kopienas ražošanas nozares peļņas līmenis, pirms Ķīnas un Ukrainas imports Kopienā attiecīgajā periodā sāka būtiski palielināties. Tādējādi tika aprēķināta kaitējumu neradoša cena Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai. Kaitējumu neradošā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 7 % apmērā. |
| --- | --- |

(165)

Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga ietekmi, tika uzskatīts, ka, nosakot pasākumus, vajadzētu ļaut Kopienas ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko iespējams sasniegt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja tirgū nav importa par dempinga cenām. Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 7 % no apgrozījuma. Tika pierādīts, ka tas ir peļņas līmenis, ko varētu pamatoti sagaidīt, ja nepastāvētu kaitējumu radošs dempings, jo tāds ir bijis Kopienas ražošanas nozares peļņas līmenis, pirms Ķīnas un Ukrainas imports Kopienā attiecīgajā periodā sāka būtiski palielināties. Tādējādi tika aprēķināta kaitējumu neradoša cena Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai. Kaitējumu neradošā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 7 % apmērā.

| (166) | Nepieciešamais cenu palielinājums tika noteikts, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai, ar vidējo kaitējumu neradošo cenu ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Pēc tam iegūto starpību izteica procentos no vidējās CIF importa vērtības. Attiecībā uz visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, šī starpība pārsniedza konstatētās dempinga starpības. Attiecībā uz Ukrainu kaitējuma novēršanas līmenis bija zemāks nekā vienīgajam ražotājam eksportētājam konstatētā dempinga starpība. |
| --- | --- |

(166)

Nepieciešamais cenu palielinājums tika noteikts, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai, ar vidējo kaitējumu neradošo cenu ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Pēc tam iegūto starpību izteica procentos no vidējās CIF importa vērtības. Attiecībā uz visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, šī starpība pārsniedza konstatētās dempinga starpības. Attiecībā uz Ukrainu kaitējuma novēršanas līmenis bija zemāks nekā vienīgajam ražotājam eksportētājam konstatētā dempinga starpība.

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (167) | Ņemot vērā notiekošo un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, tiek uzskatīts, ka jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi i) ĶTR izcelsmes importam konstatēto dempinga starpību apmērā un ii) Ukrainas izcelsmes importam – atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim. |
| --- | --- |

(167)

Ņemot vērā notiekošo un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, tiek uzskatīts, ka jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi i) ĶTR izcelsmes importam konstatēto dempinga starpību apmērā un ii) Ukrainas izcelsmes importam – atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim.

| (168) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro ĶTR un Ukrainas importam, ir šāda:







  Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan | 34,9 % |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou | 36,5 % |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou | 0 % |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan | 18,1 % |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou | 26,5 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 38,1 % |
| Ukraina | Visi uzņēmumi | 10,3 % |

(168)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro ĶTR un Ukrainas importam, ir šāda:

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

ĶTR

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

34,9 %

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou

36,5 %

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou

0 %

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan

18,1 %

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou

26,5 %

Visi pārējie uzņēmumi

38,1 %

Ukraina

Visi uzņēmumi

10,3 %

| (169) | Pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem, atsevišķiem uzņēmumiem tika noteiktas antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā. Tāpēc tās atspoguļo situāciju, kāda tika konstatēta izmeklēšanas laikā attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tāpēc šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražojuši uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Ievestie ražojumi, kurus ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav atsevišķi minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tai skaitā personas, kas ir saistītas ar īpaši minētiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm un uz tām attiecas maksājuma likme, kas ir piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem, atsevišķiem uzņēmumiem tika noteiktas antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā. Tāpēc tās atspoguļo situāciju, kāda tika konstatēta izmeklēšanas laikā attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tāpēc šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražojuši uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Ievestie ražojumi, kurus ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav atsevišķi minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tai skaitā personas, kas ir saistītas ar īpaši minētiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm un uz tām attiecas maksājuma likme, kas ir piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (170) | Jebkura prasība piemērot šīs uzņēmuma atsevišķo antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc juridiskās vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) jāadresē Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomu iekšējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomu, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēja komiteju vajadzības gadījumā veiks attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķām maksājumu likmēm. |
| --- | --- |

