# Europeiska unionens L 155/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.155.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 155 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiotredje årgången22 juni 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.155.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 155

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiotredje årgången22 juni 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2010/343/EU |
| | * | Rådets beslut av den 3 juni 2010 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av överenskommelsen mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet | 1 |
| Överenskommelse om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet | 3 |
| Avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om provisorisk tillämpning av överenskommelsen om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet | 10 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 541/2010 av den 3 juni 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1104/2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) | 19 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 542/2010 av den 3 juni 2010 om ändring av beslut 2008/839/RIF om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) | 23 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 543/2010 av den 21 juni 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Aceite Campo de Montiel [SUB]) | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 544/2010 av den 21 juni 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 29 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 545/2010 av den 21 juni 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10 | 31 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/344/Gusp |
| | * | Beslut BiH/16/2010 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 15 juni 2010 om utnämning av chefen för EU:s ledningsenhet i Neapel med ansvar för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina | 33 |
| | | 2010/345/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 juni 2010 om ändring av beslut 2007/589/EG när det gäller införlivandet av riktlinjer för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp från avskiljning, transport och geologisk lagring av koldioxid
  [delgivet med nr K(2010) 3310]

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2010/346/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 18 juni 2010 om skyddsåtgärder när det gäller equin infektiös anemi i Rumänien
  [delgivet med nr K(2010) 3767]

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2010/347/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 juni 2010 om ändring av beslut 2004/388/EG om ett dokument om överföring av explosiva varor inom gemenskapen
  [delgivet med nr K(2010) 3666]

   (
  1
  ) | 54 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2010/343/EU

*

Rådets beslut av den 3 juni 2010 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av överenskommelsen mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet

1

Överenskommelse om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet

3

Avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om provisorisk tillämpning av överenskommelsen om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet

10

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 541/2010 av den 3 juni 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1104/2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)

19

*

Rådets förordning (EU) nr 542/2010 av den 3 juni 2010 om ändring av beslut 2008/839/RIF om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)

23

*

Kommissionens förordning (EU) nr 543/2010 av den 21 juni 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Aceite Campo de Montiel [SUB])

27

Kommissionens förordning (EU) nr 544/2010 av den 21 juni 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

29

Kommissionens förordning (EU) nr 545/2010 av den 21 juni 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

31

BESLUT

2010/344/Gusp

*

Beslut BiH/16/2010 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 15 juni 2010 om utnämning av chefen för EU:s ledningsenhet i Neapel med ansvar för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina

33

2010/345/EU

*

Kommissionens beslut av den 8 juni 2010 om ändring av beslut 2007/589/EG när det gäller införlivandet av riktlinjer för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp från avskiljning, transport och geologisk lagring av koldioxid
  [delgivet med nr K(2010) 3310]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 3310]

1

34

2010/346/EU

*

Kommissionens beslut av den 18 juni 2010 om skyddsåtgärder när det gäller equin infektiös anemi i Rumänien
  [delgivet med nr K(2010) 3767]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 3767]

1

48

2010/347/EU

*

Kommissionens beslut av den 19 juni 2010 om ändring av beslut 2004/388/EG om ett dokument om överföring av explosiva varor inom gemenskapen
  [delgivet med nr K(2010) 3666]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 3666]

1

54

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/348/EG |
| | * | Rådets beslut av den 17 november 2009 om ingående av avtalet mellan Ryska federationens regering och Europeiska unionen om skydd av sekretessbelagda uppgifter | 56 |
| Avtal mellan Ryska federationens regering och Europeiska unionen om skydd av sekretessbelagda uppgifter | 57 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

2010/348/EG

*

Rådets beslut av den 17 november 2009 om ingående av avtalet mellan Ryska federationens regering och Europeiska unionen om skydd av sekretessbelagda uppgifter

56

Avtal mellan Ryska federationens regering och Europeiska unionen om skydd av sekretessbelagda uppgifter

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 3 juni 2010

om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av överenskommelsen mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet

(2010/343/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2 jämförd med artikel 218.5, och

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Det är unionens målsättning att fastställa ramavtal om fiskesamarbete med tredje part för att säkerställa bevarande och hållbar förvaltning av arter av gemensamt intresse och unionsfartygs tillträde till tredje parts hamnar för omlastning och landning samt för logistiska ändamål. |
| --- | --- |

(1)

Det är unionens målsättning att fastställa ramavtal om fiskesamarbete med tredje part för att säkerställa bevarande och hållbar förvaltning av arter av gemensamt intresse och unionsfartygs tillträde till tredje parts hamnar för omlastning och landning samt för logistiska ändamål.

| (2) | Den 4 april 2008 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Republiken Chile om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet. Förhandlingarna avslutades med framgång genom paraferingen av den överenskommelse om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet som nåddes den 15–16 oktober 2008 i Bryssel, ändrad genom i) den detaljerade bilaga I till överenskommelsen som avtalades vid det bilaterala tekniska mötet den 5–6 oktober 2009 i New York, ii) Chiles verbalnot av den 23 november 2009 i vilken de chilenska hamnarna Arica, Antofagasta och Punta Arenas utses som de hamnar EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i det fria havet i sydöstra Stilla havet kan få tillträde till, jämförd med punkt xi i bilaga I och iii) överenskommelsen om att första mötet i den bilaterala tekniska och vetenskapliga kommittén ska äga rum senast den 1 januari 2011 (nedan kallat överenskommelsen). |
| --- | --- |

(2)

Den 4 april 2008 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Republiken Chile om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet. Förhandlingarna avslutades med framgång genom paraferingen av den överenskommelse om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet som nåddes den 15–16 oktober 2008 i Bryssel, ändrad genom i) den detaljerade bilaga I till överenskommelsen som avtalades vid det bilaterala tekniska mötet den 5–6 oktober 2009 i New York, ii) Chiles verbalnot av den 23 november 2009 i vilken de chilenska hamnarna Arica, Antofagasta och Punta Arenas utses som de hamnar EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i det fria havet i sydöstra Stilla havet kan få tillträde till, jämförd med punkt xi i bilaga I och iii) överenskommelsen om att första mötet i den bilaterala tekniska och vetenskapliga kommittén ska äga rum senast den 1 januari 2011 (nedan kallat överenskommelsen).

| (3) | Överenskommelsen bör undertecknas. |
| --- | --- |

(3)

Överenskommelsen bör undertecknas.

| (4) | För att unionsfartyg som fiskar efter svärdfisk i det fria havet i sydöstra Stilla havet utan dröjsmål ska få tillträde till utsedda chilenska hamnar bör överenskommelsen tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för dess ingående avslutas. Det ligger därför i unionens intresse att godkänna avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om provisorisk tillämpning av överenskommelsen. |
| --- | --- |

(4)

För att unionsfartyg som fiskar efter svärdfisk i det fria havet i sydöstra Stilla havet utan dröjsmål ska få tillträde till utsedda chilenska hamnar bör överenskommelsen tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för dess ingående avslutas. Det ligger därför i unionens intresse att godkänna avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om provisorisk tillämpning av överenskommelsen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av överenskommelsen mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet som nåddes den 15–16 oktober 2008 i Bryssel, ändrad genom i) den detaljerade bilaga I till överenskommelsen som avtalades vid det bilaterala tekniska mötet den 5–6 oktober 2009 i New York, ii) Chiles verbalnot av den 23 november 2009 i vilken de chilenska hamnarna Arica, Antofagasta och Punta Arenas utses som de hamnar EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i det fria havet i sydöstra Stilla havet kan få tillträde till, jämförd med punkt xi i bilaga I och iii) överenskommelsen om att första mötet i den bilaterala tekniska och vetenskapliga kommittén ska äga rum senast den 1 januari 2011 (nedan kallat överenskommelsen), godkänns härmed på unionens vägnar, med förbehåll för att den ingås.

Texten till överenskommelsen åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna överenskommelsen på unionens vägnar, med förbehåll för att den ingås.

Artikel 3

Avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om provisorisk tillämpning av överenskommelsen godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet genom skriftväxling åtföljer detta beslut.

Artikel 4

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att på unionens vägnar underteckna avtalet genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av överenskommelsen.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 3 juni 2010.

På rådets vägnar

A. PÉREZ RUBALCABA

Ordförande

---

ÖVERENSKOMMELSE

om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet

| 1. | Detta dokument ersätter härmed det provisoriska avtalet av den 25 januari 2001 (nedan kallat 2001 års avtal) och omvandlar det tillfälliga arrangemanget till ett definitivt åtagande att samarbeta på lång sikt för bevarande och förvaltning av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet. |
| --- | --- |

1.

Detta dokument ersätter härmed det provisoriska avtalet av den 25 januari 2001 (nedan kallat 2001 års avtal) och omvandlar det tillfälliga arrangemanget till ett definitivt åtagande att samarbeta på lång sikt för bevarande och förvaltning av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet.

| 2. | Syftet med överenskommelsen är att genom förlikning lösa de tvister (1) om svärdfiskfisket som för närvarande råder mellan Chile och Europeiska gemenskapen (nu efterträdd av Europeiska unionen, EU) i Internationella havsrättsdomstolen (Itlos) och Världshandelsorganisationen (WTO). |
| --- | --- |

2.

Syftet med överenskommelsen är att genom förlikning lösa de tvister (1) om svärdfiskfisket som för närvarande råder mellan Chile och Europeiska gemenskapen (nu efterträdd av Europeiska unionen, EU) i Internationella havsrättsdomstolen (Itlos) och Världshandelsorganisationen (WTO).

| 3. | Parterna bekräftar härmed för klarhetens skull att denna överenskommelse ska ge den grundläggande ramen för bevarande av svärdfisken i sydöstra Stilla havet, dess förvaltning och samarbetet om den. |
| --- | --- |

3.

Parterna bekräftar härmed för klarhetens skull att denna överenskommelse ska ge den grundläggande ramen för bevarande av svärdfisken i sydöstra Stilla havet, dess förvaltning och samarbetet om den.

| 4. | Den bilaterala vetenskapliga och tekniska kommittén EU–Chile (BSTC) kommer även fortsättningsvis att utgöra den kontaktpunkt som krävs för frågor av gemensamt intresse när det gäller bevarande av svärdfisk, och ska, för att maximera insatserna när det gäller vetenskapligt och tekniskt samarbete, ha följande mandat:






  a) | Att fungera som forum för utbyte av information om svärdfiskbestånden och EU:s respektive Chiles fiskeverksamhet samt all annan information som krävs för beslut om bevarande och förvaltning. |
| --- | --- | --- |

4.

Den bilaterala vetenskapliga och tekniska kommittén EU–Chile (BSTC) kommer även fortsättningsvis att utgöra den kontaktpunkt som krävs för frågor av gemensamt intresse när det gäller bevarande av svärdfisk, och ska, för att maximera insatserna när det gäller vetenskapligt och tekniskt samarbete, ha följande mandat:

a)

Att fungera som forum för utbyte av information om svärdfiskbestånden och EU:s respektive Chiles fiskeverksamhet samt all annan information som krävs för beslut om bevarande och förvaltning.

| b) | Att regelbundet utvärdera beståndens tillstånd, övervaka fisketrenderna och analysera konsekvenserna för icke målarter och det marina ekosystemet. |
| --- | --- |

b)

Att regelbundet utvärdera beståndens tillstånd, övervaka fisketrenderna och analysera konsekvenserna för icke målarter och det marina ekosystemet.

| c) | Att se över befintliga bevarandeåtgärder och ge råd om eventuellt nya åtgärder, inbegripet bifångstförordningar. |
| --- | --- |

c)

Att se över befintliga bevarandeåtgärder och ge råd om eventuellt nya åtgärder, inbegripet bifångstförordningar.

| d) | Att bestämma forskningsprioriteringar inom ramen för arbetsprogrammet och utarbeta eventuella tilläggsprogram, inklusive protokoll om datainsamling. |
| --- | --- |

d)

Att bestämma forskningsprioriteringar inom ramen för arbetsprogrammet och utarbeta eventuella tilläggsprogram, inklusive protokoll om datainsamling.

| e) | Att utbyta information och främja användningen av miljösäkra och kostnadseffektiva redskap. |
| --- | --- |

e)

Att utbyta information och främja användningen av miljösäkra och kostnadseffektiva redskap.

| f) | Att före BSTC-mötet utbyta fångst- och ansträngningsdata för alla segment inom respektive parts flotta i sydöstra Stilla havet. |
| --- | --- |

f)

Att före BSTC-mötet utbyta fångst- och ansträngningsdata för alla segment inom respektive parts flotta i sydöstra Stilla havet.

| g) | Att överväga ytterligare samarbetsområden på det vetenskapliga, tekniska eller administrativa planet. |
| --- | --- |

g)

Att överväga ytterligare samarbetsområden på det vetenskapliga, tekniska eller administrativa planet.

| 5. | BSTC ska sammankallas till extra session (Timing) för att inleda arbetet med sitt mandat, och då ta hänsyn till följande mål och principer som parterna har enats om:






  a) | Deras respektive fiske efter svärdfisk ska bedrivas på fångstnivåer som behåller bestånden på eller nära maximal hållbar avkastning (MSY) på ett sätt som står i proportion till målet att säkerställa dessa resursers hållbarhet och skydda det marina ekosystemet. |
| --- | --- | --- |

5.

BSTC ska sammankallas till extra session (Timing) för att inleda arbetet med sitt mandat, och då ta hänsyn till följande mål och principer som parterna har enats om:

a)

Deras respektive fiske efter svärdfisk ska bedrivas på fångstnivåer som behåller bestånden på eller nära maximal hållbar avkastning (MSY) på ett sätt som står i proportion till målet att säkerställa dessa resursers hållbarhet och skydda det marina ekosystemet.

| b) | Beståndens utbredning, fysiska struktur och dynamik ska övervakas av fiskefartyg från Chile och EU vars vetenskapliga observationer ska överensstämma med överenskomna forskningsparametrar som tagits fram för att utveckla stabila bedömningar och därefter frambringa lämpliga förvaltningslösningar. |
| --- | --- |

b)

Beståndens utbredning, fysiska struktur och dynamik ska övervakas av fiskefartyg från Chile och EU vars vetenskapliga observationer ska överensstämma med överenskomna forskningsparametrar som tagits fram för att utveckla stabila bedömningar och därefter frambringa lämpliga förvaltningslösningar.

| c) | De datainsamlingssystem som införs bör vara tillförlitliga, snabba och förenliga med kraven på och omfattningen av svärdfiskfisket. |
| --- | --- |

c)

De datainsamlingssystem som införs bör vara tillförlitliga, snabba och förenliga med kraven på och omfattningen av svärdfiskfisket.

| d) | Parterna ska upprätthålla sina nuvarande svärdfiskfiskenivåer, som uttrycks genom antingen det nuvarande antalet fartyg eller det hittills högsta antalet fartyg som fiskar i sydöstra Stilla havet, i syfte att säkerställa svärdfiskbeståndens hållbara utveckling. |
| --- | --- |

d)

Parterna ska upprätthålla sina nuvarande svärdfiskfiskenivåer, som uttrycks genom antingen det nuvarande antalet fartyg eller det hittills högsta antalet fartyg som fiskar i sydöstra Stilla havet, i syfte att säkerställa svärdfiskbeståndens hållbara utveckling.

| 6. | Parterna förpliktigar sig att även fortsättningsvis vidareutveckla kopplingen mellan detta bilaterala samarbete och det multilaterala samråd som EU och Chile verkar för. |
| --- | --- |

6.

Parterna förpliktigar sig att även fortsättningsvis vidareutveckla kopplingen mellan detta bilaterala samarbete och det multilaterala samråd som EU och Chile verkar för.

| 7. | Det multilaterala samråd som nu är på plats bör omfatta alla relevanta deltagare i svärdfiskfisket i sydöstra Stilla havet och inbjudna observatörer från befintliga organisationer med ett legitimt intresse i svärdfiskfisket. |
| --- | --- |

7.

Det multilaterala samråd som nu är på plats bör omfatta alla relevanta deltagare i svärdfiskfisket i sydöstra Stilla havet och inbjudna observatörer från befintliga organisationer med ett legitimt intresse i svärdfiskfisket.

| 8. | EU och Chile är även fortsättningsvis förpliktade att effektivt främja multilateralt samarbete om bevarande och förvaltning av dessa bestånd i deras livsmiljö och ekosystem och genom deras vandringsområde. |
| --- | --- |

8.

EU och Chile är även fortsättningsvis förpliktade att effektivt främja multilateralt samarbete om bevarande och förvaltning av dessa bestånd i deras livsmiljö och ekosystem och genom deras vandringsområde.

| 9. | Parterna ska ta vederbörlig hänsyn till de åtgärder som vidtas på multilateral nivå och sträva efter att främja liknande bevarande- och förvaltningsinitiativ i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer som de är medlemmar i, för att säkerställa en hållbar utveckling av svärdfiskfisket. |
| --- | --- |

9.

Parterna ska ta vederbörlig hänsyn till de åtgärder som vidtas på multilateral nivå och sträva efter att främja liknande bevarande- och förvaltningsinitiativ i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer som de är medlemmar i, för att säkerställa en hållbar utveckling av svärdfiskfisket.

| 10. | Parterna ska därför sträva efter att få andra deltagare i svärdfiskfisket att genomföra ovan nämnda principer och mål, i synnerhet för att upprätthålla de nuvarande fiskenivåerna. |
| --- | --- |

10.

Parterna ska därför sträva efter att få andra deltagare i svärdfiskfisket att genomföra ovan nämnda principer och mål, i synnerhet för att upprätthålla de nuvarande fiskenivåerna.

| 11. | I enlighet med ovan nämnda principer, och i samband med det arbetsprogram som BSTC tar fram, ska parterna definiera ett allmänt protokoll för analys, behandling och utvärdering av den information som samlats in av deras fiskefartyg. Ett sådant protokoll bör försöka identifiera beståndens tillstånd med hänsyn till fysiska och tidsmässiga ramar, undersöka dess sammansättning och biologiska egenskaper, och utforska dess livsmiljöer för att öka parternas kunskap, och samtidigt överväga fiskets potentiella effekter på dess ekosystemkomponenter, associerade eller beroende arter och behoven av att begränsa miljöpåverkan och de negativa effekterna för fåglar, sköldpaddor och hajar samt det sydöstra Stilla havets näringskedja och fysiska miljö. |
| --- | --- |

11.

I enlighet med ovan nämnda principer, och i samband med det arbetsprogram som BSTC tar fram, ska parterna definiera ett allmänt protokoll för analys, behandling och utvärdering av den information som samlats in av deras fiskefartyg. Ett sådant protokoll bör försöka identifiera beståndens tillstånd med hänsyn till fysiska och tidsmässiga ramar, undersöka dess sammansättning och biologiska egenskaper, och utforska dess livsmiljöer för att öka parternas kunskap, och samtidigt överväga fiskets potentiella effekter på dess ekosystemkomponenter, associerade eller beroende arter och behoven av att begränsa miljöpåverkan och de negativa effekterna för fåglar, sköldpaddor och hajar samt det sydöstra Stilla havets näringskedja och fysiska miljö.

| 12. | Parterna förklarar att deras fiskefartyg enligt denna överenskommelse inte kommer att vara bundna av specifika bevarandeåtgärder med krav på en minimilängd för utnyttjade arter. |
| --- | --- |

12.

Parterna förklarar att deras fiskefartyg enligt denna överenskommelse inte kommer att vara bundna av specifika bevarandeåtgärder med krav på en minimilängd för utnyttjade arter.

| 13. | Icke desto mindre ska de tillämpa försiktighetsprincipen när det gäller alla fångsternas biologiska egenskaper, och på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning sträva efter att utveckla och tillämpa alternativa åtgärder som säkerställer att fiskeverksamheten inte innebär en risk för oacceptabla effekter på känsliga livsmiljöer i den marina miljön. |
| --- | --- |

13.

Icke desto mindre ska de tillämpa försiktighetsprincipen när det gäller alla fångsternas biologiska egenskaper, och på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning sträva efter att utveckla och tillämpa alternativa åtgärder som säkerställer att fiskeverksamheten inte innebär en risk för oacceptabla effekter på känsliga livsmiljöer i den marina miljön.

| 14. | Parterna bekräftar att deras fartyg har skyldighet att






  a) | använda en funktionsduglig VMS som alltid står i förbindelse med flaggstaten, |
| --- | --- | --- |

14.

Parterna bekräftar att deras fartyg har skyldighet att

a)

använda en funktionsduglig VMS som alltid står i förbindelse med flaggstaten,

| b) | regelbundet skicka in data om fartygstyp, fångst, fiskeansträngning per område och period, som parterna utväxlar före BSTC-mötena, |
| --- | --- |

b)

regelbundet skicka in data om fartygstyp, fångst, fiskeansträngning per område och period, som parterna utväxlar före BSTC-mötena,

| c) | skicka in och utväxla information om miljösäkra och kostnadseffektiva fiskeredskap, |
| --- | --- |

c)

skicka in och utväxla information om miljösäkra och kostnadseffektiva fiskeredskap,

| d) | samla in de data som krävs för BSTC-bedömningarna av svärdfiskfiskets dynamik och status i sydöstra Stilla havet samt annan information som är relevant för bevarande- och förvaltningsändamål. |
| --- | --- |

d)

samla in de data som krävs för BSTC-bedömningarna av svärdfiskfiskets dynamik och status i sydöstra Stilla havet samt annan information som är relevant för bevarande- och förvaltningsändamål.

| 15. | Parterna enas om att EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i enlighet med målen i denna överenskommelse när det gäller de nuvarande fiskeansträngningsnivåerna, fångstnivåer som säkerställer att bestånden bibehålls på eller nära MSY på ett sätt som står i proportion till målet om att säkra dessa resursers hållbarhet, samt bestämmelserna om övervakning och utväxling av information, ska ha tillträde till de utsedda chilenska hamnarna. |
| --- | --- |

15.

Parterna enas om att EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i enlighet med målen i denna överenskommelse när det gäller de nuvarande fiskeansträngningsnivåerna, fångstnivåer som säkerställer att bestånden bibehålls på eller nära MSY på ett sätt som står i proportion till målet om att säkra dessa resursers hållbarhet, samt bestämmelserna om övervakning och utväxling av information, ska ha tillträde till de utsedda chilenska hamnarna.

| 16. | Förfarandena för att få tillträde för landning och omlastning i utsedda chilenska hamnar anges i bilaga I till denna överenskommelse. |
| --- | --- |

16.

Förfarandena för att få tillträde för landning och omlastning i utsedda chilenska hamnar anges i bilaga I till denna överenskommelse.

| 17. | Parterna ska gemensamt underrätta Itlos om att de, eftersom de har nått en uppgörelse, har enats om att lägga ned målet (Itlos-mål nr 7) och uppmana domstolen att fatta ett beslut om nedläggningen av målet och instruera justitiesekreteraren att ta bort målet från rättsfallsförteckningen. Eftersom parterna har enats om att lägga ned Itlos-målet som en direkt följd av att de nått en uppgörelse om tvisten ska de också uppmana domstolen att registrera detta och i, eller som bilaga till, nedläggningsbeslutet ange villkoren för uppgörelsen. |
| --- | --- |

17.

