# Euroopa Liidu L 316/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 316 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide16. november 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 316

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide16. november 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1687/2006, 15. november 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1688/2006, 15. november 2006, millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2375/2002 teatavate impordilitsentside suhtes, mis on välja antud muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu impordiks tariifikvootide III alamkvoodi osa nr 4 piires | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1689/2006, 15. november 2006, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad ja õunad) | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1690/2006, 15. november 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2006 | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1691/2006, 15. november 2006, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES IIIa Kattegati püügipiirkonnas | 10 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1687/2006, 15. november 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1688/2006, 15. november 2006, millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2375/2002 teatavate impordilitsentside suhtes, mis on välja antud muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu impordiks tariifikvootide III alamkvoodi osa nr 4 piires

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1689/2006, 15. november 2006, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad ja õunad)

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1690/2006, 15. november 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2006

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1691/2006, 15. november 2006, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES IIIa Kattegati püügipiirkonnas

10

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 13. november 2006, kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise topeltarvestamise vältimise kohta Europa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames seoses Kyoto protokolli kohaste projektimeetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5362 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni otsus, 15. november 2006, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärit värvitelerikineskoopide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 18 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 13. november 2006, kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise topeltarvestamise vältimise kohta Europa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames seoses Kyoto protokolli kohaste projektimeetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5362 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5362 all)

1

12

*

Komisjoni otsus, 15. november 2006, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärit värvitelerikineskoopide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

18

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 10. aprilli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 584/2006 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1480/2003, millega kehtestatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks) parandus (ELT L 103, 12.4.2006) | 35 |

Parandused

*

Nõukogu 10. aprilli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 584/2006 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1480/2003, millega kehtestatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks) parandus (ELT L 103, 12.4.2006)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 16.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1687/2006,

15. november 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 15. novembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 71,2 |
| 204 | 37,3 |
| 999 | 54,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,5 |
| 204 | 65,9 |
| 628 | 196,3 |
| 999 | 125,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 118,2 |
| 204 | 132,8 |
| 999 | 125,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 86,5 |
| 999 | 86,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,4 |
| 092 | 17,6 |
| 400 | 86,5 |
| 528 | 40,7 |
| 999 | 52,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,6 |
| 388 | 62,4 |
| 528 | 37,8 |
| 999 | 50,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 114,7 |
| 388 | 229,6 |
| 508 | 265,8 |
| 999 | 203,4 |
| 0808 10 80 | 096 | 29,0 |
| 388 | 88,8 |
| 400 | 104,6 |
| 404 | 100,1 |
| 720 | 70,3 |
| 800 | 140,1 |
| 999 | 88,8 |
| 0808 20 50 | 052 | 113,3 |
| 400 | 216,1 |
| 720 | 39,3 |
| 999 | 122,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

71,2

204

37,3

999

54,3

0707 00 05

052

114,5

204

65,9

628

196,3

999

125,6

0709 90 70

052

118,2

204

132,8

999

125,5

0805 20 10

204

86,5

999

86,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,4

092

17,6

400

86,5

528

40,7

999

52,6

0805 50 10

052

52,6

388

62,4

528

37,8

999

50,9

0806 10 10

052

114,7

388

229,6

508

265,8

999

203,4

0808 10 80

096

29,0

388

88,8

400

104,6

404

100,1

720

70,3

800

140,1

999

88,8

0808 20 50

052

113,3

400

216,1

720

39,3

999

122,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 16.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1688/2006,

15. november 2006,

millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2375/2002 teatavate impordilitsentside suhtes, mis on välja antud muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu impordiks tariifikvootide III alamkvoodi osa nr 4 piires

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2375/2002, millega avatakse kolmandatest riikidest pärit muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (2) kehtestatakse eri päritolukohtade jaoks kolm alamkvooti. III alamkvoot on kehtestatud muude kolmandate riikide jaoks kui Ameerika Ühendriigid ja Kanada. See on jaotatud neljaks kolme kuu osaks. Osa nr 4 hõlmab ajavahemikku 1. oktoobrist 31. detsembrini. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2375/2002, millega avatakse kolmandatest riikidest pärit muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (2) kehtestatakse eri päritolukohtade jaoks kolm alamkvooti. III alamkvoot on kehtestatud muude kolmandate riikide jaoks kui Ameerika Ühendriigid ja Kanada. See on jaotatud neljaks kolme kuu osaks. Osa nr 4 hõlmab ajavahemikku 1. oktoobrist 31. detsembrini.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2375/2002 artiklile 6 kehtivad nimetatud määruse alusel välja antud litsentsid nelikümmend viis päeva pärast nende tegeliku väljaandmise päeva. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2375/2002 artiklile 6 kehtivad nimetatud määruse alusel välja antud litsentsid nelikümmend viis päeva pärast nende tegeliku väljaandmise päeva.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 5 lõike 1 kolmanda lõigu ja artikli 9 punkti a kohaselt peab impordilitsentsis olema nimetatud üksainus päritoluriik ja litsents kehtib üksnes sellest riigist pärit toodete suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 5 lõike 1 kolmanda lõigu ja artikli 9 punkti a kohaselt peab impordilitsentsis olema nimetatud üksainus päritoluriik ja litsents kehtib üksnes sellest riigist pärit toodete suhtes.

| (4) | Alates 2006. aasta 1. oktoobrist häirivad Ukrainast pärit pehme nisu impordivoogusid selles riigis kehtestatud ekspordipiirangud ja kontrollimeetmed. See võib ettevõtjatel vähemalt osaliselt takistada oma kohustustest kinnipidamist nende väljaantud litsentside puhul, milles päritoluriigina on märgitud Ukraina. |
| --- | --- |

(4)

Alates 2006. aasta 1. oktoobrist häirivad Ukrainast pärit pehme nisu impordivoogusid selles riigis kehtestatud ekspordipiirangud ja kontrollimeetmed. See võib ettevõtjatel vähemalt osaliselt takistada oma kohustustest kinnipidamist nende väljaantud litsentside puhul, milles päritoluriigina on märgitud Ukraina.

| (5) | Et neile ettevõtjatele mitte kahju tekitada ning kindlustada kõnealuste kvootide nõuetekohane täitmine, tuleks väljaantud litsentside kasutamisel võimaldada mõningast paindlikkust. Sel eesmärgil tuleks erandina määrusest (EÜ) nr 2375/2002 pikendada nende kehtivusaega kuni 2006. aasta lõpuni ning lubada neid litsentse kasutada muudest kolmandatest riikidest kui Ukraina, välja arvatud Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast pärineva nisu importimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Et neile ettevõtjatele mitte kahju tekitada ning kindlustada kõnealuste kvootide nõuetekohane täitmine, tuleks väljaantud litsentside kasutamisel võimaldada mõningast paindlikkust. Sel eesmärgil tuleks erandina määrusest (EÜ) nr 2375/2002 pikendada nende kehtivusaega kuni 2006. aasta lõpuni ning lubada neid litsentse kasutada muudest kolmandatest riikidest kui Ukraina, välja arvatud Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast pärineva nisu importimiseks.

| (6) | Muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu (CN-kood 1001 90 99) impordiks nimetatud määruse artiklis 3 nimetatud III alamkvoodi (järjenuber 09.4125) piires alates 1. oktoobrist 2006 välja antud litsentsid kaotavad kehtivuse alates 16. novembrist 2006. Käesolevas määruses sätestatud muudatusi tuleb seega hakata kohaldama võimalikult kiiresti. Seepärast tuleks sätestada, et käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(6)

Muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu (CN-kood 1001 90 99) impordiks nimetatud määruse artiklis 3 nimetatud III alamkvoodi (järjenuber 09.4125) piires alates 1. oktoobrist 2006 välja antud litsentsid kaotavad kehtivuse alates 16. novembrist 2006. Käesolevas määruses sätestatud muudatusi tuleb seega hakata kohaldama võimalikult kiiresti. Seepärast tuleks sätestada, et käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korraldukomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korraldukomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 2375/2002 artiklist 6 võib muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu (CN-kood 1001 90 99) impordiks nimetatud määruse artiklis 3 nimetatud III alamkvoodi (järjenumber 09.4125) piires ajavahemikul 1. oktoobrist 2006 kuni 16. novembrini 2006 välja antud ja lahtris 8 päritoluriigina märget “Ukraina” sisaldavate impordilitsentside kehtivusaega litsentsiomaniku taotlusel pikendada kuni 31. detsembrini 2006. Sel eesmärgil tühistab litsentsi välja andnud asutus litsentsi ning asendab selle uue litsentsiga, mille kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2006 või pikendab esialgse litsentsi kehtivusaega kuni 31. detsembrini 2006.

Artikkel 2

Erandina määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 9 punktist a võib käesoleva määruse artiklis 1 osutatud sertifikaate kasutada pehme nisu importimiseks kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud Ameerika Ühendriigid ja Kanada.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud litsentside alusel toimuva impordiga seotud tollideklaratsioonid peavad lahtris 44 sisaldama järgmist märget:

“Import vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1688/2006.”

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile elektroonilisel teel 15. veebruariks 2007 järgmised andmed:

| a) | artiklis 1 osutatud impordilitsentsi alusel imporditud toodete kogused (tonnides); |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 osutatud impordilitsentsi alusel imporditud toodete kogused (tonnides);

| b) | sellise impordiga seotud impordilitsentside numbrid ja väljaandmise kuupäevad. |
| --- | --- |

b)

sellise impordiga seotud impordilitsentside numbrid ja väljaandmise kuupäevad.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 88. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 971/2006 (EÜT L 176, 30.6.2006, lk 51).

2

---

| 16.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1689/2006,

15. november 2006,

süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96, millega sätestatakse puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1579/2006 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1579/2006 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid.

| (2) | Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul.

| (3) | Tomatite, apelsinide, sidrunite, lauaviinamarjade ja õunte puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda, |
| --- | --- |

(3)

Tomatite, apelsinide, sidrunite, lauaviinamarjade ja õunte puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tomatite, apelsinide, sidrunite, lauaviinamarjade ja õunte puhul kohaldatavad suurimad toetusemäärad ning määrusega (EÜ) nr 1579/2006 avatud pakkumiskutse alusel lubatud koguste vähendamise protsendimäärad on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  ELT L 291, 21.10.2006, lk 5.

2

---

LISA

Süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmine puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad ja õunad)

| Toode | Suurim toetusemäär
  (EUR/t netokaalu) | Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad |
| --- | --- | --- |
| Tomatid | — | 100 % |
| Apelsinid | 40 | 100 % |
| Sidrunid | 60 | 100 % |
| Lauaviinamarjad | — | 100 % |
| Õunad | 35 | 100 % |

Toode

Suurim toetusemäär

(EUR/t netokaalu)

Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad

Tomatid

—

100 %

Apelsinid

40

100 %

Sidrunid

60

100 %

Lauaviinamarjad

—

100 %

Õunad

35

100 %

---

| 16.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1690/2006,

15. november 2006,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2006

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 0,00 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 8,24 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 8,24 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 0,00 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

0,00

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

8,24

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

8,24

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

(2.11.2006–14.11.2006)

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 158,69 (3) | 107,18 | 174,15 | 164,15 | 144,15 | 155,60 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 19,42 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 12,24 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

158,69 (3)

107,18

174,15

164,15

144,15

155,60

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

19,42

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

12,24

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 22,90 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 30,68 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 22,90 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 30,68 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 16.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1691/2006,

15. november 2006,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES IIIa Kattegati püügipiirkonnas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2006

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1642/2006 (ELT L 308, 8.11.2006, lk 5).

3

---

LISA

| Nr | 47 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | COD/03AS. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | IIIa Kattegat |
| Kuupäev | 14. oktoober 2006 |

Nr

47

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

COD/03AS.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

IIIa Kattegat

Kuupäev

14. oktoober 2006

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 16.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/12

---

KOMISJONI OTSUS,

13. november 2006,

kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise topeltarvestamise vältimise kohta Europa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames seoses Kyoto protokolli kohaste projektimeetmetega

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5362 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/780/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 11b lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi keskkonnaalase korrektsuse tagamiseks sätestatakse direktiivis 2003/87/EÜ, et liikmesriigid tagavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli paindlike mehhanismide alaste projektimeetmete rakendamisel, et saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemis osalevatele käitistele ei väljastata kasvuhoonegaaside heite vähendamise või piiramise eest heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid, sest see tooks kaasa heitkoguste vähendamise või piiramise topeltarvestamise. |
| --- | --- |

(1)

Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi keskkonnaalase korrektsuse tagamiseks sätestatakse direktiivis 2003/87/EÜ, et liikmesriigid tagavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli paindlike mehhanismide alaste projektimeetmete rakendamisel, et saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemis osalevatele käitistele ei väljastata kasvuhoonegaaside heite vähendamise või piiramise eest heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid, sest see tooks kaasa heitkoguste vähendamise või piiramise topeltarvestamise.

| (2) | Kõnealust vähendamist või piiramist võib ette tulla eelkõige juhul, kui kütusevahetusega seotud projektimeetmed toimuvad kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitises; või kui kohaliku omavalitsuse küttesektori projektimeetme tulemusena langeb tootlikkus teises, kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitises; või kui tuule- või hüdroelektrijaama projektimeetmetega antakse elektrit elektrijaotusvõrku, asendades sellega fossiilkütusel põhinevat elektrienergia tootmist. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealust vähendamist või piiramist võib ette tulla eelkõige juhul, kui kütusevahetusega seotud projektimeetmed toimuvad kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitises; või kui kohaliku omavalitsuse küttesektori projektimeetme tulemusena langeb tootlikkus teises, kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitises; või kui tuule- või hüdroelektrijaama projektimeetmetega antakse elektrit elektrijaotusvõrku, asendades sellega fossiilkütusel põhinevat elektrienergia tootmist.

| (3) | Kuna liikmesriigid võivad olla end sidunud heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikute väljastamisega enne direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11b lõike 2 vastuvõtmist, mille tulemuseks on topeltarvestamine, lubatakse artikli 11b lõigetes 3 ja 4 heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid väljastada kuni 31. detsembrini 2012 isegi juhul, kui projektimeetmete vähendamine ja piiramine vähendab või piirab otseselt või kaudselt saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvate käitiste heitkoguseid, tingimusel, et tühistatakse samaväärne hulk saastekvoote. |
| --- | --- |

(3)

Kuna liikmesriigid võivad olla end sidunud heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikute väljastamisega enne direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11b lõike 2 vastuvõtmist, mille tulemuseks on topeltarvestamine, lubatakse artikli 11b lõigetes 3 ja 4 heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid väljastada kuni 31. detsembrini 2012 isegi juhul, kui projektimeetmete vähendamine ja piiramine vähendab või piirab otseselt või kaudselt saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvate käitiste heitkoguseid, tingimusel, et tühistatakse samaväärne hulk saastekvoote.

| (4) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11b lõigetes 3 ja 4 eristatakse juhtumeid, kus projektimeetmetega seotud vähendamise või piiramise ulatust on võimalik kindlaks määrata igas saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitises (otsene vähendamine või piiramine), ning juhtumeid, kus vähendamise või piiramise ulatust on võimalik kindlaks määrata vaid saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitiste rühmas (kaudne vähendamine või piiramine). |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11b lõigetes 3 ja 4 eristatakse juhtumeid, kus projektimeetmetega seotud vähendamise või piiramise ulatust on võimalik kindlaks määrata igas saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitises (otsene vähendamine või piiramine), ning juhtumeid, kus vähendamise või piiramise ulatust on võimalik kindlaks määrata vaid saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitiste rühmas (kaudne vähendamine või piiramine).

| (5) | Otsese vähendamise või piiramise korral on käitise, kus vähendamine ja piiramine toimub, käitaja kohustatud tunnistama kehtetuks sellise hulga saastekvoote, mis vastaks selliseks vähendamiseks või piiramiseks eraldatud heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikute hulgale. Kaudse vähendamise või piiramise korral vastutavad asjaomased ametiasutused kõnealuste saastekvootide kehtetuks tunnistamise eest vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid väljastanud liikmesriigi riiklikus registris. |
| --- | --- |

(5)

Otsese vähendamise või piiramise korral on käitise, kus vähendamine ja piiramine toimub, käitaja kohustatud tunnistama kehtetuks sellise hulga saastekvoote, mis vastaks selliseks vähendamiseks või piiramiseks eraldatud heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikute hulgale. Kaudse vähendamise või piiramise korral vastutavad asjaomased ametiasutused kõnealuste saastekvootide kehtetuks tunnistamise eest vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid väljastanud liikmesriigi riiklikus registris.

| (6) | Kõige sobivam viis kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitises teatud projektimeetmete tulemusel tehtava vähendamise või piiramise arvestamiseks on arvutada kõnealustest projektimeetmetest tuleneva vähendamise või piiramise osakaal heitkoguse kavandatud vähendamises või piiramises tervikuna, nagu on kindlaks määratud nende projektimeetmete jaoks kinnitatud võrdlusaluses. Juhul, kui kaudsel vähendamisel või piiramisel ei ole võimalik täpselt määratleda vähendamise kogust kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi alla kuuluvates üksikutes käitistes, tuleks projektimeetmetega seotud vähendamisest või piiramisest tervikuna hinnata seda osa, mis võib põhjustada topeltarvestamist. |
| --- | --- |

(6)

Kõige sobivam viis kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvas käitises teatud projektimeetmete tulemusel tehtava vähendamise või piiramise arvestamiseks on arvutada kõnealustest projektimeetmetest tuleneva vähendamise või piiramise osakaal heitkoguse kavandatud vähendamises või piiramises tervikuna, nagu on kindlaks määratud nende projektimeetmete jaoks kinnitatud võrdlusaluses. Juhul, kui kaudsel vähendamisel või piiramisel ei ole võimalik täpselt määratleda vähendamise kogust kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi alla kuuluvates üksikutes käitistes, tuleks projektimeetmetega seotud vähendamisest või piiramisest tervikuna hinnata seda osa, mis võib põhjustada topeltarvestamist.

| (7) | Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemiga nähakse ette, et liikmesriigid teavitavad komisjoni 18 kuud ette saastekvootide üldkogusest, mida kavatsetakse oma riiklike saastekvootide eraldamise kavadega eraldada ajavahemikuks 2008–2012. Konkreetse projektimeetme tulemusena saavutatud heitkoguse vähendamise või piiramise täpne suurus määratakse siiski kindlaks igal aastal pärast selle rakendamist. |
| --- | --- |

(7)

Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemiga nähakse ette, et liikmesriigid teavitavad komisjoni 18 kuud ette saastekvootide üldkogusest, mida kavatsetakse oma riiklike saastekvootide eraldamise kavadega eraldada ajavahemikuks 2008–2012. Konkreetse projektimeetme tulemusena saavutatud heitkoguse vähendamise või piiramise täpne suurus määratakse siiski kindlaks igal aastal pärast selle rakendamist.