(170)

Jebkura prasība piemērot šīs uzņēmuma atsevišķo antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc juridiskās vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) jāadresē Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomu iekšējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomu, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēja komiteju vajadzības gadījumā veiks attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķām maksājumu likmēm.

| (171) | Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi nepiemēro tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem ražotājiem, kuri IP laikā neeksportēja uz Kopienu. Tomēr šie uzņēmumi ir aicināti, izpildot pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar šo pantu, lai šo uzņēmumu situāciju izskatītu atsevišķi. |
| --- | --- |

(171)

Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi nepiemēro tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem ražotājiem, kuri IP laikā neeksportēja uz Kopienu. Tomēr šie uzņēmumi ir aicināti, izpildot pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar šo pantu, lai šo uzņēmumu situāciju izskatītu atsevišķi.

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (172) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kura laikā ieinteresētās personas, kuras pieteicās paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā periodā, var par sevi paziņot rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka atzinumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(172)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kura laikā ieinteresētās personas, kuras pieteicās paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā periodā, var par sevi paziņot rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka atzinumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums gludināmiem dēļiem, iebūvētiem vai neiebūvētiem, ar tvaiku uzsūcošu virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar piepūšamu virsmu vai bez tās, arī ar gludināmo dēli piedurknēm, un to svarīgākajām sastāvdaļām, t. i., kājām, virsmu un metāla rāmi, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Ukrainā un kurus klasificē ar KN kodu ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00 (TARIC kods 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 un 8516900051).

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan | 34,9 % | A782 |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou | 36,5 % | A783 |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou | 0 % | A784 |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan | 18,1 % | A785 |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou | 26,5 % | A786 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 38,1 % | A999 |
| Ukraina | Visi uzņēmumi | 10,3 % | — |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

ĶTR

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

34,9 %

A782

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou

36,5 %

A783

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou

0 %

A784

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan

18,1 %

A785

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou

26,5 %

A786

Visi pārējie uzņēmumi

38,1 %

A999

Ukraina

Visi uzņēmumi

10,3 %

—

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja vien nav noteikts citādāk, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. panta izpildi, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var lūgt, lai tām pauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, rakstveidā darīt zināmus savus uzskatus un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu attiecīgās personas var iesniegt komentārus par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās stāšanās spēkā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 29, 4.2.2006., 2. lpp.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate General for Trade

Directorate B

Directorate B

J-79 5/17

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat 200

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brussels

B-1049 Brussels

---

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 300/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 300/43

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1621/2006

(2006. gada 30. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas ICES IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb, c, d (EK ūdeņi), IV zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2) un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2006. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2006. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2006. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 16, 20.1.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1262/2006 (OV L 230, 24.8.2006., 4. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 43 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Krājums | POK/2A34. |
| Suga | Saida (Pollachius virens) |
| Zonas | IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb,c,d (EK ūdeņi), IV |
| Datums | 2006. gada 6. oktobris |

Nr.

43

Dalībvalsts

Zviedrija

Krājums

POK/2A34.

Suga

Saida (Pollachius virens)

Zonas

IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb,c,d (EK ūdeņi), IV

Datums

2006. gada 6. oktobris

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 300/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 300/45

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 27. jūnijs),

lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

(2006/734/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 5. jūnijā pieņēma lēmumu pilnvarot Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 5. jūnijā pieņēma lēmumu pilnvarot Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (2) | Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti minētā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti minētā lēmuma pielikumā.

| (3) | Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Līdz tā spēkā stāšanās dienai nolīgumu piemēro provizoriski, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.

4. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots sniegt nolīguma 8. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.