Parterna ska gemensamt underrätta Itlos om att de, eftersom de har nått en uppgörelse, har enats om att lägga ned målet (Itlos-mål nr 7) och uppmana domstolen att fatta ett beslut om nedläggningen av målet och instruera justitiesekreteraren att ta bort målet från rättsfallsförteckningen. Eftersom parterna har enats om att lägga ned Itlos-målet som en direkt följd av att de nått en uppgörelse om tvisten ska de också uppmana domstolen att registrera detta och i, eller som bilaga till, nedläggningsbeslutet ange villkoren för uppgörelsen.

| 18. | Parterna ska underrätta WTO:s generaldirektör om att det obligatoriska tvistlösningsförfarande som inletts vid Itlos (mål nr 7) har lagts ned och meddela generaldirektören villkoren för den uppgörelse som nåtts samt parternas beslut om att inte på nytt inleda tvistlösningsförfarandet inom ramen för WTO:s överenskommelse om tvistlösning när det gäller mål DS 193 för tillämpningen av relevanta bestämmelser i Gatt-artiklarna om transitering, omlastning och kommersiellt tillträde till chilenska hamnar för EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk. |
| --- | --- |

18.

Parterna ska underrätta WTO:s generaldirektör om att det obligatoriska tvistlösningsförfarande som inletts vid Itlos (mål nr 7) har lagts ned och meddela generaldirektören villkoren för den uppgörelse som nåtts samt parternas beslut om att inte på nytt inleda tvistlösningsförfarandet inom ramen för WTO:s överenskommelse om tvistlösning när det gäller mål DS 193 för tillämpningen av relevanta bestämmelser i Gatt-artiklarna om transitering, omlastning och kommersiellt tillträde till chilenska hamnar för EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk.

| 19. | Parterna enas om att tillämpa bestämmelserna om åtgärder för att undvika tvister och tvistlösning i avdelning VIII i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, som trädde kraft den 1 februari 2003. |
| --- | --- |

19.

Parterna enas om att tillämpa bestämmelserna om åtgärder för att undvika tvister och tvistlösning i avdelning VIII i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, som trädde kraft den 1 februari 2003.

| 20. | Denna överenskommelse träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den månad då parterna har anmält till varandra att de förfaranden som är nödvändiga för detta har slutförts. |
| --- | --- |

20.

Denna överenskommelse träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den månad då parterna har anmält till varandra att de förfaranden som är nödvändiga för detta har slutförts.

| 21. | Parterna enas om att provisoriskt tillämpa punkt nummer 15 efter undertecknandet, dock senast den 31 december 2009. |
| --- | --- |

21.

Parterna enas om att provisoriskt tillämpa punkt nummer 15 efter undertecknandet, dock senast den 31 december 2009.

| 22. | Anmälningarna ska sändas till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd som ska vara depositarie för den här överenskommelsen. |
| --- | --- |

22.

Anmälningarna ska sändas till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd som ska vara depositarie för den här överenskommelsen.

| 23. | Från och med den dag då denna överenskommelse träder i kraft ska den ersätta det provisoriska avtal som parterna undertecknade den 25 januari 2001. |
| --- | --- |

23.

Från och med den dag då denna överenskommelse träder i kraft ska den ersätta det provisoriska avtal som parterna undertecknade den 25 januari 2001.

För Europeiska unionen

För Republiken Chile

---

(1)  Itlos-mål nr 7 och WTO DS 19.

1

BILAGA I

| i) | För genomförandet av överenskommelsen ska parterna 45 dagar före de BSTC-möten som avses i punkt 4 i överenskommelsen förse varandra med en fartygsförteckning innehållande följande uppgifter:






  1. | Fartygets namn. |
| --- | --- | --- |

i)

För genomförandet av överenskommelsen ska parterna 45 dagar före de BSTC-möten som avses i punkt 4 i överenskommelsen förse varandra med en fartygsförteckning innehållande följande uppgifter:

1.

Fartygets namn.

| 2. | Anropssignal. |
| --- | --- |

2.

Anropssignal.

| 3. | IMO-registreringsnummer (om sådant finns). |
| --- | --- |

3.

IMO-registreringsnummer (om sådant finns).

| 4. | Fartygsägarens namn och personuppgifter (nationalitet, adress). |
| --- | --- |

4.

Fartygsägarens namn och personuppgifter (nationalitet, adress).

| 5. | Fartygets flaggstat. |
| --- | --- |

5.

Fartygets flaggstat.

| 6. | Total längd (i meter). |
| --- | --- |

6.

Total längd (i meter).

| 7. | Märke och modell på det automatiska positionsbestämningssystemet samt dess identifikationskod och namnet på den kuststation (LES) det samarbetar med. |
| --- | --- |

7.

Märke och modell på det automatiska positionsbestämningssystemet samt dess identifikationskod och namnet på den kuststation (LES) det samarbetar med.

| 8. | Namn och lokalisering för kontaktpersonen i flaggstaten och Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

8.

Namn och lokalisering för kontaktpersonen i flaggstaten och Europeiska kommissionen.

| ii) | Befälhavaren för ett EU-fartyg, eller dennes företrädare, som önskar anlöpa en utsedd chilensk hamn ska underrätta de behöriga chilenska myndigheterna med hjälp av bifogade blankett A minst 72 timmar före förväntad ankomst till hamnen. |
| --- | --- |

ii)

Befälhavaren för ett EU-fartyg, eller dennes företrädare, som önskar anlöpa en utsedd chilensk hamn ska underrätta de behöriga chilenska myndigheterna med hjälp av bifogade blankett A minst 72 timmar före förväntad ankomst till hamnen.

| iii) | De behöriga chilenska myndigheterna ska inom 24 timmar formellt bekräfta elektroniskt eller på annat sätt att tillträde beviljas och att landning eller omlastning kan äga rum. |
| --- | --- |

iii)

De behöriga chilenska myndigheterna ska inom 24 timmar formellt bekräfta elektroniskt eller på annat sätt att tillträde beviljas och att landning eller omlastning kan äga rum.

| iv) | I enlighet med punkt 14 a ska EU-fartyg varje gång de seglar in i Chiles exklusiva ekonomiska zon (EEZ) för att söka hamntillträde utan dröjsmål sända satellitsignalen via sitt centrum för fiskerikontroll (FMC) till Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante. |
| --- | --- |

iv)

I enlighet med punkt 14 a ska EU-fartyg varje gång de seglar in i Chiles exklusiva ekonomiska zon (EEZ) för att söka hamntillträde utan dröjsmål sända satellitsignalen via sitt centrum för fiskerikontroll (FMC) till Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

Frekvensen för VMS-systemets basrapporter ska vara intervaller på 60 minuter.

| v) | På det första BSTC-mötet ska Chile uppge koordinaterna för dess EEZ. |
| --- | --- |

v)

På det första BSTC-mötet ska Chile uppge koordinaterna för dess EEZ.

| vi) | Om de chilenska behöriga myndigheterna har goda skäl att tro att den information som avses ovan och som lämnats av EU-fiskefartyget inte är korrekt ska flaggstatens behöriga myndigheter lämna fartygets navigationsdata på uppmaning av de chilenska behöriga myndigheterna. I så fall ska Chile omedelbart informera flaggstaten och Europeiska kommissionen i syfte att rådfråga de relevanta myndigheterna. |
| --- | --- |

vi)

Om de chilenska behöriga myndigheterna har goda skäl att tro att den information som avses ovan och som lämnats av EU-fiskefartyget inte är korrekt ska flaggstatens behöriga myndigheter lämna fartygets navigationsdata på uppmaning av de chilenska behöriga myndigheterna. I så fall ska Chile omedelbart informera flaggstaten och Europeiska kommissionen i syfte att rådfråga de relevanta myndigheterna.

| vii) | Inspektörer som utsetts av de chilenska behöriga myndigheterna får inspektera dokument, loggbok, fiskeredskap och fångst ombord under landning eller omlastning. Sådana inspektioner ska utföras så att de inte onödigt förhalar landningen eller omlastningen, som i sig själva i möjligaste mån ska utföras inom 24 timmar efter ankomst till hamnen. Före en inspektion ska inspektörerna för fartygets befälhavare uppvisa relevanta identitetshandlingar. |
| --- | --- |

vii)

Inspektörer som utsetts av de chilenska behöriga myndigheterna får inspektera dokument, loggbok, fiskeredskap och fångst ombord under landning eller omlastning. Sådana inspektioner ska utföras så att de inte onödigt förhalar landningen eller omlastningen, som i sig själva i möjligaste mån ska utföras inom 24 timmar efter ankomst till hamnen. Före en inspektion ska inspektörerna för fartygets befälhavare uppvisa relevanta identitetshandlingar.

| viii) | De chilenska behöriga myndigheterna ska se till att resultaten av hamninspektionerna alltid visas för fartygets befälhavare för genomgång och underskrift och att rapporten fylls i och undertecknas av inspektören. Det inspekterade fartygets befälhavare ska ges möjlighet att tillfoga eventuella kommentarer till rapporten och att eventuellt kontakta relevanta myndigheter i flaggstaten, särskilt när det finns allvarliga svårigheter med att förstå rapportens innehåll. |
| --- | --- |

viii)

De chilenska behöriga myndigheterna ska se till att resultaten av hamninspektionerna alltid visas för fartygets befälhavare för genomgång och underskrift och att rapporten fylls i och undertecknas av inspektören. Det inspekterade fartygets befälhavare ska ges möjlighet att tillfoga eventuella kommentarer till rapporten och att eventuellt kontakta relevanta myndigheter i flaggstaten, särskilt när det finns allvarliga svårigheter med att förstå rapportens innehåll.

| ix) | De chilenska behöriga myndigheterna ska se till att det inspekterade fartygets befälhavare får en kopia av inspektionsrapporten, som ska förvaras ombord på fartyget, och att de behöriga myndigheterna i det inspekterade fartygets flaggstat får en kopia. |
| --- | --- |

ix)

De chilenska behöriga myndigheterna ska se till att det inspekterade fartygets befälhavare får en kopia av inspektionsrapporten, som ska förvaras ombord på fartyget, och att de behöriga myndigheterna i det inspekterade fartygets flaggstat får en kopia.

| x) | Fartygens befälhavare kan fritt besluta hur deras fartygs fångster ska avsättas. |
| --- | --- |

x)

Fartygens befälhavare kan fritt besluta hur deras fartygs fångster ska avsättas.

| xi) | I enlighet med punkterna 15 och 16 ska EU-fartyg använda följande utsedda hamnar: Arica, Antofagasta och Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi)

I enlighet med punkterna 15 och 16 ska EU-fartyg använda följande utsedda hamnar: Arica, Antofagasta och Punta Arenas.

| xii) | Endast följande verksamheter får utföras i de tillåtna hamnarna:






  1. | Landning av svärdfiskbestånd. |
| --- | --- | --- |

xii)

Endast följande verksamheter får utföras i de tillåtna hamnarna:

1.

Landning av svärdfiskbestånd.

| 2. | Omlastning av svärdfiskbestånd. |
| --- | --- |

2.

Omlastning av svärdfiskbestånd.

| 3. | Tankning av fartyget. |
| --- | --- |

3.

Tankning av fartyget.

| 4. | Reparationer av fartyget. |
| --- | --- |

4.

Reparationer av fartyget.

Ovanstående ska gälla med förbehåll för att EU-fartygen har möjlighet att få tillträde till andra lämpliga chilenska hamnar, som de chilenska myndigheterna meddelat, men enbart för reparation av fartyg.

I samband med proviantering, bunkring och mottagning av material för paketering och beredning ombord samt alla andra dagliga förnödenheter och besättningsbyte får fartyget endast ta ombord det som är nödvändigt för dess egen drift. Lastning av material och påmönstring av besättningsmedlemmar avsedda för andra fiskefartyg är förbjudet. Dessa bestämmelser gäller inte i nödsituationer eller vid force majeure.

| xiii) | De chilenska behöriga myndigheterna ska neka EU-fartyg som inte följer ovan nämnda bestämmelser hamntillträde. Tillträdesförbudet bör vara motiverat och skälen därtill ska utan dröjsmål officiellt meddelas fartygets befälhavare, flaggstaten och Europeiska kommissionen. Sådana fall av tillträdesförbud ska diskuteras av parterna vid nästa BSTC-möte, och fram till dess har fartyget inte tillträde till chilenska hamnar. |
| --- | --- |

xiii)

De chilenska behöriga myndigheterna ska neka EU-fartyg som inte följer ovan nämnda bestämmelser hamntillträde. Tillträdesförbudet bör vara motiverat och skälen därtill ska utan dröjsmål officiellt meddelas fartygets befälhavare, flaggstaten och Europeiska kommissionen. Sådana fall av tillträdesförbud ska diskuteras av parterna vid nästa BSTC-möte, och fram till dess har fartyget inte tillträde till chilenska hamnar.

| xiv) | På en av parternas begäran ska BSTC sammankallas till extra session för att diskutera frågor i samband med genomförandet av överenskommelsen. |
| --- | --- |

xiv)

På en av parternas begäran ska BSTC sammankallas till extra session för att diskutera frågor i samband med genomförandet av överenskommelsen.

FORMULÄR A

INFORMATION SOM SKA LÄMNAS I FÖRVÄG AV FARTYG SOM BEGÄR HAMNTILLTRÄDE

Image

BILAGA B

CHILES BESKICKNING VID EUROPEISKA UNIONEN

Nr 177/2009

Chiles beskickning vid Europeiska unionen framför sina hälsningar till generaldirektoratet för havsfrågor och fiske vid Europeiska kommissionen och har äran att hänvisa till den rapport som antagits av Europeiska kommissionen och Chile efter de bilaterala tekniska samråd om svärdfisk i sydöstra Stilla havet som ägde rum den 5–6 oktober 2009 i New York.

Vad gäller innehållet i punkt xi i bilaga I till denna rapport ber Chiles beskickning vänligen generaldirektoratet för havsfrågor och fiske att ändra de av Chiles utsedda hamnar som anges i rapporten.

I samband med detta meddelar Chiles beskickning generaldirektoratet för havsfrågor och fiske att Arica, Antofagasta och Punta Arenas är de nya utsedda hamnarna.

Chiles beskickning vid Europeiska unionen tackar Europeiska kommissionens generaldirektorat för havsfrågor och fiske för dess uppmärksamhet rörande denna skrivelse och tar tillfället i akt att på nytt framföra sina högaktningsfulla hälsningar.

Bryssel den 23 november 2009.

Till Europeiska kommissionens

generaldirektorat för havsfrågor och fiske

Bryssel

---

AVTAL GENOM SKRIFTVÄXLING

mellan Europeiska unionen och Republiken Chile om provisorisk tillämpning av överenskommelsen om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet

(Adressat)

Jag har äran att hänvisa till de förhandlingar som fördes i Bryssel den 15–16 oktober 2008 mellan Europeiska unionen och Chile och som ledde fram till överenskommelsen om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet (nedan kallad överenskommelsen) samt till de bilaterala tekniska samråd som hölls i New York den 5 och 6 oktober 2009.

Europeiska unionen har inlett de interna förfaranden som krävs för ingåendet av den överenskommelse om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet som nåddes den 15–16 oktober 2008, inbegripet den detaljerade bilaga I som avtalades den 5–6 oktober 2009.

I avvaktan på att dessa förfaranden slutförs ska Europeiska unionen provisoriskt tillämpa den överenskommelse om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet som nåddes den 15–16 oktober 2008 och den bilaga I som avtalades den 5–6 oktober 2009 och som kompletterats med Chiles verbalnot av den 23 november 2009.

Följande dokument och information utgör en integrerad del av detta avtal genom skriftväxling:

| a) | Den överenskommelse som nåddes den 15–16 oktober 2008 i Bryssel, ändrad genom |
| --- | --- |

a)

Den överenskommelse som nåddes den 15–16 oktober 2008 i Bryssel, ändrad genom

| b) | den detaljerade bilaga I till överenskommelsen som avtalades vid det bilaterala tekniska mötet den 5–6 oktober 2009 i New York, |
| --- | --- |

b)

den detaljerade bilaga I till överenskommelsen som avtalades vid det bilaterala tekniska mötet den 5–6 oktober 2009 i New York,

| c) | Chiles verbalnot av den 23 november 2009 i vilken de chilenska hamnarna Arica, Antofagasta och Punta Arenas utses som de hamnar EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i det fria havet i sydöstra Stilla havet kan få tillträde till, jämförd med punkt xi i den bilaga som nämns i b. |
| --- | --- |

c)

Chiles verbalnot av den 23 november 2009 i vilken de chilenska hamnarna Arica, Antofagasta och Punta Arenas utses som de hamnar EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i det fria havet i sydöstra Stilla havet kan få tillträde till, jämförd med punkt xi i den bilaga som nämns i b.

| d) | Första mötet i den bilaterala tekniska och vetenskapliga kommittén ska äga rum senast den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

d)

Första mötet i den bilaterala tekniska och vetenskapliga kommittén ska äga rum senast den 1 januari 2011.

Jag skulle vara tacksam om Ni ville bekräfta mottagandet av denna skrivelse och bekräfta att denna skrivelse och Ert svar utgör ett avtal mellan Chile och Europeiska unionen om att provisoriskt tillämpa överenskommelsen i enlighet med bestämmelserna i de dokument som anges ovan.

Detta avtal ska gälla från och med dagen efter dagen för Ert svar.

Högaktningsfullt

För Europeiska unionen

Ordförande

(Adressat)

Jag bekräftar mottagandet av Er skrivelse av dagens datum med följande lydelse:

”Jag har äran att hänvisa till de förhandlingar som fördes i Bryssel den 15–16 oktober 2008 mellan Europeiska unionen och Chile och som ledde fram till överenskommelsen om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet (nedan kallad överenskommelsen) samt till de bilaterala tekniska samråd som hölls i New York den 5 och 6 oktober 2009.

överenskommelsen

Europeiska unionen har inlett de interna förfaranden som krävs för ingåendet av den överenskommelse om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet som nåddes den 15–16 oktober 2008, inbegripet den detaljerade bilaga I som avtalades den 5–6 oktober 2009.

I avvaktan på att dessa förfaranden slutförs ska Europeiska unionen provisoriskt tillämpa den överenskommelse om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet som nåddes den 15–16 oktober 2008 och den bilaga I som avtalades den 5–6 oktober 2009 och som kompletterats med Chiles verbalnot av den 23 november 2009.

Följande dokument och information utgör en integrerad del av detta avtal genom skriftväxling:

| a) | Den överenskommelse som nåddes den 15–16 oktober 2008 i Bryssel, ändrad genom |
| --- | --- |

a)

Den överenskommelse som nåddes den 15–16 oktober 2008 i Bryssel, ändrad genom

| b) | den detaljerade bilaga I till överenskommelsen som avtalades vid det bilaterala tekniska mötet den 5–6 oktober 2009 i New York, |
| --- | --- |

b)

den detaljerade bilaga I till överenskommelsen som avtalades vid det bilaterala tekniska mötet den 5–6 oktober 2009 i New York,

| c) | Chiles verbalnot av den 23 november 2009 i vilken de chilenska hamnarna Arica, Antofagasta och Punta Arenas utses som de hamnar EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i det fria havet i sydöstra Stilla havet kan få tillträde till, jämförd med punkt xi i den bilaga som nämns i b. |
| --- | --- |

c)

Chiles verbalnot av den 23 november 2009 i vilken de chilenska hamnarna Arica, Antofagasta och Punta Arenas utses som de hamnar EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i det fria havet i sydöstra Stilla havet kan få tillträde till, jämförd med punkt xi i den bilaga som nämns i b.

| d) | Första mötet i den bilaterala tekniska och vetenskapliga kommittén ska äga rum senast den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

d)

Första mötet i den bilaterala tekniska och vetenskapliga kommittén ska äga rum senast den 1 januari 2011.

Jag skulle vara tacksam om Ni ville bekräfta mottagandet av denna skrivelse och bekräfta att denna skrivelse och Ert svar utgör ett avtal mellan Chile och Europeiska unionen om att provisoriskt tillämpa överenskommelsen i enlighet med bestämmelserna i de dokument som anges ovan.

Detta avtal ska gälla från och med dagen efter dagen för Ert svar.”

Jag kan bekräfta att Er skrivelse och detta svar utgör ett avtal mellan Chile och Europeiska unionen.

Högaktningsfullt

För Republiken Chile

President

BILAGA

ÖVERENSKOMMELSE OM BEVARANDE AV SVÄRDFISKBESTÅNDEN I SYDÖSTRA STILLA HAVET

| 1. | Detta dokument ersätter härmed det provisoriska avtalet av den 25 januari 2001 (nedan kallat 2001 års avtal) och omvandlar det tillfälliga arrangemanget till ett definitivt åtagande att samarbeta på lång sikt för bevarande och förvaltning av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet. |
| --- | --- |

1.

Detta dokument ersätter härmed det provisoriska avtalet av den 25 januari 2001 (nedan kallat 2001 års avtal) och omvandlar det tillfälliga arrangemanget till ett definitivt åtagande att samarbeta på lång sikt för bevarande och förvaltning av svärdfiskbestånden i sydöstra Stilla havet.

| 2. | Syftet med överenskommelsen är att genom förlikning lösa de tvister (1) om svärdfiskfisket som för närvarande råder mellan Chile och Europeiska gemenskapen (nu efterträdd av Europeiska unionen, EU) i Internationella havsrättsdomstolen (Itlos) och Världshandelsorganisationen (WTO). |
| --- | --- |

2.

Syftet med överenskommelsen är att genom förlikning lösa de tvister (1) om svärdfiskfisket som för närvarande råder mellan Chile och Europeiska gemenskapen (nu efterträdd av Europeiska unionen, EU) i Internationella havsrättsdomstolen (Itlos) och Världshandelsorganisationen (WTO).

| 3. | Parterna bekräftar härmed för klarhetens skull att denna överenskommelse ska ge den grundläggande ramen för bevarande av svärdfisken i sydöstra Stilla havet, dess förvaltning och samarbetet om den. |
| --- | --- |

3.

Parterna bekräftar härmed för klarhetens skull att denna överenskommelse ska ge den grundläggande ramen för bevarande av svärdfisken i sydöstra Stilla havet, dess förvaltning och samarbetet om den.

| 4. | Den bilaterala vetenskapliga och tekniska kommittén EU–Chile (BSTC) kommer även fortsättningsvis att utgöra den kontaktpunkt som krävs för frågor av gemensamt intresse när det gäller bevarande av svärdfisk, och ska, för att maximera insatserna när det gäller vetenskapligt och tekniskt samarbete, ha följande mandat:






  a) | Att fungera som forum för utbyte av information om svärdfiskbestånden och EU:s respektive Chiles fiskeverksamhet samt all annan information som krävs för beslut om bevarande och förvaltning. |
| --- | --- | --- |

4.