| (8) | Riiklikus saastekvootide eraldamise kavas ajavahemikuks 2008–2010 tuleks igal liikmesriigil, kus viiakse Kyoto protokolli projektimehhanismide alusel läbi võimalikku topeltarvestamist põhjustavaid tegevusi, luua reserv, kus loetletakse kõik heakskiidetud projektimeetmed ja nendega kaasnev heitkoguste eeldatav vähendamine või piiramine, mis toimub kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvates käitistes ning millele liikmesriigid peaksid eraldama heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid (“saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenev vähendamine”). Lisaks sellele peaks reservitabel sisaldama kogu selgitavat teavet, mida vajatakse liikmesriigis võetavate projektimeetmete eeldatava “saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tuleneva vähendamise” ulatuse kindlaks tegemiseks. |
| --- | --- |

(8)

Riiklikus saastekvootide eraldamise kavas ajavahemikuks 2008–2010 tuleks igal liikmesriigil, kus viiakse Kyoto protokolli projektimehhanismide alusel läbi võimalikku topeltarvestamist põhjustavaid tegevusi, luua reserv, kus loetletakse kõik heakskiidetud projektimeetmed ja nendega kaasnev heitkoguste eeldatav vähendamine või piiramine, mis toimub kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvates käitistes ning millele liikmesriigid peaksid eraldama heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid (“saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenev vähendamine”). Lisaks sellele peaks reservitabel sisaldama kogu selgitavat teavet, mida vajatakse liikmesriigis võetavate projektimeetmete eeldatava “saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tuleneva vähendamise” ulatuse kindlaks tegemiseks.

| (9) | Riiklikus saastekvootide eraldamise kavas ajavahemikuks 2008–2010 tuleks igal liikmesriigil, kes kavatseb Kyoto protokolli projektimehhanismide alusel läbi viia võimalikku topeltarvestamist põhjustavaid tegevusi, luua ka teine reserv, milles loetletakse kavandatud projektimeetmed ja nendega kaasnevad eeldatavad heitkoguste vähendamised või piiramised, mis toimuvad kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvates käitistes ning millele liikmesriigid peaksid eraldama heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid (“saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenev vähendamine”). Lisaks sellele peaks reservitabel sisaldama kogu selgitavat teavet, mida vajatakse liikmesriigis võetavate projektimeetmete eeldatava “saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tuleneva vähendamise” ulatuse kindlaks tegemiseks. |
| --- | --- |

(9)

Riiklikus saastekvootide eraldamise kavas ajavahemikuks 2008–2010 tuleks igal liikmesriigil, kes kavatseb Kyoto protokolli projektimehhanismide alusel läbi viia võimalikku topeltarvestamist põhjustavaid tegevusi, luua ka teine reserv, milles loetletakse kavandatud projektimeetmed ja nendega kaasnevad eeldatavad heitkoguste vähendamised või piiramised, mis toimuvad kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise ühenduse süsteemi kuuluvates käitistes ning millele liikmesriigid peaksid eraldama heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid (“saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenev vähendamine”). Lisaks sellele peaks reservitabel sisaldama kogu selgitavat teavet, mida vajatakse liikmesriigis võetavate projektimeetmete eeldatava “saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tuleneva vähendamise” ulatuse kindlaks tegemiseks.

| (10) | Heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid, mis esindavad “saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevat vähendamist”, võib väljastada kuni 31. detsembrini 2012. Igast sellisest väljastamisest tuleks teavitada komisjoni. |
| --- | --- |

(10)

Heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid, mis esindavad “saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevat vähendamist”, võib väljastada kuni 31. detsembrini 2012. Igast sellisest väljastamisest tuleks teavitada komisjoni.

| (11) | Iga liikmesriik, kus viiakse läbi või kavatsetakse läbi viia Kyoto protokolli projektimehhanismide alusel tegevusi, mis võivad põhjustada topeltarvestamist, peaks oma riiklikus saastekvootide eraldamise kavas märkima direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate tegevuste eeldatava saastekvoodi koos saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tuleneva vähendamise eeldatavate mõjudega ning ilma. |
| --- | --- |

(11)

Iga liikmesriik, kus viiakse läbi või kavatsetakse läbi viia Kyoto protokolli projektimehhanismide alusel tegevusi, mis võivad põhjustada topeltarvestamist, peaks oma riiklikus saastekvootide eraldamise kavas märkima direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate tegevuste eeldatava saastekvoodi koos saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tuleneva vähendamise eeldatavate mõjudega ning ilma.

| (12) | Liikmesriigid peaksid oma riiklikes saastekvootide eraldamise kavades igale käitisele eraldiste tegemise metoodika koostamisel võtma arvesse kõiki eeldatavaid projektimeetmete tulemusena tekkivaid vähendamisi või piiramisi, mis mõjutavad teatavat käitist või tegevust ning põhjustavad topeltarvestamist. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid peaksid oma riiklikes saastekvootide eraldamise kavades igale käitisele eraldiste tegemise metoodika koostamisel võtma arvesse kõiki eeldatavaid projektimeetmete tulemusena tekkivaid vähendamisi või piiramisi, mis mõjutavad teatavat käitist või tegevust ning põhjustavad topeltarvestamist.

| (13) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsusega nähakse ette sätted direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11b lõigete 3 ja 4 rakendamiseks.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse lisaks komisjoni määruse (EÜ) 2216/2004 (2) artiklis 2 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

1.   otsene heitkoguste vähendamine või piiramine– projektimeetmete tulemusena tekkiv heitkoguste vähendamine või piiramine, mis põhjustab heitkoguste vähendamist või piiramist käitistes, mida on eraldi määratletud vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonverentsi (UNFCCC) otsuse 16/CP.7 B liite artiklile 1 või UNFCCC otsuse 17/CP.7 lisa artiklile 44 sätestatud projektimeetmete võrdlusaluses;

2.   kaudne heitkoguste vähendamine või piiramine– iga heitkoguse vähendamine või piiramine direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluvates käitistes, mis ei ole otsene heitkoguse vähendamine või piiramine;

3.   saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenev vähendamine– heitkoguste vähendamine või piiramine direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluvates käitistes, mis tuleneb projektimeetmetest, millele liikmesriik, kus projekti ellu viiakse, väljastab heitkoguste vähendamise ühikuid või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid;

4.   heakskiitmiskiri– liikmesriigi, kus projekti ellu viiakse, kirjalikult võetud siduv kohustus eraldada heitkoguste vähendamise ühikuid kooskõlas liikmesriikide riigisiseste suuniste ja projektimeetmete heakskiitmise menetlustega vastavalt UNFCCC otsuse 16/CP.7 lisa artikli 20 punktis a sätestatule, kui tegemist on projektimeetmetega, mille tulemusena tekivad heitkoguste vähendamise ühikud; ning kirjalik tõend vabatahtliku osalemise kohta liikmesriigi, kus projekti ellu viiakse, määratud riiklikult ametiasutuselt vastavalt UNFCCC otsuse 17/CP.7 lisa artikli 40 punktis a sätestatule, kui tegemist projektimeetmetega, mille tulemusena tekivad heitkoguste vähendamise tõendatud ühikud;

5.   kinnituskiri– ametlik kirjalik teatis liikmesriigilt, kus projekti ellu viiakse, milles kinnitatakse, et projekt võib saada lõpliku heakskiidu projektimeetmena.

Artikkel 3

1.   Juhul, kui liikmesriik, kus projekti ellu viiakse, on enne direktiivi 2003/87/EÜ artikli 9 lõikes 1 sätestatud riikliku saastekvootide eraldamise kavade esitamise tähtaega väljastanud heakskiitmiskirja, millega tagatakse heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikute eraldamine projektimeetmetele, mille tulemuseks on heitkoguse vähendamine või piiramine direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluvates käitistes, lisab liikmesriik riiklikusse saastekvootide eraldamise kavasse ajavahemikuks 2008–2012 saastekvootide koguhulgale iga projektitegevuse jaoks kavandatud reservsaastekvoote, mis esitatakse käesoleva otsuse I lisas sätestatud tabeli vormis.

2.   Juhul, kui liikmesriik, kus projekti ellu viiakse, kavatseb pärast direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikele 2 vastavat otsust välja anda heakskiitmiskirju, millega tagatakse heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikute väljastamine enne 31. detsembrit 2012 projektimeetmetele, mille tulemusena vähendatakse või piiratakse heitkoguseid käitistes, mis kuuluvad direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse, võib liikmesriik riiklikus saastekvootide eraldamise kavas ajavahemikuks 2008–2012 saastekvootide üldkogusele lisada ka täiendavaid reservsaastekvoote käesoleva otsuse II lisas sätestatud tabeli vormis. Kavandatud projektimeetmed, mille kohta ei ole veel esitatud kinnituskirja ning mille puhul kasutatakse heitkoguse vähendamiseks sama meetodit, võib vastavalt II lisale koostatud reservtabelis koondada ühte veergu.

3.   Seni, kuni liikmesriik võtab vastu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikele 2 vastava otsuse, kuid mitte hiljem kui selle otsuse tegemiseks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikes 2 sätestatud tähtajani, võib vastavalt artikli 3 lõikele 2 loodud reservist kanda täiendavaid saastekvoote üle vastavalt artikli 3 lõikele 1 loodud reservi, mis reguleerib saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevat vähendamist projektides, mille kohta on heakskiitmiskiri väljastatud pärast direktiivi 2003/87/EÜ artikli 9 lõikes 1 sätestatud riikliku saastekvootide eraldamise kavast teatamise tähtaega.

Artikkel 4

Reservtabel tehakse kättesaadavaks liikmesriigi riikliku registri avaliku juurdepääsuga veebilehel.

Artikkel 5

1.   Heitkoguste vähendamise ühikuid ja heitkoguste vähendamise tõendatud ühikuid, mis on saadud saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevast vähendamisest, võib väljastada kuni 31. detsembrini 2012. aastal, tingimusel, et igale sellisele väljastamisele eelneb ühest reservist võrdse hulga saastekvootide ümberarvestamine lubatud koguste ühikuteks ning komisjoni on sellest teavitatud.

2.   Vastavalt artikli 3 lõikele 1 loodud reservis olevat saastekvootide hulka, mida ei ole kooskõlas artikli 5 lõikega 1 ümberarvestatud lubatud koguste ühikuteks 31. detsembriks 2012, võib müüa ajavahemiku 2008–2012 saastekvootidena. Juhul kui projektimeede põhjustab otsest heitkoguse vähendamist või piiramist, võib selle hulga väljastada I lisas toodud tabeli VII/a–VII/b ridades märgitud käitiste saastekvootidena ajavahemikuks 2008–2012.

3.   Kõik vastavalt artikli 3 lõikele 2 loodud reservis olevad saastekvoodid, mida ei ole vastavalt artikli 5 lõikele 1 enne 31. detsembrit 2012 ümberarvestatud lubatud koguste ühikuteks, tühistatakse.

Artikkel 6

1.   Liikmesriik, kes soovib asukohariigina projektimeetmeid heaks kiita pärast riikliku saastekvootide eraldamise kava esitamise tähtaega, peab sellest komisjoni teavitama enne heakskiitmiskirja väljastamist. Kõnealune teave tuleb esitada koos sõltumatu tõendaja aruandega, milles kinnitatakse, et ükski väljastavatest heitkoguste vähendamise ühikutest või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikutest ei põhjusta topeltarvestamist, esitades selleks kogu vajaliku teabe, mis tõendab, et heakskiitmiseks esitatud projektimeetmed on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 11b.

2.   Vastavalt artikli 3 lõikele 2 väljastatud heakskiitmiskirjadele ja pärast direktiivi 2003/87/EÜ artikli 9 lõikes 1 sätestatud riikliku saastekvootide eraldamise kavast teatamise tähtaega antud kinnituskirjadele, milles käsitletakse projektimeetmeid, mille tulemusena toimub kauplemise vähendamine, määratakse kindlaks saastekvoodid, mis heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikute väljastamise korral arvestatakse ümber vastavalt artikli 3 lõikele 2 loodud reservist lubatud koguste ühikuteks. Kui mõnele projektimeetmele oli saastekvoot edasiseks ümberarvestamiseks juba määratud, ei saa seda hiljem teisele projektile ümber jaotada.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13 november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2004/101/EÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 18).

1

(2)  ELT L 386, 29.12.2004, lk. 1.

2

---

I LISA

| | Projektimeede
  X | Projektimeede
  Y | ... | Reservis olevate saastekvootide üldkogus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I/a | Projektimeetme pealkiri (1) | | | | |
| I/b | Projektimeetme kood (2) | | | | |
| I/c | Projektimeetme kinnituskirja kuupäev | | | | |
| II | Kasvuhoonegaaside vähendatav või piiratav üldkogus (tonnides aastateks 2008–2012) | | | |
| III | Kõigi vähendamiste %, mida valitsus väljastab heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikutena | | | |
| IV | Võrdlusaluse kirjeldus (3) | | | |
| V | Direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud käitiste heitkoguste % kogu võrdlusalusesse kuuluvast heitkogusest (kaudse vähendamise või piiramise puhul esitatakse hinnanguline väärtus) (4) | | | |
| VI | Saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tuleneva kavandatud vähendamise määr (II*III*V) | | | | (Σ VI) = (Σ VIII/a–VIII/e) |
| VII/a | Otsese vähendamise ja piiramise puhul käitise nimi, kus saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenev vähendamine (5) | | | | |
| VII/b | Otsese vähendamise ja piiramise puhul käitise kood, kus saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenev vähendamine (5) | | | |
| VIII/a | 2008. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele | | | |
| VIII/b | 2009. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele | | | |
| VIII/c | 2010. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele | | | |
| VIII/d | 2011. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele | | | |
| VIII/e | 2012. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele | | | |

Projektimeede

X

Projektimeede

Y

...

Reservis olevate saastekvootide üldkogus

I/a

Projektimeetme pealkiri (1)

I/b

Projektimeetme kood (2)

I/c

Projektimeetme kinnituskirja kuupäev

II

Kasvuhoonegaaside vähendatav või piiratav üldkogus (tonnides aastateks 2008–2012)

III

Kõigi vähendamiste %, mida valitsus väljastab heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikutena

IV

Võrdlusaluse kirjeldus (3)

V

Direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud käitiste heitkoguste % kogu võrdlusalusesse kuuluvast heitkogusest (kaudse vähendamise või piiramise puhul esitatakse hinnanguline väärtus) (4)

VI

Saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tuleneva kavandatud vähendamise määr (II*III*V)

(Σ VI) = (Σ VIII/a–VIII/e)

VII/a

Otsese vähendamise ja piiramise puhul käitise nimi, kus saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenev vähendamine (5)

VII/b

Otsese vähendamise ja piiramise puhul käitise kood, kus saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenev vähendamine (5)

VIII/a

2008. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele

VIII/b

2009. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele

VIII/c

2010. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele

VIII/d

2011. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele

VIII/e

2012. aastaks väljastatud heitkoguste vähendamise ühikute või tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute hulk, mis vastab saastekvootidega kaupleva sektori projektidest tulenevale vähendamisele

---

(1)  Loetleda kõik liikmesriigi heakskiidetud projektimeetmed.

(2)  Kasutada vastavalt määruse (EÜ) 2216/2004 VI lisa punktile 19 määratud koodi.

(3)  Projektimeetme puudumisel märkida aastase heitkoguse oodatav üldkogus ning käitiste rühm, kus neid heitkoguseid arvatakse vabanevat. Lisada kohaldatava võrdlusaluse lühikirjeldus. Kui projektimeetme suhtes kohaldatakse rohkem kui ühte võrdlusalust, tuleb iga võrdlusalus (koos vastava aastase heitkoguse oodatava üldkogusega selle projektimeetme osa puudumisel) sisestada reservtabelisse eraldi reale.

(4)  Kirjeldada lühidalt näitaja saamiseks kasutatud meetodeid ja andmeid.

(5)  Kui ridadele VII/a ja VII/b tuleb märkida rohkem kui üks käitis, kasutada eraldi ridasid. Iga käitise osa saastekvootide reservis tuleb eraldi välja arvutada.

---

II LISA

| | Kavandatud projektimeede
  X | Kavandatud projektimeede
  Y | ... | Reservis olevate saastekvootide üldkogus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I/a | Kavandatud projektimeetme pealkiri (1) | | | | |
| I/b | Kavandatud projektimeetme tunnuskood (1)
   (2) | | | | |
| I/c | Kavandatud projektimeetme kinnituskirja kuupäev või eeldatav kuupäev | | | | |
| I/d | Kavandatud projektimeetme heakskiitmiskirja eeldatav kuupäev | | | | |
| II | Kasvuhoonegaaside kavandatud üldkogus, mille vähendamine või piiramine saavutatakse kavandatud projektimeetmega (tonnides aastateks 2008–2012) | | | |
| III | Kõigi vähendamiste %, mida valitsus väljastab heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikutena | | | |
| IV | Võrdlusaluse kirjeldus (1)
   (3) | | | |
| V | Direktiiviga 2003/87/EÜ reguleeritud käitiste heitkoguse hinnanguline % kogu võrdlusalusesse kuuluvast heitkogusest (4) | | | |
| VI | Saastekvootidega kaupleva sektori kavandatud projektist tulenevate heitkoguste vähendamise määr (II*III*V) | | | | (Σ VI) |
| VII/a | Otsese vähendamise ja piiramise puhul käitise nimi, kus saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektist tulenev vähendamine (5) | | | | |
| VII/b | Otsese vähendamise ja piiramise puhul käitise kood, kus saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektist tulenev vähendamine (5) | | | |
| VII/c | Kaudse vähendamise ja piiramise puhul tegevuse kategooria, saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektist tulenev vähendamine (6) | | | |
| VIII | Ridades VII/a–VII/c märgitud käitistele/tegevuste kategooriatele eraldatud saastekvootidelt maha arvestatud saastekvootide kogus reservi täitmiseks (5)
   (6) | | | | |

Kavandatud projektimeede

X

Kavandatud projektimeede

Y

...