Luksemburgā, 2005. gada 27. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

L. LUX

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

EIROPAS KOPIENA (turpmāk “Kopiena”),

no vienas puses, un

ČĪLES REPUBLIKA,

no otras puses,

(turpmāk “Puses”),

IEVĒROJOT, ka starp desmit dalībvalstīm un Čīles Republiku ir noslēgti divpusēji nolīgumi par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kuros ietvertie noteikumi ir pretrunā Kopienas tiesību aktiem,

IEVĒROJOT, ka Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, kas var tikt iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm,

IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm,

ŅEMOT VĒRĀ nolīgumus starp Kopienu un atsevišķām trešām valstīm, kas nodrošina šo trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kam dalībvalstis piešķīrušas licenci,

ATZĪSTOT, ka tos noteikumus divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp dalībvalstīm un Čīles Republiku, kuri ir pretrunā Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar šiem Kopienas tiesību aktiem, tādējādi izveidojot stabilu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Kopienu un Čīles Republiku un saglabājot šo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību,

IEVĒROJOT, ka Kopienas mērķis šajās sarunās nav palielināt kopējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjomu starp Kopienu un Čīles Republiku, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Čīles Republikas gaisa pārvadātājiem vai apspriest grozījumus esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos par satiksmes tiesībām,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Vispārēji noteikumi

1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Kopienas dalībvalstis. “CLAC dalībvalstis” ir Latīņamerikas Civilās aviācijas komisijas dalībvalstis.

2.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz dalībvalstu valstspiederīgajiem.

3.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts gaisa pārvadātājiem un aviosabiedrībām, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz attiecīgās dalībvalsts norādītajiem gaisa pārvadātājiem un aviosabiedrībām.

2. pants

Norādīšana, atļauju izsniegšana un atsaukšana

1.   Šā panta 2. un 3. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti attiecīgi II pielikuma 1. un 2. punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, atļaujām, ko tiem piešķir Čīles Republika, un gaisa pārvadātāju atļauju atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu. Šā panta 4. un 5. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti attiecīgi II pielikuma 1. un 2. punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic Čīles Republika, atļaujām, ko tiem piešķir attiecīgā dalībvalsts, un gaisa pārvadātāju atļauju atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.

2.   Saņemot kādas dalībvalsts norādi, Čīles Republika ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas atļaujas, ja:

| a) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem;

| b) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, īsteno un nodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, īsteno un nodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

| c) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un turpina piederēt, dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē. |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un turpina piederēt, dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē.

3.   Čīles Republika var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts norādīta gaisa pārvadātāja atļaujas, ja:

| a) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem; vai |
| --- | --- |

a)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem; vai

| b) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, neīsteno vai nenodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, neīsteno vai nenodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai

| c) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un minētie to faktiski nekontrolē; vai |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un minētie to faktiski nekontrolē; vai

| d) | Čīles Republika pierāda, ka – saskaņā ar šo nolīgumu īstenojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver vietu kādā citā dalībvalstī – gaisa pārvadātājs apietu satiksmes tiesību ierobežojumus, ko paredz divpusējais nolīgums starp Čīles Republiku un šo citu dalībvalsti; vai |
| --- | --- |

d)

Čīles Republika pierāda, ka – saskaņā ar šo nolīgumu īstenojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver vietu kādā citā dalībvalstī – gaisa pārvadātājs apietu satiksmes tiesību ierobežojumus, ko paredz divpusējais nolīgums starp Čīles Republiku un šo citu dalībvalsti; vai

| e) | gaisa pārvadātājam ir dalībvalsts izsniegts aviācijas uzņēmuma sertifikāts, un starp Čīles Republiku un šo dalībvalsti nav divpusēja nolīguma par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, un Čīles Republikas norādītam pārvadātājam ir atteiktas satiksmes tiesības virzienā uz šo dalībvalsti. |
| --- | --- |

e)

gaisa pārvadātājam ir dalībvalsts izsniegts aviācijas uzņēmuma sertifikāts, un starp Čīles Republiku un šo dalībvalsti nav divpusēja nolīguma par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, un Čīles Republikas norādītam pārvadātājam ir atteiktas satiksmes tiesības virzienā uz šo dalībvalsti.

Īstenojot savas tiesības saskaņā ar šo punktu, Čīles Republika Kopienas gaisa pārvadātājus nediskriminē valstspiederības dēļ.