Den bilaterala vetenskapliga och tekniska kommittén EU–Chile (BSTC) kommer även fortsättningsvis att utgöra den kontaktpunkt som krävs för frågor av gemensamt intresse när det gäller bevarande av svärdfisk, och ska, för att maximera insatserna när det gäller vetenskapligt och tekniskt samarbete, ha följande mandat:

a)

Att fungera som forum för utbyte av information om svärdfiskbestånden och EU:s respektive Chiles fiskeverksamhet samt all annan information som krävs för beslut om bevarande och förvaltning.

| b) | Att regelbundet utvärdera beståndens tillstånd, övervaka fisketrenderna och analysera konsekvenserna för icke målarter och det marina ekosystemet. |
| --- | --- |

b)

Att regelbundet utvärdera beståndens tillstånd, övervaka fisketrenderna och analysera konsekvenserna för icke målarter och det marina ekosystemet.

| c) | Att se över befintliga bevarandeåtgärder och ge råd om eventuellt nya åtgärder, inbegripet bifångstförordningar. |
| --- | --- |

c)

Att se över befintliga bevarandeåtgärder och ge råd om eventuellt nya åtgärder, inbegripet bifångstförordningar.

| d) | Att bestämma forskningsprioriteringar inom ramen för arbetsprogrammet och utarbeta eventuella tilläggsprogram, inklusive protokoll om datainsamling. |
| --- | --- |

d)

Att bestämma forskningsprioriteringar inom ramen för arbetsprogrammet och utarbeta eventuella tilläggsprogram, inklusive protokoll om datainsamling.

| e) | Att utbyta information och främja användningen av miljösäkra och kostnadseffektiva redskap. |
| --- | --- |

e)

Att utbyta information och främja användningen av miljösäkra och kostnadseffektiva redskap.

| f) | Att före BSTC-mötet utbyta fångst- och ansträngningsdata för alla segment inom respektive parts flotta i sydöstra Stilla havet. |
| --- | --- |

f)

Att före BSTC-mötet utbyta fångst- och ansträngningsdata för alla segment inom respektive parts flotta i sydöstra Stilla havet.

| g) | Att överväga ytterligare samarbetsområden på det vetenskapliga, tekniska eller administrativa planet. |
| --- | --- |

g)

Att överväga ytterligare samarbetsområden på det vetenskapliga, tekniska eller administrativa planet.

| 5. | BSTC ska sammankallas till extra session (Timing) för att inleda arbetet med sitt mandat, och då ta hänsyn till följande mål och principer som parterna har enats om:






  a) | Deras respektive fiske efter svärdfisk ska bedrivas på fångstnivåer som behåller bestånden på eller nära maximal hållbar avkastning (MSY) på ett sätt som står i proportion till målet att säkerställa dessa resursers hållbarhet och skydda det marina ekosystemet. |
| --- | --- | --- |

5.

BSTC ska sammankallas till extra session (Timing) för att inleda arbetet med sitt mandat, och då ta hänsyn till följande mål och principer som parterna har enats om:

a)

Deras respektive fiske efter svärdfisk ska bedrivas på fångstnivåer som behåller bestånden på eller nära maximal hållbar avkastning (MSY) på ett sätt som står i proportion till målet att säkerställa dessa resursers hållbarhet och skydda det marina ekosystemet.

| b) | Beståndens utbredning, fysiska struktur och dynamik ska övervakas av fiskefartyg från Chile och EU vars vetenskapliga observationer ska överensstämma med överenskomna forskningsparametrar som tagits fram för att utveckla stabila bedömningar och därefter frambringa lämpliga förvaltningslösningar. |
| --- | --- |

b)

Beståndens utbredning, fysiska struktur och dynamik ska övervakas av fiskefartyg från Chile och EU vars vetenskapliga observationer ska överensstämma med överenskomna forskningsparametrar som tagits fram för att utveckla stabila bedömningar och därefter frambringa lämpliga förvaltningslösningar.

| c) | De datainsamlingssystem som införs bör vara tillförlitliga, snabba och förenliga med kraven på och omfattningen av svärdfiskfisket. |
| --- | --- |

c)

De datainsamlingssystem som införs bör vara tillförlitliga, snabba och förenliga med kraven på och omfattningen av svärdfiskfisket.

| d) | Parterna ska upprätthålla sina nuvarande svärdfiskfiskenivåer, som uttrycks genom antingen det nuvarande antalet fartyg eller det hittills högsta antalet fartyg som fiskar i sydöstra Stilla havet, i syfte att säkerställa svärdfiskbeståndens hållbara utveckling. |
| --- | --- |

d)

Parterna ska upprätthålla sina nuvarande svärdfiskfiskenivåer, som uttrycks genom antingen det nuvarande antalet fartyg eller det hittills högsta antalet fartyg som fiskar i sydöstra Stilla havet, i syfte att säkerställa svärdfiskbeståndens hållbara utveckling.

| 6. | Parterna förpliktigar sig att även fortsättningsvis vidareutveckla kopplingen mellan detta bilaterala samarbete och det multilaterala samråd som EU och Chile verkar för. |
| --- | --- |

6.

Parterna förpliktigar sig att även fortsättningsvis vidareutveckla kopplingen mellan detta bilaterala samarbete och det multilaterala samråd som EU och Chile verkar för.

| 7. | Det multilaterala samråd som nu är på plats bör omfatta alla relevanta deltagare i svärdfiskfisket i sydöstra Stilla havet och inbjudna observatörer från befintliga organisationer med ett legitimt intresse i svärdfiskfisket. |
| --- | --- |

7.

Det multilaterala samråd som nu är på plats bör omfatta alla relevanta deltagare i svärdfiskfisket i sydöstra Stilla havet och inbjudna observatörer från befintliga organisationer med ett legitimt intresse i svärdfiskfisket.

| 8. | EU och Chile är även fortsättningsvis förpliktade att effektivt främja multilateralt samarbete om bevarande och förvaltning av dessa bestånd i deras livsmiljö och ekosystem och genom deras vandringsområde. |
| --- | --- |

8.

EU och Chile är även fortsättningsvis förpliktade att effektivt främja multilateralt samarbete om bevarande och förvaltning av dessa bestånd i deras livsmiljö och ekosystem och genom deras vandringsområde.

| 9. | Parterna ska ta vederbörlig hänsyn till de åtgärder som vidtas på multilateral nivå och sträva efter att främja liknande bevarande- och förvaltningsinitiativ i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer som de är medlemmar i, för att säkerställa en hållbar utveckling av svärdfiskfisket. |
| --- | --- |

9.

Parterna ska ta vederbörlig hänsyn till de åtgärder som vidtas på multilateral nivå och sträva efter att främja liknande bevarande- och förvaltningsinitiativ i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer som de är medlemmar i, för att säkerställa en hållbar utveckling av svärdfiskfisket.

| 10. | Parterna ska därför sträva efter att få andra deltagare i svärdfiskfisket att genomföra ovan nämnda principer och mål, i synnerhet för att upprätthålla de nuvarande fiskenivåerna. |
| --- | --- |

10.

Parterna ska därför sträva efter att få andra deltagare i svärdfiskfisket att genomföra ovan nämnda principer och mål, i synnerhet för att upprätthålla de nuvarande fiskenivåerna.

| 11. | I enlighet med ovan nämnda principer, och i samband med det arbetsprogram som BSTC tar fram, ska parterna definiera ett allmänt protokoll för analys, behandling och utvärdering av den information som samlats in av deras fiskefartyg. Ett sådant protokoll bör försöka identifiera beståndens tillstånd med hänsyn till fysiska och tidsmässiga ramar, undersöka dess sammansättning och biologiska egenskaper, och utforska dess livsmiljöer för att öka parternas kunskap, och samtidigt överväga fiskets potentiella effekter på dess ekosystemkomponenter, associerade eller beroende arter och behoven av att begränsa miljöpåverkan och de negativa effekterna för fåglar, sköldpaddor och hajar samt det sydöstra Stilla havets näringskedja och fysiska miljö. |
| --- | --- |

11.

I enlighet med ovan nämnda principer, och i samband med det arbetsprogram som BSTC tar fram, ska parterna definiera ett allmänt protokoll för analys, behandling och utvärdering av den information som samlats in av deras fiskefartyg. Ett sådant protokoll bör försöka identifiera beståndens tillstånd med hänsyn till fysiska och tidsmässiga ramar, undersöka dess sammansättning och biologiska egenskaper, och utforska dess livsmiljöer för att öka parternas kunskap, och samtidigt överväga fiskets potentiella effekter på dess ekosystemkomponenter, associerade eller beroende arter och behoven av att begränsa miljöpåverkan och de negativa effekterna för fåglar, sköldpaddor och hajar samt det sydöstra Stilla havets näringskedja och fysiska miljö.

| 12. | Parterna förklarar att deras fiskefartyg enligt denna överenskommelse inte kommer att vara bundna av specifika bevarandeåtgärder med krav på en minimilängd för utnyttjade arter. |
| --- | --- |

12.

Parterna förklarar att deras fiskefartyg enligt denna överenskommelse inte kommer att vara bundna av specifika bevarandeåtgärder med krav på en minimilängd för utnyttjade arter.

| 13. | Icke desto mindre ska de tillämpa försiktighetsprincipen när det gäller alla fångsternas biologiska egenskaper, och på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning sträva efter att utveckla och tillämpa alternativa åtgärder som säkerställer att fiskeverksamheten inte innebär en risk för oacceptabla effekter på känsliga livsmiljöer i den marina miljön. |
| --- | --- |

13.

Icke desto mindre ska de tillämpa försiktighetsprincipen när det gäller alla fångsternas biologiska egenskaper, och på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning sträva efter att utveckla och tillämpa alternativa åtgärder som säkerställer att fiskeverksamheten inte innebär en risk för oacceptabla effekter på känsliga livsmiljöer i den marina miljön.

| 14. | Parterna bekräftar att deras fartyg har skyldighet att






  a) | använda en funktionsduglig VMS som alltid står i förbindelse med flaggstaten, |
| --- | --- | --- |

14.

Parterna bekräftar att deras fartyg har skyldighet att

a)

använda en funktionsduglig VMS som alltid står i förbindelse med flaggstaten,

| b) | regelbundet skicka in data om fartygstyp, fångst, fiskeansträngning per område och period, som parterna utväxlar före BSTC-mötena, |
| --- | --- |

b)

regelbundet skicka in data om fartygstyp, fångst, fiskeansträngning per område och period, som parterna utväxlar före BSTC-mötena,

| c) | skicka in och utväxla information om miljösäkra och kostnadseffektiva fiskeredskap, |
| --- | --- |

c)

skicka in och utväxla information om miljösäkra och kostnadseffektiva fiskeredskap,

| d) | samla in de data som krävs för BSTC-bedömningarna av svärdfiskfiskets dynamik och status i sydöstra Stilla havet samt annan information som är relevant för bevarande- och förvaltningsändamål. |
| --- | --- |

d)

samla in de data som krävs för BSTC-bedömningarna av svärdfiskfiskets dynamik och status i sydöstra Stilla havet samt annan information som är relevant för bevarande- och förvaltningsändamål.

| 15. | Parterna enas om att EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i enlighet med målen i denna överenskommelse när det gäller de nuvarande fiskeansträngningsnivåerna, fångstnivåer som säkerställer att bestånden bibehålls på eller nära MSY på ett sätt som står i proportion till målet om att säkra dessa resursers hållbarhet, samt bestämmelserna om övervakning och utväxling av information, ska ha tillträde till de utsedda chilenska hamnarna. |
| --- | --- |

15.

Parterna enas om att EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk i enlighet med målen i denna överenskommelse när det gäller de nuvarande fiskeansträngningsnivåerna, fångstnivåer som säkerställer att bestånden bibehålls på eller nära MSY på ett sätt som står i proportion till målet om att säkra dessa resursers hållbarhet, samt bestämmelserna om övervakning och utväxling av information, ska ha tillträde till de utsedda chilenska hamnarna.

| 16. | Förfarandena för att få tillträde för landning och omlastning i utsedda chilenska hamnar anges i bilaga I till denna överenskommelse. |
| --- | --- |

16.

Förfarandena för att få tillträde för landning och omlastning i utsedda chilenska hamnar anges i bilaga I till denna överenskommelse.

| 17. | Parterna ska gemensamt underrätta Itlos om att de, eftersom de har nått en uppgörelse, har enats om att lägga ned målet (Itlos-mål nr 7) och uppmana domstolen att fatta ett beslut om nedläggningen av målet och instruera justitiesekreteraren att ta bort målet från rättsfallsförteckningen. Eftersom parterna har enats om att lägga ned Itlos-målet som en direkt följd av att de nått en uppgörelse om tvisten ska de också uppmana domstolen att registrera detta och i, eller som bilaga till, nedläggningsbeslutet ange villkoren för uppgörelsen. |
| --- | --- |

17.

Parterna ska gemensamt underrätta Itlos om att de, eftersom de har nått en uppgörelse, har enats om att lägga ned målet (Itlos-mål nr 7) och uppmana domstolen att fatta ett beslut om nedläggningen av målet och instruera justitiesekreteraren att ta bort målet från rättsfallsförteckningen. Eftersom parterna har enats om att lägga ned Itlos-målet som en direkt följd av att de nått en uppgörelse om tvisten ska de också uppmana domstolen att registrera detta och i, eller som bilaga till, nedläggningsbeslutet ange villkoren för uppgörelsen.

| 18. | Parterna ska underrätta WTO:s generaldirektör om att det obligatoriska tvistlösningsförfarande som inletts vid Itlos (mål nr 7) har lagts ned och meddela generaldirektören villkoren för den uppgörelse som nåtts samt parternas beslut om att inte på nytt inleda tvistlösningsförfarandet inom ramen för WTO:s överenskommelse om tvistlösning när det gäller mål DS 193 för tillämpningen av relevanta bestämmelser i Gatt-artiklarna om transitering, omlastning och kommersiellt tillträde till chilenska hamnar för EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk. |
| --- | --- |

18.

Parterna ska underrätta WTO:s generaldirektör om att det obligatoriska tvistlösningsförfarande som inletts vid Itlos (mål nr 7) har lagts ned och meddela generaldirektören villkoren för den uppgörelse som nåtts samt parternas beslut om att inte på nytt inleda tvistlösningsförfarandet inom ramen för WTO:s överenskommelse om tvistlösning när det gäller mål DS 193 för tillämpningen av relevanta bestämmelser i Gatt-artiklarna om transitering, omlastning och kommersiellt tillträde till chilenska hamnar för EU-fartyg som fiskar efter svärdfisk.

| 19. | Parterna enas om att tillämpa bestämmelserna om åtgärder för att undvika tvister och tvistlösning i avdelning VIII i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, som trädde kraft den 1 februari 2003. |
| --- | --- |

19.

Parterna enas om att tillämpa bestämmelserna om åtgärder för att undvika tvister och tvistlösning i avdelning VIII i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, som trädde kraft den 1 februari 2003.

| 20. | Denna överenskommelse träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den månad då parterna har anmält till varandra att de förfaranden som är nödvändiga för detta har slutförts. |
| --- | --- |

20.

Denna överenskommelse träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den månad då parterna har anmält till varandra att de förfaranden som är nödvändiga för detta har slutförts.

| 21. | Parterna enas om att provisoriskt tillämpa punkt nummer 15 efter undertecknandet, dock senast den 31 december 2009. |
| --- | --- |

21.

Parterna enas om att provisoriskt tillämpa punkt nummer 15 efter undertecknandet, dock senast den 31 december 2009.

| 22. | Anmälningarna ska sändas till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd som ska vara depositarie för den här överenskommelsen. |
| --- | --- |

22.

Anmälningarna ska sändas till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd som ska vara depositarie för den här överenskommelsen.

| 23. | Från och med den dag då denna överenskommelse träder i kraft ska den ersätta det provisoriska avtal som parterna undertecknade den 25 januari 2001. |
| --- | --- |

23.

Från och med den dag då denna överenskommelse träder i kraft ska den ersätta det provisoriska avtal som parterna undertecknade den 25 januari 2001.

BILAGA I

| i) | För genomförandet av överenskommelsen ska parterna 45 dagar före de BSTC-möten som avses i punkt 4 i överenskommelsen förse varandra med en fartygsförteckning innehållande följande uppgifter:






  1. | Fartygets namn. |
| --- | --- | --- |

i)

För genomförandet av överenskommelsen ska parterna 45 dagar före de BSTC-möten som avses i punkt 4 i överenskommelsen förse varandra med en fartygsförteckning innehållande följande uppgifter:

1.

Fartygets namn.

| 2. | Anropssignal. |
| --- | --- |

2.

Anropssignal.

| 3. | IMO-registreringsnummer (om sådant finns). |
| --- | --- |

3.

IMO-registreringsnummer (om sådant finns).

| 4. | Fartygsägarens namn och personuppgifter (nationalitet, adress). |
| --- | --- |

4.

Fartygsägarens namn och personuppgifter (nationalitet, adress).

| 5. | Fartygets flaggstat. |
| --- | --- |

5.

Fartygets flaggstat.

| 6. | Total längd (i meter). |
| --- | --- |

6.

Total längd (i meter).

| 7. | Märke och modell på det automatiska positionsbestämningssystemet samt dess identifikationskod och namnet på den kuststation (LES) det samarbetar med. |
| --- | --- |

7.

Märke och modell på det automatiska positionsbestämningssystemet samt dess identifikationskod och namnet på den kuststation (LES) det samarbetar med.

| 8. | Namn och lokalisering för kontaktpersonen i flaggstaten och Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

8.

Namn och lokalisering för kontaktpersonen i flaggstaten och Europeiska kommissionen.

| ii) | Befälhavaren för ett EU-fartyg, eller dennes företrädare, som önskar anlöpa en utsedd chilensk hamn ska underrätta de behöriga chilenska myndigheterna med hjälp av bifogade blankett A minst 72 timmar före förväntad ankomst till hamnen. |
| --- | --- |

ii)

Befälhavaren för ett EU-fartyg, eller dennes företrädare, som önskar anlöpa en utsedd chilensk hamn ska underrätta de behöriga chilenska myndigheterna med hjälp av bifogade blankett A minst 72 timmar före förväntad ankomst till hamnen.

| iii) | De behöriga chilenska myndigheterna ska inom 24 timmar formellt bekräfta elektroniskt eller på annat sätt att tillträde beviljas och att landning eller omlastning kan äga rum. |
| --- | --- |

iii)

De behöriga chilenska myndigheterna ska inom 24 timmar formellt bekräfta elektroniskt eller på annat sätt att tillträde beviljas och att landning eller omlastning kan äga rum.

| iv) | I enlighet med punkt 14 a ska EU-fartyg varje gång de seglar in i Chiles exklusiva ekonomiska zon (EEZ) för att söka hamntillträde utan dröjsmål sända satellitsignalen via sitt centrum för fiskerikontroll (FMC) till Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.
  Frekvensen för VMS-systemets basrapporter ska vara intervaller på 60 minuter. |
| --- | --- |

iv)

I enlighet med punkt 14 a ska EU-fartyg varje gång de seglar in i Chiles exklusiva ekonomiska zon (EEZ) för att söka hamntillträde utan dröjsmål sända satellitsignalen via sitt centrum för fiskerikontroll (FMC) till Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

Frekvensen för VMS-systemets basrapporter ska vara intervaller på 60 minuter.

| v) | På det första BSTC-mötet ska Chile uppge koordinaterna för dess EEZ. |
| --- | --- |

v)

På det första BSTC-mötet ska Chile uppge koordinaterna för dess EEZ.

| vi) | Om de chilenska behöriga myndigheterna har goda skäl att tro att den information som avses ovan och som lämnats av EU-fiskefartyget inte är korrekt ska flaggstatens behöriga myndigheter lämna fartygets navigationsdata på uppmaning av de chilenska behöriga myndigheterna. I så fall ska Chile omedelbart informera flaggstaten och Europeiska kommissionen i syfte att rådfråga de relevanta myndigheterna. |
| --- | --- |

vi)

Om de chilenska behöriga myndigheterna har goda skäl att tro att den information som avses ovan och som lämnats av EU-fiskefartyget inte är korrekt ska flaggstatens behöriga myndigheter lämna fartygets navigationsdata på uppmaning av de chilenska behöriga myndigheterna. I så fall ska Chile omedelbart informera flaggstaten och Europeiska kommissionen i syfte att rådfråga de relevanta myndigheterna.

| vii) | Inspektörer som utsetts av de chilenska behöriga myndigheterna får inspektera dokument, loggbok, fiskeredskap och fångst ombord under landning eller omlastning. Sådana inspektioner ska utföras så att de inte onödigt förhalar landningen eller omlastningen, som i sig själva i möjligaste mån ska utföras inom 24 timmar efter ankomst till hamnen. Före en inspektion ska inspektörerna för fartygets befälhavare uppvisa relevanta identitetshandlingar. |
| --- | --- |

vii)

Inspektörer som utsetts av de chilenska behöriga myndigheterna får inspektera dokument, loggbok, fiskeredskap och fångst ombord under landning eller omlastning. Sådana inspektioner ska utföras så att de inte onödigt förhalar landningen eller omlastningen, som i sig själva i möjligaste mån ska utföras inom 24 timmar efter ankomst till hamnen. Före en inspektion ska inspektörerna för fartygets befälhavare uppvisa relevanta identitetshandlingar.

| viii) | De chilenska behöriga myndigheterna ska se till att resultaten av hamninspektionerna alltid visas för fartygets befälhavare för genomgång och underskrift och att rapporten fylls i och undertecknas av inspektören. Det inspekterade fartygets befälhavare ska ges möjlighet att tillfoga eventuella kommentarer till rapporten och att eventuellt kontakta relevanta myndigheter i flaggstaten, särskilt när det finns allvarliga svårigheter med att förstå rapportens innehåll. |
| --- | --- |

viii)

De chilenska behöriga myndigheterna ska se till att resultaten av hamninspektionerna alltid visas för fartygets befälhavare för genomgång och underskrift och att rapporten fylls i och undertecknas av inspektören. Det inspekterade fartygets befälhavare ska ges möjlighet att tillfoga eventuella kommentarer till rapporten och att eventuellt kontakta relevanta myndigheter i flaggstaten, särskilt när det finns allvarliga svårigheter med att förstå rapportens innehåll.

| ix) | De chilenska behöriga myndigheterna ska se till att det inspekterade fartygets befälhavare får en kopia av inspektionsrapporten, som ska förvaras ombord på fartyget, och att de behöriga myndigheterna i det inspekterade fartygets flaggstat får en kopia. |
| --- | --- |

ix)

De chilenska behöriga myndigheterna ska se till att det inspekterade fartygets befälhavare får en kopia av inspektionsrapporten, som ska förvaras ombord på fartyget, och att de behöriga myndigheterna i det inspekterade fartygets flaggstat får en kopia.

| x) | Fartygens befälhavare kan fritt besluta hur deras fartygs fångster ska avsättas. |
| --- | --- |

x)

Fartygens befälhavare kan fritt besluta hur deras fartygs fångster ska avsättas.

| xi) | I enlighet med punkterna 15 och 16 ska EU-fartyg använda följande utsedda hamnar: Arica, Antofagasta och Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi)

I enlighet med punkterna 15 och 16 ska EU-fartyg använda följande utsedda hamnar: Arica, Antofagasta och Punta Arenas.

| xii) | Endast följande verksamheter får utföras i de tillåtna hamnarna:






  1. | Landning av svärdfiskbestånd. |
| --- | --- | --- |

xii)

Endast följande verksamheter får utföras i de tillåtna hamnarna:

1.