Reservis olevate saastekvootide üldkogus

I/a

Kavandatud projektimeetme pealkiri (1)

I/b

Kavandatud projektimeetme tunnuskood (1)
   (2)

I/c

Kavandatud projektimeetme kinnituskirja kuupäev või eeldatav kuupäev

I/d

Kavandatud projektimeetme heakskiitmiskirja eeldatav kuupäev

II

Kasvuhoonegaaside kavandatud üldkogus, mille vähendamine või piiramine saavutatakse kavandatud projektimeetmega (tonnides aastateks 2008–2012)

III

Kõigi vähendamiste %, mida valitsus väljastab heitkoguste vähendamise ühikute või heitkoguste vähendamise tõendatud ühikutena

IV

Võrdlusaluse kirjeldus (1)
   (3)

V

Direktiiviga 2003/87/EÜ reguleeritud käitiste heitkoguse hinnanguline % kogu võrdlusalusesse kuuluvast heitkogusest (4)

VI

Saastekvootidega kaupleva sektori kavandatud projektist tulenevate heitkoguste vähendamise määr (II*III*V)

(Σ VI)

VII/a

Otsese vähendamise ja piiramise puhul käitise nimi, kus saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektist tulenev vähendamine (5)

VII/b

Otsese vähendamise ja piiramise puhul käitise kood, kus saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektist tulenev vähendamine (5)

VII/c

Kaudse vähendamise ja piiramise puhul tegevuse kategooria, saavutatakse saastekvootidega kaupleva sektori projektist tulenev vähendamine (6)

VIII

Ridades VII/a–VII/c märgitud käitistele/tegevuste kategooriatele eraldatud saastekvootidelt maha arvestatud saastekvootide kogus reservi täitmiseks (5)
   (6)

---

(1)  See teave tuleb esitada vaid juhul, kui see on riikliku saastekvootide eraldamise kava esitamise ajaks juba kättesaadav. Juhul, kui projektimeetmele ei ole veel väljastatud kinnituskirja, võib ühte veergu koondada rohkem projektimeetmeid, mille puhul kasutatakse heitkoguse vähendamiseks sama meetodit.

(2)  Kasutada vastavalt määruse (EÜ) 2216/2004 VI lisa punktile 19 määratud koodi.

(3)  Projektimeetme puudumisel märkida aastase heitkoguse oodatav üldkogus ning käitiste rühm, kus neid heitkoguseid arvatakse ilmnevat. Lisada kohaldatava võrdlusaluse lühikirjeldus. Kui projektimeetme suhtes kohaldatakse rohkem kui ühte võrdlusalust, tuleb iga võrdlusalus (koos vastava aastase heitkoguse oodatava üldkogusega selle projektimeetme osa puudumisel) sisestada reservitabelisse eraldi reale.

(4)  Kirjeldada lühidalt näitaja saamiseks kasutatud meetodeid ja andmeid.

(5)  Kui ridadele VII/a, VII/b ja VIII tuleb märkida rohkem kui üks üksus, kasutada eraldi ridasid. Iga käitise osa saastekvootide reservis tuleb märkida eraldi.

(6)  Kasutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas määratletud tegevuste liike.

---

| 16.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/18

---

KOMISJONI OTSUS,

15. november 2006,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärit värvitelerikineskoopide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

(2006/781/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   Menetlus

1.   Algatamine

| (1) | Komisjon teatas 11. jaanuaril 2006Euroopa Liidu Teatajas algmääruse artikli 5 kohaselt avaldatud teadaandes (2) (algatamisteade) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (Hiina RV), Korea Vabariigist (Korea), Malaisiast ja Taist (vaatlusalused riigid) pärit ühendusse imporditavate värvitelerikineskoopide suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon teatas 11. jaanuaril 2006Euroopa Liidu Teatajas algmääruse artikli 5 kohaselt avaldatud teadaandes (2) (algatamisteade) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (Hiina RV), Korea Vabariigist (Korea), Malaisiast ja Taist (vaatlusalused riigid) pärit ühendusse imporditavate värvitelerikineskoopide suhtes.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui 29. novembril 2005 esitas ühendus “Taskforce against unfair business in Europe” (TUBE) (edaspidi “kaebuse esitaja”) kaebuse kahe tootja, AB Ekranas (“Ekranas”) ja Ecimex Group A.S.-i (“Ecimex”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse värvitelerikineskoopide toodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui 29. novembril 2005 esitas ühendus “Taskforce against unfair business in Europe” (TUBE) (edaspidi “kaebuse esitaja”) kaebuse kahe tootja, AB Ekranas (“Ekranas”) ja Ecimex Group A.S.-i (“Ecimex”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse värvitelerikineskoopide toodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, kaebuses mainitud ühenduse tootjatele, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, vaatlusaluste eksportivate riikide ametiasutustele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele ja teadaolevalt kõnealuse menetluse algatamisega seotud ühendustele. Huvitatud pooltele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, kaebuses mainitud ühenduse tootjatele, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, vaatlusaluste eksportivate riikide ametiasutustele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele ja teadaolevalt kõnealuse menetluse algatamisega seotud ühendustele. Huvitatud pooltele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kaebuse esitanud tootjad, muud ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitanud tootjad, muud ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Võttes arvesse Hiina RV eksportivate tootjate eeldatavat arvukust, nähti dumpingu kindlakstegemise algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Hiina RV eksportivate tootjate eeldatavat arvukust, nähti dumpingu kindlakstegemise algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17.

| (6) | Võimaldamaks komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui see on vajalik, moodustada valim, paluti kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel endast teatada ning esitada algatamisteates osutatud alusandmed vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(6)

Võimaldamaks komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui see on vajalik, moodustada valim, paluti kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel endast teatada ning esitada algatamisteates osutatud alusandmed vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

| (7) | Määratud tähtaja jooksul võttis ühendust ja esitas nõutud andmed kõigest kaks Hiina RV eksportivat tootjat. Nimetatud olukorras otsustas komisjon, et Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(7)

Määratud tähtaja jooksul võttis ühendust ja esitas nõutud andmed kõigest kaks Hiina RV eksportivat tootjat. Nimetatud olukorras otsustas komisjon, et Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

| (8) | Võimaldamaks Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kaks äriühingut taotlesid turumajandusliku kohtlemise kohaldamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. |
| --- | --- |

(8)

Võimaldamaks Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kaks äriühingut taotlesid turumajandusliku kohtlemise kohaldamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7.

| (9) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kahelt Hiina RV eksportivalt tootjalt, ühelt Korea, ühelt Malaisia ja ühelt Tai eksportivalt tootjalt, ühelt Korea ja ühe Hiina eksportijaga seotud ühenduse importijalt, ühelt Hiina eksportijaga seotud hulgimüüjalt väljaspool vaatlusaluseid riike või ühendust, kolmelt ühenduse tootjalt ning ühelt sõltumatult ühenduse kasutajalt. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kahelt Hiina RV eksportivalt tootjalt, ühelt Korea, ühelt Malaisia ja ühelt Tai eksportivalt tootjalt, ühelt Korea ja ühe Hiina eksportijaga seotud ühenduse importijalt, ühelt Hiina eksportijaga seotud hulgimüüjalt väljaspool vaatlusaluseid riike või ühendust, kolmelt ühenduse tootjalt ning ühelt sõltumatult ühenduse kasutajalt.

| (10) | Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlaksmääramise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ühenduse tootjad







  — | AB Ekranas, Panevežys, Leedu ning sellega seotud äriühing Farimex S.A., Genf, Šveits, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlaksmääramise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ühenduse tootjad

—

AB Ekranas, Panevežys, Leedu ning sellega seotud äriühing Farimex S.A., Genf, Šveits,

| — | Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Poola, (edaspidi “Thomson”); |
| --- | --- |

—

Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Poola, (edaspidi “Thomson”);

| b) | Hiina RV eksportivad tootjad







  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Peking, |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina RV eksportivad tootjad

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Peking,

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing ning sellega seotud tootja LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha; |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing ning sellega seotud tootja LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha;

| c) | Korea eksportivad tootjad







  — | LG Philips Displays Korea Co., Ltd., Seoul; |
| --- | --- | --- |

c)

Korea eksportivad tootjad

—

LG Philips Displays Korea Co., Ltd., Seoul;

| d) | Malaisia eksportivad tootjad







  — | Chunghwa Picture Tubes (Malaisia) Sdn. Bhd., Shah Alam; |
| --- | --- | --- |

d)

Malaisia eksportivad tootjad

—

Chunghwa Picture Tubes (Malaisia) Sdn. Bhd., Shah Alam;

| e) | Tai eksportivad tootjad







  — | CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong ning sellega seotud tootja Thai CRT Co., Ltd., Chonburi; |
| --- | --- | --- |

e)

Tai eksportivad tootjad

—

CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong ning sellega seotud tootja Thai CRT Co., Ltd., Chonburi;

| f) | Ühenduses asuv sidusimportija







  — | LG Philips Displays Netherlands B.V. (Holland). |
| --- | --- | --- |

f)

Ühenduses asuv sidusimportija

—

LG Philips Displays Netherlands B.V. (Holland).

3.   Uurimisperiood

| (11) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärinevad igas suuruses värvitelerikineskoobid (VTK), sh videomonitoride kineskoobid (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 ja 8540 11 99. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärinevad igas suuruses värvitelerikineskoobid (VTK), sh videomonitoride kineskoobid (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 ja 8540 11 99.

| (13) | Vaatlusaluse toote ekraani diagonaal (s.o kineskoobi aktiivosa mööda sirgjoont mõõdetud pikkus) võib olla mis tahes suuruses, selle laiuse/pikkuse suhe võib olla milline tahes ning ekraanipunkt (s.o vahemaa kahe samavärvilise joone vahel ekraani keskel) ei ole alla 0,4 mm. Tooteid saab iseloomustada veel kineskoobi lameduse järgi: kumerad (sh poollamedad/ruudukujulised), lamedad ja täislamedad või flat-slim-kineskoobid. Nad võivad töötada sagedustel 50, 60 või 100 Hz. Peamiselt kasutatakse neid tooteid värvitelerites, kuid mitte ainult. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusaluse toote ekraani diagonaal (s.o kineskoobi aktiivosa mööda sirgjoont mõõdetud pikkus) võib olla mis tahes suuruses, selle laiuse/pikkuse suhe võib olla milline tahes ning ekraanipunkt (s.o vahemaa kahe samavärvilise joone vahel ekraani keskel) ei ole alla 0,4 mm. Tooteid saab iseloomustada veel kineskoobi lameduse järgi: kumerad (sh poollamedad/ruudukujulised), lamedad ja täislamedad või flat-slim-kineskoobid. Nad võivad töötada sagedustel 50, 60 või 100 Hz. Peamiselt kasutatakse neid tooteid värvitelerites, kuid mitte ainult.

| (14) | Vaatlusalust toodet tähistatakse tavaliselt kui 14-, 15- või 20tollist jne kineskoopi, sõltuvalt diagonaali pikkusest, mis märgitakse tollides. Kineskoopi müüakse tavaliselt tervikuna, seda teevad ka kaebuse esitanud ühenduse tootjad. Mõned eksportivad tootjad müüsid värvitelerikineskoope siiski enne nende komplekteerimist, s.o ilma ühe või mitme komponendita, enamasti ilma hälvitussüsteemita. Sellistel juhtudel kirjeldati värvitelerikineskoope kui “paljaid” kineskoope. Uurimine näitas, et neil kineskoopidel olid juba tervikliku värvitelerikineskoobi olulised omadused nende põhiliste füüsiliste ja tehniliste näitajate osas. Seetõttu on tegemist sama tootega kui terviklik värvitelerikineskoop. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalust toodet tähistatakse tavaliselt kui 14-, 15- või 20tollist jne kineskoopi, sõltuvalt diagonaali pikkusest, mis märgitakse tollides. Kineskoopi müüakse tavaliselt tervikuna, seda teevad ka kaebuse esitanud ühenduse tootjad. Mõned eksportivad tootjad müüsid värvitelerikineskoope siiski enne nende komplekteerimist, s.o ilma ühe või mitme komponendita, enamasti ilma hälvitussüsteemita. Sellistel juhtudel kirjeldati värvitelerikineskoope kui “paljaid” kineskoope. Uurimine näitas, et neil kineskoopidel olid juba tervikliku värvitelerikineskoobi olulised omadused nende põhiliste füüsiliste ja tehniliste näitajate osas. Seetõttu on tegemist sama tootega kui terviklik värvitelerikineskoop.

2.   Samasugune toode

| (15) | Puudus erinevus vaatlusaluse toote, Hiina RVs, Koreas, Tais ja Malaisias (Malaisiat kasutati võrdlusriigina) toodetud ja omamaisel turul müüdud ning ühenduse tootmisharu ühenduses toodetud ja müüdud värvitelerikineskoopide peamiste füüsiliste ja tehniliste näitajate vahel. |
| --- | --- |

(15)

Puudus erinevus vaatlusaluse toote, Hiina RVs, Koreas, Tais ja Malaisias (Malaisiat kasutati võrdlusriigina) toodetud ja omamaisel turul müüdud ning ühenduse tootmisharu ühenduses toodetud ja müüdud värvitelerikineskoopide peamiste füüsiliste ja tehniliste näitajate vahel.

| (16) | Seega peetakse kõnealuseid tooteid samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Seega peetakse kõnealuseid tooteid samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (17) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele. Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  — | majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulutused peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(17)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele. Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

—

majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulutused peegeldavad turuväärtusi;

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| — | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

—

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi;

| — | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus; |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus;

| — | vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (18) | Kaks Hiina RV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Samuti taotles turumajanduslikku kohtlemist Hiina RVs asuv äriühing, mis on seotud ühe eksportiva tootjaga ja kaasatud vaatlusaluse toote tootmisse. Komisjoni järjekindlaks tavaks ongi teha kindlaks, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Komisjon püüdis leida ja kontrollis nende äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. |
| --- | --- |

(18)

Kaks Hiina RV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Samuti taotles turumajanduslikku kohtlemist Hiina RVs asuv äriühing, mis on seotud ühe eksportiva tootjaga ja kaasatud vaatlusaluse toote tootmisse. Komisjoni järjekindlaks tavaks ongi teha kindlaks, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Komisjon püüdis leida ja kontrollis nende äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas.

| (19) | Uurimine näitas, et kõik turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühingud täidavad kõiki turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikke tingimusi. |
| --- | --- |

(19)

Uurimine näitas, et kõik turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühingud täidavad kõiki turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikke tingimusi.

| (20) | Turumajanduslik kohtlemine võimaldati kahele järgmisele Hiina RV eksportivale tootjale:






  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking; |
| --- | --- | --- |

(20)

Turumajanduslik kohtlemine võimaldati kahele järgmisele Hiina RV eksportivale tootjale:

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking;

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing ja sellega seotud tootja LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha. |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing ja sellega seotud tootja LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha.

2.   Normaalväärtus

2.1.   Üldmeetodid

| (21) | Järgnevalt kirjeldatud üldmeetodeid on rakendatud kõikide Korea, Tai ja Malaisia eksportivate tootjate ning nende Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, kellele on võimaldatud turumajanduslik kohtlemine. Seetõttu kirjeldatakse allpool vaatlusaluste riikide puhul dumpingu kohta tehtud järeldustes ainult igale eksportivale riigile iseloomulikke küsimusi. |
| --- | --- |

(21)

Järgnevalt kirjeldatud üldmeetodeid on rakendatud kõikide Korea, Tai ja Malaisia eksportivate tootjate ning nende Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, kellele on võimaldatud turumajanduslik kohtlemine. Seetõttu kirjeldatakse allpool vaatlusaluste riikide puhul dumpingu kohta tehtud järeldustes ainult igale eksportivale riigile iseloomulikke küsimusi.

2.1.1.   Üldine tüüpilisus

| (22) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kõigepealt, kas selle vaatlusaluse toote omamaine müük sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kõigepealt, kas selle vaatlusaluse toote omamaine müük sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

2.1.2.   Tooteliikide võrreldavus

| (23) | Seejärel määratles komisjon need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud vaatlusaluste toodete liigid, mis on samaväärsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud liikidega. Kasutati järgmisi kriteeriume: ekraani diagonaal tollides, kõrguse/laiuse vahekord, kineskoobi liik (kumer, lameekraan või flat-slim), ekraanipunkti suurus millimeetrites ja sagedus. |
| --- | --- |

(23)

Seejärel määratles komisjon need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud vaatlusaluste toodete liigid, mis on samaväärsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud liikidega. Kasutati järgmisi kriteeriume: ekraani diagonaal tollides, kõrguse/laiuse vahekord, kineskoobi liik (kumer, lameekraan või flat-slim), ekraanipunkti suurus millimeetrites ja sagedus.

2.1.3.   Tooteliigi eriline tüüpilisus

| (24) | Iga tooteliigi puhul, mida eksportiv tootja müüb omamaisel turul ning mis on otseselt võrreldav ühendusse ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi siseturul sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(24)

Iga tooteliigi puhul, mida eksportiv tootja müüb omamaisel turul ning mis on otseselt võrreldav ühendusse ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi siseturul sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

2.1.4.   Tavapärase kaubandustegevuse hindamine

| (25) | Seejärel kontrollis komisjon, kas iga ekspordiriigi iga äriühingu iga tooteliigi omamaist müüki tüüpilistes kogustes saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. |
| --- | --- |

(25)

Seejärel kontrollis komisjon, kas iga ekspordiriigi iga äriühingu iga tooteliigi omamaist müüki tüüpilistes kogustes saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.

| (26) | Selleks tehti iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, milline oli selle osakaal sõltumatutele tarbijatele suunatud omamaisest müügist, mis toimus uurimisperioodi jooksul siseturul kasumiga. |
| --- | --- |

(26)

Selleks tehti iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, milline oli selle osakaal sõltumatutele tarbijatele suunatud omamaisest müügist, mis toimus uurimisperioodi jooksul siseturul kasumiga.

| (27) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(27)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust.

| (28) | Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(28)

Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (29) | Nende eksportiva tootja müüdud tooteliikide puhul, mille omamaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli rakendada teist meetodit. Sel juhul kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(29)

Nende eksportiva tootja müüdud tooteliikide puhul, mille omamaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli rakendada teist meetodit. Sel juhul kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (30) | Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida vaatlusalused koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi-aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajaduse korral kohandati tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(30)

Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida vaatlusalused koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi-aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajaduse korral kohandati tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.

2.2.   Hiina RV

2.2.1.   Turumajandusliku kohtlemise pälvinud äriühingud

| (31) | Kuna mõlemale koostööd tegevale eksportivale tootjale võimaldati turumajanduslik kohtlemine, määrati normaalväärtus eespool põhjendustes 21–30 sätestatud meetodi kohaselt, tuginedes tootjate tegelike omamaiste hindade ja vaatlusaluse toote tootmiskulude kohta esitatud andmetele. Normaalväärtus sai tugineda tegelikele omamaistele hindadele, sest äriühingute kõikide tooteliikide omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus oli piisav. Ühe eksportiva tootja ja selle sidustootja puhul kasutati normaalväärtuse määramiseks mõlema ettevõtja konsolideeritud andmeid omamaiste hindade ja tootmiskulude kohta. |
| --- | --- |

(31)

Kuna mõlemale koostööd tegevale eksportivale tootjale võimaldati turumajanduslik kohtlemine, määrati normaalväärtus eespool põhjendustes 21–30 sätestatud meetodi kohaselt, tuginedes tootjate tegelike omamaiste hindade ja vaatlusaluse toote tootmiskulude kohta esitatud andmetele. Normaalväärtus sai tugineda tegelikele omamaistele hindadele, sest äriühingute kõikide tooteliikide omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus oli piisav. Ühe eksportiva tootja ja selle sidustootja puhul kasutati normaalväärtuse määramiseks mõlema ettevõtja konsolideeritud andmeid omamaiste hindade ja tootmiskulude kohta.