4.   Saņemot Čīles Republikas norādi, dalībvalsts ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas atļaujas, ja:

| a) | gaisa pārvadātājs veic uzņēmējdarbību Čīles Republikā; un |
| --- | --- |

a)

gaisa pārvadātājs veic uzņēmējdarbību Čīles Republikā; un

| b) | Čīles Republika īsteno un nodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli un ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izsniegšanu šim pārvadātājam; un |
| --- | --- |

b)

Čīles Republika īsteno un nodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli un ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izsniegšanu šim pārvadātājam; un

| c) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder CLAC dalībvalstīm un/vai CLAC dalībvalstu valstspiederīgajiem, un to faktiski kontrolē CLAC dalībvalstis un/vai CLAC dalībvalstu pilsoņi, ja vien divpusējā nolīgumā par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp šo dalībvalsti un Čīles Republiku nav notikusi vienošanās par labvēlīgākiem noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder CLAC dalībvalstīm un/vai CLAC dalībvalstu valstspiederīgajiem, un to faktiski kontrolē CLAC dalībvalstis un/vai CLAC dalībvalstu pilsoņi, ja vien divpusējā nolīgumā par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp šo dalībvalsti un Čīles Republiku nav notikusi vienošanās par labvēlīgākiem noteikumiem.

5.   Dalībvalsts var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot Čīles Republikas norādīta gaisa pārvadātāja atļaujas, ja:

| a) | gaisa pārvadātājs neveic uzņēmējdarbību Čīles Republikā; vai |
| --- | --- |

a)

gaisa pārvadātājs neveic uzņēmējdarbību Čīles Republikā; vai

| b) | Čīles Republika neīsteno vai nenodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai Čīles Republika nav atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu; vai |
| --- | --- |

b)

Čīles Republika neīsteno vai nenodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai Čīles Republika nav atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu; vai

| c) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder CLAC dalībvalstīm un/vai CLAC dalībvalstu valstspiederīgajiem, un to faktiski nekontrolē CLAC dalībvalstis un/vai CLAC dalībvalstu valstspiederīgie, ja vien divpusējā gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumā starp attiecīgo dalībvalsti un Čīles Republiku nav notikusi vienošanās par labvēlīgākiem noteikumiem; vai |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder CLAC dalībvalstīm un/vai CLAC dalībvalstu valstspiederīgajiem, un to faktiski nekontrolē CLAC dalībvalstis un/vai CLAC dalībvalstu valstspiederīgie, ja vien divpusējā gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumā starp attiecīgo dalībvalsti un Čīles Republiku nav notikusi vienošanās par labvēlīgākiem noteikumiem; vai

| d) | dalībvalsts pierāda, ka – saskaņā ar šo nolīgumu īstenojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver vietu kādā citā CLAC dalībvalstī – gaisa pārvadātājs apietu satiksmes tiesību ierobežojumus, ko paredz divpusējais nolīgums starp attiecīgo dalībvalsti un šo citu CLAC dalībvalsti. |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts pierāda, ka – saskaņā ar šo nolīgumu īstenojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver vietu kādā citā CLAC dalībvalstī – gaisa pārvadātājs apietu satiksmes tiesību ierobežojumus, ko paredz divpusējais nolīgums starp attiecīgo dalībvalsti un šo citu CLAC dalībvalsti.

3. pants

Tiesības attiecībā uz reglamentējošu kontroli

1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma 3. punktā uzskaitītos pantus.

2.   Ja dalībvalsts ir norādījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un nodrošina kāda cita dalībvalsts, tad Čīles Republikas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, kas noslēgts starp dalībvalsti, kura norādījusi gaisa pārvadātāju, un Čīles Republiku, tāpat piemēro gan attiecībā uz drošības standartu pieņemšanu, īstenošanu vai uzturēšanu, ko veic šī cita dalībvalsts, gan attiecībā uz šā gaisa pārvadātāja darbības atļauju.

4. pants

Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai

1.   Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma 4. punktā.

2.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, II pielikuma 4. punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz dalībvalstij nediskriminējot uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu Čīles Republikas norādītu gaisa pārvadātāju lidaparātos, kuri veic lidojumus maršrutā no kādas vietas šīs dalībvalsts teritorijā uz citu vietu šīs dalībvalsts vai citas dalībvalsts teritorijā.