Landning av svärdfiskbestånd.

| 2. | Omlastning av svärdfiskbestånd. |
| --- | --- |

2.

Omlastning av svärdfiskbestånd.

| 3. | Tankning av fartyget. |
| --- | --- |

3.

Tankning av fartyget.

| 4. | Reparationer av fartyget. |
| --- | --- |

4.

Reparationer av fartyget.

Ovanstående ska gälla med förbehåll för att EU-fartygen har möjlighet att få tillträde till andra lämpliga chilenska hamnar, som de chilenska myndigheterna meddelat, men enbart för reparation av fartyg.

I samband med proviantering, bunkring och mottagning av material för paketering och beredning ombord samt alla andra dagliga förnödenheter och besättningsbyte får fartyget endast ta ombord det som är nödvändigt för dess egen drift. Lastning av material och påmönstring av besättningsmedlemmar avsedda för andra fiskefartyg är förbjudet. Dessa bestämmelser gäller inte i nödsituationer eller vid force majeure.

| xiii) | De chilenska behöriga myndigheterna ska neka EU-fartyg som inte följer ovan nämnda bestämmelser hamntillträde. Tillträdesförbudet bör vara motiverat och skälen därtill ska utan dröjsmål officiellt meddelas fartygets befälhavare, flaggstaten och Europeiska kommissionen. Sådana fall av tillträdesförbud ska diskuteras av parterna vid nästa BSTC-möte, och fram till dess har fartyget inte tillträde till chilenska hamnar. |
| --- | --- |

xiii)

De chilenska behöriga myndigheterna ska neka EU-fartyg som inte följer ovan nämnda bestämmelser hamntillträde. Tillträdesförbudet bör vara motiverat och skälen därtill ska utan dröjsmål officiellt meddelas fartygets befälhavare, flaggstaten och Europeiska kommissionen. Sådana fall av tillträdesförbud ska diskuteras av parterna vid nästa BSTC-möte, och fram till dess har fartyget inte tillträde till chilenska hamnar.

| xiv) | På en av parternas begäran ska BSTC sammankallas till extra session för att diskutera frågor i samband med genomförandet av överenskommelsen. |
| --- | --- |

xiv)

På en av parternas begäran ska BSTC sammankallas till extra session för att diskutera frågor i samband med genomförandet av överenskommelsen.

FORMULÄR A

INFORMATION SOM SKA LÄMNAS I FÖRVÄG AV FARTYG SOM BEGÄR HAMNTILLTRÄDE

Image

BILAGA B

CHILES BESKICKNING VID EUROPEISKA UNIONEN

Nr 177/2009

Chiles beskickning vid Europeiska unionen framför sina hälsningar till generaldirektoratet för havsfrågor och fiske vid Europeiska kommissionen och har äran att hänvisa till den rapport som antagits av Europeiska kommissionen och Chile efter de bilaterala tekniska samråd om svärdfisk i sydöstra Stilla havet som ägde rum den 5–6 oktober 2009 i New York.

Vad gäller innehållet i punkt xi i bilaga I till denna rapport ber Chiles beskickning vänligen generaldirektoratet för havsfrågor och fiske att ändra de av Chiles utsedda hamnar som anges i rapporten.

I samband med detta meddelar Chiles beskickning generaldirektoratet för havsfrågor och fiske att Arica, Antofagasta och Punta Arenas är de nya utsedda hamnarna.

Chiles beskickning vid Europeiska unionen tackar Europeiska kommissionens generaldirektorat för havsfrågor och fiske för dess uppmärksamhet rörande denna skrivelse och tar tillfället i akt att på nytt framföra sina högaktningsfulla hälsningar.

Bryssel den 23 november 2009

Till Europeiska kommissionens

generaldirektorat för havsfrågor och fiske

Bryssel

---

(1)  ITLOS-mål nr 7 och WTO DS 19

1

---

FÖRORDNINGAR

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/19

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 541/2010

av den 3 juni 2010

om ändring av förordning (EG) nr 1104/2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 74,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (1) och rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (2). |
| --- | --- |

(1)

Den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (1) och rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (2).

| (2) | De villkor, förfaranden och skyldigheter som är tillämpliga i samband med migreringen från SIS 1+ till SIS II anges i rådets förordning (EG) nr 1104/2008 (3) och rådets beslut 2008/839/RIF av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (4). Dessa instrument upphör emellertid att gälla senast den 30 juni 2010. |
| --- | --- |

(2)

De villkor, förfaranden och skyldigheter som är tillämpliga i samband med migreringen från SIS 1+ till SIS II anges i rådets förordning (EG) nr 1104/2008 (3) och rådets beslut 2008/839/RIF av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (4). Dessa instrument upphör emellertid att gälla senast den 30 juni 2010.

| (3) | Förberedelserna inför migreringen från SIS 1+ till SIS II kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts. |
| --- | --- |

(3)

Förberedelserna inför migreringen från SIS 1+ till SIS II kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts.

| (4) | Kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att ha ett nära samarbete under alla faser av utvecklingen och migreringen för att fullborda processen. I rådets slutsatser om SIS II av den 26–27 februari 2009 och den 4–5 juni 2009 inrättades ett informellt organ som består av medlemsstaternas experter och som utsetts till stödgrupp för det globala SIS II-programmet, för att förbättra samarbetet och tillhandahålla direkt stöd från medlemsstaterna till det centrala SIS II-projektet. Det positiva resultatet av gruppens arbete och behovet av att ytterligare förbättra samarbetet och insynen i projektet motiverar att gruppen formellt införlivas i förvaltningsstrukturen för SIS II. En expertgrupp, kallad stödgruppen för det globala SIS II-programmet, bör därför formellt inrättas som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen. För att säkerställa effektivitet samt kostnadseffektivitet bör antalet experter vara begränsat. Denna expertgrupp bör därför inte påverka kommissionens och medlemsstaternas ansvarsområden. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att ha ett nära samarbete under alla faser av utvecklingen och migreringen för att fullborda processen. I rådets slutsatser om SIS II av den 26–27 februari 2009 och den 4–5 juni 2009 inrättades ett informellt organ som består av medlemsstaternas experter och som utsetts till stödgrupp för det globala SIS II-programmet, för att förbättra samarbetet och tillhandahålla direkt stöd från medlemsstaterna till det centrala SIS II-projektet. Det positiva resultatet av gruppens arbete och behovet av att ytterligare förbättra samarbetet och insynen i projektet motiverar att gruppen formellt införlivas i förvaltningsstrukturen för SIS II. En expertgrupp, kallad stödgruppen för det globala SIS II-programmet, bör därför formellt inrättas som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen. För att säkerställa effektivitet samt kostnadseffektivitet bör antalet experter vara begränsat. Denna expertgrupp bör därför inte påverka kommissionens och medlemsstaternas ansvarsområden.

| (5) | Kommissionen bör förbli ansvarig för det centrala SIS II och dess kommunikationsinfrastruktur. Det centrala SIS II och dess kommunikationsinfrastruktur måste upprätthållas och, i lämpliga fall, vidareutvecklas. Ytterligare utveckling av det centrala SIS II bör alltid omfatta korrigering av fel. Kommissionen bör tillhandahålla samordning och stöd för den gemensamma verksamheten. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bör förbli ansvarig för det centrala SIS II och dess kommunikationsinfrastruktur. Det centrala SIS II och dess kommunikationsinfrastruktur måste upprätthållas och, i lämpliga fall, vidareutvecklas. Ytterligare utveckling av det centrala SIS II bör alltid omfatta korrigering av fel. Kommissionen bör tillhandahålla samordning och stöd för den gemensamma verksamheten.

| (6) | I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4–5 juni 2009 föreskrevs etappmål som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts när det gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en beredskapsplan om testerna visar att kraven avseende etappmål inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot. |
| --- | --- |

(6)

I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4–5 juni 2009 föreskrevs etappmål som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts när det gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en beredskapsplan om testerna visar att kraven avseende etappmål inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot.

| (7) | Beskrivningen av migreringens tekniska aspekter bör således anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning, och i synnerhet SIS RE när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II. SIS 1+ RE är en möjlig teknisk lösning för att utveckla det centrala SIS II och uppnå de mål för SIS II som föreskrivs i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF. |
| --- | --- |

(7)

Beskrivningen av migreringens tekniska aspekter bör således anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning, och i synnerhet SIS RE när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II. SIS 1+ RE är en möjlig teknisk lösning för att utveckla det centrala SIS II och uppnå de mål för SIS II som föreskrivs i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF.

| (8) | SIS 1+ RE kännetecknas av de enhetliga medlen för utvecklingen av SIS II och SIS 1+. Hänvisningarna i denna förordning till den tekniska strukturen för SIS II och till migreringsprocessen bör därför, i händelse av att ett alternativt tekniskt scenario används, ses som hänvisningar till SIS II på grundval av en annan teknisk lösning, och som i tillämpliga delar tillämpas på dessa lösningars specifika tekniska egenskaper, i enlighet med målet att utveckla det centrala SIS II. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE kännetecknas av de enhetliga medlen för utvecklingen av SIS II och SIS 1+. Hänvisningarna i denna förordning till den tekniska strukturen för SIS II och till migreringsprocessen bör därför, i händelse av att ett alternativt tekniskt scenario används, ses som hänvisningar till SIS II på grundval av en annan teknisk lösning, och som i tillämpliga delar tillämpas på dessa lösningars specifika tekniska egenskaper, i enlighet med målet att utveckla det centrala SIS II.

| (9) | Finansieringen av utvecklingen av det centrala SIS II på grundval av en alternativ teknisk lösning bör omfattas av den unionens allmänna budget samtidigt som principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras. I enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5) får kommissionen delegera budgetgenomförandeuppgifter till nationella offentliga organ. Enligt den politiska riktlinjen och med förbehåll för de villkor som föreskrivs i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 skulle kommissionen, i händelse av byte till den alternativa lösningen, uppmanas att delegera budgetgenomförandeuppgifter som gäller utvecklingen av SIS II på grundval av SIS 1+ RE till Frankrike. |
| --- | --- |

(9)

Finansieringen av utvecklingen av det centrala SIS II på grundval av en alternativ teknisk lösning bör omfattas av den unionens allmänna budget samtidigt som principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras. I enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5) får kommissionen delegera budgetgenomförandeuppgifter till nationella offentliga organ. Enligt den politiska riktlinjen och med förbehåll för de villkor som föreskrivs i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 skulle kommissionen, i händelse av byte till den alternativa lösningen, uppmanas att delegera budgetgenomförandeuppgifter som gäller utvecklingen av SIS II på grundval av SIS 1+ RE till Frankrike.

| (10) | I alla tekniska scenarier bör migreringen på central nivå resultera i tillgång till databasen SIS 1+ och de nya SIS II-funktionerna, inbegripet kompletterande uppgiftskategorier, i det centrala SIS II. |
| --- | --- |

(10)

I alla tekniska scenarier bör migreringen på central nivå resultera i tillgång till databasen SIS 1+ och de nya SIS II-funktionerna, inbegripet kompletterande uppgiftskategorier, i det centrala SIS II.

| (11) | Medlemsstaterna bör förbli ansvariga för sina egna nationella system (N.SIS II). Det är fortfarande nödvändigt att upprätthålla och, i lämpliga fall, vidareutveckla N.SIS II. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör förbli ansvariga för sina egna nationella system (N.SIS II). Det är fortfarande nödvändigt att upprätthålla och, i lämpliga fall, vidareutveckla N.SIS II.

| (12) | Frankrike bör förbli ansvarigt för den tekniska stödfunktionen (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Frankrike bör förbli ansvarigt för den tekniska stödfunktionen (C.SIS).

| (13) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att inrätta den provisoriska migreringsstrukturen och överföra data från SIS 1+ till SIS II, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att inrätta den provisoriska migreringsstrukturen och överföra data från SIS 1+ till SIS II, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (14) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning bygger på Schengenregelverket, ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom en tid av sex månader efter det att rådet har fattat beslut om denna förordning besluta huruvida man ska genomföra förordningen i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning bygger på Schengenregelverket, ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom en tid av sex månader efter det att rådet har fattat beslut om denna förordning besluta huruvida man ska genomföra förordningen i sin nationella lagstiftning.

| (15) | Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (6). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (6). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Förenade kungariket.

| (16) | Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (7). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(16)

Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (7). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

| (17) | Denna förordning påverkar inte tillämpningsföreskrifterna för Förenade kungarikets och Irlands begränsade deltagande i Schengenregelverket enligt besluten 2000/365/EG respektive 2002/192/EG. |
| --- | --- |

(17)

Denna förordning påverkar inte tillämpningsföreskrifterna för Förenade kungarikets och Irlands begränsade deltagande i Schengenregelverket enligt besluten 2000/365/EG respektive 2002/192/EG.

| (18) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (8), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (9) av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (8), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (9) av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet.

| (19) | När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (10), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (11). |
| --- | --- |

(19)

När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (10), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (11).

| (20) | När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG, jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/261/EG (12). |
| --- | --- |

(20)

När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG, jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/261/EG (12).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1104/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande punkt läggas till:
  ”3.   Utvecklingen av SIS II kan uppnås genom att man genomför ett alternativt tekniskt scenario som kännetecknas av sina egna tekniska specifikationer.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande punkt läggas till:

”3.   Utvecklingen av SIS II kan uppnås genom att man genomför ett alternativt tekniskt scenario som kännetecknas av sina egna tekniska specifikationer.”

| 2. | I artikel 4 ska den inledande meningen ersättas med följande:
  ”För migreringen från SIS 1+ till SIS II ska följande komponenter göras tillgängliga i den utsträckning som krävs:” |
| --- | --- |

2.

I artikel 4 ska den inledande meningen ersättas med följande:

”För migreringen från SIS 1+ till SIS II ska följande komponenter göras tillgängliga i den utsträckning som krävs:”

| 3. | Artikel 10.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Konverteraren ska konvertera data i två riktningar mellan C.SIS och centrala SIS II samt synkronisera C.SIS och centrala SIS II i den utsträckning som krävs.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 10.3 ska ersättas med följande:

”3.   Konverteraren ska konvertera data i två riktningar mellan C.SIS och centrala SIS II samt synkronisera C.SIS och centrala SIS II i den utsträckning som krävs.”

| 4. | Artikel 11.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   De medlemsstater som deltar i SIS 1+ ska med stöd från Frankrike och kommissionen migrera från N.SIS till N.SIS II med hjälp av den provisoriska migreringsstrukturen.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 11.2 ska ersättas med följande:

”2.   De medlemsstater som deltar i SIS 1+ ska med stöd från Frankrike och kommissionen migrera från N.SIS till N.SIS II med hjälp av den provisoriska migreringsstrukturen.”

| 5. | Följande artikel ska läggas till:
  ”Artikel 17a
  Stödgruppen för det globala SIS II-programmet
  1.   Utan att det påverkar ansvarsområdena och uppgifterna för kommissionen, den kommitté som avses i artikel 17, Frankrike respektive de medlemsstater som medverkar i SIS 1+ inrättas härmed en expertgrupp med namnet stödgruppen för det globala SIS II-programmet (nedan kallad stödgruppen). Denna stödgrupp ska utgöra ett rådgivande organ för bistånd till det centrala SIS II-projektet och underlätta samstämmighet mellan centrala och nationella SIS II-projekt. Stödgruppen ska inte ha någon beslutanderätt eller något mandat att företräda kommissionen eller medlemsstaterna.
  2.   Stödgruppen ska bestå av högst tio ledamöter som ska hålla regelbundna sammanträden. Högst åtta experter och lika många ersättare ska utses av medlemsstaterna inom ramen för arbetet i rådet. Högst två experter och två ersättare som är tjänstemän vid kommissionen ska utses av generaldirektören för det berörda generaldirektoratet inom kommissionen.
  Andra medlemsstaters experter och tjänstemän från kommissionen som direkt bidrar till utvecklingen av SIS II-projekt får närvara vid stödgruppens möten på sin förvaltnings respektive institutions bekostnad.
  Stödgruppen får bjuda in andra experter till sina möten enligt de instruktioner som avses i punkt 5 på bekostnad av deras respektive förvaltning, institution eller företag.
  3.   Experter som har utsetts av de medlemsstater som innehar eller kommer att inneha ordförandeskapet ska alltid inbjudas att delta i stödgruppens möten.
  4.   Kommissionen ska stå för stödgruppens sekretariat.
  5.   Stödgruppen ska fastställa sina egna instruktioner som ska inbegripa i synnerhet förfaranden för






  — | alternativ ledning mellan kommissionen och ordförandeskapet, |
| --- | --- | --- |

5.

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 17a

Stödgruppen för det globala SIS II-programmet

1.   Utan att det påverkar ansvarsområdena och uppgifterna för kommissionen, den kommitté som avses i artikel 17, Frankrike respektive de medlemsstater som medverkar i SIS 1+ inrättas härmed en expertgrupp med namnet stödgruppen för det globala SIS II-programmet (nedan kallad stödgruppen). Denna stödgrupp ska utgöra ett rådgivande organ för bistånd till det centrala SIS II-projektet och underlätta samstämmighet mellan centrala och nationella SIS II-projekt. Stödgruppen ska inte ha någon beslutanderätt eller något mandat att företräda kommissionen eller medlemsstaterna.

2.   Stödgruppen ska bestå av högst tio ledamöter som ska hålla regelbundna sammanträden. Högst åtta experter och lika många ersättare ska utses av medlemsstaterna inom ramen för arbetet i rådet. Högst två experter och två ersättare som är tjänstemän vid kommissionen ska utses av generaldirektören för det berörda generaldirektoratet inom kommissionen.

Andra medlemsstaters experter och tjänstemän från kommissionen som direkt bidrar till utvecklingen av SIS II-projekt får närvara vid stödgruppens möten på sin förvaltnings respektive institutions bekostnad.

Stödgruppen får bjuda in andra experter till sina möten enligt de instruktioner som avses i punkt 5 på bekostnad av deras respektive förvaltning, institution eller företag.

3.   Experter som har utsetts av de medlemsstater som innehar eller kommer att inneha ordförandeskapet ska alltid inbjudas att delta i stödgruppens möten.

4.   Kommissionen ska stå för stödgruppens sekretariat.

5.   Stödgruppen ska fastställa sina egna instruktioner som ska inbegripa i synnerhet förfaranden för

—

alternativ ledning mellan kommissionen och ordförandeskapet,

| — | mötesplatser, |
| --- | --- |

—

mötesplatser,

| — | mötesförberedelser, |
| --- | --- |

—

mötesförberedelser,

| — | tillträde för andra experter, |
| --- | --- |

—

tillträde för andra experter,

| — | kommunikationsplan som säkerställer fullständig information till icke deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

—

kommunikationsplan som säkerställer fullständig information till icke deltagande medlemsstater.

Instruktionerna träder i kraft efter tillstyrkan från generaldirektören för behörigt generaldirektorat vid kommissionen och från medlemsstaterna församlade inom ramen för den kommitté som anges i artikel 17.

6.   Stödgruppen ska regelbundet lägga fram skriftliga rapporter om framstegen med projektet, inbegripet de råd som har givits och motiveringen för dessa till den kommitté som avses i artikel 17 eller, när så är lämpligt, till de berörda förberedande rådsorganen.

7.   Utan att det påverkar artikel 15.2 ska de administrativa kostnaderna och resekostnaderna i samband med stödgruppens verksamhet belasta unionens allmänna budget, i den utsträckning som de inte ersätts på annat sätt. Vad gäller resekostnader som uppstår i samband med stödgruppens verksamhet för de ledamöter i stödgruppen som utsetts av medlemsstaterna inom ramen för arbetet i rådet och de experter som inbjudits i enlighet med punkt 3 i denna artikel, ska ersättning utgå i enlighet med kommissionens bestämmelser om ersättning för personer utanför kommissionen som har kallats i egenskap av experter.”

| 6. | I artikel 19 ska den sista meningen ersättas med följande:
  ”Den upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006, och i alla händelser senast den 31 mars 2013, eller den 31 december 2013 i händelse av ett byte till ett alternativt tekniskt scenario enligt artikel 1.3.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 19 ska den sista meningen ersättas med följande:

”Den upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006, och i alla händelser senast den 31 mars 2013, eller den 31 december 2013 i händelse av ett byte till ett alternativt tekniskt scenario enligt artikel 1.3.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Utfärdad i Luxemburg den 3 juni 2010.

På rådets vägnar

A. PÉREZ RUBALCABA

Ordförande

---

(1)  EUT L 381, 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  EUT L 205, 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  EUT L 299, 8.11.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 299, 8.11.2008, s. 43.

4

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 131, 1.6.2000. s. 43.

6

(7)  EGT L 64, 7.3.2002. s. 20.

7

(8)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 1.

11

(12)  EUT L 83, 26.3.2008, s. 3.