2.2.2.   Võrdlusriik

| (32) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (33) | Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada Hiina RV puhul normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina Malaisiat ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(33)

Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada Hiina RV puhul normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina Malaisiat ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama.

| (34) | Ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid Malaisia võrdlusriigiks valimise kohta. |
| --- | --- |

(34)

Ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid Malaisia võrdlusriigiks valimise kohta.

| (35) | Eelöeldut arvestades ning võttes arvesse, et Malaisia on konkurentsivõimelise turu ja tüüpilise suurusega riik, jõuti järeldusele, et Malaisia on algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(35)

Eelöeldut arvestades ning võttes arvesse, et Malaisia on konkurentsivõimelise turu ja tüüpilise suurusega riik, jõuti järeldusele, et Malaisia on algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.

2.3.   Korea, Malaisia, Tai

| (36) | Iga mainitud riigi ainukese koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks määrati normaalväärtus kindlaks eespool põhjendustes 21–30 sätestatud meetodi kohaselt. Malaisia tootja jaoks võisid normaalväärtuse aluseks olla tegelikud omamaised hinnad, kuna piisav osa äriühingu kõikide tooteliikide omamaisest müügist toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Korea tootja jaoks määrati normaalväärtus kindlaks ühele kokku kahest ühendusse eksporditavast tooteliigist ja Tai tootja jaoks ühele ainsale tooteliigile. Tai koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiste hindade ning kõnealuse äriühingu ja selle sidusettevõtte tootmiskulude konsolideeritud andmeid, sest kahe äriühingu tegevus vaatlusaluse toote tootmisel on täiel määral integreeritud. Ühe eksportiva tootja ja selle sidusettevõtte puhul kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks mõlema äriühingu konsolideeritud andmeid omamaiste hindade ning tootmiskulude kohta. |
| --- | --- |

(36)

Iga mainitud riigi ainukese koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks määrati normaalväärtus kindlaks eespool põhjendustes 21–30 sätestatud meetodi kohaselt. Malaisia tootja jaoks võisid normaalväärtuse aluseks olla tegelikud omamaised hinnad, kuna piisav osa äriühingu kõikide tooteliikide omamaisest müügist toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Korea tootja jaoks määrati normaalväärtus kindlaks ühele kokku kahest ühendusse eksporditavast tooteliigist ja Tai tootja jaoks ühele ainsale tooteliigile. Tai koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiste hindade ning kõnealuse äriühingu ja selle sidusettevõtte tootmiskulude konsolideeritud andmeid, sest kahe äriühingu tegevus vaatlusaluse toote tootmisel on täiel määral integreeritud. Ühe eksportiva tootja ja selle sidusettevõtte puhul kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks mõlema äriühingu konsolideeritud andmeid omamaiste hindade ning tootmiskulude kohta.

3.   Ekspordihind

| (37) | Ekspordimüügi puhul ühenduses asuvatele seotud lõppkasutajatele (värvitelerite tootjatele) ei võetud seda müüki dumpingumarginaali arvutamisel arvesse, kuna lõppkasutajate toodetud toode ei kuulunud uurimise alla. Kõnealuse müügi maht oli suhteliselt väike (pisut üle 10 % vaatlusaluste äriühingute koguekspordist ELi) ning leiti, et müük mitteseotud tarbijatele annab esindusliku ülevaate. |
| --- | --- |

(37)

Ekspordimüügi puhul ühenduses asuvatele seotud lõppkasutajatele (värvitelerite tootjatele) ei võetud seda müüki dumpingumarginaali arvutamisel arvesse, kuna lõppkasutajate toodetud toode ei kuulunud uurimise alla. Kõnealuse müügi maht oli suhteliselt väike (pisut üle 10 % vaatlusaluste äriühingute koguekspordist ELi) ning leiti, et müük mitteseotud tarbijatele annab esindusliku ülevaate.

| (38) | Kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(38)

Kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (39) | Kui eksportmüük toimus sidusimportija kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooteid esimest korda sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Nimetatud juhtudel kohandati kõiki kõnealuste importijate importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, arvestades ka müügi-, üld-, ja halduskulusid ja tollimakse ning laekunud kasumit. |
| --- | --- |

(39)

Kui eksportmüük toimus sidusimportija kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooteid esimest korda sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Nimetatud juhtudel kohandati kõiki kõnealuste importijate importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, arvestades ka müügi-, üld-, ja halduskulusid ja tollimakse ning laekunud kasumit.

| (40) | Kui eksportmüük toimus väljaspool ühendust asuva sidusettevõtja kaudu, arvutati ekspordihind selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu ostja ühenduses. |
| --- | --- |

(40)

Kui eksportmüük toimus väljaspool ühendust asuva sidusettevõtja kaudu, arvutati ekspordihind selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu ostja ühenduses.

3.1.   Hiina RV

| (41) | Üks Hiina RV eksportiv tootja eksportis ühendusse kas otse sõltumatutele klientidele või kahe ühenduses asuva seotud äriühingu kaudu. Teine eksportiv tootja suunas kogu oma ekspordimüügi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele väljaspool ühendust asuva seotud äriühingu kaudu. |
| --- | --- |

(41)

Üks Hiina RV eksportiv tootja eksportis ühendusse kas otse sõltumatutele klientidele või kahe ühenduses asuva seotud äriühingu kaudu. Teine eksportiv tootja suunas kogu oma ekspordimüügi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele väljaspool ühendust asuva seotud äriühingu kaudu.

| (42) | Üks esimese eksportiva tootjaga seotud äriühingutest ei teinud uurimisel koostööd, kuna ta jättis vastamata küsimustikule selliste seotud äriühingute kohta, kes olid kaasatud Euroopa Ühendusse suunatud vaatlusaluse toote müüki või turustamisse. Eksportiv tootja leidis, et selle äriühingu kaudu toimunud müüki ei tuleks pidada seotud müügiks, sest väidetavalt ei olnud vaatlusalused äriühingud enam de facto seotud. Igatahes vähemalt uurimisperioodil oli ühise emaettevõtja tõttu tegemist õigussuhtega, mis on määratletud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 143. Sellist ilmselt osalist koostööd silmas pidades ja olles teinud vaatlusalusele eksportivale tootjale teatavaks koostööst keeldumise tagajärjed, kasutas komisjon kättesaadavaid fakte, et algmääruse artikli 18 kohaselt teha kindlaks ekspordihind kõnealuse koostööst keeldunud seotud äriühingu kaudu toimunud müügi puhul. |
| --- | --- |

(42)

Üks esimese eksportiva tootjaga seotud äriühingutest ei teinud uurimisel koostööd, kuna ta jättis vastamata küsimustikule selliste seotud äriühingute kohta, kes olid kaasatud Euroopa Ühendusse suunatud vaatlusaluse toote müüki või turustamisse. Eksportiv tootja leidis, et selle äriühingu kaudu toimunud müüki ei tuleks pidada seotud müügiks, sest väidetavalt ei olnud vaatlusalused äriühingud enam de facto seotud. Igatahes vähemalt uurimisperioodil oli ühise emaettevõtja tõttu tegemist õigussuhtega, mis on määratletud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 143. Sellist ilmselt osalist koostööd silmas pidades ja olles teinud vaatlusalusele eksportivale tootjale teatavaks koostööst keeldumise tagajärjed, kasutas komisjon kättesaadavaid fakte, et algmääruse artikli 18 kohaselt teha kindlaks ekspordihind kõnealuse koostööst keeldunud seotud äriühingu kaudu toimunud müügi puhul.

| (43) | Veel väitis eksportiv tootja, et juhul, kui vaatlusaluseid äriühinguid peetakse seotud äriühinguteks, tuleks koostööst keeldunud seotud äriühingu kaudu toimunud müüki lõpptarbijale pidada samuti seotud müügiks, arvestades lõpptarbija ja eksportiva tootja emaettevõtja vahelisi ainuõiguslikke lepingusuhteid, ning seetõttu ei tuleks seda dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta. Kuid et määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 143 lõikes 2 sätestatud tingimused ei olnud täidetud, peeti müüki vaatlusalusele lõpptarbijale mitteseotud müügiks. Sellega seoses määrati edasimüügihinnad sellele esimesele sõltumatule ostjale kindlaks, liites siirdehinnale kasumimarginaali, mis tuvastati koostööd tegeva seotud importija puhul. Seejärel, selleks et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind ühenduse piiril, kohaldati koostööd tegeva importija suhtes rakendatud kohandamisi (importimise ja müügi vahel kantud kulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimäär) edasimüügihinnale, mis arvutati eespool kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(43)

Veel väitis eksportiv tootja, et juhul, kui vaatlusaluseid äriühinguid peetakse seotud äriühinguteks, tuleks koostööst keeldunud seotud äriühingu kaudu toimunud müüki lõpptarbijale pidada samuti seotud müügiks, arvestades lõpptarbija ja eksportiva tootja emaettevõtja vahelisi ainuõiguslikke lepingusuhteid, ning seetõttu ei tuleks seda dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta. Kuid et määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 143 lõikes 2 sätestatud tingimused ei olnud täidetud, peeti müüki vaatlusalusele lõpptarbijale mitteseotud müügiks. Sellega seoses määrati edasimüügihinnad sellele esimesele sõltumatule ostjale kindlaks, liites siirdehinnale kasumimarginaali, mis tuvastati koostööd tegeva seotud importija puhul. Seejärel, selleks et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind ühenduse piiril, kohaldati koostööd tegeva importija suhtes rakendatud kohandamisi (importimise ja müügi vahel kantud kulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimäär) edasimüügihinnale, mis arvutati eespool kirjeldatud viisil.

| (44) | Sõltumatute importijate koostööst keeldumise tõttu ja arvestades asjaolu, et värvitelerikineskoobid kuuluvad samasse audiovisuaaltoodete sektorisse nagu värvitelerid, peeti mõistlikuks sel eesmärgil pöörduda tagasi 5 % kasumimarginaali juurde, mida kasutati värvitelerite dumpinguvastases menetluses. (4) |
| --- | --- |

(44)

Sõltumatute importijate koostööst keeldumise tõttu ja arvestades asjaolu, et värvitelerikineskoobid kuuluvad samasse audiovisuaaltoodete sektorisse nagu värvitelerid, peeti mõistlikuks sel eesmärgil pöörduda tagasi 5 % kasumimarginaali juurde, mida kasutati värvitelerite dumpinguvastases menetluses. (4)

3.2.   Korea

| (45) | Ainuke eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet ühendusse koostöös seotud importijaga. Seega määrati ekspordihind kindlaks sõltumatutele klientidele esitatud edasimüügihinna alusel. |
| --- | --- |

(45)

Ainuke eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet ühendusse koostöös seotud importijaga. Seega määrati ekspordihind kindlaks sõltumatutele klientidele esitatud edasimüügihinna alusel.

| (46) | Kohandamiseks kasutati põhjenduses 44 osutatud kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(46)

Kohandamiseks kasutati põhjenduses 44 osutatud kasumimarginaali.

3.3.   Malaisia, Tai

| (47) | Mõlemad eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele ühenduses. Seetõttu määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, nimelt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(47)

Mõlemad eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele ühenduses. Seetõttu määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, nimelt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

4.   Võrdlus

| (48) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(48)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (49) | Sellest lähtuvalt võeti kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes ning müügijärgsetes kuludes (garantii). |
| --- | --- |

(49)

Sellest lähtuvalt võeti kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes ning müügijärgsetes kuludes (garantii).

| (50) | Üks Hiina RV eksportiv tootja ja Korea ainuke koostööd tegev eksportiv tootja taotlesid kohandamist seoses valuuta konverteerimisega vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j. Nad väitsid, et kuna uurimisperioodil langes nende kohaliku valuuta (vastavalt CNY ja KRW) kurss euro suhtes, tuleks samamoodi kohandada ühendusse suunatud ekspordimüügi arvele eurodes märgitud summat. Selle kohta tuvastati, et vastupidiselt väidetule kallinesid mõlemad nimetatud valuutad üleminekuperioodil euro suhtes. Seega lükati need nõuded kui asjakohatud tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Üks Hiina RV eksportiv tootja ja Korea ainuke koostööd tegev eksportiv tootja taotlesid kohandamist seoses valuuta konverteerimisega vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j. Nad väitsid, et kuna uurimisperioodil langes nende kohaliku valuuta (vastavalt CNY ja KRW) kurss euro suhtes, tuleks samamoodi kohandada ühendusse suunatud ekspordimüügi arvele eurodes märgitud summat. Selle kohta tuvastati, et vastupidiselt väidetule kallinesid mõlemad nimetatud valuutad üleminekuperioodil euro suhtes. Seega lükati need nõuded kui asjakohatud tagasi.

| (51) | Samad eksportivad tootjad taotlesid ka algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti ii kohaselt kaubandustasandi kohandamist, väites, et nende eksport ühendusse müüdi turustajale, samas kui omamaine müük toimus lõppkasutajale. Sellega seoses leiti, et kummagi turu sõltumatud tarbijad on lõppkasutajad. Sellest tulenevalt loeti taotlus põhjendamatuks ning lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Samad eksportivad tootjad taotlesid ka algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti ii kohaselt kaubandustasandi kohandamist, väites, et nende eksport ühendusse müüdi turustajale, samas kui omamaine müük toimus lõppkasutajale. Sellega seoses leiti, et kummagi turu sõltumatud tarbijad on lõppkasutajad. Sellest tulenevalt loeti taotlus põhjendamatuks ning lükati seetõttu tagasi.

| (52) | Samad koostööd tegevad eksportivad tootjad taotlesid ka algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaste muude tegurite kohandamist. Ettevõtjad väitsid, et konkureerivate lameekraanide põhjustatud värvitelerikineskoopide hindade järsk langus uurimisperioodi jooksul mõjus nende omamaistele ja ekspordihindadele erinevalt. Nad kinnitasid, et selle asjaolu tõttu koondus eksport vaid osale uurimisperioodist, kuigi müügimahud omamaistel turgudel jaotusid uurimisperioodi vältel ühtlaselt. Kõnealust taotlust ei võetud vastu, sest ei olnud näidatud, kuidas see mõjutaks hinna võrreldavust, ega seda, et tarbijad oleksid selle teguri tõttu maksnud omamaisel turul pidevalt erinevat hinda. |
| --- | --- |

(52)

Samad koostööd tegevad eksportivad tootjad taotlesid ka algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaste muude tegurite kohandamist. Ettevõtjad väitsid, et konkureerivate lameekraanide põhjustatud värvitelerikineskoopide hindade järsk langus uurimisperioodi jooksul mõjus nende omamaistele ja ekspordihindadele erinevalt. Nad kinnitasid, et selle asjaolu tõttu koondus eksport vaid osale uurimisperioodist, kuigi müügimahud omamaistel turgudel jaotusid uurimisperioodi vältel ühtlaselt. Kõnealust taotlust ei võetud vastu, sest ei olnud näidatud, kuidas see mõjutaks hinna võrreldavust, ega seda, et tarbijad oleksid selle teguri tõttu maksnud omamaisel turul pidevalt erinevat hinda.

| (53) | Samuti rakendati kohandusi Hiina tagastatud käibemaksu erinevuste suhtes vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b, kuna leiti, et ekspordimüügi puhul tagastati madalama tasemega käibemaks kui omamaise müügi puhul. |
| --- | --- |

(53)

Samuti rakendati kohandusi Hiina tagastatud käibemaksu erinevuste suhtes vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b, kuna leiti, et ekspordimüügi puhul tagastati madalama tasemega käibemaks kui omamaise müügi puhul.

| (54) | Ühe Hiina RV eksportiva tootja puhul, kes eksportis väljaspool ühendust asuva seotud äriühingu kaudu, kohandati ekspordihinda vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, kuna kõnealuse äriühingu tööpõhimõte sarnanes komisjonitasu alusel töötava agendi omaga. Kõnealuse artikli kohast kohandamist rakendati 2 % ulatuses, sest seda taset peeti mõistlikuks, et kajastada vaatlusaluse toote turustamisega seotud sõltumatutele agentidele makstavaid komisjonitasusid. |
| --- | --- |

(54)

Ühe Hiina RV eksportiva tootja puhul, kes eksportis väljaspool ühendust asuva seotud äriühingu kaudu, kohandati ekspordihinda vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, kuna kõnealuse äriühingu tööpõhimõte sarnanes komisjonitasu alusel töötava agendi omaga. Kõnealuse artikli kohast kohandamist rakendati 2 % ulatuses, sest seda taset peeti mõistlikuks, et kajastada vaatlusaluse toote turustamisega seotud sõltumatutele agentidele makstavaid komisjonitasusid.

5.   Dumpingumarginaal

5.1.   Individuaalsed dumpingumarginaalid

| (55) | Kõigi uuritud eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaalid kindlaks tootetüübi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja tootetüübi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise põhjal algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt. |
| --- | --- |

(55)

Kõigi uuritud eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaalid kindlaks tootetüübi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja tootetüübi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise põhjal algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.

| (56) | Komisjonil on olnud järjekindlalt tavaks pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks isikuks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamine võiks soodustada dumpinguvastastest meetmetest hoidumist, muutes need ebatõhusaks sel teel, et võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga ettevõtte kaudu. |
| --- | --- |

(56)

Komisjonil on olnud järjekindlalt tavaks pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks isikuks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamine võiks soodustada dumpinguvastastest meetmetest hoidumist, muutes need ebatõhusaks sel teel, et võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga ettevõtte kaudu.

| (57) | Selle tava kohaselt määrati ühesugune dumpingumarginaal Hiina RV samasse kontserni kuuluvatele koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele (Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. ning sellega seotud tootja LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.). Samamoodi määrati ühesugune dumpingumarginaal Tai samasse kontserni kuuluvatele koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele CRT Display Technology Co. ning sellega seotud tootjale Thai CRT Co., Ltd. |
| --- | --- |

(57)

Selle tava kohaselt määrati ühesugune dumpingumarginaal Hiina RV samasse kontserni kuuluvatele koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele (Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. ning sellega seotud tootja LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.). Samamoodi määrati ühesugune dumpingumarginaal Tai samasse kontserni kuuluvatele koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele CRT Display Technology Co. ning sellega seotud tootjale Thai CRT Co., Ltd.