3.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, II pielikuma 4. punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz Čīles Republikai nediskriminējot uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju lidaparātos, kuri veic lidojumus maršrutā no kādas vietas Čīles Republikas teritorijā uz citu vietu Čīles Republikas teritorijā vai citas CLAC dalībvalsts teritorijā.

5. pants

Pārvadājumu tarifi

1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma 5. punktā uzskaitītos pantus.

2.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma 5. punktā uzskaitītajiem noteikumiem, Čīles Republikas norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Kopienas teritorijā, attiecas Kopienas tiesību akti. Kopienas tiesību aktus piemēro nediskriminējot.

3.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma 5. punktā uzskaitītajiem noteikumiem, dalībvalsts norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem starp Čīles Republiku un kādu citu CLAC dalībvalsti, attiecas Čīles tiesību akti cenu noteikšanas jomā, un tos piemēro nediskriminējot.

6. pants

Šā nolīguma pielikumi

Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.

7. pants

Pārskatīšana vai grozīšana

Puses, savstarpēji vienojoties, var jebkurā laikā pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.

8. pants

Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.

2.   Neskarot 1. punktu, Puses piekrīt provizoriski piemērot šo nolīgumu no tā mēneša pirmās dienas, kurš ir pēc datuma, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

3.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Čīles Republiku, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko vēl nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma 2. punktā. Šo nolīgumu piemēro visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, tiem stājoties spēkā vai tos piemērojot provizoriski.

9. pants

Izbeigšana

1.   Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz attiecīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.

2.   Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.

TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Luksemburgā, divos oriģināleksemplāros, divi tūkstoši piektā gada sestajā oktobrī angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per Ia Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Por la República de Chile

Za Chilskou republiku

For Republikken Chile

Für die Republik Chile

Tšiili Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Χιλής

For the Republic of Chile

Pour la République du Chili

Per la Repubblica del Cile

Čīles Republikas vārdā

Čilės Respublikos vardu

A Chilei Köztársaság részéről

Għar-Repubblika taċ-Ċili

Voor de Republiek Chili

W imieniu Republiki Chile

Pela República do Chile

Za Čilskú republiku

Za Republiko Čile

Chilen tasavallan puolesta

För Republiken Chile

Image

I PIELIKUMS

Nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

| 1. | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Čīles Republiku un dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:






  — | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Čīles Republikas valdību un Beļģijas Karalistes valdību, parakstīts Briselē, 2001. gada 13. septembrī, turpmāk “Čīles–Beļģijas Nolīgums”, |
| --- | --- | --- |

1.

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Čīles Republiku un dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:

—

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Čīles Republikas valdību un Beļģijas Karalistes valdību, parakstīts Briselē, 2001. gada 13. septembrī, turpmāk “Čīles–Beļģijas Nolīgums”,

| — | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Čīles Republikas valdību, parakstīts Kopenhāgenā, 2001. gada 27. jūnijā, turpmāk “Čīles–Dānijas Nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Čīles Republikas valdību, parakstīts Kopenhāgenā, 2001. gada 27. jūnijā, turpmāk “Čīles–Dānijas Nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Čīles Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp un ārpus to attiecīgajām teritorijām, parakstīts Parīzē, 1979. gada 6. decembrī, turpmāk “Čīles–Francijas Nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Čīles Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp un ārpus to attiecīgajām teritorijām, parakstīts Parīzē, 1979. gada 6. decembrī, turpmāk “Čīles–Francijas Nolīgums”,

| — | Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Čīles Republiku, parakstīts Santjago de Čīlē, 1964. gada 30. martā, turpmāk “Čīles–Vācijas Nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Čīles Republiku, parakstīts Santjago de Čīlē, 1964. gada 30. martā, turpmāk “Čīles–Vācijas Nolīgums”,

| — | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Čīles Republikas valdību un Itālijas Republikas valdību, parakstīts Romā, 2002. gada 27. februārī, turpmāk “Čīles–Itālijas Nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Čīles Republikas valdību un Itālijas Republikas valdību, parakstīts Romā, 2002. gada 27. februārī, turpmāk “Čīles–Itālijas Nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Luksemburgas Lielhercogistes valdību un Čīles Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to attiecīgajām teritorijām, parakstīts Luksemburgā, 2002. gada 25. februārī, turpmāk “Čīles–Luksemburgas Nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Luksemburgas Lielhercogistes valdību un Čīles Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to attiecīgajām teritorijām, parakstīts Luksemburgā, 2002. gada 25. februārī, turpmāk “Čīles–Luksemburgas Nolīgums”,

| — | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Nīderlandes Karalisti un Čīles Republiku, parakstīts Santjago de Čīlē, 1962. gada 13. jūlijā, turpmāk “Čīles–Nīderlandes Nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Nīderlandes Karalisti un Čīles Republiku, parakstīts Santjago de Čīlē, 1962. gada 13. jūlijā, turpmāk “Čīles–Nīderlandes Nolīgums”,

| — | Projekts Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumam starp Čīles Republiku un Nīderlandes Karalisti par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to attiecīgajām teritorijām, parafēts un kā B pielikums pievienots Saskaņotajam protokolam, kas sagatavots Nīderlandes un Čīles Aeronautikas konsultatīvajā apspriedē un parakstīts Santjago de Čīlē, 2001. gada 12. aprīlī, turpmāk “Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekts”, |
| --- | --- |

—

Projekts Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumam starp Čīles Republiku un Nīderlandes Karalisti par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to attiecīgajām teritorijām, parafēts un kā B pielikums pievienots Saskaņotajam protokolam, kas sagatavots Nīderlandes un Čīles Aeronautikas konsultatīvajā apspriedē un parakstīts Santjago de Čīlē, 2001. gada 12. aprīlī, turpmāk “Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekts”,

| — | Nolīgums starp Čīles valdību un Spānijas valdību par komerciāliem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Santjago de Čīlē, 1974. gada 17. decembrī, turpmāk “Čīles–Spānijas Nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Čīles valdību un Spānijas valdību par komerciāliem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Santjago de Čīlē, 1974. gada 17. decembrī, turpmāk “Čīles–Spānijas Nolīgums”,

| — | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Čīles Republikas valdību un Zviedrijas Karalistes valdību, parakstīts Kopenhāgenā, 2001. gada 27. jūnijā, turpmāk “Čīles–Zviedrijas Nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Čīles Republikas valdību un Zviedrijas Karalistes valdību, parakstīts Kopenhāgenā, 2001. gada 27. jūnijā, turpmāk “Čīles–Zviedrijas Nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Čīles Republiku un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Santjago de Čīlē, 1947. gada 16. septembrī, turpmāk “Čīles–AK Nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Čīles Republiku un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Santjago de Čīlē, 1947. gada 16. septembrī, turpmāk “Čīles–AK Nolīgums”,

| — | Projekts Nolīgumam starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Čīles Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parafēts un kā B pielikums pievienots Saprašanās memorandam starp Apvienotās Karalistes un Čīles aeronavigācijas iestādēm, kas parakstīts Santjago de Čīlē, 2000. gada 31. maijā, turpmāk “Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekts”. |
| --- | --- |

—

Projekts Nolīgumam starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Čīles Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parafēts un kā B pielikums pievienots Saprašanās memorandam starp Apvienotās Karalistes un Čīles aeronavigācijas iestādēm, kas parakstīts Santjago de Čīlē, 2000. gada 31. maijā, turpmāk “Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekts”.

| 2. | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Čīles Republiku un dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski. |
| --- | --- |

2.

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Čīles Republiku un dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski.