12

---

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/23

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 542/2010

av den 3 juni 2010

om ändring av beslut 2008/839/RIF om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 74,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (1) och rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (2). |
| --- | --- |

(1)

Den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (1) och rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (2).

| (2) | De villkor, förfaranden och skyldigheter som är tillämpliga i samband med migreringen från SIS 1+ till SIS II anges i rådets förordning (EG) nr 1104/2008 av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (3) och rådets beslut 2008/839/RIF (4). Dessa instrument upphör emellertid att gälla senast den 30 juni 2010. |
| --- | --- |

(2)

De villkor, förfaranden och skyldigheter som är tillämpliga i samband med migreringen från SIS 1+ till SIS II anges i rådets förordning (EG) nr 1104/2008 av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (3) och rådets beslut 2008/839/RIF (4). Dessa instrument upphör emellertid att gälla senast den 30 juni 2010.

| (3) | Förberedelserna inför migreringen från SIS 1+ till SIS II kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts. |
| --- | --- |

(3)

Förberedelserna inför migreringen från SIS 1+ till SIS II kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts.

| (4) | Kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att ha ett nära samarbete under alla faser av utvecklingen och migreringen för att fullborda processen. I rådets slutsatser om SIS II av den 26–27 februari 2009 och den 4–5 juni 2009 inrättades ett informellt organ som består av medlemsstaternas experter och som utsetts till stödgrupp för det globala SIS II-programmet, för att förbättra samarbetet och tillhandahålla direkt stöd från medlemsstaterna till det centrala SIS II-projektet. Det positiva resultatet av gruppens arbete och behovet av att ytterligare förbättra samarbetet och insynen i projektet motiverar att gruppen formellt införlivas i förvaltningsstrukturen för SIS II. En expertgrupp, kallad stödgruppen för det globala SIS II-programmet, bör därför formellt inrättas som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen. För att säkerställa effektivitet och kostnadseffektivitet bör antalet experter vara begränsat. Denna expertgrupp bör därför inte påverka kommissionens och medlemsstaternas ansvarsområden. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att ha ett nära samarbete under alla faser av utvecklingen och migreringen för att fullborda processen. I rådets slutsatser om SIS II av den 26–27 februari 2009 och den 4–5 juni 2009 inrättades ett informellt organ som består av medlemsstaternas experter och som utsetts till stödgrupp för det globala SIS II-programmet, för att förbättra samarbetet och tillhandahålla direkt stöd från medlemsstaterna till det centrala SIS II-projektet. Det positiva resultatet av gruppens arbete och behovet av att ytterligare förbättra samarbetet och insynen i projektet motiverar att gruppen formellt införlivas i förvaltningsstrukturen för SIS II. En expertgrupp, kallad stödgruppen för det globala SIS II-programmet, bör därför formellt inrättas som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen. För att säkerställa effektivitet och kostnadseffektivitet bör antalet experter vara begränsat. Denna expertgrupp bör därför inte påverka kommissionens och medlemsstaternas ansvarsområden.

| (5) | Kommissionen bör förbli ansvarig för det centrala SIS II och dess kommunikationsinfrastruktur. Det centrala SIS II och dess kommunikationsinfrastruktur måste upprätthållas och, i lämpliga fall, vidareutvecklas. Ytterligare utveckling av det centrala SIS II bör alltid omfatta korrigering av fel. Kommissionen bör tillhandahålla samordning och stöd för den gemensamma verksamheten. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bör förbli ansvarig för det centrala SIS II och dess kommunikationsinfrastruktur. Det centrala SIS II och dess kommunikationsinfrastruktur måste upprätthållas och, i lämpliga fall, vidareutvecklas. Ytterligare utveckling av det centrala SIS II bör alltid omfatta korrigering av fel. Kommissionen bör tillhandahålla samordning och stöd för den gemensamma verksamheten.

| (6) | I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4–5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en beredskapsplan om proven visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot. |
| --- | --- |

(6)

I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4–5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en beredskapsplan om proven visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot.

| (7) | Beskrivningen av migreringens tekniska aspekter bör således anpassas så att det finns utrymme för en alternativ teknisk lösning, och i synnerhet SIS 1+ RE när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II. SIS 1+ RE är en möjlig teknisk lösning för att utveckla det centrala SIS II och uppnå de mål för SIS II som föreskrivs i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF. |
| --- | --- |

(7)

Beskrivningen av migreringens tekniska aspekter bör således anpassas så att det finns utrymme för en alternativ teknisk lösning, och i synnerhet SIS 1+ RE när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II. SIS 1+ RE är en möjlig teknisk lösning för att utveckla det centrala SIS II och uppnå de mål för SIS II som föreskrivs i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF.

| (8) | SIS 1+ RE kännetecknas av de enhetliga medlen för utvecklingen av SIS II och SIS 1+. Hänvisningarna i denna förordning till den tekniska strukturen för SIS II och till migreringsprocessen bör därför, i händelse av att ett alternativt tekniskt scenario används, ses som hänvisningar till SIS II på grundval av en annan teknisk lösning, och som i tillämpliga delar tillämpas på dessa lösningars specifika tekniska egenskaper, i enlighet med målet att utveckla det centrala SIS II. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE kännetecknas av de enhetliga medlen för utvecklingen av SIS II och SIS 1+. Hänvisningarna i denna förordning till den tekniska strukturen för SIS II och till migreringsprocessen bör därför, i händelse av att ett alternativt tekniskt scenario används, ses som hänvisningar till SIS II på grundval av en annan teknisk lösning, och som i tillämpliga delar tillämpas på dessa lösningars specifika tekniska egenskaper, i enlighet med målet att utveckla det centrala SIS II.

| (9) | Finansieringen av utvecklingen av det centrala SIS II på grundval av en alternativ teknisk lösning bör omfattas av unionens allmänna budget, samtidigt som principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras. I enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5) får kommissionen delegera budgetgenomförandeuppgifter till nationella offentliga organ. Enligt den politiska riktlinjen och med förbehåll för de villkor som föreskrivs i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 skulle kommissionen, i händelse av byte till den alternativa lösningen, uppmanas att delegera budgetgenomförandeuppgifter som gäller utvecklingen av SIS II på grundval av SIS 1+ RE till Frankrike. |
| --- | --- |

(9)

Finansieringen av utvecklingen av det centrala SIS II på grundval av en alternativ teknisk lösning bör omfattas av unionens allmänna budget, samtidigt som principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras. I enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5) får kommissionen delegera budgetgenomförandeuppgifter till nationella offentliga organ. Enligt den politiska riktlinjen och med förbehåll för de villkor som föreskrivs i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 skulle kommissionen, i händelse av byte till den alternativa lösningen, uppmanas att delegera budgetgenomförandeuppgifter som gäller utvecklingen av SIS II på grundval av SIS 1+ RE till Frankrike.

| (10) | I alla tekniska scenarier bör migreringen på central nivå resultera i tillgång till databasen SIS 1+ och de nya SIS II-funktionerna, inbegripet kompletterande datakategorier, i det centrala SIS II. |
| --- | --- |

(10)

I alla tekniska scenarier bör migreringen på central nivå resultera i tillgång till databasen SIS 1+ och de nya SIS II-funktionerna, inbegripet kompletterande datakategorier, i det centrala SIS II.

| (11) | Medlemsstaterna bör förbli ansvariga för sina egna nationella system (N.SIS II). Det är fortfarande nödvändigt att upprätthålla och, i lämpliga fall, vidareutveckla N.SIS II. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör förbli ansvariga för sina egna nationella system (N.SIS II). Det är fortfarande nödvändigt att upprätthålla och, i lämpliga fall, vidareutveckla N.SIS II.

| (12) | Frankrike bör förbli ansvarigt för den tekniska stödfunktionen (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Frankrike bör förbli ansvarigt för den tekniska stödfunktionen (C.SIS).

| (13) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att inrätta den provisoriska migreringsstrukturen och överföra data från SIS 1+ till SIS II, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att inrätta den provisoriska migreringsstrukturen och överföra data från SIS 1+ till SIS II, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (14) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning bygger på Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom en tid av sex månader efter det att rådet har fattat beslut om denna förordning besluta huruvida det ska genomföra förordningen i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning bygger på Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom en tid av sex månader efter det att rådet har fattat beslut om denna förordning besluta huruvida det ska genomföra förordningen i sin nationella lagstiftning.

| (15) | Förenade kungariket deltar i denna förordning i enlighet med artikel 5.1 i protokoll (nr 19) om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och artikel 8.2 i rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (6). |
| --- | --- |

(15)

Förenade kungariket deltar i denna förordning i enlighet med artikel 5.1 i protokoll (nr 19) om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och artikel 8.2 i rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (6).

| (16) | Irland deltar i denna förordning i enlighet med artikel 5.1 i protokoll (nr 19) om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och artikel 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (7). |
| --- | --- |

(16)

Irland deltar i denna förordning i enlighet med artikel 5.1 i protokoll (nr 19) om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och artikel 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (7).

| (17) | Denna förordning påverkar inte tillämpningsföreskrifterna för Förenade kungarikets och Irlands begränsade deltagande i Schengenregelverket enligt besluten 2000/365/EG respektive 2002/192/EG. |
| --- | --- |

(17)

Denna förordning påverkar inte tillämpningsföreskrifterna för Förenade kungarikets och Irlands begränsade deltagande i Schengenregelverket enligt besluten 2000/365/EG respektive 2002/192/EG.

| (18) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (8), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (9) av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (8), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (9) av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet.

| (19) | När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (10), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/149/RIF (11). |
| --- | --- |

(19)

När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (10), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/149/RIF (11).

| (20) | När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/262/RIF (12). |
| --- | --- |

(20)

När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/262/RIF (12).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2008/839/RIF ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande punkt läggas till:
  ”3.   Utvecklingen av SIS II kan uppnås genom att man genomför ett alternativt tekniskt scenario med egna specifika tekniska egenskaper.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande punkt läggas till:

”3.   Utvecklingen av SIS II kan uppnås genom att man genomför ett alternativt tekniskt scenario med egna specifika tekniska egenskaper.”

| 2. | I artikel 4 ska den inledande meningen ersättas med följande:
  ”För migreringen från SIS 1+ till SIS II ska följande komponenter göras tillgängliga i den utsträckning som krävs:” |
| --- | --- |

2.

I artikel 4 ska den inledande meningen ersättas med följande:

”För migreringen från SIS 1+ till SIS II ska följande komponenter göras tillgängliga i den utsträckning som krävs:”

| 3. | Artikel 10.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Konverteraren ska konvertera data i två riktningar mellan C.SIS och centrala SIS II samt synkronisera C.SIS och centrala SIS II i den utsträckning som krävs.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 10.3 ska ersättas med följande:

”3.   Konverteraren ska konvertera data i två riktningar mellan C.SIS och centrala SIS II samt synkronisera C.SIS och centrala SIS II i den utsträckning som krävs.”

| 4. | Artikel 11.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   De medlemsstater som deltar i SIS 1+ ska med stöd från Frankrike och kommissionen migrera från N.SIS till N.SIS II med hjälp av den provisoriska migreringsstrukturen.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 11.2 ska ersättas med följande:

”2.   De medlemsstater som deltar i SIS 1+ ska med stöd från Frankrike och kommissionen migrera från N.SIS till N.SIS II med hjälp av den provisoriska migreringsstrukturen.”

| 5. | Följande artikel ska läggas till:
  ”Artikel 17a
  Stödgruppen för det globala SIS II-programmet
  1.   Utan att det påverkar ansvarsområdena och uppgifterna för kommissionen, den kommitté som avses i artikel 17, Frankrike respektive de medlemsstater som medverkar i SIS 1+ inrättas härmed en expertgrupp med namnet stödgruppen för det globala SIS II-programmet (nedan kallad stödgruppen). Denna stödgrupp ska utgöra ett rådgivande organ för bistånd till det centrala SIS II-projektet och underlätta samstämmighet mellan centrala och nationella SIS II-projekt. Stödgruppen ska inte ha någon beslutanderätt eller något mandat att företräda kommissionen eller medlemsstaterna.
  2.   Stödgruppen ska bestå av högst tio ledamöter som ska hålla regelbundna sammanträden. Högst åtta experter och lika många ersättare ska utses av medlemsstaterna inom ramen för arbetet i rådet. Högst två experter och två ersättare som är tjänstemän vid kommissionen ska utses av generaldirektören för det berörda generaldirektoratet inom kommissionen.
  Andra medlemsstaters experter och tjänstemän från kommissionen som direkt bidrar till utvecklingen av SIS II-projekt får närvara vid stödgruppens möten på sin förvaltnings respektive institutions bekostnad.
  Stödgruppen får bjuda in andra experter till sina möten enligt de instruktioner som avses i punkt 5 på bekostnad av deras respektive förvaltning, institution eller företag.
  3.   Experter som har utsetts av de medlemsstater som innehar eller kommer att inneha ordförandeskapet ska alltid inbjudas att delta i stödgruppens möten.
  4.   Kommissionen ska stå för stödgruppens sekretariat.
  5.   Stödgruppen ska fastställa sina egna instruktioner som ska inbegripa i synnerhet förfaranden för






  — | alternativ ledning mellan kommissionen och ordförandeskapet, |
| --- | --- | --- |

5.

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 17a

Stödgruppen för det globala SIS II-programmet

1.   Utan att det påverkar ansvarsområdena och uppgifterna för kommissionen, den kommitté som avses i artikel 17, Frankrike respektive de medlemsstater som medverkar i SIS 1+ inrättas härmed en expertgrupp med namnet stödgruppen för det globala SIS II-programmet (nedan kallad stödgruppen). Denna stödgrupp ska utgöra ett rådgivande organ för bistånd till det centrala SIS II-projektet och underlätta samstämmighet mellan centrala och nationella SIS II-projekt. Stödgruppen ska inte ha någon beslutanderätt eller något mandat att företräda kommissionen eller medlemsstaterna.

2.   Stödgruppen ska bestå av högst tio ledamöter som ska hålla regelbundna sammanträden. Högst åtta experter och lika många ersättare ska utses av medlemsstaterna inom ramen för arbetet i rådet. Högst två experter och två ersättare som är tjänstemän vid kommissionen ska utses av generaldirektören för det berörda generaldirektoratet inom kommissionen.

Andra medlemsstaters experter och tjänstemän från kommissionen som direkt bidrar till utvecklingen av SIS II-projekt får närvara vid stödgruppens möten på sin förvaltnings respektive institutions bekostnad.

Stödgruppen får bjuda in andra experter till sina möten enligt de instruktioner som avses i punkt 5 på bekostnad av deras respektive förvaltning, institution eller företag.

3.   Experter som har utsetts av de medlemsstater som innehar eller kommer att inneha ordförandeskapet ska alltid inbjudas att delta i stödgruppens möten.

4.   Kommissionen ska stå för stödgruppens sekretariat.

5.   Stödgruppen ska fastställa sina egna instruktioner som ska inbegripa i synnerhet förfaranden för

—

alternativ ledning mellan kommissionen och ordförandeskapet,

| — | mötesplatser, |
| --- | --- |

—

mötesplatser,

| — | mötesförberedelser, |
| --- | --- |

—

mötesförberedelser,

| — | tillträde för andra experter, |
| --- | --- |

—

tillträde för andra experter,

| — | kommunikationsplan som säkerställer fullständig information till icke deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

—

kommunikationsplan som säkerställer fullständig information till icke deltagande medlemsstater.

Instruktionerna träder i kraft efter tillstyrkan från generaldirektören för behörigt generaldirektorat vid kommissionen och från medlemsstaterna församlade inom ramen för den kommitté som anges i artikel 17.

6.   Stödgruppen ska regelbundet lägga fram skriftliga rapporter om framstegen med projektet, inbegripet de råd som har givits och motiveringen för dessa till den kommitté som avses i artikel 17 eller, när så är lämpligt, till de berörda förberedande rådsorganen.

7.   Utan att det påverkar artikel 15.2 ska de administrativa kostnaderna och resekostnaderna i samband med stödgruppens verksamhet belasta unionens allmänna budget, i den utsträckning som de inte ersätts på annat sätt. Vad gäller resekostnader som uppstår i samband med stödgruppens verksamhet för de ledamöter i stödgruppen som utsetts av medlemsstaterna inom ramen för arbetet i rådet och de experter som inbjudits i enlighet med punkt 3 i denna artikel, ska ersättning utgå i enlighet med kommissionens bestämmelser om ersättning för personer utanför kommissionen som har kallats i egenskap av experter.”

| 6. | I artikel 19 ska den sista meningen ersättas med följande:
  ”Det upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533/RIF, och i alla händelser senast den 31 mars 2013, eller den 31 december 2013 i händelse av ett byte till ett alternativt tekniskt scenario enligt artikel 1.3.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 19 ska den sista meningen ersättas med följande:

”Det upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533/RIF, och i alla händelser senast den 31 mars 2013, eller den 31 december 2013 i händelse av ett byte till ett alternativt tekniskt scenario enligt artikel 1.3.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Utfärdad i Luxemburg den 3 juni 2010.

På rådets vägnar

A. PÉREZ RUBALCABA

Ordförande

---

(1)  EUT L 381, 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  EUT L 205, 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  EUT L 299, 8.11.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 299, 8.11.2008, s. 43.

4

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

6

(7)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

7

(8)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 50.

11

(12)  EUT L 83, 26.3.2008, s. 5.

12

---

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 543/2010

av den 21 juni 2010

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Aceite Campo de Montiel [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 i samma förordning har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Aceite Campo de Montiel” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 i samma förordning har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Aceite Campo de Montiel” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 juni 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 162, 15.7.2009, s. 17.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.5   Oljor och fetter (smör, margarin, olja etc.)

SPANIEN

Aceite Campo de Montiel (SUB)

---

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 544/2010

av den 21 juni 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 juni 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 juni 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 52,3 |
| TR | 57,0 |
| ZZ | 71,5 |
| 0707 00 05 | MK | 33,9 |
| TR | 117,2 |
| ZZ | 75,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 77,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 93,3 |
| 0808 10 80 | AR | 105,0 |
| BR | 78,0 |
| CA | 118,8 |
| CL | 89,4 |
| CN | 47,0 |
| NZ | 125,0 |
| US | 161,5 |
| UY | 119,2 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0809 10 00 | TR | 260,6 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 328,8 |
| 0809 20 95 | SY | 197,3 |
| TR | 320,7 |
| US | 701,2 |
| ZZ | 406,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 219,5 |
| IL | 235,4 |
| US | 373,6 |
| ZZ | 253,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

52,3

TR

57,0

ZZ

71,5

0707 00 05

MK

33,9

TR

117,2

ZZ

75,6

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

77,7

BR

112,1

TR

97,3

US

83,2

ZA

96,4

ZZ

93,3

0808 10 80

AR

105,0

BR

78,0

CA

118,8

CL

89,4

CN

47,0

NZ

125,0

US

161,5

UY

119,2

ZA

95,6

ZZ

104,4

0809 10 00

TR

260,6

US

396,9

ZZ

328,8

0809 20 95

SY

197,3

TR

320,7

US

701,2

ZZ

406,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

219,5

IL

235,4

US

373,6

ZZ

253,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 545/2010

av den 21 juni 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 504/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 504/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 juni 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 juni 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUT L 147, 12.6.2010, s. 3.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 22 juni 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,65 | 3,01 |
| 1701 12 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,65 | 2,71 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

39,65

0,00

1701 11 90 (1)

39,65

3,01

1701 12 10 (1)

39,65

0,00

1701 12 90 (1)

39,65

2,71

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/33

---

BESLUT BiH/16/2010 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 15 juni 2010

om utnämning av chefen för EU:s ledningsenhet i Neapel med ansvar för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina

(2010/344/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2004/570/Gusp av den 12 juli 2004 om Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Genom skriftväxling mellan generalsekreteraren/den höge representanten och Natos generalsekreterare den 28 september 2004 respektive den 8 oktober 2004 har Nordatlantiska rådet samtyckt till att ställa stabschefen för den operativa insatsledningens huvudkvarter i Neapel till förfogande som chef för EU:s ledningsenhet i Neapel. |
| --- | --- |

(1)

Genom skriftväxling mellan generalsekreteraren/den höge representanten och Natos generalsekreterare den 28 september 2004 respektive den 8 oktober 2004 har Nordatlantiska rådet samtyckt till att ställa stabschefen för den operativa insatsledningens huvudkvarter i Neapel till förfogande som chef för EU:s ledningsenhet i Neapel.

| (2) | EU:s operationschef har rekommenderat att generallöjtnant Leandro DE VICENTI, stabschef för den operativa insatsledningens huvudkvarter i Neapel,, utnämns till ny chef för EU:s ledningsenhet i Neapel med ansvar för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(2)

EU:s operationschef har rekommenderat att generallöjtnant Leandro DE VICENTI, stabschef för den operativa insatsledningens huvudkvarter i Neapel,, utnämns till ny chef för EU:s ledningsenhet i Neapel med ansvar för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina.

| (3) | EU:s militära kommitté har ställt sig bakom rekommendationen. |
| --- | --- |

(3)

EU:s militära kommitté har ställt sig bakom rekommendationen.

| (4) | Enligt artikel 6 i gemensam åtgärd 2004/570/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att utöva den politiska och den strategiska ledningen av EU:s militära operation. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 6 i gemensam åtgärd 2004/570/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att utöva den politiska och den strategiska ledningen av EU:s militära operation.

| (5) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

| (6) | Europeiska rådet i Köpenhamn antog den 12 och 13 december 2002 ett uttalande enligt vilket ”Berlin plus”-arrangemangen och deras genomförande ska gälla endast för de EU-medlemsstater som även är antingen Natomedlemmar eller parter i ”Partnerskap för fred” och som därför har ingått bilaterala säkerhetsavtal med Nato. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska rådet i Köpenhamn antog den 12 och 13 december 2002 ett uttalande enligt vilket ”Berlin plus”-arrangemangen och deras genomförande ska gälla endast för de EU-medlemsstater som även är antingen Natomedlemmar eller parter i ”Partnerskap för fred” och som därför har ingått bilaterala säkerhetsavtal med Nato.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Generallöjtnant Leandro DE VICENTI utnämns härmed till chef för EU:s ledningsenhet i Neapel med ansvar för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 15 juni 2010.