5.2.   Üleriigilised dumpingumarginaalid

| (58) | Eksportivatele tootjatele, kes ei vastanud ei komisjoni küsimustikule ega andnud enesest muul moel teada, määrati dumpingumarginaalid teadaolevate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. |
| --- | --- |

(58)

Eksportivatele tootjatele, kes ei vastanud ei komisjoni küsimustikule ega andnud enesest muul moel teada, määrati dumpingumarginaalid teadaolevate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1.

| (59) | Koostööst keeldunud eksportivate tootjate üleriigilise dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati vastavat impordistatistikat. |
| --- | --- |

(59)

Koostööst keeldunud eksportivate tootjate üleriigilise dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati vastavat impordistatistikat.

| (60) | Malaisias ja Tais, kus koostöötase oli madal, st vähem kui 80 %, peeti asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud eksportivatele tootjatele kõrgem dumpingumarginaal kui koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim dumpingumarginaal. On tõepoolest alust uskuda, et koostööst keeldumise kõrge taseme põhjustas see, et uuritava riigi koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal on kõrgem kui ükskõik millisel koostööd tegeval eksportival tootjal. Lisaks ei viidanud miski sellele, et ühegi koostööst keeldunud äriühingu dumpingumarginaal oleks olnud madalam, ning koostööst keeldumine ei tohiks anda mingisuguseid eeliseid. Seetõttu määrati dumpingumarginaalid igas vaatlusaluses riigis ühe koostööd tegeva eksportiva tootja tüüpilistele tooteliikidele kehtestatud kõrgeimal maksutasemel või ühe koostööd tegeva tootja tüüpilistele tehingutele kehtestatud kõrgeimal maksutasemel. |
| --- | --- |

(60)

Malaisias ja Tais, kus koostöötase oli madal, st vähem kui 80 %, peeti asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud eksportivatele tootjatele kõrgem dumpingumarginaal kui koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim dumpingumarginaal. On tõepoolest alust uskuda, et koostööst keeldumise kõrge taseme põhjustas see, et uuritava riigi koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal on kõrgem kui ükskõik millisel koostööd tegeval eksportival tootjal. Lisaks ei viidanud miski sellele, et ühegi koostööst keeldunud äriühingu dumpingumarginaal oleks olnud madalam, ning koostööst keeldumine ei tohiks anda mingisuguseid eeliseid. Seetõttu määrati dumpingumarginaalid igas vaatlusaluses riigis ühe koostööd tegeva eksportiva tootja tüüpilistele tooteliikidele kehtestatud kõrgeimal maksutasemel või ühe koostööd tegeva tootja tüüpilistele tehingutele kehtestatud kõrgeimal maksutasemel.

| (61) | Korea Vabariigi eriti madal koostöötase, st kõigest 2 % ekspordi kogumahust Eurostati statistika järgi, kõneles selget keelt sellest, et peamised eksportivad tootjad keelduvad koostööst teadlikult. Võttes arvesse ebaharilikku olukorda ning enama asjakohase teabe puudumise tõttu peeti asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud äriühingute dumpingumarginaal samal tasemel kui kaebuses osutatud tüüpilise toote dumpingumarginaal, nimelt 15 %. Kaebuses osutatud dumpingumarginaali kontrolliti avaldatud hinnakirjade ja Eurostati statistika alusel. |
| --- | --- |

(61)

Korea Vabariigi eriti madal koostöötase, st kõigest 2 % ekspordi kogumahust Eurostati statistika järgi, kõneles selget keelt sellest, et peamised eksportivad tootjad keelduvad koostööst teadlikult. Võttes arvesse ebaharilikku olukorda ning enama asjakohase teabe puudumise tõttu peeti asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud äriühingute dumpingumarginaal samal tasemel kui kaebuses osutatud tüüpilise toote dumpingumarginaal, nimelt 15 %. Kaebuses osutatud dumpingumarginaali kontrolliti avaldatud hinnakirjade ja Eurostati statistika alusel.

| (62) | Hiina RV koostöötase oli väga kõrge, kuna koostööd teinud eksportiva tootja teatatud ekspordimahud ühendusse olid uurimisperioodi vältel suuremad kui Eurostati andmete kohased impordimahud ning ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja tahtlikult koostööst hoidus. Eristamaks koostööd tegevaid Hiina eksportivaid tootjaid, kellele on võimaldatud turumajanduslik kohtlemine, võimalikest muudest Hiina eksportivatest tootjatest, kes ei ole uurimise käigus koostööd teinud, peeti asjakohaseks kehtestada Hiina RV-le üleriigiline dumpingumarginaal, mis põhineb Eurostati andmete kohaselt enim müüdud tüüpiliste tooteliikide ekspordihinnal ning samade tooteliikide normaalväärtusel võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(62)

Hiina RV koostöötase oli väga kõrge, kuna koostööd teinud eksportiva tootja teatatud ekspordimahud ühendusse olid uurimisperioodi vältel suuremad kui Eurostati andmete kohased impordimahud ning ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja tahtlikult koostööst hoidus. Eristamaks koostööd tegevaid Hiina eksportivaid tootjaid, kellele on võimaldatud turumajanduslik kohtlemine, võimalikest muudest Hiina eksportivatest tootjatest, kes ei ole uurimise käigus koostööd teinud, peeti asjakohaseks kehtestada Hiina RV-le üleriigiline dumpingumarginaal, mis põhineb Eurostati andmete kohaselt enim müüdud tüüpiliste tooteliikide ekspordihinnal ning samade tooteliikide normaalväärtusel võrdlusriigis.

| (63) | Dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  a) | Hiina Rahvavabariik













  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(63)

Dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

a)

Hiina Rahvavabariik

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd.

0 %

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. ja L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. ja L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.

25,5 %

| — | kõik muud äriühingud |
| --- | --- |

—

kõik muud äriühingud

28,3 %

| b) | Korea Vabariik













  — | LG Philips Display Korea Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

b)

Korea Vabariik

—

LG Philips Display Korea Co., Ltd

0 %

| — | kõik muud äriühingud |
| --- | --- |

—

kõik muud äriühingud

15,0 %

| c) | Malaisia













  — | Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd |
| --- | --- | --- |

c)

Malaisia

—

Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd

5,1 %

| — | kõik muud äriühingud |
| --- | --- |

—

kõik muud äriühingud

14,5 %

| d) | Tai













  — | Thai CRT Co., Ltd ja CRT Display Technology Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

d)

Tai

—

Thai CRT Co., Ltd ja CRT Display Technology Co., Ltd.

41,4 %

| — | kõik muud äriühingud |
| --- | --- |

—

kõik muud äriühingud

47,2 %

D.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (64) | Uurimisperioodil tootsid samasugust toodet seitse ühenduse tootjat. Nendest tootjatest neli on seotud kõnealuste riikide eksportijatega. Seega võivad kõnealused tootjad oma seotuse tõttu eksportijaga olla kaitstud kahjustava dumpingu negatiivsete tagajärgede eest. Sellele osutab ka asjaolu, et kõnealused tootjad keeldusid menetluse käigus koostööst. Seega peeti asjakohaseks arvata nende toodang välja ühenduse tootmisest ning jätta nad välja ühenduse tootmisharu määratlusest. Lisaks on kaks neljast tootjast pärast uurimisperioodi tootmise lõpetanud. |
| --- | --- |

(64)

Uurimisperioodil tootsid samasugust toodet seitse ühenduse tootjat. Nendest tootjatest neli on seotud kõnealuste riikide eksportijatega. Seega võivad kõnealused tootjad oma seotuse tõttu eksportijaga olla kaitstud kahjustava dumpingu negatiivsete tagajärgede eest. Sellele osutab ka asjaolu, et kõnealused tootjad keeldusid menetluse käigus koostööst. Seega peeti asjakohaseks arvata nende toodang välja ühenduse tootmisest ning jätta nad välja ühenduse tootmisharu määratlusest. Lisaks on kaks neljast tootjast pärast uurimisperioodi tootmise lõpetanud.

| (65) | Seetõttu moodustab kolme tootja, nimelt Ekranasi, Ecimexi ja Thomsoni toodang ühenduse tootmisharu kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(65)

Seetõttu moodustab kolme tootja, nimelt Ekranasi, Ecimexi ja Thomsoni toodang ühenduse tootmisharu kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (66) | Kaebus esitati kahe ühenduse tootja, Ekranasi ja Ecimexi nimel, nagu on osutatud põhjenduses 2. Need kaebuse esitajad moodustasid vaatlusaluse toote puhul peamise osa kogu ühenduse toodangust, st käesoleval juhul rohkem kui 40 %. |
| --- | --- |

(66)

Kaebus esitati kahe ühenduse tootja, Ekranasi ja Ecimexi nimel, nagu on osutatud põhjenduses 2. Need kaebuse esitajad moodustasid vaatlusaluse toote puhul peamise osa kogu ühenduse toodangust, st käesoleval juhul rohkem kui 40 %.

| (67) | Tuleks märkida, et mõlemad tootjad, kes tootsid uurimisperioodi vältel samalaadset toodet, lõpetasid 2006. aasta esimeses pooles tootmise ning andsid sisse pankrotiavalduse. Kuna pankrotimenetlus veel kestab, ei ole selge, kas Ekranas ja Ecimex hakkavad uuesti värvitelerikineskoope tootma või mitte. Pärast menetluse algatamist on Thomson komisjonile teatanud oma toetusest TUBE esitatud kaebusele ning teinud uurimise käigus nõuetekohast koostööd. Kuni puudub täpsem teave selle kohta, kas kaks tootjat on tootmise lõplikult lõpetanud, loetakse Ekranas ja Ecimex endiselt ühenduse tootmisharu osaks. Seega moodustavad Ekranas, Ecimex ja Thomson ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neile viidatakse käesolevas dokumendis kui “ühenduse tootmisharule”. |
| --- | --- |

(67)

Tuleks märkida, et mõlemad tootjad, kes tootsid uurimisperioodi vältel samalaadset toodet, lõpetasid 2006. aasta esimeses pooles tootmise ning andsid sisse pankrotiavalduse. Kuna pankrotimenetlus veel kestab, ei ole selge, kas Ekranas ja Ecimex hakkavad uuesti värvitelerikineskoope tootma või mitte. Pärast menetluse algatamist on Thomson komisjonile teatanud oma toetusest TUBE esitatud kaebusele ning teinud uurimise käigus nõuetekohast koostööd. Kuni puudub täpsem teave selle kohta, kas kaks tootjat on tootmise lõplikult lõpetanud, loetakse Ekranas ja Ecimex endiselt ühenduse tootmisharu osaks. Seega moodustavad Ekranas, Ecimex ja Thomson ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neile viidatakse käesolevas dokumendis kui “ühenduse tootmisharule”.

2.   Ühenduse tarbimine

| (68) | Ühenduse tarbimine tehti kindlaks ühenduse tootmisharu omatoodangu müügimahtude alusel ühenduse turul, muude tootjate esitatud müügimahtude ning Eurostati impordimahtusid käsitlevate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(68)

Ühenduse tarbimine tehti kindlaks ühenduse tootmisharu omatoodangu müügimahtude alusel ühenduse turul, muude tootjate esitatud müügimahtude ning Eurostati impordimahtusid käsitlevate andmete põhjal.

| (69) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel kahanes vaatlusaluse toote ühenduse turg ligikaudu 14 % võrra. Ühenduse tarbimine 2002. aastal oli ligikaudu 9,5 miljonit tükki ning uurimisperioodil ligikaudu 8,2 miljonit tükki. Täpsemini vähenes see 2 % võrra 2003. aastal, kasvas 2004. aastal 7 protsendipunkti võrra ning vähenes siis uurimisperioodil järsult ligi 20 protsendipunkti võrra. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EL tarbimine kokku (tükki) | 9 540 185 | 9 387 212 | 10 023 216 | 8 170 802 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 98 | 105 | 86 |

(69)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahel kahanes vaatlusaluse toote ühenduse turg ligikaudu 14 % võrra. Ühenduse tarbimine 2002. aastal oli ligikaudu 9,5 miljonit tükki ning uurimisperioodil ligikaudu 8,2 miljonit tükki. Täpsemini vähenes see 2 % võrra 2003. aastal, kasvas 2004. aastal 7 protsendipunkti võrra ning vähenes siis uurimisperioodil järsult ligi 20 protsendipunkti võrra.

2002

2003

2004

UP

EL tarbimine kokku (tükki)

9 540 185

9 387 212

10 023 216

8 170 802

Indeks (2002 = 100)

100

98

105

86

| (70) | Pärast esialgsete järelduste avaldamist vaidlustas kaebuse esitaja meetodid, mida komisjon kasutas tarbimise kindlakstegemiseks. Kaebuse esitaja väitis, et i) põhjenduse 64 alusel esitatud teabe põhjal ilmneb, et nende ühenduse tootjate müüki, kes olid seotud vaatlusalustes riikides asuvate eksportijatega, ei olnud tarbimise arvutamisel ja kahju analüüsimisel arvesse võetud; ii) teatavaid suletud turul müüdud koguseid, mille tarnija oli üks kolmest põhjenduses 67 nimetatud ühenduse tootjast, ei olnud tarbimise arvutamisel arvesse võetud, kuigi neid oleks pidanud arvestama. |
| --- | --- |

(70)

Pärast esialgsete järelduste avaldamist vaidlustas kaebuse esitaja meetodid, mida komisjon kasutas tarbimise kindlakstegemiseks. Kaebuse esitaja väitis, et i) põhjenduse 64 alusel esitatud teabe põhjal ilmneb, et nende ühenduse tootjate müüki, kes olid seotud vaatlusalustes riikides asuvate eksportijatega, ei olnud tarbimise arvutamisel ja kahju analüüsimisel arvesse võetud; ii) teatavaid suletud turul müüdud koguseid, mille tarnija oli üks kolmest põhjenduses 67 nimetatud ühenduse tootjast, ei olnud tarbimise arvutamisel arvesse võetud, kuigi neid oleks pidanud arvestama.

| (71) | Väite i osas tuleb märkida, et põhjenduses 64 osutatakse ainult ühenduse tootmisharu mõistele ja ühenduse kogu tootmise määratlusele algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses, mitte ühenduse kogu tarbimise arvutamisele. Ühenduse tarbimise arvutamisel võeti arvesse nende tootjate müüki, keda ei arvestatud ühenduse tootmisharu määratlemisel ja ühenduse tootmisharu toodangus. Sama selgub ka eespool põhjendusest 68 ning kaebuse esitajale avaldatud täpsemast teabest, mille kohaselt oli kõnealune müügimaht uurimisperioodil ligikaudu 3 miljonit tükki. Seega on tarbimise arvutamisel arvesse võetud kõigi nende ühenduses asuvate tootjate müüki, kes kaebuse esitajale ja komisjonile teadaolevalt 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tegutsesid. Siiski tuli ühenduse tootmisharu määratlusest välja jäetud tootjad jätta välja ka ühenduse tootmisharu olukorra analüüsist just seetõttu, et vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 ei saanud neid pidada ühenduse tootmisharu osaks. Seepärast lükati väide i tagasi. |
| --- | --- |

(71)

Väite i osas tuleb märkida, et põhjenduses 64 osutatakse ainult ühenduse tootmisharu mõistele ja ühenduse kogu tootmise määratlusele algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses, mitte ühenduse kogu tarbimise arvutamisele. Ühenduse tarbimise arvutamisel võeti arvesse nende tootjate müüki, keda ei arvestatud ühenduse tootmisharu määratlemisel ja ühenduse tootmisharu toodangus. Sama selgub ka eespool põhjendusest 68 ning kaebuse esitajale avaldatud täpsemast teabest, mille kohaselt oli kõnealune müügimaht uurimisperioodil ligikaudu 3 miljonit tükki. Seega on tarbimise arvutamisel arvesse võetud kõigi nende ühenduses asuvate tootjate müüki, kes kaebuse esitajale ja komisjonile teadaolevalt 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tegutsesid. Siiski tuli ühenduse tootmisharu määratlusest välja jäetud tootjad jätta välja ka ühenduse tootmisharu olukorra analüüsist just seetõttu, et vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 ei saanud neid pidada ühenduse tootmisharu osaks. Seepärast lükati väide i tagasi.

| (72) | Väite ii osas on tõsi, et komisjon jättis teatavad müügimahud tarbimise arvutamisel kõrvale ega võtnud neid arvesse mõnede põhiliste kahjunäitajate (eelkõige müügimahu ja hindade ning turuosa ja kasumlikkuse) analüüsimisel, kuna kõnealust müüki vaadeldi kui müüki suletud turul. Pikaajalise tava kohaselt eristab komisjon müüki suletud turul avatud turul toimuvast müügist, sest ainult avatud turul toimuv müük sisaldab konkurentsi. (5) Suletud turul toimuva müügi puhul ei konkureeri tooted avatud turul müüdavate toodetega ning seega ei mõjuta neid dumpinguhindadega import. Kõnealuses tootmisharus tegutseb enamik suuri samasuguse toote tootjaid (erinevalt kahest kaebuse esitajast) ka järgtööstuses, kus nad valmistavad lisaks kineskoopidele ka telereid. Näiteks jättis komisjon analüüsist välja Sony müügi suletud turul, ning kaebuse esitaja toetas sellist lähenemisviisi. Sama meetodit on järjepidevalt kohaldatud kõigi ühenduse tootjate puhul, olenemata sellest, kas nad moodustavad osa ühenduse tootmisharust või peetakse neid põhjenduses 64 osutatud “muudeks ühenduse tootjateks”. |
| --- | --- |

(72)

Väite ii osas on tõsi, et komisjon jättis teatavad müügimahud tarbimise arvutamisel kõrvale ega võtnud neid arvesse mõnede põhiliste kahjunäitajate (eelkõige müügimahu ja hindade ning turuosa ja kasumlikkuse) analüüsimisel, kuna kõnealust müüki vaadeldi kui müüki suletud turul. Pikaajalise tava kohaselt eristab komisjon müüki suletud turul avatud turul toimuvast müügist, sest ainult avatud turul toimuv müük sisaldab konkurentsi. (5) Suletud turul toimuva müügi puhul ei konkureeri tooted avatud turul müüdavate toodetega ning seega ei mõjuta neid dumpinguhindadega import. Kõnealuses tootmisharus tegutseb enamik suuri samasuguse toote tootjaid (erinevalt kahest kaebuse esitajast) ka järgtööstuses, kus nad valmistavad lisaks kineskoopidele ka telereid. Näiteks jättis komisjon analüüsist välja Sony müügi suletud turul, ning kaebuse esitaja toetas sellist lähenemisviisi. Sama meetodit on järjepidevalt kohaldatud kõigi ühenduse tootjate puhul, olenemata sellest, kas nad moodustavad osa ühenduse tootmisharust või peetakse neid põhjenduses 64 osutatud “muudeks ühenduse tootjateks”.