II PIELIKUMS

I pielikumā uzskaitīto nolīgumu pantu saraksts, kas minēti šā nolīguma 2. līdz 5. pantā

| 1. | Dalībvalsts norāde:






  — | Čīles–Beļģijas Nolīguma 3. pants; |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībvalsts norāde:

—

Čīles–Beļģijas Nolīguma 3. pants;

| — | Čīles–Dānijas Nolīguma 3. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Dānijas Nolīguma 3. pants;

| — | Čīles–Francijas Nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Francijas Nolīguma 4. pants;

| — | Čīles–Vācijas Nolīguma 3. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Vācijas Nolīguma 3. pants;

| — | Čīles–Itālijas Nolīguma 3. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Itālijas Nolīguma 3. pants;

| — | Čīles–Luksemburgas Nolīguma 3. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Luksemburgas Nolīguma 3. pants;

| — | Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 3. pants; |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 3. pants;

| — | Čīles–Spānijas Nolīguma 3. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Spānijas Nolīguma 3. pants;

| — | Čīles–Zviedrijas Nolīguma 3. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Zviedrijas Nolīguma 3. pants;

| — | Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 4. pants. |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 4. pants.

| 2. | Atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:






  — | Čīles–Beļģijas Nolīguma 4. pants; |
| --- | --- | --- |

2.

Atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

—

Čīles–Beļģijas Nolīguma 4. pants;

| — | Čīles–Dānijas Nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Dānijas Nolīguma 4. pants;

| — | Čīles–Francijas Nolīguma 5. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Francijas Nolīguma 5. pants;

| — | Čīles–Vācijas Nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Vācijas Nolīguma 4. pants;

| — | Čīles–Itālijas Nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Itālijas Nolīguma 4. pants;

| — | Čīles–Luksemburgas Nolīguma 4. pants |
| --- | --- |

—

Čīles–Luksemburgas Nolīguma 4. pants

| — | Čīles–Nīderlandes Nolīguma V pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Nīderlandes Nolīguma V pants;

| — | Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 4. pants; |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 4. pants;

| — | Čīles–Spānijas Nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Spānijas Nolīguma 4. pants;

| — | Čīles–Zviedrijas Nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Zviedrijas Nolīguma 4. pants;

| — | Čīles–AK Nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–AK Nolīguma 4. pants;

| — | Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 5. pants. |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 5. pants.

| 3. | Reglamentējošā kontrole:






  — | Čīles–Beļģijas Nolīguma 6. pants; |
| --- | --- | --- |

3.

Reglamentējošā kontrole:

—

Čīles–Beļģijas Nolīguma 6. pants;

| — | Čīles–Dānijas Nolīguma 14. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Dānijas Nolīguma 14. pants;

| — | 3. pielikums Protokolam starp Vācijas Federatīvās Republikas un Čīles Republikas aeronavigācijas iestādēm, parakstīts Berlīnē, 1998. gada 2. aprīlī – provizoriski piemērots saskaņā ar Vācijas–Čīles Nolīgumu; |
| --- | --- |

—

3. pielikums Protokolam starp Vācijas Federatīvās Republikas un Čīles Republikas aeronavigācijas iestādēm, parakstīts Berlīnē, 1998. gada 2. aprīlī – provizoriski piemērots saskaņā ar Vācijas–Čīles Nolīgumu;

| — | Čīles–Itālijas Nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Itālijas Nolīguma 6. pants;

| — | Čīles–Luksemburgas Nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Luksemburgas Nolīguma 6. pants;

| — | Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 6. pants; |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 6. pants;

| — | Čīles–Zviedrijas Nolīguma 14. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Zviedrijas Nolīguma 14. pants;

| — | Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 14. pants. |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 14. pants.

| 4. | Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:






  — | Čīles–Beļģijas Nolīguma 9. pants; |
| --- | --- | --- |

4.

Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

—

Čīles–Beļģijas Nolīguma 9. pants;

| — | Čīles–Dānijas Nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Dānijas Nolīguma 6. pants;

| — | Čīles–Francijas Nolīguma 10. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Francijas Nolīguma 10. pants;

| — | Čīles–Vācijas Nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Vācijas Nolīguma 6. pants;

| — | Čīles–Itālijas Nolīguma 9. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Itālijas Nolīguma 9. pants;

| — | Čīles–Luksemburgas Nolīguma 15. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Luksemburgas Nolīguma 15. pants;

| — | Čīles–Nīderlandes Nolīguma III pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Nīderlandes Nolīguma III pants;

| — | Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 15. pants; |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 15. pants;

| — | Čīles–Spānijas Nolīguma 5. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Spānijas Nolīguma 5. pants;

| — | Čīles–Zviedrijas Nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Zviedrijas Nolīguma 6. pants;

| — | Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 8. pants. |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 8. pants.

| 5. | Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:






  — | Čīles–Beļģijas Nolīguma 12. pants; |
| --- | --- | --- |

5.

Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:

—

Čīles–Beļģijas Nolīguma 12. pants;

| — | Čīles–Dānijas Nolīguma 10. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Dānijas Nolīguma 10. pants;

| — | Čīles–Francijas Nolīguma 9. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Francijas Nolīguma 9. pants;

| — | Čīles–Vācijas Nolīguma 8. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Vācijas Nolīguma 8. pants;

| — | Čīles–Itālijas Nolīguma 12. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Itālijas Nolīguma 12. pants;

| — | Čīles–Luksemburgas Nolīguma 14. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Luksemburgas Nolīguma 14. pants;

| — | Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 14. pants; |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–Nīderlandes Nolīguma projekta 14. pants;

| — | Čīles–Spānijas Nolīguma 8. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Spānijas Nolīguma 8. pants;

| — | Čīles–Zviedrijas Nolīguma 10. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–Zviedrijas Nolīguma 10. pants;

| — | Čīles–AK Nolīguma 9. pants; |
| --- | --- |

—

Čīles–AK Nolīguma 9. pants;

| — | Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 7. pants. |
| --- | --- |

—

Pārskatītā Čīles–AK Nolīguma projekta 7. pants.

III PIELIKUMS

Nolīguma 2. pantā minēto citu valstu saraksts

| 1) | Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

1)

Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| 2) | Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

2)

Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| 3) | Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

3)

Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| 4) | Šveices Konfederācija (saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa pārvadājumiem). |
| --- | --- |

4)

Šveices Konfederācija (saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa pārvadājumiem).

---

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 300/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 300/53

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 27. jūnijs),

lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

(2006/735/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 5. jūnijā pieņēma lēmumu pilnvarot Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 5. jūnijā pieņēma lēmumu pilnvarot Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (2) | Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti minētā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti minētā lēmuma pielikumā.

| (3) | Nolīgums ir parakstīts Kopienas vārdā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums ir parakstīts Kopienas vārdā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

| (4) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam (1).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas tiesīga sniegt nolīguma 8. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

Luksemburgā, 2005. gada 27. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LUX

---

(1)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 46 lpp.

1

---

Labojums

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 300/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 300/54

---

Labojums Komisijas 2006. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 742/2006, ar ko pielāgo konkrētas zivju kvotas 2006. gadam atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 130, 2006. gada 18. maijs
  )

Regulas I pielikumā, 10. lappusē tabulas pirmās četras rindas lasīt šādi:

| “Valsts kods | Krājuma kods | Suga | Zona | Koriģ. daudz. 2005 | Nozveja 2005 | Koriģ. daudz. % | Pārcēlumi 2006 | Sākotn. daudz. 2006 | Pārskat. daudz. 2006 | Jaunais kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEU | WHB/571214 | Putasu | V, VI, VII, XII, XIV | 41 847 | 20 173,8 | 48,0 % | 4 184,7 | | | |
| DEU | WHB/8ABDE. | Putasu | VIIIa, b, d, e | 2 000 | | 0,0 % | 200 | | | |
| DEU | WHB/1X14 | Putasu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII un XIV (EK un starptautiskie ūdeņi) | 4 385 | 20 424 | 24 809 | 1X14” |

“Valsts kods

Krājuma kods

Suga

Zona

Koriģ. daudz. 2005

Nozveja 2005

Koriģ. daudz. %

Pārcēlumi 2006

Sākotn. daudz. 2006

Pārskat. daudz. 2006

Jaunais kods

DEU

WHB/571214

Putasu

V, VI, VII, XII, XIV

41 847

20 173,8

48,0 %

4 184,7

DEU

WHB/8ABDE.

Putasu

VIIIa, b, d, e

2 000

0,0 %

200

DEU

WHB/1X14

Putasu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII un XIV (EK un starptautiskie ūdeņi)

4 385

20 424

24 809

1X14”

---