Utfärdad i Bryssel den 15 juni 2010.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

Ordförande

---

(1)  EUT L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

---

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/34

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 juni 2010

om ändring av beslut 2007/589/EG när det gäller införlivandet av riktlinjer för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp från avskiljning, transport och geologisk lagring av koldioxid

[delgivet med nr K(2010) 3310]

(Text av betydelse för EES)

(2010/345/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (1), särskilt artiklarna 14.1 och 24.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom direktiv 2003/87/EG införs ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (nedan kallat gemenskapens system). Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/29/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 2003/87/EG för att förbättra och utöka gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (2) ändras direktiv 2003/87/EG så att avskiljning, transport och geologisk lagring av koldioxid (nedan kallat CO2
  ) införlivas i gemenskapens system från och med 2013. |
| --- | --- |

(1)

Genom direktiv 2003/87/EG införs ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (nedan kallat gemenskapens system). Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/29/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 2003/87/EG för att förbättra och utöka gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (2) ändras direktiv 2003/87/EG så att avskiljning, transport och geologisk lagring av koldioxid (nedan kallat CO2
  ) införlivas i gemenskapens system från och med 2013.

| (2) | Enligt artikel 14.1 i direktiv 2003/87/EG ska kommissionen anta riktlinjer för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp från de verksamheter som omfattas av gemenskapens system. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 14.1 i direktiv 2003/87/EG ska kommissionen anta riktlinjer för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp från de verksamheter som omfattas av gemenskapens system.

| (3) | Före 2013 kan avskiljning, transport och geologisk lagring av CO2 införlivas unilateralt i gemenskapens system av medlemsstaterna enligt artikel 24.1 i direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

(3)

Före 2013 kan avskiljning, transport och geologisk lagring av CO2 införlivas unilateralt i gemenskapens system av medlemsstaterna enligt artikel 24.1 i direktiv 2003/87/EG.

| (4) | Artikel 24.3 i direktiv 2003/87/EG utgör den rättsliga grunden för kommissionen att anta riktlinjer för verksamheter som ännu inte omfattas av bilaga I till direktivet. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 24.3 i direktiv 2003/87/EG utgör den rättsliga grunden för kommissionen att anta riktlinjer för verksamheter som ännu inte omfattas av bilaga I till direktivet.

| (5) | Kommissionen ska anta riktlinjer för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp som följer av avskiljning, transport och geologisk lagring av CO2 i syfte att införliva dessa verksamheter i gemenskapens system från och med 2013 och för eventuellt unilateralt införlivande i systemet före 2013. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen ska anta riktlinjer för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp som följer av avskiljning, transport och geologisk lagring av CO2 i syfte att införliva dessa verksamheter i gemenskapens system från och med 2013 och för eventuellt unilateralt införlivande i systemet före 2013.

| (6) | Kommissionens beslut 2007/589/EG (3) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslut 2007/589/EG (3) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté för klimatförändringar som avses i artikel 23 i direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté för klimatförändringar som avses i artikel 23 i direktiv 2003/87/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2007/589/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  Riktlinjerna för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp från de verksamheter som anges i bilaga I till direktiv 2003/87/EG och från de verksamheter som införlivas enligt artikel 24.1 i direktivet fastställs i bilagorna I–XIV och XVI–XVIII till det här beslutet. Riktlinjerna för övervakning och rapportering av tonkilometerdata från luftfartsverksamhet för tillämpning enligt artikel 3e eller 3f i direktiv 2003/87/EG finns i bilaga XV.
  Dessa riktlinjer grundas på de principer som anges i bilaga IV till det direktivet.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Riktlinjerna för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp från de verksamheter som anges i bilaga I till direktiv 2003/87/EG och från de verksamheter som införlivas enligt artikel 24.1 i direktivet fastställs i bilagorna I–XIV och XVI–XVIII till det här beslutet. Riktlinjerna för övervakning och rapportering av tonkilometerdata från luftfartsverksamhet för tillämpning enligt artikel 3e eller 3f i direktiv 2003/87/EG finns i bilaga XV.

Dessa riktlinjer grundas på de principer som anges i bilaga IV till det direktivet.”

| 2. | Bilageförteckningen ska ändras på följande sätt:






  a) | Posten för bilaga XII ska ersättas med följande:






  ”Bilaga XII | Riktlinjer för fastställande av utsläpp eller överförd mängd växthusgaser med hjälp av mätdon för kontinuerlig mätning” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilageförteckningen ska ändras på följande sätt:

a)

Posten för bilaga XII ska ersättas med följande:

”Bilaga XII

Riktlinjer för fastställande av utsläpp eller överförd mängd växthusgaser med hjälp av mätdon för kontinuerlig mätning”

| b) | Följande rubriker på de nya bilagorna XVI, XVII och XVIII ska läggas till:






  ”Bilaga XVI | Verksamhetsspecifika riktlinjer för fastställande av utsläpp av växthusgaser vid avskiljning av CO2 för transport och geologisk lagring på en tillåten lagringsplats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG (4) |
| --- | --- | --- |

b)

Följande rubriker på de nya bilagorna XVI, XVII och XVIII ska läggas till:

”Bilaga XVI

Verksamhetsspecifika riktlinjer för fastställande av utsläpp av växthusgaser vid avskiljning av CO2 för transport och geologisk lagring på en tillåten lagringsplats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG (4)

| Bilaga XVII | Verksamhetsspecifika riktlinjer för fastställande av utsläpp av växthusgaser vid transport av CO2 via rörledning till ett tillåtet lagringsställe för geologisk lagring enligt direktiv 2009/31/EG |
| --- | --- |

Bilaga XVII

Verksamhetsspecifika riktlinjer för fastställande av utsläpp av växthusgaser vid transport av CO2 via rörledning till ett tillåtet lagringsställe för geologisk lagring enligt direktiv 2009/31/EG

| Bilaga XVIII | Verksamhetsspecifika riktlinjer för geologisk lagring av CO2 på ett tillåtet lagringsställe enligt direktiv 2009/31/EG |
| --- | --- |

Bilaga XVIII

Verksamhetsspecifika riktlinjer för geologisk lagring av CO2 på ett tillåtet lagringsställe enligt direktiv 2009/31/EG

| 3. | Bilaga I ska ändras i enlighet med del A i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

3.

Bilaga I ska ändras i enlighet med del A i bilagan till detta beslut.

| 4. | Bilaga XII ska ersättas med den text som anges i del B i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

4.

Bilaga XII ska ersättas med den text som anges i del B i bilagan till detta beslut.

| 5. | Bilaga XVI ska läggas till enligt del C i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

5.

Bilaga XVI ska läggas till enligt del C i bilagan till detta beslut.

| 6. | Bilaga XVII ska läggas till enligt del D i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

6.

Bilaga XVII ska läggas till enligt del D i bilagan till detta beslut.

| 7. | Bilaga XVIII ska läggas till enligt del E i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

7.

Bilaga XVIII ska läggas till enligt del E i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 juni 2010.

På kommissionens vägnar

Connie HEDEGAARD

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 63.

2

(3)  EUT L 229, 31.8.2007, s. 1.

3

(4)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114.”

4

---

BILAGA

| A. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  1. | I avsnitt 1 ska ”bilagorna II–XI och XIII–XV” ersättas med ”bilagorna II–XI och XIII–XVIII”. |
| --- | --- | --- |

A.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

1.

I avsnitt 1 ska ”bilagorna II–XI och XIII–XV” ersättas med ”bilagorna II–XI och XIII–XVIII”.

| 2. | Avsnitt 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I den inledande delen ska ”bilagorna II–XV” ersättas med ”bilagorna II–XVIII”. |
| --- | --- | --- |

2.

Avsnitt 2 ska ändras på följande sätt:

a)

I den inledande delen ska ”bilagorna II–XV” ersättas med ”bilagorna II–XVIII”.

| b) | I punkt 3 ska följande punkt j läggas till:






  ”j) | mätpunkt: den utsläppskälla för vilken system för kontinuerlig mätning av utsläpp (Cems) används för utsläppsmätning eller det tvärsnitt av ett rörledningssystem för vilket CO2-flödet fastställs med mätdon för kontinuerlig mätning.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 3 ska följande punkt j läggas till:

”j)

mätpunkt: den utsläppskälla för vilken system för kontinuerlig mätning av utsläpp (Cems) används för utsläppsmätning eller det tvärsnitt av ett rörledningssystem för vilket CO2-flödet fastställs med mätdon för kontinuerlig mätning.”

| c) | Följande punkt 7 ska läggas till:






  ”7. | Följande definitioner gäller för utsläpp av växthusgaser vid avskiljning, transport och geologisk lagring:






  a) | geologisk lagring av CO2
  : geologisk lagring av CO2 i den mening som avses i artikel 3.1 i direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Följande punkt 7 ska läggas till:

”7.

Följande definitioner gäller för utsläpp av växthusgaser vid avskiljning, transport och geologisk lagring:

a)

geologisk lagring av CO2
  : geologisk lagring av CO2 i den mening som avses i artikel 3.1 i direktiv 2009/31/EG.

| b) | lagringsplats: lagringsplats i den mening som avses i artikel 3.3 i direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- |

b)

lagringsplats: lagringsplats i den mening som avses i artikel 3.3 i direktiv 2009/31/EG.

| c) | lagringskomplex: lagringskomplex i den mening som avses i artikel 3.6 i direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- |

c)

lagringskomplex: lagringskomplex i den mening som avses i artikel 3.6 i direktiv 2009/31/EG.

| d) | CO2-transport: transport av CO2 via rörledning för geologisk lagring på en tillåten lagringsplats enligt direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- |

d)

CO2-transport: transport av CO2 via rörledning för geologisk lagring på en tillåten lagringsplats enligt direktiv 2009/31/EG.

| e) | transportnätverk: transportnätverk i den mening som avses i artikel 3.22 i direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- |

e)

transportnätverk: transportnätverk i den mening som avses i artikel 3.22 i direktiv 2009/31/EG.

| f) | avskiljning av CO2
  : avskiljning från gasströmmar av sådan CO2 som annars skulle ha släppts ut för vidare transport och geologisk lagring på en tillåten lagringsplats enligt direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- |

f)

avskiljning av CO2
  : avskiljning från gasströmmar av sådan CO2 som annars skulle ha släppts ut för vidare transport och geologisk lagring på en tillåten lagringsplats enligt direktiv 2009/31/EG.

| g) | avskiljningsanläggning: en anläggning där avskiljning av CO2 utförs. |
| --- | --- |

g)

avskiljningsanläggning: en anläggning där avskiljning av CO2 utförs.

| h) | CO2-läckage: oregelbundna eller oavsiktliga utsläpp från källor som inte är lokaliserade eller som är alltför olikartade eller små för att övervakas individuellt, t.ex. utsläpp från i övrigt täta förseglingar, ventiler, mellanliggande kompressorstationer och mellanliggande lagringsanläggningar. |
| --- | --- |

h)

CO2-läckage: oregelbundna eller oavsiktliga utsläpp från källor som inte är lokaliserade eller som är alltför olikartade eller små för att övervakas individuellt, t.ex. utsläpp från i övrigt täta förseglingar, ventiler, mellanliggande kompressorstationer och mellanliggande lagringsanläggningar.

| i) | ventilationsutsläpp: avsiktliga utsläpp från anläggningen via en definierad utsläppspunkt. |
| --- | --- |

i)

ventilationsutsläpp: avsiktliga utsläpp från anläggningen via en definierad utsläppspunkt.

| j) | öppet vatten: öppet vatten i den mening som avses i 3.2 i direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- |

j)

öppet vatten: öppet vatten i den mening som avses i 3.2 i direktiv 2009/31/EG.

| k) | förbättrad utvinning av kolväten: utvinning av kolväten utöver de kolväten som extraheras genom vatteninjektion eller andra metoder. |
| --- | --- |

k)

förbättrad utvinning av kolväten: utvinning av kolväten utöver de kolväten som extraheras genom vatteninjektion eller andra metoder.

| l) | läckage: läckage i samband med geologisk lagring innebär ’läckage’ i den mening som avses i artikel 3.5 i direktiv 2009/31/EG.” |
| --- | --- |

l)

läckage: läckage i samband med geologisk lagring innebär ’läckage’ i den mening som avses i artikel 3.5 i direktiv 2009/31/EG.”

| 3. | Avsnitt 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnitt 4.1 ska följande nya stycke läggas till efter andra stycket:
  ”Då läckage från ett lagringskomplex enligt direktiv 2009/31/EG identifieras och leder till utsläpp eller avgivning av CO2 till öppet vatten ska läckagen inkluderas som utsläppskällor för respektive anläggning och övervakas enligt bestämmelserna i bilaga XVIII. Läckaget kan med den behöriga myndighetens godkännande uteslutas som utsläppskälla då avhjälpande åtgärder enligt artikel 16 i direktiv 2009/31/EG har vidtagits och utsläpp eller avgivning till öppet vatten från läckaget inte längre kan detekteras.” |
| --- | --- | --- |

3.

Avsnitt 4 ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnitt 4.1 ska följande nya stycke läggas till efter andra stycket:

”Då läckage från ett lagringskomplex enligt direktiv 2009/31/EG identifieras och leder till utsläpp eller avgivning av CO2 till öppet vatten ska läckagen inkluderas som utsläppskällor för respektive anläggning och övervakas enligt bestämmelserna i bilaga XVIII. Läckaget kan med den behöriga myndighetens godkännande uteslutas som utsläppskälla då avhjälpande åtgärder enligt artikel 16 i direktiv 2009/31/EG har vidtagits och utsläpp eller avgivning till öppet vatten från läckaget inte längre kan detekteras.”

| b) | I avsnitt 4.3 ska följande stycken läggas till efter fjärde stycket:






  ”o) | Om tillämpligt, platsen för utrustning för temperatur- och tryckmätning i ett transportnätverk. |
| --- | --- | --- |

b)

I avsnitt 4.3 ska följande stycken läggas till efter fjärde stycket:

”o)

Om tillämpligt, platsen för utrustning för temperatur- och tryckmätning i ett transportnätverk.

| p) | Om tillämpligt, förfaranden för att förhindra, detektera och kvantifiera läckagehändelser i transportnätverk. |
| --- | --- |

p)

Om tillämpligt, förfaranden för att förhindra, detektera och kvantifiera läckagehändelser i transportnätverk.

| q) | För transportnätverk, förfaranden som effektivt säkerställer att CO2 överförs endast till anläggningar som har ett giltigt tillstånd för utsläpp av växthusgaser eller där all avgiven CO2 övervakas effektivt och bokförs enligt avsnitt 5.7 i den här bilagan. |
| --- | --- |

q)

För transportnätverk, förfaranden som effektivt säkerställer att CO2 överförs endast till anläggningar som har ett giltigt tillstånd för utsläpp av växthusgaser eller där all avgiven CO2 övervakas effektivt och bokförs enligt avsnitt 5.7 i den här bilagan.

| r) | Där CO2 överförs enligt avsnitt 5.7 i den här bilagan, identifiering av mottagande och överförande anläggningar. För anläggningar som har tillstånd för utsläpp av växthusgaser är detta anläggningens ID enligt definitionen i förordningen enligt artikel 19 i direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

r)

Där CO2 överförs enligt avsnitt 5.7 i den här bilagan, identifiering av mottagande och överförande anläggningar. För anläggningar som har tillstånd för utsläpp av växthusgaser är detta anläggningens ID enligt definitionen i förordningen enligt artikel 19 i direktiv 2003/87/EG.

| s) | Om tillämpligt, en beskrivning av mätdon för kontinuerlig mätning som används vid överföringspunkten för CO2 mellan anläggningar som överför CO2 enligt avsnitt 5.7 i den här bilagan. |
| --- | --- |

s)

Om tillämpligt, en beskrivning av mätdon för kontinuerlig mätning som används vid överföringspunkten för CO2 mellan anläggningar som överför CO2 enligt avsnitt 5.7 i den här bilagan.

| t) | Om tillämpligt, tillvägagångssätt för att kvantifiera utsläpp eller avgivning av CO2 till öppet vatten från potentiella läckage samt de tillämpade och eventuellt anpassade kvantifieringsmetoder för faktiska utsläpp av CO2 till öppet vatten från läckage som anges i bilaga XVIII.” |
| --- | --- |

t)

Om tillämpligt, tillvägagångssätt för att kvantifiera utsläpp eller avgivning av CO2 till öppet vatten från potentiella läckage samt de tillämpade och eventuellt anpassade kvantifieringsmetoder för faktiska utsläpp av CO2 till öppet vatten från läckage som anges i bilaga XVIII.”

| c) | I avsnitt 4.3 ska sjätte stycket ersättas med följande:
  ”Betydande ändringar av övervakningsmetoden som ett led i övervakningsplanen ska godkännas av den behöriga myndigheten om det rör sig om






  — | en ändring av kategoriseringen av anläggningarna enligt tabell 1, |
| --- | --- | --- |

c)

I avsnitt 4.3 ska sjätte stycket ersättas med följande:

”Betydande ändringar av övervakningsmetoden som ett led i övervakningsplanen ska godkännas av den behöriga myndigheten om det rör sig om

—

en ändring av kategoriseringen av anläggningarna enligt tabell 1,

| — | ett byte mellan beräkningsbaserad metod och mätningsbaserad metod för fastställandet av utsläpp, |
| --- | --- |

—

ett byte mellan beräkningsbaserad metod och mätningsbaserad metod för fastställandet av utsläpp,

| — | en ökad osäkerhet för aktivitetsdata eller andra parametrar (om tillämpligt) som innebär en annan nivå, |
| --- | --- |

—

en ökad osäkerhet för aktivitetsdata eller andra parametrar (om tillämpligt) som innebär en annan nivå,

| — | användning eller anpassning av en kvantifieringsmetod för utsläpp på grund av läckage på lagringsplatser.” |
| --- | --- |

—

användning eller anpassning av en kvantifieringsmetod för utsläpp på grund av läckage på lagringsplatser.”

| 4. | Avsnitt 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Under rubriken ”Processutsläpp” i avsnitt 5.1 ska ”bilagorna II–XI” i sista stycket ersättas med ”bilagorna II–XI och XVI, XVII och XVIII” i hela stycket. |
| --- | --- | --- |

4.

Avsnitt 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Under rubriken ”Processutsläpp” i avsnitt 5.1 ska ”bilagorna II–XI” i sista stycket ersättas med ”bilagorna II–XI och XVI, XVII och XVIII” i hela stycket.

| b) | I första meningen i avsnitt 5.2 ska ”bilagorna II–XI och XIV och XV” ersättas med ”bilagorna II–XI och XIV–XVIII”. |
| --- | --- |

b)

I första meningen i avsnitt 5.2 ska ”bilagorna II–XI och XIV och XV” ersättas med ”bilagorna II–XI och XIV–XVIII”.

| 5. | Artikel 5.7 ska ersättas med följande:
  ”5.7   ÖVERFÖRD CO2

  Om det godkänns av den behöriga myndigheten får verksamhetsutövaren från den beräknade utsläppsnivån för anläggningen dra ifrån eventuell CO2 som inte släpps ut från anläggningen utan överförs från anläggningen






  — | som rent ämne, eller direkt används och binds i produkter eller som insatsvara, eller |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 5.7 ska ersättas med följande:

”5.7   ÖVERFÖRD CO2

Om det godkänns av den behöriga myndigheten får verksamhetsutövaren från den beräknade utsläppsnivån för anläggningen dra ifrån eventuell CO2 som inte släpps ut från anläggningen utan överförs från anläggningen

—

som rent ämne, eller direkt används och binds i produkter eller som insatsvara, eller

| — | till en annan anläggning som har tillstånd för utsläpp av växthusgas, om inga andra krav som anges i bilaga XVII eller XVIII gäller, |
| --- | --- |

—

till en annan anläggning som har tillstånd för utsläpp av växthusgas, om inga andra krav som anges i bilaga XVII eller XVIII gäller,

under förutsättning att den berörda medlemsstaten rapporterar en motsvarande minskning för verksamheten och anläggningen i sin nationella inventeringsrapport till sekretariatet för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar. Den motsvarande mängden CO2 ska rapporteras för varje anläggning till vilken CO2 har överförts eller som har mottagit CO2 som en memorandumpost i den årliga utsläppsrapporten från såväl den överförande som den mottagande anläggningen.

Vid överföring till en annan anläggning måste den mottagande anläggningen lägga till den mottagna mängden CO2 i sin beräknade utsläppsnivå, om inga andra krav enligt bilaga XVII eller XVIII gäller.

Medlemsstaterna ska anmäla varje överförande och mottagande anläggning till kommissionen i enlighet med artikel 21 i direktiv 2003/87/EG. Vid överföring till en anläggning som faller under det direktivet ska den överförande anläggningen identifiera den mottagande anläggningen i sin årliga utsläppsrapport genom att ange den mottagande anläggningens ID enligt definitionen i förordningen enligt artikel 19 i det direktivet. Den mottagande anläggningen ska identifiera den överförande anläggningen på samma sätt.

Möjliga fall av ’överförd koldioxid’ från en anläggning är bland annat

| — | ren koldioxid som används för kolsyrning av drycker, |
| --- | --- |

—

ren koldioxid som används för kolsyrning av drycker,

| — | ren koldioxid som används för torris för kylning, |
| --- | --- |

—

ren koldioxid som används för torris för kylning,

| — | ren koldioxid som används som brandsläckningsmedel, kylmedel eller laboratoriegas, |
| --- | --- |

—

ren koldioxid som används som brandsläckningsmedel, kylmedel eller laboratoriegas,

| — | ren koldioxid som används för bekämpning av skadedjursangrepp på spannmål, |
| --- | --- |

—

ren koldioxid som används för bekämpning av skadedjursangrepp på spannmål,

| — | ren koldioxid som används som lösningsmedel i livsmedelsindustri eller kemisk industri, |
| --- | --- |

—

ren koldioxid som används som lösningsmedel i livsmedelsindustri eller kemisk industri,

| — | koldioxid som används och binds i produkter eller insatsvaror i kemisk industri och massaindustri (t.ex. för urea eller karbonater), |
| --- | --- |

—

koldioxid som används och binds i produkter eller insatsvaror i kemisk industri och massaindustri (t.ex. för urea eller karbonater),

| — | karbonater som binds i spraytorkade absorberingsprodukter (SDAP) från halvtorr rökgasskrubber, |
| --- | --- |

—

karbonater som binds i spraytorkade absorberingsprodukter (SDAP) från halvtorr rökgasskrubber,

| — | CO2 som överförs till avskiljningsanläggningar, |
| --- | --- |

—

CO2 som överförs till avskiljningsanläggningar,

| — | CO2 från avskiljningsanläggningar som överförs till transportnätverk, |
| --- | --- |

—

CO2 från avskiljningsanläggningar som överförs till transportnätverk,

| — | CO2 från transportnätverk som överförs till lagringsplatser. |
| --- | --- |

—

CO2 från transportnätverk som överförs till lagringsplatser.

Om inga andra krav i de verksamhetsspecifika bilagorna gäller ska mängden årligen överförd CO2 eller karbonat fastställas med en maximal osäkerhet på högst 1,5 %, antingen direkt genom användning av volym- eller massflödesmätare, vägning eller indirekt från respektive produkts massa (t.ex. urea eller karbonater) i tillämpliga fall och när så är lämpligt.

Om mängden överförd CO2 mäts både på den överförande och på den mottagande anläggningen ska mängden överförd CO2 vara identisk med den mottagna mängden. Om skillnaden mellan uppmätta värden ligger i ett intervall som innebär att den kan förklaras med mätdonens osäkerhet ska det aritmetiska medelvärdet av de två uppmätta värdena användas i både den överförande och den mottagande anläggningens utsläppsrapport. Utsläppsrapporten ska innehålla uppgift om att detta värde har justerats efter värdet från respektive överförande eller mottagande anläggning. Det uppmätta värdet ska inkluderas som en memorandumpost.

Om skillnaden mellan de uppmätta värdena inte kan förklaras med mätdonens osäkerhetsintervall ska verksamhetsutövarna på de berörda anläggningarna tillämpa konservativa justeringar på värdena (dvs. undvika underskattning av utsläppen). Justeringen ska verifieras av kontrollörerna på de överförande och mottagande anläggningarna och godkännas av behörig myndighet.

När en del av överförd CO2 har producerats från biomassa, eller när en anläggning endast delvis omfattas av direktiv 2003/87/EG, ska verksamhetsutövaren endast dra ifrån den fraktion av mängden överförd CO2 som härrör från fossila bränslen och material i verksamheter som omfattas av direktivet. Den metod som används för fastställandet skall vara konservativ och måste godkännas av den behöriga myndigheten.