| (73) | Väites ii märgitud teatavate suletud turul toimunud müügimahtude osas tõdes komisjon, et kuni 2004. aasta juulini moodustas praegune kineskoobitehas Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Poola, ühe juriidilise isiku Zyrardowi teleritehasega Poolas – nimelt äriühingu TMM Polska, mis oli täielikult emaettevõtte Thomson SA omanduses. Üldise tava kohaselt otsustas komisjon, et tegemist on integreeritud tootjaga ning samasuguse toote tarneid Piaseczno kineskoobitootjalt Zyrardowi teleritehasele tuleb vaadelda kui ettevõttesiseseid tarneid ning pidada ülekandehinnaga toimunud müügiks suletud turul. Kaebuse esitaja tunnistas de facto ülekandehindade kasutamist, väites, et “Thomson Display ja Thomson’s CTV display vaheline suhe võis hindu mõjutada, kuid kindlasti ei avaldanud see mõju kogustele”. Seetõttu kinnitab komisjon, et kõnealuseid ülekandeid ei saa pidada võrdseks avatud turul toimunud müügiga. |
| --- | --- |

(73)

Väites ii märgitud teatavate suletud turul toimunud müügimahtude osas tõdes komisjon, et kuni 2004. aasta juulini moodustas praegune kineskoobitehas Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Poola, ühe juriidilise isiku Zyrardowi teleritehasega Poolas – nimelt äriühingu TMM Polska, mis oli täielikult emaettevõtte Thomson SA omanduses. Üldise tava kohaselt otsustas komisjon, et tegemist on integreeritud tootjaga ning samasuguse toote tarneid Piaseczno kineskoobitootjalt Zyrardowi teleritehasele tuleb vaadelda kui ettevõttesiseseid tarneid ning pidada ülekandehinnaga toimunud müügiks suletud turul. Kaebuse esitaja tunnistas de facto ülekandehindade kasutamist, väites, et “Thomson Display ja Thomson’s CTV display vaheline suhe võis hindu mõjutada, kuid kindlasti ei avaldanud see mõju kogustele”. Seetõttu kinnitab komisjon, et kõnealuseid ülekandeid ei saa pidada võrdseks avatud turul toimunud müügiga.

| (74) | Selguse huvides tuleb märkida, et kui tarbimise arvutamisel võtta arvesse suletud turul toimunud müüki (vt järgnevat tabelit), muutub vaid üldine tase, samas kui suundumus – nõudluse märkimisväärne vähenemine uurimisperioodil – jääb sarnaseks põhjenduses 69 kirjeldatud arenguga. Seepärast lükati väide ii tagasi. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EL tarbimine kokku suletud ja muul kui suletud turul toimunud müügi põhjal (tükki) | 15 655 283 | 14 243 625 | 12 850 690 | 9 425 280 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 91 | 82 | 60 |

(74)

Selguse huvides tuleb märkida, et kui tarbimise arvutamisel võtta arvesse suletud turul toimunud müüki (vt järgnevat tabelit), muutub vaid üldine tase, samas kui suundumus – nõudluse märkimisväärne vähenemine uurimisperioodil – jääb sarnaseks põhjenduses 69 kirjeldatud arenguga. Seepärast lükati väide ii tagasi.

2002

2003

2004

UP

EL tarbimine kokku suletud ja muul kui suletud turul toimunud müügi põhjal (tükki)

15 655 283

14 243 625

12 850 690

9 425 280

Indeks (2002 = 100)

100

91

82

60

3.   Import vaatlusalustest riikidest

a)   Kõnealuse dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivne hindamine

| (75) | Komisjon kaalus algmääruse artikli 3 lõikes 4 näidatud kriteeriumide alusel, kas kõnealuste riikide impordi mõjusid tuleks hinnata kumulatiivselt. Komisjon tegi kindlaks, et: i) igale vaatlusalusele riigile määratud dumpingumarginaal on suurem kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtase ning ii) imporditud toodete ja ühenduse samasuguste toodete konkurentsitingimused on sarnased. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon kaalus algmääruse artikli 3 lõikes 4 näidatud kriteeriumide alusel, kas kõnealuste riikide impordi mõjusid tuleks hinnata kumulatiivselt. Komisjon tegi kindlaks, et: i) igale vaatlusalusele riigile määratud dumpingumarginaal on suurem kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtase ning ii) imporditud toodete ja ühenduse samasuguste toodete konkurentsitingimused on sarnased.

| (76) | Kõigepealt märgitakse, et andmed vaatlusaluste riikide kahe eksportiva tootja, Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd ja LG Philips Display Korea Co., Ltd kohta, kes ei müünud vaatlusalust toodet dumpinguhinnaga, on nõuetekohaselt välja jäetud järgnevast analüüsist, mis sisaldab eranditult dumpinguhinnaga importi. Kahe eelmainitud tootja impordimaht uurimisperioodi vältel oli marginaalne, moodustades oluliselt vähem kui 1 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(76)

Kõigepealt märgitakse, et andmed vaatlusaluste riikide kahe eksportiva tootja, Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd ja LG Philips Display Korea Co., Ltd kohta, kes ei müünud vaatlusalust toodet dumpinguhinnaga, on nõuetekohaselt välja jäetud järgnevast analüüsist, mis sisaldab eranditult dumpinguhinnaga importi. Kahe eelmainitud tootja impordimaht uurimisperioodi vältel oli marginaalne, moodustades oluliselt vähem kui 1 % ühenduse tarbimisest.

| (77) | Selle põhjal on iga vaatlusaluse riigi dumpingumarginaal suurem kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimum ning dumpinguhinnaga impordi maht igast riigist ei olnud algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tühine, turuosad ulatusid olenevalt vaatlusalusest riigist uurimisperioodi vältel 3,6 protsendist kuni 6,5 protsendini. Vaatlusaluste riikide dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse ühenduse toote vahelise konkurentsi osas leiti, et konkurentsitingimused olid tõepoolest sarnased. Seda tõendab asjaolu, et vaatlusalustest riikidest imporditud vaatlusalune toode ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud samasugune toode on ühesugused, need konkureerivad omavahel ja neid turustatakse samade kanalite kaudu. Lisaks sellele olid impordimahud märkimisväärsed ja hõivasid olulise turuosa. |
| --- | --- |

(77)

Selle põhjal on iga vaatlusaluse riigi dumpingumarginaal suurem kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimum ning dumpinguhinnaga impordi maht igast riigist ei olnud algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tühine, turuosad ulatusid olenevalt vaatlusalusest riigist uurimisperioodi vältel 3,6 protsendist kuni 6,5 protsendini. Vaatlusaluste riikide dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse ühenduse toote vahelise konkurentsi osas leiti, et konkurentsitingimused olid tõepoolest sarnased. Seda tõendab asjaolu, et vaatlusalustest riikidest imporditud vaatlusalune toode ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud samasugune toode on ühesugused, need konkureerivad omavahel ja neid turustatakse samade kanalite kaudu. Lisaks sellele olid impordimahud märkimisväärsed ja hõivasid olulise turuosa.

| (78) | Eeltoodu valguses jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 ette nähtud tingimused on täidetud. Seetõttu uuriti nelja vaatlusaluse riigi dumpinguhinnaga importi kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(78)

Eeltoodu valguses jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 ette nähtud tingimused on täidetud. Seetõttu uuriti nelja vaatlusaluse riigi dumpinguhinnaga importi kumulatiivselt.

b)   Maht

| (79) | Vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import oli uurimisperioodil pisut alla 1,6 miljoni tüki, mis oli sarnasel tasemel 2002. aasta omaga. Näiv stabiilsus varjab aga teravaid erinevusi 2003. aastal, 2004. aastal ja uurimisperioodil. Import kasvas 2003. aastal 44 % võrra, vähenes 3 protsendipunkti võrra 2004. aastal ning vähenes uurimisperioodil veel 44 protsendipunkti võrra. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordi maht (tk) | 1 626 027 | 2 337 736 | 2 296 547 | 1 585 294 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 144 | 141 | 97 |
| Asjaomaste riikide dumpinguhindadega impordi turuosa | 17,0 % | 24,9 % | 22,9 % | 19,4 % |
| Asjaomaste riikide dumpinguhindadega impordi hinnad (eurot/tk) | 50 | 43 | 32 | 39 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 85 | 64 | 76 |

(79)

Vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import oli uurimisperioodil pisut alla 1,6 miljoni tüki, mis oli sarnasel tasemel 2002. aasta omaga. Näiv stabiilsus varjab aga teravaid erinevusi 2003. aastal, 2004. aastal ja uurimisperioodil. Import kasvas 2003. aastal 44 % võrra, vähenes 3 protsendipunkti võrra 2004. aastal ning vähenes uurimisperioodil veel 44 protsendipunkti võrra.

2002

2003

2004

UP

Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordi maht (tk)

1 626 027

2 337 736

2 296 547

1 585 294

Indeks (2002 = 100)

100

144

141

97

Asjaomaste riikide dumpinguhindadega impordi turuosa

17,0 %

24,9 %

22,9 %

19,4 %

Asjaomaste riikide dumpinguhindadega impordi hinnad (eurot/tk)

50

43

32

39

Indeks (2002 = 100)

100

85

64

76

c)   Turuosa

| (80) | Vaatlusaluste riikide eksportijate käes olev turuosa suurenes uurimisperioodi vältel 17 protsendilt 2002. aastal 19,4 protsendini uurimisperioodil. Turuosa kasvas 2003. aastal peaaegu 8 protsendipunkti võrra, vähenes ligikaudu 2 protsendipunkti võrra 2004. aastal ning vähenes uurimisperioodil umbes 3,5 protsendipunkti võrra. Asjaolu, et vaatlusaluste riikide impordi turuosa oli uurimisperioodil suurem kui 2002. aastal, kuigi impordimaht oli uurimisperioodil väiksem kui 2002. aastal, võib seletada tarbimise järsu langusega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 69. |
| --- | --- |

(80)

Vaatlusaluste riikide eksportijate käes olev turuosa suurenes uurimisperioodi vältel 17 protsendilt 2002. aastal 19,4 protsendini uurimisperioodil. Turuosa kasvas 2003. aastal peaaegu 8 protsendipunkti võrra, vähenes ligikaudu 2 protsendipunkti võrra 2004. aastal ning vähenes uurimisperioodil umbes 3,5 protsendipunkti võrra. Asjaolu, et vaatlusaluste riikide impordi turuosa oli uurimisperioodil suurem kui 2002. aastal, kuigi impordimaht oli uurimisperioodil väiksem kui 2002. aastal, võib seletada tarbimise järsu langusega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 69.

d)   Hinnad

i)   Hindade liikumine

| (81) | Vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote keskmine hind langes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 24 % võrra. 2003. aastal langes hind 15 % võrra, 2004. aastal veel 21 protsendipunkti võrra, enne kui tõusis uurimisperioodil 12 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(81)

Vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote keskmine hind langes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 24 % võrra. 2003. aastal langes hind 15 % võrra, 2004. aastal veel 21 protsendipunkti võrra, enne kui tõusis uurimisperioodil 12 protsendipunkti võrra.

ii)   Hinna allalöömine

| (82) | Mudelite kaupa võrreldi eksportivate tootjate ja ühenduse tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu ühenduses. Selleks võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele asjaomaste riikide koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi müügihindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt kohandati, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel lõi asjaomastest riikidest pärit vaatlusalune toode ühenduse tootmisharu hindu alla –37 % (st allalöömist ei toimunud) kuni 13 %, sõltuvalt vaatlusalusest eksportijast. Üldiselt esines hindade allalöömist väga piiratud määral. Eurostati andmed osutavad sellele, et uurimisperioodile eelnenud aastatel olid vaatlusaluste riikide dumpinguhinnaga impordi hinnad oluliselt madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(82)

Mudelite kaupa võrreldi eksportivate tootjate ja ühenduse tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu ühenduses. Selleks võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele asjaomaste riikide koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi müügihindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt kohandati, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel lõi asjaomastest riikidest pärit vaatlusalune toode ühenduse tootmisharu hindu alla –37 % (st allalöömist ei toimunud) kuni 13 %, sõltuvalt vaatlusalusest eksportijast. Üldiselt esines hindade allalöömist väga piiratud määral. Eurostati andmed osutavad sellele, et uurimisperioodile eelnenud aastatel olid vaatlusaluste riikide dumpinguhinnaga impordi hinnad oluliselt madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad.

4.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (83) | Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hinnati dumpinguhinnaga impordi mõju asjaomasele ühenduse tootmisharule, uurides kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid vastaval ajavahemikul. |
| --- | --- |

(83)

Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hinnati dumpinguhinnaga impordi mõju asjaomasele ühenduse tootmisharule, uurides kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid vastaval ajavahemikul.

a)   Toodang

| (84) | 2002. aastast kuni uurimisperioodini vähenes ühenduse tootmisharu toodang 5 %. Konkreetsemalt suurenes toodang 2003. aastal 8 %, 2004. aastal veel 12 protsendipunkti, seejärel aga vähenes uurimisperioodil järsult 25 protsendipunkti. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tk) | 9 727 029 | 10 461 957 | 11 685 396 | 9 276 778 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 95 |

(84)

2002. aastast kuni uurimisperioodini vähenes ühenduse tootmisharu toodang 5 %. Konkreetsemalt suurenes toodang 2003. aastal 8 %, 2004. aastal veel 12 protsendipunkti, seejärel aga vähenes uurimisperioodil järsult 25 protsendipunkti.

2002

2003

2004

UP

Tootmine (tk)

9 727 029

10 461 957

11 685 396

9 276 778

Indeks (2002 = 100)

100

108

120

95

b)   Toomisvõimsus ja selle rakendusaste

| (85) | Toomisvõimsus suurenes järjekindlalt kogu vaatlusalusel perioodil. 2003. aastal suurenes see 4 %, 2004. aastal veel 19 protsendipunkti ning uurimisperioodil 5 protsendipunkti. See vastab seadmete arvu suurenemisele. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tk) | 11 865 163 | 12 297 545 | 14 626 819 | 15 133 449 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 123 | 128 |
| Tootmisvõimsuse rakendus | 82 % | 85 % | 80 % | 61 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 97 | 75 |

(85)

Toomisvõimsus suurenes järjekindlalt kogu vaatlusalusel perioodil. 2003. aastal suurenes see 4 %, 2004. aastal veel 19 protsendipunkti ning uurimisperioodil 5 protsendipunkti. See vastab seadmete arvu suurenemisele.

2002

2003

2004

UP

Tootmisvõimsus (tk)

11 865 163

12 297 545

14 626 819

15 133 449

Indeks (2002 = 100)

100

104

123

128

Tootmisvõimsuse rakendus

82 %

85 %

80 %

61 %

Indeks (2002 = 100)

100

104

97

75

| (86) | Tootmisvõimsuse rakendusaste püsis 2002.–2003. aastal 80–85 % vahemikus, langedes uurimisperioodil järsult 61 protsendini. |
| --- | --- |

(86)

Tootmisvõimsuse rakendusaste püsis 2002.–2003. aastal 80–85 % vahemikus, langedes uurimisperioodil järsult 61 protsendini.

c)   Varud

| (87) | 2002. aastast kuni uurimisperioodini oli valmistoodete varude tasemes suuri kõikumisi. Alguses langes see järsult 2003. aastal, mis kajastas selle konkreetse toote jaoks 2002. ja 2003. aastal veel soodsat ärikliimat, ning tõusis seejärel 2004. aasta lõpus järsult, kajastades nõudluse ootamatut vähenemist. Uurimisperioodil kohandati tootmist allapoole, nagu eespool näidatud, ning lõppvarude tase vähenes taas jätkusuutlikuma tasemeni. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tükki) | 627 641 | 56 996 | 943 655 | 278 406 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 9 | 150 | 44 |

(87)

2002. aastast kuni uurimisperioodini oli valmistoodete varude tasemes suuri kõikumisi. Alguses langes see järsult 2003. aastal, mis kajastas selle konkreetse toote jaoks 2002. ja 2003. aastal veel soodsat ärikliimat, ning tõusis seejärel 2004. aasta lõpus järsult, kajastades nõudluse ootamatut vähenemist. Uurimisperioodil kohandati tootmist allapoole, nagu eespool näidatud, ning lõppvarude tase vähenes taas jätkusuutlikuma tasemeni.

2002

2003

2004

UP

Lõppvarud (tükki)

627 641

56 996

943 655

278 406

Indeks (2002 = 100)

100

9

150

44

d)   Müügimaht

| (88) | Ühenduse tootmisharu omaenda toodangu müügimaht sõltumatutele tarbijatele alguses suurenes 2003. aastal 6 % ning 2004. aastal veel 16 protsendipunkti, kuid seejärel vähenes uurimisperioodil 6 protsendipunkti. Kokku suurenes müügimaht vaatlusalusel perioodil 16 %. Tootmismahu ja omamaise müügi vahelist olulist erinevust selgitab asjaolu, et ühenduse tootmisharu ekspordib ligi kaks kolmandikku oma toodangust ühendusest välja. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügimaht sõltumatutele klientidele (tükki) | 2 645 562 | 2 814 515 | 3 229 069 | 3 078 543 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 122 | 116 |

(88)

Ühenduse tootmisharu omaenda toodangu müügimaht sõltumatutele tarbijatele alguses suurenes 2003. aastal 6 % ning 2004. aastal veel 16 protsendipunkti, kuid seejärel vähenes uurimisperioodil 6 protsendipunkti. Kokku suurenes müügimaht vaatlusalusel perioodil 16 %. Tootmismahu ja omamaise müügi vahelist olulist erinevust selgitab asjaolu, et ühenduse tootmisharu ekspordib ligi kaks kolmandikku oma toodangust ühendusest välja.

2002

2003

2004

UP

ELi müügimaht sõltumatutele klientidele (tükki)

2 645 562

2 814 515

3 229 069

3 078 543

Indeks (2002 = 100)

100

106

122

116

e)   Turuosa

| (89) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes ühenduse tootmisharu turuosa järjepidevalt, kokku 10 protsendipunkti. Konkreetsemalt oli see 2002. aastal ligi 28 %, 2003. aastal 30 % ja 2004. aastal ligi 32 % ning uurimisperioodil ligi 38 %. Turuosa suurenemist tuleb vaadelda EÜs tarbimise vähenemise taustal, mida on kirjeldatud eespool põhjenduses 69. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tööstuse turuosa | 27,7 % | 30,0 % | 32,2 % | 37,7 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 116 | 136 |

(89)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes ühenduse tootmisharu turuosa järjepidevalt, kokku 10 protsendipunkti. Konkreetsemalt oli see 2002. aastal ligi 28 %, 2003. aastal 30 % ja 2004. aastal ligi 32 % ning uurimisperioodil ligi 38 %. Turuosa suurenemist tuleb vaadelda EÜs tarbimise vähenemise taustal, mida on kirjeldatud eespool põhjenduses 69.

2002

2003

2004

UP

Ühenduse tööstuse turuosa

27,7 %

30,0 %

32,2 %

37,7 %

Indeks (2002 = 100)

100

108

116

136

f)   Kasv

| (90) | 2002. aastast kuni uurimisperioodini, kui ühenduse tarbimine vähenes 14 %, suurenes ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul 16 %. Ühenduse tootmisharu võitis turuosa juurde 10 protsendipunkti, samas kui dumpinguhinnaga import võitis 2002. aastast kuni uurimisperioodini turuosa juurde ligi 2,4 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(90)

2002. aastast kuni uurimisperioodini, kui ühenduse tarbimine vähenes 14 %, suurenes ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul 16 %. Ühenduse tootmisharu võitis turuosa juurde 10 protsendipunkti, samas kui dumpinguhinnaga import võitis 2002. aastast kuni uurimisperioodini turuosa juurde ligi 2,4 protsendipunkti.

g)   Tööhõive

| (91) | 2002. aastast kuni uurimisperioodini langes ühenduse tootmisharu tööhõive tase ligi 10 %. 2002.–2003. aastal langes see 4 %, suurenes 2004. aastal 6 protsendipunkti, kuid langes uurimisperioodil 12 protsendipunkti, kajastades osaliselt toodangu vähenemist. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (inimest) | 9 604 | 9 254 | 9 805 | 8 632 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 96 | 102 | 90 |

(91)

2002. aastast kuni uurimisperioodini langes ühenduse tootmisharu tööhõive tase ligi 10 %. 2002.–2003. aastal langes see 4 %, suurenes 2004. aastal 6 protsendipunkti, kuid langes uurimisperioodil 12 protsendipunkti, kajastades osaliselt toodangu vähenemist.

2002

2003

2004

UP

Tööhõive (inimest)

9 604

9 254

9 805

8 632

Indeks (2002 = 100)

100

96

102

90

h)   Tootlikkus

| (92) | Ühenduse tootmisharu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tükkides) töötaja kohta aastas, suurenes 2003. aastal 12 %, 2004. aastal veel 6 protsendipunkti, ning lõpuks vähenes uurimisperioodil 12 protsendipunkti. Uurimisperioodil turu ootamatult ahenedes kohandati kohe toodangumahtu, kuid nagu tavaliselt toimus tööjõu kohandamine aeglasemalt, mis tõi kaasa täheldatud tootlikkuse vähenemise. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tükki töötaja kohta) | 1 013 | 1 131 | 1 192 | 1 075 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 112 | 118 | 106 |

(92)

Ühenduse tootmisharu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tükkides) töötaja kohta aastas, suurenes 2003. aastal 12 %, 2004. aastal veel 6 protsendipunkti, ning lõpuks vähenes uurimisperioodil 12 protsendipunkti. Uurimisperioodil turu ootamatult ahenedes kohandati kohe toodangumahtu, kuid nagu tavaliselt toimus tööjõu kohandamine aeglasemalt, mis tõi kaasa täheldatud tootlikkuse vähenemise.

2002

2003

2004

UP

Tootlikkus (tükki töötaja kohta)

1 013

1 131

1 192

1 075

Indeks (2002 = 100)

100

112

118

106

i)   Palgad

| (93) | Keskmine palk töötaja kohta oli uurimisperioodil ligikaudu samal tasemel nagu 2002. aastal. Konkreetsemalt vähenes see 2003. aastal 11 %, 2004. aastal veel 2 protsendipunkti ja lõpuks suurenes uurimisperioodil 14 protsendipunkti. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastased tööjõukulud töötaja kohta (tuhandetes eurodes) | 11 | 10 | 10 | 11 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 89 | 87 | 101 |

(93)

Keskmine palk töötaja kohta oli uurimisperioodil ligikaudu samal tasemel nagu 2002. aastal. Konkreetsemalt vähenes see 2003. aastal 11 %, 2004. aastal veel 2 protsendipunkti ja lõpuks suurenes uurimisperioodil 14 protsendipunkti.

2002

2003

2004

UP

Aastased tööjõukulud töötaja kohta (tuhandetes eurodes)

11

10

10

11

Indeks (2002 = 100)

100

89

87

101

j)   Müügihind ja ühenduse hinda mõjutavad tegurid

| (94) | Sõltumatutele tarbijatele ühenduse tootmisharu omatoodangu ühendusesisesel müügil alanesid ühikuhinnad järjepidevalt – 2002. aastast kuni uurimisperioodini kokku 42 %. Konkreetsemalt alanesid hinnad 2003. aastal 25 %, 2004. aastal veel 9 protsendipunkti ja lõpuks uurimisperioodil veel 8 protsendipunkti. Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga impordi mõju oli ühenduse tootmisharu müügihinna allalöömisele marginaalne, kui seda üldse oli. Teatud mudelite puhul oli hinna allalöömine ulatuslikum kui eespool põhjenduses 82 mainitud keskmised allalöömismarginaalid. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku hind EL turul (eurot/tk) | 66 | 49 | 44 | 38 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 75 | 66 | 58 |

(94)

Sõltumatutele tarbijatele ühenduse tootmisharu omatoodangu ühendusesisesel müügil alanesid ühikuhinnad järjepidevalt – 2002. aastast kuni uurimisperioodini kokku 42 %. Konkreetsemalt alanesid hinnad 2003. aastal 25 %, 2004. aastal veel 9 protsendipunkti ja lõpuks uurimisperioodil veel 8 protsendipunkti. Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga impordi mõju oli ühenduse tootmisharu müügihinna allalöömisele marginaalne, kui seda üldse oli. Teatud mudelite puhul oli hinna allalöömine ulatuslikum kui eespool põhjenduses 82 mainitud keskmised allalöömismarginaalid.

2002

2003

2004

UP

Ühiku hind EL turul (eurot/tk)

66

49

44

38

Indeks (2002 = 100)

100

75

66

58

k)   Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

| (95) | Ühenduse tootmisharu omatoodangu ühendusesisese müügi kasumlikkus, väljendatuna protsendina netoväärtusest, vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt. Kasumlikkus langes 24 protsendilt 2002. aastal ligi 18 protsendini 2003. aastal ja ligi 10 protsendini 2004. aastal. Uurimisperioodil sai ühenduse tootmisharu kahjumit –3,6 %. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitteseotud klientidele suunatud EÜ müügi kasumlikkus (% puhasmüügist) | 24,0 % | 18,2 % | 10,1 % | –3,6 % |
| ROI (investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse kasumiprotsent) | 17,5 % | 9,1 % | 5,7 % | –2,1 % |

(95)

Ühenduse tootmisharu omatoodangu ühendusesisese müügi kasumlikkus, väljendatuna protsendina netoväärtusest, vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt. Kasumlikkus langes 24 protsendilt 2002. aastal ligi 18 protsendini 2003. aastal ja ligi 10 protsendini 2004. aastal. Uurimisperioodil sai ühenduse tootmisharu kahjumit –3,6 %.

2002

2003

2004

UP

Mitteseotud klientidele suunatud EÜ müügi kasumlikkus (% puhasmüügist)

24,0 %

18,2 %

10,1 %

–3,6 %

ROI (investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse kasumiprotsent)

17,5 %

9,1 %

5,7 %

–2,1 %

| (96) | Investeeringutasuvus (ROI), väljendatuna kasumina/protsendina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, järgis üldjoontes kasumlikkusega sama arengusuunda, langedes ligi 17 protsendilt 2002. aastal –2,1 protsendini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(96)

Investeeringutasuvus (ROI), väljendatuna kasumina/protsendina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, järgis üldjoontes kasumlikkusega sama arengusuunda, langedes ligi 17 protsendilt 2002. aastal –2,1 protsendini uurimisperioodil.

l)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (97) | Äritegevuse netorahakäive vähenes samuti vaatlusalusel perioodil. Ligi 175 miljonilt eurolt 2002. aastal vähenes see 125 miljoni euroni 2003. aastal, suurenes taas ligi 141 miljoni euroni 2004. aastal, ning vähenes järsult –25 miljoni euroni uurimisperioodil. Olukord halvenes sedavõrd, et kahele ühenduse tootmisharusse kuuluvale äriühingule kuulutati 2006. aasta esimeses pooles välja pankrot, mida on mainitud eespool põhjenduses 67. Ainult Thomsonil oli võimalik saada vahendeid oma emaettevõtjalt, millega ta pääses raskemast finantsolukorrast. Ekranas ja Ecimex ei suutnud kapitali kaasata. Tulevikku silmas pidades mõjutab vähese nõudluse väljavaade ilmselgelt väga halvasti ühenduse tootmisharu võimet rohkem kapitali kaasata. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (tuhandetes eurodes) | 175 468 | 124 804 | 140 548 | –24 626 |

(97)

Äritegevuse netorahakäive vähenes samuti vaatlusalusel perioodil. Ligi 175 miljonilt eurolt 2002. aastal vähenes see 125 miljoni euroni 2003. aastal, suurenes taas ligi 141 miljoni euroni 2004. aastal, ning vähenes järsult –25 miljoni euroni uurimisperioodil. Olukord halvenes sedavõrd, et kahele ühenduse tootmisharusse kuuluvale äriühingule kuulutati 2006. aasta esimeses pooles välja pankrot, mida on mainitud eespool põhjenduses 67. Ainult Thomsonil oli võimalik saada vahendeid oma emaettevõtjalt, millega ta pääses raskemast finantsolukorrast. Ekranas ja Ecimex ei suutnud kapitali kaasata. Tulevikku silmas pidades mõjutab vähese nõudluse väljavaade ilmselgelt väga halvasti ühenduse tootmisharu võimet rohkem kapitali kaasata.

2002

2003

2004

UP

Rahakäive (tuhandetes eurodes)

175 468

124 804

140 548

–24 626

m)   Investeeringud

| (98) | 2002. aastast kuni uurimisperioodini vähenesid järjepidevalt ühenduse tootmisharu aastainvesteeringud vaatlusaluse toote tootmisesse. 2003. aastal vähenesid need 14 %, 2004. aastal veel 25 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 40 protsendipunkti. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 81 445 | 69 807 | 49 426 | 16 996 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 86 | 61 | 21 |

(98)

2002. aastast kuni uurimisperioodini vähenesid järjepidevalt ühenduse tootmisharu aastainvesteeringud vaatlusaluse toote tootmisesse. 2003. aastal vähenesid need 14 %, 2004. aastal veel 25 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 40 protsendipunkti.

2002

2003

2004

UP

Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

81 445

69 807

49 426

16 996

Indeks (2002 = 100)

100

86

61

21

n)   Dumpingumarginaali suurus

| (99) | Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju ühenduse tootmisharule ei saa tähtsusetuks pidada, arvestades vaatlusalustest riikidest pärit impordi mahtu ja hindasid. |
| --- | --- |

(99)

Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju ühenduse tootmisharule ei saa tähtsusetuks pidada, arvestades vaatlusalustest riikidest pärit impordi mahtu ja hindasid.

(o)   Toibumine varasemast dumpingust

| (100) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2313/2000 (6) on kehtestatud meetmed teatavate Indiast ja Korea Vabariigist pärit värvitelerikineskoopide impordi suhtes. Nende meetmete kehtivus lõppes 21. oktoobril 2005. Kuid need meetmed puudutasid ainult ühte riiki neljast, kelle vastu on käesolev menetlus algatatud, ning eespool põhjenduses 12 nimetatud viiest CN-koodist ainult CN-koodi 8540 11 11. CN-kood 8540 11 11 hõlmab ligi 20 % käesolevas menetluses vaatluse all olevast tootevalikust. Olukordade erinevust arvestades on seega raske teha mingeid järeldusi varasemast dumpingust toibumise küsimuses. |
| --- | --- |

(100)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2313/2000 (6) on kehtestatud meetmed teatavate Indiast ja Korea Vabariigist pärit värvitelerikineskoopide impordi suhtes. Nende meetmete kehtivus lõppes 21. oktoobril 2005. Kuid need meetmed puudutasid ainult ühte riiki neljast, kelle vastu on käesolev menetlus algatatud, ning eespool põhjenduses 12 nimetatud viiest CN-koodist ainult CN-koodi 8540 11 11. CN-kood 8540 11 11 hõlmab ligi 20 % käesolevas menetluses vaatluse all olevast tootevalikust. Olukordade erinevust arvestades on seega raske teha mingeid järeldusi varasemast dumpingust toibumise küsimuses.

5.   Järeldus kahju kohta

| (101) | 2002. aastast kuni uurimisperioodini vähenes asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import 3 %, kuid selle turuosa ühenduse turul suurenes ligi 2,4 protsendipunkti. Eurostati andmete põhjal oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind üldjuhul madalam ühenduse tootmisharu hindadest vaatlusalusel perioodil. Siiski ei löönud asjaomastest riikidest pärineva impordi hinnad uurimisperioodil oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindasid. Nagu eespool põhjenduses 82 märgitud, löödi kaalutud keskmiste põhjal hinnad uurimisperioodil alla –37 % ja 13 % vahemikus, olenevalt vaatlusalusest riigist ja eksportijast. Kuid Eurostati andmed osutavad, et uurimisperioodile eelnevatel aastatel olid asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamad. |
| --- | --- |

(101)

2002. aastast kuni uurimisperioodini vähenes asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import 3 %, kuid selle turuosa ühenduse turul suurenes ligi 2,4 protsendipunkti. Eurostati andmete põhjal oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind üldjuhul madalam ühenduse tootmisharu hindadest vaatlusalusel perioodil. Siiski ei löönud asjaomastest riikidest pärineva impordi hinnad uurimisperioodil oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindasid. Nagu eespool põhjenduses 82 märgitud, löödi kaalutud keskmiste põhjal hinnad uurimisperioodil alla –37 % ja 13 % vahemikus, olenevalt vaatlusalusest riigist ja eksportijast. Kuid Eurostati andmed osutavad, et uurimisperioodile eelnevatel aastatel olid asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamad.

| (102) | Vaatlusalusel perioodil on ühenduse tootmisharu olukord selgelt halvenenud. Esiteks kuulutati 2006. aasta esimesel poolel kahele äriühingule kolmest ühenduse tootmisharu moodustavast äriühingust välja pankrot. Teiseks võis 2002. aastast kuni uurimisperioodini täheldada negatiivset arengut enamiku kahjunäitajate puhul: toodangumaht vähenes 5 %, tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 25 %, tööhõive vähenes 10 %, ühikuhinnad langesid 42 %, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahakäive halvenesid märgatavalt ning investeeringud vähenesid 79 %. Ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine toimus peamiselt uurimisperioodil ning oli seega erakordselt järsk. Enne uurimisperioodi oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus veel turvaliselt üle 10 %. |
| --- | --- |

(102)

Vaatlusalusel perioodil on ühenduse tootmisharu olukord selgelt halvenenud. Esiteks kuulutati 2006. aasta esimesel poolel kahele äriühingule kolmest ühenduse tootmisharu moodustavast äriühingust välja pankrot. Teiseks võis 2002. aastast kuni uurimisperioodini täheldada negatiivset arengut enamiku kahjunäitajate puhul: toodangumaht vähenes 5 %, tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 25 %, tööhõive vähenes 10 %, ühikuhinnad langesid 42 %, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahakäive halvenesid märgatavalt ning investeeringud vähenesid 79 %. Ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine toimus peamiselt uurimisperioodil ning oli seega erakordselt järsk. Enne uurimisperioodi oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus veel turvaliselt üle 10 %.

| (103) | Mõned näitajad tundusid 2002. aastast kuni uurimisperioodini arenevat positiivses suunas. Tootmisvõimsus suurenes 28 %, ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul suurenes 16 % ja ühenduse tootmisharu turuosa kasvas 10 protsendipunkti. Kuid see ei suutnud ära hoida ühenduse tootmisharu finantsolukorra järsku halvenemist, mis lõpuks tõi kaasa kahe ühenduse tootja pankroti. |
| --- | --- |

(103)

Mõned näitajad tundusid 2002. aastast kuni uurimisperioodini arenevat positiivses suunas. Tootmisvõimsus suurenes 28 %, ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul suurenes 16 % ja ühenduse tootmisharu turuosa kasvas 10 protsendipunkti. Kuid see ei suutnud ära hoida ühenduse tootmisharu finantsolukorra järsku halvenemist, mis lõpuks tõi kaasa kahe ühenduse tootja pankroti.

| (104) | Eeltoodut arvesse võttes tuleb järeldada, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(104)

Eeltoodut arvesse võttes tuleb järeldada, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (105) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(105)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (106) | Uurimisperioodil vastas dumpinguhinnaga import neljast vaatlusalusest riigist olulisele turuosale – 19,4 %. 2002. aastast kuni uurimisperioodini vähenes vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht ligi 3 %, kuid selle osa ühenduse turul suurenes ligi 2,3 protsendipunkti, sest tarbimine vähenes veel kiiremini kui kõnealune impordimaht. Oluline on siiski märkida, et nii dumpinguhinnaga impordi maht kui ka selle turuosa saavutasid oma haripunkti 2003. aastal, vähenedes seejärel märgatavalt kuni uurimisperioodini. Uurimisperioodil oli dumpinguhinnaga impordi turuosa 5,5 protsendipunkti madalam kui 2003. aastal. |
| --- | --- |

(106)

Uurimisperioodil vastas dumpinguhinnaga import neljast vaatlusalusest riigist olulisele turuosale – 19,4 %. 2002. aastast kuni uurimisperioodini vähenes vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht ligi 3 %, kuid selle osa ühenduse turul suurenes ligi 2,3 protsendipunkti, sest tarbimine vähenes veel kiiremini kui kõnealune impordimaht. Oluline on siiski märkida, et nii dumpinguhinnaga impordi maht kui ka selle turuosa saavutasid oma haripunkti 2003. aastal, vähenedes seejärel märgatavalt kuni uurimisperioodini. Uurimisperioodil oli dumpinguhinnaga impordi turuosa 5,5 protsendipunkti madalam kui 2003. aastal.

| (107) | Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind oli Eurostati andmete põhjal üldiselt madalam kui ühenduse tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil ning avaldas tõenäoliselt viimastele survet. 2002.–2004. aastal alanesid impordihinnad oluliselt, kuid tõusid uurimisperioodil uuesti 12 protsendipunkti nagu märgitud eespool põhjenduses 81. Kuna ühenduse tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil oma müügihindu samuti alandanud, ei löönud asjaomastest riikidest pärit import uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindasid oluliselt alla, nagu selgub mudelite omavahelisel võrdlemisel. Kaalutud keskmise põhjal oli hinna allalöömine uurimisperioodil –37 % ja 13 % vahel, olenevalt vaatlusalusest riigist ja eksportijast. Kuigi hinna allalöömist peaaegu ei esinenud, põhjustas dumpinguhinnaga import siiski turuhinnast madalama hinnaga müüki. |
| --- | --- |