Om en mätmetod används på den överförande anläggningen ska den totala mängden överförd/mottagen CO2 som producerats från biomassa rapporteras som en memorandumpost av både den överförande och den mottagande anläggningen. Den mottagande anläggningen behöver inte göra egna mätningar för detta ändamål utan ska rapportera den mängd CO2 från biomassa som erhållits av den överförande anläggningen.”

| 6. | I tredje stycket i punkt c i avsnitt 6.3 ska ”bilagorna II–XI” ersättas med ”bilagorna II–XI och XVI, XVII och XVIII”. |
| --- | --- |

6.

I tredje stycket i punkt c i avsnitt 6.3 ska ”bilagorna II–XI” ersättas med ”bilagorna II–XI och XVI, XVII och XVIII”.

| 7. | I femte stycket i avsnitt 7.1 ska ”bilagorna II–XI och XIV och XV” ersättas med ”bilagorna II–XI och XIV–XVIII”. |
| --- | --- |

7.

I femte stycket i avsnitt 7.1 ska ”bilagorna II–XI och XIV och XV” ersättas med ”bilagorna II–XI och XIV–XVIII”.

| 8. | Avsnitt 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 6 i stycke 5 ska ”bilagorna I–XI” ersättas med ”bilagorna I–XI och XVI, XVII och XVIII”. |
| --- | --- | --- |

8.

Avsnitt 8 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 6 i stycke 5 ska ”bilagorna I–XI” ersättas med ”bilagorna I–XI och XVI, XVII och XVIII”.

| b) | i femte stycket ska en ny punkt läggas till i slutet:






  ”10. | Om tillämpligt, de mängder CO2 som överförs till eller tas emot från andra anläggningar, med angivelse av anläggningens ID enligt definitionen i förordningen enligt artikel 19 i direktiv 2003/87/EG.” |
| --- | --- | --- |

b)

i femte stycket ska en ny punkt läggas till i slutet:

”10.

Om tillämpligt, de mängder CO2 som överförs till eller tas emot från andra anläggningar, med angivelse av anläggningens ID enligt definitionen i förordningen enligt artikel 19 i direktiv 2003/87/EG.”

| c) | Följande nya sjätte stycke ska läggas till:
  ”Den behöriga myndigheten kan tillåta verksamhetsutövare på lagringsplatser för CO2 att efter stängning lämna in förenklade utsläppsrapporter som innehåller minst de element som listas i punkterna 1 och 9, förutsatt att tillståndet för utsläpp av växthusgaser inte innehåller några utsläppskällor.” |
| --- | --- |

c)

Följande nya sjätte stycke ska läggas till:

”Den behöriga myndigheten kan tillåta verksamhetsutövare på lagringsplatser för CO2 att efter stängning lämna in förenklade utsläppsrapporter som innehåller minst de element som listas i punkterna 1 och 9, förutsatt att tillståndet för utsläpp av växthusgaser inte innehåller några utsläppskällor.”

| 9. | Följande nya stycke ska läggas till i slutet av avsnitt 9:
  ”För avskiljning, transport och geologisk lagring av CO2 ska dessutom följande uppgifter arkiveras:






  — | Om tillämpligt, dokumentation av den mängd CO2 som injiceras i lagringskomplexet av anläggningar som utför geologisk lagring av CO2. |
| --- | --- | --- |

9.

Följande nya stycke ska läggas till i slutet av avsnitt 9:

”För avskiljning, transport och geologisk lagring av CO2 ska dessutom följande uppgifter arkiveras:

—

Om tillämpligt, dokumentation av den mängd CO2 som injiceras i lagringskomplexet av anläggningar som utför geologisk lagring av CO2.

| — | Om tillämpligt, representativt samlade tryck- och temperaturdata från ett transportnätverk. |
| --- | --- |

—

Om tillämpligt, representativt samlade tryck- och temperaturdata från ett transportnätverk.

| — | Om tillämpligt, en kopia av lagringstillståndet, inklusive den godkända övervakningsplanen, enligt artikel 9 i direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- |

—

Om tillämpligt, en kopia av lagringstillståndet, inklusive den godkända övervakningsplanen, enligt artikel 9 i direktiv 2009/31/EG.

| — | Om tillämpligt, de rapporter som lämnas enligt artikel 14 i direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- |

—

Om tillämpligt, de rapporter som lämnas enligt artikel 14 i direktiv 2009/31/EG.

| — | Om tillämpligt, rapporter om resultat av de inspektioner som genomförs enligt artikel 15 i direktiv 2009/31/EG. |
| --- | --- |

—

Om tillämpligt, rapporter om resultat av de inspektioner som genomförs enligt artikel 15 i direktiv 2009/31/EG.

| — | Om tillämpligt, dokumentation av avhjälpande åtgärder enligt artikel 16 i direktiv 2009/31/EG.” |
| --- | --- |

—

Om tillämpligt, dokumentation av avhjälpande åtgärder enligt artikel 16 i direktiv 2009/31/EG.”

| B. | Bilaga XII ska ersättas med den text som anges i del B i bilagan till detta beslut.

  ”BILAGA XII


  Riktlinjer för fastställande av utsläpp eller överförd mängd växthusgaser med hjälp av mätdon för kontinuerlig mätning

  1.   GRÄNSER OCH FULLSTÄNDIGHET

  Bestämmelserna i denna bilaga avser utsläpp av växthusgaser från verksamhet som omfattas av direktiv 2003/87/EG. Koldioxidutsläppen kan uppstå vid flera olika utsläppskällor i en anläggning.
  Vidare ska bestämmelserna i denna bilaga gälla mätdon för kontinuerlig mätning som används för att fastställa CO2-flöden i rörledningar, särskilt när dessa används för överföring av CO2 mellan anläggningar exempelvis för avskiljning, transport och geologisk lagring av CO2. För detta ändamål ska hänvisningarna till utsläpp i avsnitt 6 och avsnitt 7.2 i bilaga I tolkas som hänvisningar till mängden överförd CO2 enligt avsnitt 5.7 i bilaga I.
  2.   FASTSTÄLLANDE AV UTSLÄPP AV VÄXTHUSGASER


  Nivå 1

  För varje mätpunkt ska en sammanlagd största osäkerhet för alla utsläpp eller CO2-flöden under rapporteringsperioden på högst ± 10 % uppnås.

  Nivå 2

  För varje mätpunkt ska en sammanlagd största osäkerhet för alla utsläpp eller CO2-flöden under rapporteringsperioden på högst ± 7,5 % uppnås.

  Nivå 3

  För varje mätpunkt ska en sammanlagd största osäkerhet för alla utsläpp eller CO2-flöden under rapporteringsperioden på högst ± 5 % uppnås.

  Nivå 4

  För varje mätpunkt ska en sammanlagd största osäkerhet för alla utsläpp eller CO2-flöden under rapporteringsperioden på högst ± 2,5 % uppnås.


  Allmän strategi


  De sammanlagda utsläppen av växthusgaser från en utsläppskälla eller den mängd CO2 som förs genom mätpunkten under rapporteringsperioden ska fastställas med hjälp av nedanstående formel. Om flera utsläppskällor förekommer i en och samma anläggning och inte kan mätas som en enda källa ska utsläppen från dessa mätas separat och adderas till hela anläggningens sammanlagda utsläpp av en och samma gas under rapporteringsperioden.



  Parametrarna växthusgaskoncentration och rökgasflöde ska fastställas enligt bestämmelserna i avsnitt 6 i bilaga I. För mätning av överförd CO2 i rörledningar gäller avsnitt 6 i bilaga I som om mätpunkten vore en utsläppskälla, i tillämpliga fall. För sådana mätpunkter krävs ingen bekräftande beräkning enligt avsnitt 6.3 c.


  Växthusgaskoncentration


  Rökgasens växthusgaskoncentration bestäms genom kontinuerliga mätningar vid en representativ punkt. Växthusgaskoncentrationen kan mätas med två metoder:
  METOD A
  Växthusgaskoncentrationen mäts direkt.
  METOD B
  För mycket höga växthusgaskoncentrationer, t.ex. i transportnätverk, kan växthusgaskoncentrationen beräknas med en massbalansmetod varvid alla uppmätta koncentrationsvärden för alla övriga komponenter i gasströmmen beaktas, enligt vad som har fastställts i övervakningsplanen för anläggningen.





  Rökgasflöde


  Det torra rökgasflödet kan bestämmas med hjälp av en av följande metoder.
  METOD A
  Rökgasflödet Qe
  beräknas med en massbalansmetod varvid alla relevanta parametrar beaktas, t.ex. insatsmaterial, insatsluftflöde, processens effektivitet, samt, på produktionssidan, produktionsresultat, O2-koncentrationen samt koncentrationerna av SO2 och NOx.
  Den specifika beräkningsmetoden ska godkännas av den behöriga myndigheten i samband med bedömningen av övervakningsplanen och den metodik som ligger till grund för planen.
  METOD B
  Rökgasflödet Qe
  bestäms genom kontinuerliga mätningar av flödet vid en representativ punkt.” |
| --- | --- |

B.

Bilaga XII ska ersättas med den text som anges i del B i bilagan till detta beslut.

”BILAGA XII

Riktlinjer för fastställande av utsläpp eller överförd mängd växthusgaser med hjälp av mätdon för kontinuerlig mätning

1.   GRÄNSER OCH FULLSTÄNDIGHET

Bestämmelserna i denna bilaga avser utsläpp av växthusgaser från verksamhet som omfattas av direktiv 2003/87/EG. Koldioxidutsläppen kan uppstå vid flera olika utsläppskällor i en anläggning.

Vidare ska bestämmelserna i denna bilaga gälla mätdon för kontinuerlig mätning som används för att fastställa CO2-flöden i rörledningar, särskilt när dessa används för överföring av CO2 mellan anläggningar exempelvis för avskiljning, transport och geologisk lagring av CO2. För detta ändamål ska hänvisningarna till utsläpp i avsnitt 6 och avsnitt 7.2 i bilaga I tolkas som hänvisningar till mängden överförd CO2 enligt avsnitt 5.7 i bilaga I.

2.   FASTSTÄLLANDE AV UTSLÄPP AV VÄXTHUSGASER

Nivå 1

För varje mätpunkt ska en sammanlagd största osäkerhet för alla utsläpp eller CO2-flöden under rapporteringsperioden på högst ± 10 % uppnås.

Nivå 2

För varje mätpunkt ska en sammanlagd största osäkerhet för alla utsläpp eller CO2-flöden under rapporteringsperioden på högst ± 7,5 % uppnås.

Nivå 3

För varje mätpunkt ska en sammanlagd största osäkerhet för alla utsläpp eller CO2-flöden under rapporteringsperioden på högst ± 5 % uppnås.

Nivå 4

För varje mätpunkt ska en sammanlagd största osäkerhet för alla utsläpp eller CO2-flöden under rapporteringsperioden på högst ± 2,5 % uppnås.

Allmän strategi

De sammanlagda utsläppen av växthusgaser från en utsläppskälla eller den mängd CO2 som förs genom mätpunkten under rapporteringsperioden ska fastställas med hjälp av nedanstående formel. Om flera utsläppskällor förekommer i en och samma anläggning och inte kan mätas som en enda källa ska utsläppen från dessa mätas separat och adderas till hela anläggningens sammanlagda utsläpp av en och samma gas under rapporteringsperioden.

Formula

Parametrarna växthusgaskoncentration och rökgasflöde ska fastställas enligt bestämmelserna i avsnitt 6 i bilaga I. För mätning av överförd CO2 i rörledningar gäller avsnitt 6 i bilaga I som om mätpunkten vore en utsläppskälla, i tillämpliga fall. För sådana mätpunkter krävs ingen bekräftande beräkning enligt avsnitt 6.3 c.

Växthusgaskoncentration

Rökgasens växthusgaskoncentration bestäms genom kontinuerliga mätningar vid en representativ punkt. Växthusgaskoncentrationen kan mätas med två metoder:

METOD A

Växthusgaskoncentrationen mäts direkt.

METOD B

För mycket höga växthusgaskoncentrationer, t.ex. i transportnätverk, kan växthusgaskoncentrationen beräknas med en massbalansmetod varvid alla uppmätta koncentrationsvärden för alla övriga komponenter i gasströmmen beaktas, enligt vad som har fastställts i övervakningsplanen för anläggningen.

Formula

Rökgasflöde

Det torra rökgasflödet kan bestämmas med hjälp av en av följande metoder.

METOD A

Rökgasflödet Qe
  beräknas med en massbalansmetod varvid alla relevanta parametrar beaktas, t.ex. insatsmaterial, insatsluftflöde, processens effektivitet, samt, på produktionssidan, produktionsresultat, O2-koncentrationen samt koncentrationerna av SO2 och NOx.

Den specifika beräkningsmetoden ska godkännas av den behöriga myndigheten i samband med bedömningen av övervakningsplanen och den metodik som ligger till grund för planen.

METOD B

Rökgasflödet Qe
  bestäms genom kontinuerliga mätningar av flödet vid en representativ punkt.”

| C. | Bilaga XVI ska läggas till enligt del C i bilagan till detta beslut.

  ”BILAGA XVI

  Verksamhetsspecifika riktlinjer för fastställande av utsläpp av växthusgaser vid transport av CO2 via rörledning till ett tillåtet lagringsställe för geologisk lagring enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG

  1.   GRÄNSER OCH FULLSTÄNDIGHET

  De verksamhetsspecifika riktlinjerna i denna bilaga gäller för övervakning av utsläpp vid avskiljning av CO2.
  Avskiljning av CO2 kan göras antingen vid särskilda anläggningar som tar emot CO2 genom överföring från andra anläggningar eller vid anläggningar som utför de verksamheter där den CO2 avges som ska avskiljas, under samma tillstånd för utsläpp av växthusgaser. Alla delar av anläggningen som har att göra med avskiljning av CO2, mellanlagring av CO2, överföring till ett transportnätverk för CO2 eller till en plats för geologisk lagring av CO2 ska inkluderas i tillståndet för utsläpp av växthusgaser. Om anläggningen utför annan verksamhet som omfattas av direktiv 2003/87/EG ska utsläppen från denna verksamhet övervakas enligt respektive bilagor till dessa riktlinjer.
  2.   UTSLÄPP VID AVSKILJNING AV CO2


  Vid avskiljning av CO2 ska potentiella utsläppskällor för CO2 inkludera






  — | CO2 som överförs till avskiljningsanläggningen, |
| --- | --- | --- |

C.

Bilaga XVI ska läggas till enligt del C i bilagan till detta beslut.

”BILAGA XVI

Verksamhetsspecifika riktlinjer för fastställande av utsläpp av växthusgaser vid transport av CO2 via rörledning till ett tillåtet lagringsställe för geologisk lagring enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG

1.   GRÄNSER OCH FULLSTÄNDIGHET

De verksamhetsspecifika riktlinjerna i denna bilaga gäller för övervakning av utsläpp vid avskiljning av CO2.

Avskiljning av CO2 kan göras antingen vid särskilda anläggningar som tar emot CO2 genom överföring från andra anläggningar eller vid anläggningar som utför de verksamheter där den CO2 avges som ska avskiljas, under samma tillstånd för utsläpp av växthusgaser. Alla delar av anläggningen som har att göra med avskiljning av CO2, mellanlagring av CO2, överföring till ett transportnätverk för CO2 eller till en plats för geologisk lagring av CO2 ska inkluderas i tillståndet för utsläpp av växthusgaser. Om anläggningen utför annan verksamhet som omfattas av direktiv 2003/87/EG ska utsläppen från denna verksamhet övervakas enligt respektive bilagor till dessa riktlinjer.

2.   UTSLÄPP VID AVSKILJNING AV CO2

Vid avskiljning av CO2 ska potentiella utsläppskällor för CO2 inkludera

—

CO2 som överförs till avskiljningsanläggningen,

| — | förbränning och annan relaterad verksamhet vid anläggningen (avskiljningsrelaterad), dvs. användning av bränsle och insatsmaterial. |
| --- | --- |

—

förbränning och annan relaterad verksamhet vid anläggningen (avskiljningsrelaterad), dvs. användning av bränsle och insatsmaterial.

3.   KVANTIFIERING AV ÖVERFÖRDA OCH AVGIVNA MÄNGDER CO2

3.1   KVANTIFIERING PÅ ANLÄGGNINGSNIVÅ

Utsläppen beräknas med användning av en fullständig massbalans, med beaktande av såväl de potentiella CO2-utsläppen från alla relevanta processer vid anläggningen som den mängd CO2 som avskiljs och överförs till transportnätverket.

Anläggningens utsläpp beräknas med hjälp av följande formel:

Eavskiljningsanläggning
   = Tin
   + Eutan avskiljning
   – Tför lagring

med:

| Eavskiljningsanläggning | = | totala utsläpp av växthusgaser från avskiljningsanläggningen, |
| --- | --- | --- |
| Tin | = | Mängden CO2 som överförs till avskiljningsanläggningen, fastställd i enlighet med bilaga XII och avsnitt 5.7 i bilaga I. Om verksamhetsutövaren på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt kan visa att de totala CO2-utsläppen från den anläggning som utsläppen härrör från överförs till anläggningen för avskiljning får den behöriga myndigheten tillåta verksamhetsutövaren att, i stället för att använda Cems, använda utsläppen från den anläggning som utsläppen härrör enligt bilagorna I–XII. |
| Eutan avskiljning | = | Utsläppen från anläggningen om CO2 inte avskiljdes, dvs. summan av utsläppen från all övrig verksamhet vid anläggningen, övervakad i enlighet med respektive bilagor, |
| Tför lagring | = | Mängden CO2 som överförs till ett transportnätverk eller en lagringsplats, fastställd i enlighet med bilaga XII och avsnitt 5.7 i bilaga I. |

Eavskiljningsanläggning

=

totala utsläpp av växthusgaser från avskiljningsanläggningen,

Tin

=

Mängden CO2 som överförs till avskiljningsanläggningen, fastställd i enlighet med bilaga XII och avsnitt 5.7 i bilaga I. Om verksamhetsutövaren på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt kan visa att de totala CO2-utsläppen från den anläggning som utsläppen härrör från överförs till anläggningen för avskiljning får den behöriga myndigheten tillåta verksamhetsutövaren att, i stället för att använda Cems, använda utsläppen från den anläggning som utsläppen härrör enligt bilagorna I–XII.

Eutan avskiljning

=

Utsläppen från anläggningen om CO2 inte avskiljdes, dvs. summan av utsläppen från all övrig verksamhet vid anläggningen, övervakad i enlighet med respektive bilagor,

Tför lagring

=

Mängden CO2 som överförs till ett transportnätverk eller en lagringsplats, fastställd i enlighet med bilaga XII och avsnitt 5.7 i bilaga I.

I de fall då avskiljning av CO2 utförs av den anläggning där den CO2 som avskiljs har sitt ursprung är Tin noll.

För fristående avskiljningsanläggningar representerar Eutan avskiljning den mängd utsläpp som kommer från andra källor än den CO2 som överförs till anläggningen för avskiljning, t.ex. förbränningsutsläpp från turbiner, kompressorer och värmare. Dessa utsläpp kan fastställas genom beräkning eller mätning i enlighet med tillämplig verksamhetsspecifik bilaga.

För fristående avskiljningsanläggningar gäller att den anläggning som överför CO2 till avskiljningsanläggningen ska dra av mängden Tin från sina egna utsläpp.

3.2   FASTSTÄLLANDE AV ÖVERFÖRD CO2

Mängden CO2 som överförs från och till avskiljningsanläggningen ska fastställas i enlighet med avsnitt 5.7 i bilaga I med hjälp av Cems som utförs i enlighet med bilaga XII. Minst nivå 4 enligt definitionen i bilaga XII ska tillämpas. Endast om det på ett sätt som godtas av den behöriga myndigheten kan visas att användning av denna nivå inte är tekniskt möjlig får nästa lägre nivå användas för den relevanta utsläppskällan.”

| D. | Bilaga XVII ska läggas till enligt del D i bilagan till detta beslut.

  ”BILAGA XVII

  Verksamhetsspecifika riktlinjer för fastställande av utsläpp av växthusgaser vid transport av CO2 via rörledning till ett tillåtet lagringsställe för geologisk lagring enligt direktiv 2009/31/EG

  1.   GRÄNSER OCH FULLSTÄNDIGHET

  Gränserna för övervakning och rapportering av utsläpp vid transport av CO2 via rörledning fastställs i transportnätverkets tillstånd för utsläpp av växthusgaser, inklusive alla anläggningar som är funktionellt anslutna till transportnätverket, inklusive tryckstegringsstationer och värmare. Varje transportnätverk har minst en startpunkt och en ändpunkt vilka var och en är anslutna till andra anläggningar som utför en eller flera av verksamheterna avskiljning, transport eller geologisk lagring av CO2. Start- och ändpunkterna kan inkludera förgreningar av transportnätverket och nationella gränser. Såväl start- och ändpunkterna som de anläggningar till vilka de ansluter ska fastställas i tillståndet för utsläpp av växthusgaser.
  2.   KVANTIFIERING AV CO2-UTSLÄPP

  Under transport av CO2 via rörledning är de potentiella källorna till CO2-utsläpp bland annat






  — | förbränning och andra processer vid anläggningar som är funktionellt kopplade till transportnätverket, t.ex. tryckstegringsstationer, |
| --- | --- | --- |

D.

Bilaga XVII ska läggas till enligt del D i bilagan till detta beslut.

”BILAGA XVII

Verksamhetsspecifika riktlinjer för fastställande av utsläpp av växthusgaser vid transport av CO2 via rörledning till ett tillåtet lagringsställe för geologisk lagring enligt direktiv 2009/31/EG

1.   GRÄNSER OCH FULLSTÄNDIGHET

Gränserna för övervakning och rapportering av utsläpp vid transport av CO2 via rörledning fastställs i transportnätverkets tillstånd för utsläpp av växthusgaser, inklusive alla anläggningar som är funktionellt anslutna till transportnätverket, inklusive tryckstegringsstationer och värmare. Varje transportnätverk har minst en startpunkt och en ändpunkt vilka var och en är anslutna till andra anläggningar som utför en eller flera av verksamheterna avskiljning, transport eller geologisk lagring av CO2. Start- och ändpunkterna kan inkludera förgreningar av transportnätverket och nationella gränser. Såväl start- och ändpunkterna som de anläggningar till vilka de ansluter ska fastställas i tillståndet för utsläpp av växthusgaser.