(107)

Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind oli Eurostati andmete põhjal üldiselt madalam kui ühenduse tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil ning avaldas tõenäoliselt viimastele survet. 2002.–2004. aastal alanesid impordihinnad oluliselt, kuid tõusid uurimisperioodil uuesti 12 protsendipunkti nagu märgitud eespool põhjenduses 81. Kuna ühenduse tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil oma müügihindu samuti alandanud, ei löönud asjaomastest riikidest pärit import uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindasid oluliselt alla, nagu selgub mudelite omavahelisel võrdlemisel. Kaalutud keskmise põhjal oli hinna allalöömine uurimisperioodil –37 % ja 13 % vahel, olenevalt vaatlusalusest riigist ja eksportijast. Kuigi hinna allalöömist peaaegu ei esinenud, põhjustas dumpinguhinnaga import siiski turuhinnast madalama hinnaga müüki.

| (108) | Nagu eespool põhjenduses 102 märgitud, võib täheldada järsku erinevust ühenduse tootmisharu olukorras aastatel 2002–2003 ja uurimisperioodil. Oluline on märkida, et ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine oli erakordselt järsk, kuna see toimus peamiselt uurimisperioodi jooksul. Enne uurimisperioodi oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus veel turvaliselt üle 10 % ja enamik kahjunäitajaid tundus veel arenevat positiivses suunas. Konkreetsemalt suurenes aastatel 2002–2004 tootmisvõimsus 23 %, tootmismaht suurenes 20 %, ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul suurenes 22 % ning ühenduse tootmisharu turuosa kasvas ligi 28 protsendilt ligi 32 protsendini ajal, kui turg oli veel kasvamas. Uurimisperioodil, kui turg järsult kahanes aastaga 20 %, kasvas ühenduse tootmisharu turuosa isegi 38 protsendini. |
| --- | --- |

(108)

Nagu eespool põhjenduses 102 märgitud, võib täheldada järsku erinevust ühenduse tootmisharu olukorras aastatel 2002–2003 ja uurimisperioodil. Oluline on märkida, et ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine oli erakordselt järsk, kuna see toimus peamiselt uurimisperioodi jooksul. Enne uurimisperioodi oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus veel turvaliselt üle 10 % ja enamik kahjunäitajaid tundus veel arenevat positiivses suunas. Konkreetsemalt suurenes aastatel 2002–2004 tootmisvõimsus 23 %, tootmismaht suurenes 20 %, ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul suurenes 22 % ning ühenduse tootmisharu turuosa kasvas ligi 28 protsendilt ligi 32 protsendini ajal, kui turg oli veel kasvamas. Uurimisperioodil, kui turg järsult kahanes aastaga 20 %, kasvas ühenduse tootmisharu turuosa isegi 38 protsendini.

| (109) | Veel tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu jõudis suurima kasumlikkuseni aastatel 2002 ja 2003, kui selle müügihinnad olid juba märgatavalt langenud, turuosa väikseim ja dumpinguhinnaga impordi maht kõrgeimal tasemel. Kasumlikkus langes alles uurimisperioodil, kui ühenduse tootmisharu turuosa saavutas oma haripunkti ja dumpinguhinnaga impordi maht vähenes ning dumpinguhinnaga impordi hinnad tõusid. |
| --- | --- |

(109)

Veel tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu jõudis suurima kasumlikkuseni aastatel 2002 ja 2003, kui selle müügihinnad olid juba märgatavalt langenud, turuosa väikseim ja dumpinguhinnaga impordi maht kõrgeimal tasemel. Kasumlikkus langes alles uurimisperioodil, kui ühenduse tootmisharu turuosa saavutas oma haripunkti ja dumpinguhinnaga impordi maht vähenes ning dumpinguhinnaga impordi hinnad tõusid.

| (110) | Järelikult võis dumpinguhinnaga import avaldada 2002. aastast kuni uurimisperioodini ühenduse tootmisharu müügihindadele survet ja seega teatavat negatiivset mõju ühenduse tootmisharu üldisele olukorrale. Kuid nagu eespool põhjendustes 108 ja 109 märgitud, uurimisperioodile eelnevatel aastatel veel vastuolulisi märke ilmutanud ühenduse tootmisharu olukord halvenes uurimisperioodil järsult ja drastiliselt. Enne uurimisperioodi oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus veel üle 10 %. Kuni uurimisperioodini tundus ka enamik kahjunäitajaid arenevat positiivses suunas. Aastatel 2002–2004 suurenes tootmisvõimsus 23 %, tootmismaht suurenes 20 %, ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul suurenes 22 % ning ühenduse tootmisharu turuosa kasvas ligi 28 protsendilt ligi 32 protsendini – ajal, kui turg oli veel kasvamas. Veel olgu meenutatud, et ühenduse tootmisharu jõudis suurima kasumlikkuseni aastatel 2002 ja 2003, kui selle turuosa oli väikseim ja dumpinguhinnaga impordi maht kõrgeimal tasemel. Ühenduse tootmisharu kasumlikkus langes uurimisperioodil, kui selle turuosa saavutas oma haripunkti ning – mis on eriti oluline – ajal, kui dumpinguhinnaga import tegelikult vähenes nii mahu kui ka turuosa lõikes (vt eespool põhjendus 106) ja kui dumpinguhinnaga impordi hinnad tõusid. Teisalt oli ühenduse tootmisharu ümbritsevas majanduskeskkonnas ainuke uus tegur nõudluse järsk langus 20 %. Seega, kuna ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel puudub selge ajaline kokkulangevus, tuleb tõsiselt kahelda impordisuundumuste ja ühenduse tootmisharu olukorra vahelise seose olemasolus. Seetõttu ei saa järeldada, et dumpinguhinnaga impordil oleks olnud ühenduse tootmisharu kahjustavas olukorras otsustav roll. |
| --- | --- |

(110)

Järelikult võis dumpinguhinnaga import avaldada 2002. aastast kuni uurimisperioodini ühenduse tootmisharu müügihindadele survet ja seega teatavat negatiivset mõju ühenduse tootmisharu üldisele olukorrale. Kuid nagu eespool põhjendustes 108 ja 109 märgitud, uurimisperioodile eelnevatel aastatel veel vastuolulisi märke ilmutanud ühenduse tootmisharu olukord halvenes uurimisperioodil järsult ja drastiliselt. Enne uurimisperioodi oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus veel üle 10 %. Kuni uurimisperioodini tundus ka enamik kahjunäitajaid arenevat positiivses suunas. Aastatel 2002–2004 suurenes tootmisvõimsus 23 %, tootmismaht suurenes 20 %, ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul suurenes 22 % ning ühenduse tootmisharu turuosa kasvas ligi 28 protsendilt ligi 32 protsendini – ajal, kui turg oli veel kasvamas. Veel olgu meenutatud, et ühenduse tootmisharu jõudis suurima kasumlikkuseni aastatel 2002 ja 2003, kui selle turuosa oli väikseim ja dumpinguhinnaga impordi maht kõrgeimal tasemel. Ühenduse tootmisharu kasumlikkus langes uurimisperioodil, kui selle turuosa saavutas oma haripunkti ning – mis on eriti oluline – ajal, kui dumpinguhinnaga import tegelikult vähenes nii mahu kui ka turuosa lõikes (vt eespool põhjendus 106) ja kui dumpinguhinnaga impordi hinnad tõusid. Teisalt oli ühenduse tootmisharu ümbritsevas majanduskeskkonnas ainuke uus tegur nõudluse järsk langus 20 %. Seega, kuna ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel puudub selge ajaline kokkulangevus, tuleb tõsiselt kahelda impordisuundumuste ja ühenduse tootmisharu olukorra vahelise seose olemasolus. Seetõttu ei saa järeldada, et dumpinguhinnaga impordil oleks olnud ühenduse tootmisharu kahjustavas olukorras otsustav roll.

3.   Muude tegurite mõju – tarbimise areng

| (111) | Mitmed huvitatud isikud märkisid, et värvitelerikineskoopide nõudluse langus oli ühenduse tootmisharule tekkinud järsu kahju peamine põhjus. |
| --- | --- |

(111)

Mitmed huvitatud isikud märkisid, et värvitelerikineskoopide nõudluse langus oli ühenduse tootmisharule tekkinud järsu kahju peamine põhjus.

| (112) | Nagu eespool põhjenduses 69 märgitud, langes värvitelerikineskoopide tarbimine uurimisperioodil järsult 20 %. See tarbimise langus oli ainus parameeter, mis ühenduse tootmisharu ümbritsevas keskkonnas drastiliselt muutus. See langeb ka kokku ühenduse tootmisharu olukorra drastilise halvenemisega. Uurimine näitas, et nõudluse järsul langusel oli tõepoolest negatiivne mõju ühenduse tootmisharule, sest ühenduse tootmisharu kasumlikkuse ja rahakäibe järsk vähenemine tuleneb otseselt turu ahenemisest selle mõju kaudu kuludele (tootlikkuse vähenemine uurimisperioodil, nagu märgitud eespool põhjenduses 92, ja toodangu ühikuhinna tõus) ning hindadele (liigne tootmisvõimsus). Uurimisperioodil muutus värvitelerikineskoopide nõudlus hindade suhtes täiesti jäigaks, mida kinnitab asjaolu, et 2004. aastast kuni uurimisperioodini täheldatud oluline hinnalangus ei toonud kaasa mingit müügimahu suurenemist. Vastupidi, nõudlus tegelikult langes 20 %. |
| --- | --- |

(112)

Nagu eespool põhjenduses 69 märgitud, langes värvitelerikineskoopide tarbimine uurimisperioodil järsult 20 %. See tarbimise langus oli ainus parameeter, mis ühenduse tootmisharu ümbritsevas keskkonnas drastiliselt muutus. See langeb ka kokku ühenduse tootmisharu olukorra drastilise halvenemisega. Uurimine näitas, et nõudluse järsul langusel oli tõepoolest negatiivne mõju ühenduse tootmisharule, sest ühenduse tootmisharu kasumlikkuse ja rahakäibe järsk vähenemine tuleneb otseselt turu ahenemisest selle mõju kaudu kuludele (tootlikkuse vähenemine uurimisperioodil, nagu märgitud eespool põhjenduses 92, ja toodangu ühikuhinna tõus) ning hindadele (liigne tootmisvõimsus). Uurimisperioodil muutus värvitelerikineskoopide nõudlus hindade suhtes täiesti jäigaks, mida kinnitab asjaolu, et 2004. aastast kuni uurimisperioodini täheldatud oluline hinnalangus ei toonud kaasa mingit müügimahu suurenemist. Vastupidi, nõudlus tegelikult langes 20 %.

| (113) | Uurimine näitas, et värvitelerikineskoopide nõudluse langus toimus samal ajal, kui järjest rohkem tuli turule lameekraaniga telereid (vedelkristall- (LCD) ja plasmatelerid), mille osakaal turul järsult suurenes – ühelt protsendilt 2002. aastal 28 protsendini uurimisperioodil. Need lameekraantelerid konkureerivad otseselt värvitelerikineskoopidega ning tooted on vastastikku täielikult asendatavad. Kuigi LCD- ja plasmatehnoloogia ei ole täiesti uus, alanesid lameekraantelerite hinnad märgatavalt alles uurimisperioodil, kuivõrd hinnad langesid 2001. aastast kuni uurimisperioodini 44 %. Kõnealune lameekraantelerite hinnalangus muutis esiteks mudelid tarbijatele ahvatlevamaks, vähendades niiviisi nõudlust kineskooptelerite järele, ning teiseks avaldas otsest survet kineskooptelerite müügihinnale, mis pidi alanema, et olla uute ja atraktiivsete lameekraanmudelitega konkurentsivõimeline. Näiteks Ühendkuningriigis moodustasid lameekraantelerid 2005. aastal jaemüügist ostetud telerite koguväärtusest 63 %, 2004. aastal aga kõigest 37 protsenti. Nii käesoleva uurimise tulemus kui ka turu-uuringute andmed näitavad, et kineskooptelerite müügimaht saavutas ELis oma haripunkti 2004. aastal ning pärast seda on toimunud nõudluse langus. |
| --- | --- |

(113)

Uurimine näitas, et värvitelerikineskoopide nõudluse langus toimus samal ajal, kui järjest rohkem tuli turule lameekraaniga telereid (vedelkristall- (LCD) ja plasmatelerid), mille osakaal turul järsult suurenes – ühelt protsendilt 2002. aastal 28 protsendini uurimisperioodil. Need lameekraantelerid konkureerivad otseselt värvitelerikineskoopidega ning tooted on vastastikku täielikult asendatavad. Kuigi LCD- ja plasmatehnoloogia ei ole täiesti uus, alanesid lameekraantelerite hinnad märgatavalt alles uurimisperioodil, kuivõrd hinnad langesid 2001. aastast kuni uurimisperioodini 44 %. Kõnealune lameekraantelerite hinnalangus muutis esiteks mudelid tarbijatele ahvatlevamaks, vähendades niiviisi nõudlust kineskooptelerite järele, ning teiseks avaldas otsest survet kineskooptelerite müügihinnale, mis pidi alanema, et olla uute ja atraktiivsete lameekraanmudelitega konkurentsivõimeline. Näiteks Ühendkuningriigis moodustasid lameekraantelerid 2005. aastal jaemüügist ostetud telerite koguväärtusest 63 %, 2004. aastal aga kõigest 37 protsenti. Nii käesoleva uurimise tulemus kui ka turu-uuringute andmed näitavad, et kineskooptelerite müügimaht saavutas ELis oma haripunkti 2004. aastal ning pärast seda on toimunud nõudluse langus.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (114) | Andmetest nähtub, et dumpinguhinnaga import avaldas hinnasurvet ühenduse tootmisharu hindadele ning tõenäoliselt oli sellel ka osa tootmisharu kahjustavas olukorras. Kuid üksikasjalikum analüüs, mis lähtub eelkõige vaatlusaluse perioodi suundumuste arengust, ei võimalda tuvastada põhjuslikku seost, kuna ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise ja dumpinguhinnaga impordi arengu vahel puudub selge ajaline kokkulangevus. |
| --- | --- |

(114)

Andmetest nähtub, et dumpinguhinnaga import avaldas hinnasurvet ühenduse tootmisharu hindadele ning tõenäoliselt oli sellel ka osa tootmisharu kahjustavas olukorras. Kuid üksikasjalikum analüüs, mis lähtub eelkõige vaatlusaluse perioodi suundumuste arengust, ei võimalda tuvastada põhjuslikku seost, kuna ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise ja dumpinguhinnaga impordi arengu vahel puudub selge ajaline kokkulangevus.

| (115) | Teisalt ilmnes uurimisel oluline fakt, et ühenduse tootmisharu kahjustava olukorra ja ühenduses värvitelerikineskoopide nõudluse languse vahel oli tõepoolest selge ajaline kokkulangevus. Selle tulemuseks oli tootmiskulude suurenemine ühiku kohta ja edasine hinnalangus. See suur hinnalangus langeb täielikult kokku lameekraantehnoloogia läbimurdega. |
| --- | --- |

(115)

Teisalt ilmnes uurimisel oluline fakt, et ühenduse tootmisharu kahjustava olukorra ja ühenduses värvitelerikineskoopide nõudluse languse vahel oli tõepoolest selge ajaline kokkulangevus. Selle tulemuseks oli tootmiskulude suurenemine ühiku kohta ja edasine hinnalangus. See suur hinnalangus langeb täielikult kokku lameekraantehnoloogia läbimurdega.

| (116) | Järelikult ei ole võimalik tuvastada, et dumpinguhinnaga import eraldi võetuna oleks põhjustanud olulist kahju. Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 uuriti ka teisi tegureid ja leiti, et kahju tekitajaks võib lugeda nõudluse järsu ja olulise vähenemise ning konkurentsivõimelise hinnaga lameekraantehnoloogia suurenenud kättesaadavuse mõju. |
| --- | --- |

(116)

Järelikult ei ole võimalik tuvastada, et dumpinguhinnaga import eraldi võetuna oleks põhjustanud olulist kahju. Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 uuriti ka teisi tegureid ja leiti, et kahju tekitajaks võib lugeda nõudluse järsu ja olulise vähenemise ning konkurentsivõimelise hinnaga lameekraantehnoloogia suurenenud kättesaadavuse mõju.

F.   ETTEPANEK LÕPETADA MENETLUS MEETMEID VÕTMATA

| (117) | Arvestades eespool põhjendustes 105–114 toodud järeldusi selle kohta, et põhjuslikku seost ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel ei ole võimalik tuvastada, leiab komisjon, et käesolev dumpinguvastane menetlus tuleb lõpetada vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 2, |
| --- | --- |

(117)

Arvestades eespool põhjendustes 105–114 toodud järeldusi selle kohta, et põhjuslikku seost ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel ei ole võimalik tuvastada, leiab komisjon, et käesolev dumpinguvastane menetlus tuleb lõpetada vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 2,

ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse dumpinguvastane menetlus, mis käsitleb Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärit igas suuruses värvitelerikineskoopide, sh videomonitoride kineskoopide (mis kuuluvad CN-koodide 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 ja 8540 11 99 alla) importi.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 6, 11.1.2006, lk 2.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

3

(4)  Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1531/2002 (EÜT L 231, 29.8.2002, lk 1) põhjendust 59.

4

(5)  Vt eelkõige kuumvaltsitud poolide (HRC) juhtum, komisjoni otsuse nr 283/2000/ESTÜ põhjendused 37–49 (EÜT L 31, 5.2.2000, lk 15).

5

(6)  EÜT L 267, 20.10.2000, lk 1.

6

---

Parandused

| 16.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/35

---

Nõukogu 10. aprilli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 584/2006 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1480/2003, millega kehtestatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 103, 12. aprill 2006
  )

1. Leheküljel 25 määruse (EÜ) nr 1480/2003 artikli 1 lõike 3 tabeli ridades nr 1, 2, 3, 4 ,5, 6 ja 7

asendatakse

“DRAM-valmistooted”,

järgmisega:

“(kohandamata) DRAM-valmistooted”.

2. Leheküljel 25 määruse (EÜ) nr 1480/2003 artikli 1 lõike 3 tabeli ridades nr 2, 3, 4, 5, 6 ja 7

asendatakse

“DRAM-valmistoote vabast netohinnast”

järgmisega:

“(kohandamata) DRAM-valmistoote vabast netohinnast”.

---