2.   KVANTIFIERING AV CO2-UTSLÄPP

Under transport av CO2 via rörledning är de potentiella källorna till CO2-utsläpp bland annat

—

förbränning och andra processer vid anläggningar som är funktionellt kopplade till transportnätverket, t.ex. tryckstegringsstationer,

| — | läckage från transportnätverket, |
| --- | --- |

—

läckage från transportnätverket,

| — | ventilationsutsläpp från transportnätverket, |
| --- | --- |

—

ventilationsutsläpp från transportnätverket,

| — | utsläpp från läckageincidenter i transportnätverket. |
| --- | --- |

—

utsläpp från läckageincidenter i transportnätverket.

Ett transportnätverk som använder metod B nedan ska inte lägga till CO2 som tas emot från en annan anläggning som omfattas av handeln med utsläppsrätter i sin beräknade utsläppsnivå och ska inte dra bort någon CO2 som överförs till en annan anläggning som omfattas av handeln med utsläppsrätter från sin beräknade utsläppsnivå.

2.1   KVANTIFIERINGSMETODER

Verksamhetsutövare som ansvarar för transportnätverk kan välja en av följande metoder:

METOD A

Transportnätverkets utsläpp fastställs med hjälp av en massbalansmetod enligt följande formel:

Formula

med:

| Utsläpp | = | transportnätverkets totala CO2-utsläpp [t CO2], |
| --- | --- | --- |
| Eegen verksamhet | = | Utsläppen från transportnätverkets egen verksamhet (dvs. som inte härrör från transporterad CO2), t.ex. från tryckstegringsstationer, övervakade i enlighet med respektive bilaga till dessa riktlinjer, |
| TIN,i | = | Mängden CO2 som överförs till transportnätverket vid startpunkten i, fastställd i enlighet med bilaga XII och avsnitt 5.7 i bilaga I, |
| TUT,j | = | Mängden CO2 som överförs ut från transportnätverket vid ändpunkten j, fastställd i enlighet med bilaga XII och avsnitt 5.7 i bilaga I. |

Utsläpp

=

transportnätverkets totala CO2-utsläpp [t CO2],

Eegen verksamhet

=

Utsläppen från transportnätverkets egen verksamhet (dvs. som inte härrör från transporterad CO2), t.ex. från tryckstegringsstationer, övervakade i enlighet med respektive bilaga till dessa riktlinjer,

TIN,i

=

Mängden CO2 som överförs till transportnätverket vid startpunkten i, fastställd i enlighet med bilaga XII och avsnitt 5.7 i bilaga I,

TUT,j

=

Mängden CO2 som överförs ut från transportnätverket vid ändpunkten j, fastställd i enlighet med bilaga XII och avsnitt 5.7 i bilaga I.

METOD B

Utsläppen ska beräknas med beaktande av såväl de potentiella CO2-utsläppen från alla relevanta processer vid anläggningen som den mängd CO2 som avskiljs och överförs till transportanläggningen, med hjälp av följande formel:

Utsläpp [t CO2]= CO2 läckage + CO2 ventilation + CO2 läckagehändelser + CO2 anläggningar

med:

| Utsläpp | = | transportnätverkets totala CO2-utsläpp [t CO2], |
| --- | --- | --- |
| CO2 läckage | = | Mängden CO2-utsläpp [t CO2] från CO2 som transporteras i transportnätverket, inklusive från förseglingar, ventiler, mellanliggande kompressorstationer och mellanliggande lagringsanläggningar, |
| CO2 ventilation | = | Mängden ventilationsutsläpp [t CO2] från CO2 som transporteras i transportnätverket, |
| CO2 läckagehändelser | = | Mängden CO2 [t CO2] som transporteras i transportnätverket och avges som en följd av fel på en eller flera komponenter i nätverket, |
| CO2 anläggningar | = | Mängden CO2 [t CO2] som avges vid förbränning eller annan verksamhet som är funktionellt kopplad till rörledningstransporten i transportnätverket, övervakad i enlighet med respektive bilaga till dessa riktlinjer. |

Utsläpp

=

transportnätverkets totala CO2-utsläpp [t CO2],

CO2 läckage

=

Mängden CO2-utsläpp [t CO2] från CO2 som transporteras i transportnätverket, inklusive från förseglingar, ventiler, mellanliggande kompressorstationer och mellanliggande lagringsanläggningar,

CO2 ventilation

=

Mängden ventilationsutsläpp [t CO2] från CO2 som transporteras i transportnätverket,

CO2 läckagehändelser

=

Mängden CO2 [t CO2] som transporteras i transportnätverket och avges som en följd av fel på en eller flera komponenter i nätverket,

CO2 anläggningar

=

Mängden CO2 [t CO2] som avges vid förbränning eller annan verksamhet som är funktionellt kopplad till rörledningstransporten i transportnätverket, övervakad i enlighet med respektive bilaga till dessa riktlinjer.

2.2   KVANTIFIERINGSKRAV

Vid val av antingen metod A eller metod B måste verksamhetsutövaren visa den behöriga myndigheten att den valda metoden ger mer tillförlitliga resultat med lägre osäkerhet för de totala utsläppen, med användning av bästa tillgängliga teknik och kunskap som finns att tillgå vid tidpunkten för ansökan om tillstånd om utsläpp av växthusgaser, utan att orimliga kostnader uppstår. Om metod B väljs ska verksamhetsutövaren på ett sätt som godtas av den behöriga myndigheten visa att den totala osäkerheten för årsnivån på utsläpp av växthusgaser för verksamhetsutövarens transportnätverk inte överstiger 7,5 %.

2.2.1   SÄRSKILDA KRAV FÖR METOD A

Mängden CO2 som överförs från och till transportnätverket ska fastställas i enlighet med avsnitt 5.7 i bilaga I med hjälp av Cems som utförs i enlighet med bilaga XII. Minst nivå 4 enligt definitionen i bilaga XII ska tillämpas. Endast om det på ett sätt som godtas av den behöriga myndigheten kan visas att användning av denna nivå inte är tekniskt möjlig får nästa lägre nivå användas för den relevanta utsläppskällan.

2.2.2   SÄRSKILDA KRAV FÖR METOD B

2.2.2.1   Förbränningsutsläpp

Potentiella förbränningsutsläpp från bränsleanvändning ska övervakas i enlighet med bilaga II.

2.2.2.2   CO2-läckage från transportnätverket

CO2-läckage inkluderar utsläpp från följande typer av utrustning:

| — | Förseglingar. |
| --- | --- |

—

Förseglingar.

| — | Mätanordningar. |
| --- | --- |

—

Mätanordningar.

| — | Ventiler. |
| --- | --- |

—

Ventiler.

| — | Mellanliggande kompressorstationer. |
| --- | --- |

—

Mellanliggande kompressorstationer.

| — | Mellanliggande lagringsanläggningar. |
| --- | --- |

—

Mellanliggande lagringsanläggningar.

Genomsnittliga emissionsfaktorer EF (uttryckta i g CO2/tidsenhet) per utrustningsenhet/förekomst där läckage kan förväntas ska fastställas av verksamhetsutövaren när driften inleds och senast i slutet av det första rapporteringsår då transportnätverket är i drift. Verksamhetsutövaren ska se över dessa faktorer minst vart femte år mot bakgrund av bästa tillgängliga teknik inom området.

De totala utsläppen ska beräknas genom att antalet utrustningsenheter i varje kategori multipliceras med emissionsfaktorn varefter resultaten läggs ihop för de enskilda kategorierna så som visas i ekvationen nedan:

Formula

Antalet förekomster är antalet enheter av den givna utrustningen per kategori, multiplicerat med antalet tidsenheter per år.

2.2.2.3   Utsläpp vid läckagehändelser

Transportnätverkets verksamhetsutövare ska tillhandahålla bevis för nätverkets integritet med representativa (rumsliga och tidsrelaterade) temperatur- och tryckdata. Om data tyder på att ett läckage har inträffat ska verksamhetsutövaren med en lämplig metod som dokumenteras i övervakningsplanen beräkna den mängd CO2 som har läckt ut, baserat på riktlinjer för branschstandarder för bästa praxis, t.ex. med användning av skillnaderna i temperatur- och tryckdata jämfört med integritetsrelaterade medelvärden för tryck och temperatur.

2.2.2.4   Ventilationsutsläpp

I övervakningsplanen ska verksamhetsutövaren tillhandahålla en analys avseende potentiella situationer med ventilationsutsläpp, inklusive på grund av underhåll eller som nödåtgärd, och tillhandhålla en på lämpligt sätt dokumenterad metod för beräkning av mängden ventilationsutsläpp av CO2, baserat på riktlinjer för branschstandarder för bästa praxis.

2.2.2.5   Validering av beräkningsresultat för CO2-läckage och läckageutsläpp

Med tanke på att övervakning av CO2 som överförs till och från transportnätverket ändå kommer att göras av kommersiella skäl ska den verksamhetsutövare som ansvarar för ett transportnätverk minst en gång per år använda metod A för validering av de resultat som erhålls med metod B. I detta fall får de lägre nivåer som definieras i bilaga XII användas för mätning av överförd CO2.”

| E. | Bilaga XVIII ska läggas till enligt del E i bilagan till detta beslut.

  ”BILAGA XVIII

  Verksamhetsspecifika riktlinjer för geologisk lagring av CO2 på ett tillåtet lagringsställe enligt direktiv 2009/31/EG

  1.   GRÄNSER

  Gränserna för övervakning och rapportering av geologisk lagring av CO2 ska vara platsspecifika och bygga på den avgränsning av lagringsplatsen och lagringskomplexet som anges i tillståndet enligt direktiv 2009/31/EG. Alla utsläppskällor vid injektionsanläggningen för CO2 ska inkluderas i tillståndet för utsläpp av växthusgaser. Då läckage från lagringskomplexet identifieras och leder till utsläpp eller avgivning av CO2 till öppet vatten ska läckagen inkluderas som utsläppskällor för respektive anläggning tills avhjälpande åtgärder enligt artikel 16 i direktiv 2009/31/EG har vidtagits och utsläpp eller avgivning till öppet vatten från läckaget inte längre kan detekteras.
  2.   FASTSTÄLLANDE AV CO2-UTSLÄPP

  Potentiella källor till CO2-utsläpp från geologisk lagring av CO2 inkluderar






  — | bränsleanvändning vid tryckstegringsstationer och annan förbränningsverksamhet, t.ex. kraftverk på platsen, |
| --- | --- | --- |

E.

Bilaga XVIII ska läggas till enligt del E i bilagan till detta beslut.

”BILAGA XVIII

Verksamhetsspecifika riktlinjer för geologisk lagring av CO2 på ett tillåtet lagringsställe enligt direktiv 2009/31/EG

1.   GRÄNSER

Gränserna för övervakning och rapportering av geologisk lagring av CO2 ska vara platsspecifika och bygga på den avgränsning av lagringsplatsen och lagringskomplexet som anges i tillståndet enligt direktiv 2009/31/EG. Alla utsläppskällor vid injektionsanläggningen för CO2 ska inkluderas i tillståndet för utsläpp av växthusgaser. Då läckage från lagringskomplexet identifieras och leder till utsläpp eller avgivning av CO2 till öppet vatten ska läckagen inkluderas som utsläppskällor för respektive anläggning tills avhjälpande åtgärder enligt artikel 16 i direktiv 2009/31/EG har vidtagits och utsläpp eller avgivning till öppet vatten från läckaget inte längre kan detekteras.

2.   FASTSTÄLLANDE AV CO2-UTSLÄPP

Potentiella källor till CO2-utsläpp från geologisk lagring av CO2 inkluderar

—

bränsleanvändning vid tryckstegringsstationer och annan förbränningsverksamhet, t.ex. kraftverk på platsen,

| — | ventilation vid injektion eller vid förbättrad utvinning av kolväten, |
| --- | --- |

—

ventilation vid injektion eller vid förbättrad utvinning av kolväten,

| — | CO2-läckage vid injektion, |
| --- | --- |

—

CO2-läckage vid injektion,

| — | genombrotts-CO2 vid förbättrad utvinning av kolväten, |
| --- | --- |

—

genombrotts-CO2 vid förbättrad utvinning av kolväten,

| — | läckage. |
| --- | --- |

—

läckage.

En lagringsplats ska inte lägga till CO2 som tas emot från en annan anläggning i sin beräknade utsläppsnivå och ska inte dra bort någon CO2 som överförs till en annan anläggning eller lagras geologiskt på lagringsplatsen från sin beräknade utsläppsnivå.

2.1   UTSLÄPP VID BRÄNSLEANVÄNDNING

Förbränningsutsläpp från verksamhet ovan jord ska fastställas i enlighet med bilaga II.

2.2   VENTILATIONSUTSLÄPP OCH CO2-LÄCKAGE VID INJEKTION

Utsläpp vid ventilation och på grund av CO2-läckage ska fastställas på följande sätt:

CO2-utsläpp [tCO2] = V CO2 [tCO2] + F CO2 [tCO2]

med:

V CO2
  = mängd ventilerad CO2

F CO2
  = mängd CO2 från CO2-läckage

V CO2 ska fastställas med användning av CEMS enligt bilaga XII till dessa riktlinjer. Om användningen av CEMS skulle leda till orimligt höga kostnader får verksamhetsutövaren komplettera övervakningsplanen med en lämplig metod baserad på bästa praxis inom industrin, under förutsättning att den behöriga myndigheten godkänner detta.

F CO2 ska betraktas som en enda källa, vilket innebär att osäkerhetskraven i bilaga XII och avsnitt 6.2 i bilaga I gäller totalvärdet och inte de enskilda utsläppspunkterna. I övervakningsplanen ska verksamhetsutövaren tillhandahålla en analys avseende potentiella källor till CO2-läckage och tillhandhålla en på lämpligt sätt dokumenterad metod för beräkning eller mätning av mängden F CO2, baserat på riktlinjer för branschstandarder för bästa praxis. För fastställande av F CO2 kan data som har sammanställts för injektionsanläggningen enligt artikel 13 och bilaga II 1.1 e–h i direktiv 2009/31/EG användas, i den mån de uppfyller kraven enligt dessa riktlinjer.

2.3   VENTILATIONSUTSLÄPP OCH CO2-LÄCKAGE FRÅN FÖRBÄTTRAD UTVINNING AV KOLVÄTEN

Kombinationen av förbättrad utvinning av kolväten och geologisk lagring av CO2 ger sannolikt ytterligare en bränsle-/materialmängd för utsläpp, nämligen genombrott av CO2 med de kolväten som framställs. Ytterligare utsläppskällor från förbättrad utvinning av kolväten är bland annat

| — | enheterna för separation av olja och gas och gasåtervinningsanläggningen, där utsläpp på grund av CO2-läckage kan inträffa, |
| --- | --- |

—

enheterna för separation av olja och gas och gasåtervinningsanläggningen, där utsläpp på grund av CO2-läckage kan inträffa,

| — | facklingen, där utsläpp kan inträffa på grund av användning av kontinuerliga positiva reningssystem och under tryckminskning vid anläggningen för produktion av kolväten, |
| --- | --- |

—

facklingen, där utsläpp kan inträffa på grund av användning av kontinuerliga positiva reningssystem och under tryckminskning vid anläggningen för produktion av kolväten,

| — | CO2-vädringssystemet, för att undvika att höga koncentrationer av CO2 släcker facklingen. |
| --- | --- |

—

CO2-vädringssystemet, för att undvika att höga koncentrationer av CO2 släcker facklingen.

Eventuella CO2-läckage leds normalt om i ett gasinneslutningssystem, antingen till fackling eller till CO2-vädringssystemet. Alla sådana CO2-läckage eller ventilationsutsläpp av CO2, t.ex. från CO2-vädringssystemet, ska fastställas enligt avsnitt 2.2 i den här bilagan.

Utsläpp från facklingen ska fastställas enligt bilaga II, med beaktande av CO2 som kan ingå i den gas som facklas.

3.   LÄCKAGE FRÅN LAGRINGSKOMPLEXET

Övervakning ska inledas om något läckage leder till utsläpp eller avgivning till öppet vatten. Utsläpp som leder till avgivning av CO2 till öppet vatten ska bedömas motsvara den mängd som frisätts till öppet vatten.

Övervakningen av utsläpp eller avgivning till öppet vatten från ett läckage ska fortsätta tills avhjälpande åtgärder enligt artikel 16 i direktiv 2009/31/EG har vidtagits och utsläpp eller avgivning till öppet vatten inte längre kan detekteras.

Utsläpp och avgivning till öppet vatten ska kvantifieras på följande sätt:

Formula

med:

| L CO2 | = | massan utsläppt eller avgiven CO2 per kalenderdag på grund av läckaget. För varje kalenderdag då läckaget övervakas ska det beräknas som genomsnittet läckt massa per timme [tCO2/h] multiplicerat med 24. Läckt massa per timme ska fastställas enligt bestämmelserna i den godkända övervakningsplanen för lagringsplatsen och läckaget. För varje kalenderdag innan övervakningen inleddes ska den läckta massan per dag antas motsvara den massa som läcktes per dag under den första övervakningsdagen. |
| --- | --- | --- |
| TStart | = | det som inträffade senast av






  a) | det senaste datum då inga utsläpp och ingen avgivning till öppet vatten rapporterades från den berörda källan, |

L CO2

=

massan utsläppt eller avgiven CO2 per kalenderdag på grund av läckaget. För varje kalenderdag då läckaget övervakas ska det beräknas som genomsnittet läckt massa per timme [tCO2/h] multiplicerat med 24. Läckt massa per timme ska fastställas enligt bestämmelserna i den godkända övervakningsplanen för lagringsplatsen och läckaget. För varje kalenderdag innan övervakningen inleddes ska den läckta massan per dag antas motsvara den massa som läcktes per dag under den första övervakningsdagen.

TStart

=

det som inträffade senast av

a)

det senaste datum då inga utsläpp och ingen avgivning till öppet vatten rapporterades från den berörda källan,

| b) | det datum då CO2-injektionen inleddes, |
| --- | --- |

b)

det datum då CO2-injektionen inleddes,

| c) | ett annat datum som väljs så att det finns bevis som godtas av den behöriga myndigheten på att utsläppen eller avgivningen till öppet vatten inte kan ha startat före det datumet. |
| --- | --- |

c)

ett annat datum som väljs så att det finns bevis som godtas av den behöriga myndigheten på att utsläppen eller avgivningen till öppet vatten inte kan ha startat före det datumet.

TSlut

=

det datum då avhjälpande åtgärder enligt artikel 16 i direktiv 2009/31/EG har vidtagits och utsläpp eller avgivning till öppet vatten inte längre kan detekteras.

Andra metoder för kvantifiering av utsläpp eller avgivning till öppet vatten från läckage kan användas om de är godkända av den behöriga myndigheten och ger en större noggrannhet än metoden enligt ovan.

Mängden utsläpp som läcks från lagringskomplexet ska kvantifieras för varje läckagehändelse med en maximal total osäkerhet under rapporteringsperioden på ± 7,5 %. Om den totala osäkerheten för den kvantifieringsmetod som används överstiger ± 7,5 % ska en justering göras enligt följande:

CO2,rapporterad [tCO2] = CO2,kvantifierad [tCO2] × (1 + (Osäkerhetsystem [%]/100) – 0,075)

med:

| CO2,rapporterad | : | mängden CO2 som ska inkluderas i den årliga utsläppsrapporten när det gäller den aktuella läckagehändelsen. |
| --- | --- | --- |
| CO2,kvantifierad | : | mängden CO2 som fastställs med hjälp av den använda kvantifieringsmetoden för läckagehändelsen i fråga. |
| Osäkerhetsystem | : | Den grad av osäkerhet som är kopplad till den kvantifieringsmetod som används för läckagehändelsen i fråga, fastställd enligt avsnitt 7 i bilaga I till dessa riktlinjer.” |

CO2,rapporterad

:

mängden CO2 som ska inkluderas i den årliga utsläppsrapporten när det gäller den aktuella läckagehändelsen.

CO2,kvantifierad

:

mängden CO2 som fastställs med hjälp av den använda kvantifieringsmetoden för läckagehändelsen i fråga.

Osäkerhetsystem

:

Den grad av osäkerhet som är kopplad till den kvantifieringsmetod som används för läckagehändelsen i fråga, fastställd enligt avsnitt 7 i bilaga I till dessa riktlinjer.”

---

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/48

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 juni 2010

om skyddsåtgärder när det gäller equin infektiös anemi i Rumänien

[delgivet med nr K(2010) 3767]

(Text av betydelse för EES)

(2010/346/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Equin infektiös anemi (nedan kallad EIA) är en virussjukdom som bara angriper hästdjur. Inkubationstiden är normalt 1–3 veckor, men kan vara så lång som 3 månader. Infekterade hästdjur bär på smittan resten av livet och kan potentiellt föra infektionen vidare till andra hästdjur. EIA-infektioner har en tendens att förbli oupptäckta, om inte något av de akuta kliniska angreppen under viremin leder till döden, varför sannolikheten för överföring ökar väsentligt. Lokal överföring sker genom att blod överförs från ett smittat hästdjur via blodsugande hästbromsar som avbryts i sina förehavanden, och via smitta av fostret i livmodern. De viktigaste orsakerna till spridning av sjukdomar över långa avstånd är förflyttning av smittade hästdjur samt av sperma, ägg (ova) och embryon från dessa, liksom användning av kontaminerade nålar eller infusion av blodprodukter som innehåller viruset. |
| --- | --- |

(1)

Equin infektiös anemi (nedan kallad EIA) är en virussjukdom som bara angriper hästdjur. Inkubationstiden är normalt 1–3 veckor, men kan vara så lång som 3 månader. Infekterade hästdjur bär på smittan resten av livet och kan potentiellt föra infektionen vidare till andra hästdjur. EIA-infektioner har en tendens att förbli oupptäckta, om inte något av de akuta kliniska angreppen under viremin leder till döden, varför sannolikheten för överföring ökar väsentligt. Lokal överföring sker genom att blod överförs från ett smittat hästdjur via blodsugande hästbromsar som avbryts i sina förehavanden, och via smitta av fostret i livmodern. De viktigaste orsakerna till spridning av sjukdomar över långa avstånd är förflyttning av smittade hästdjur samt av sperma, ägg (ova) och embryon från dessa, liksom användning av kontaminerade nålar eller infusion av blodprodukter som innehåller viruset.

| (2) | EIA är en anmälningspliktig sjukdom enligt bilaga A till rådets direktiv 90/426/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsovillkor vid förflyttning och import av hästdjur från tredje land (2). Vidare föreskrivs i rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (3) att EIA-utbrott ska anmälas till kommissionen och de övriga medlemsstaterna via systemet för anmälan av djursjukdomar (ADNS). |
| --- | --- |

(2)

EIA är en anmälningspliktig sjukdom enligt bilaga A till rådets direktiv 90/426/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsovillkor vid förflyttning och import av hästdjur från tredje land (2). Vidare föreskrivs i rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (3) att EIA-utbrott ska anmälas till kommissionen och de övriga medlemsstaterna via systemet för anmälan av djursjukdomar (ADNS).

| (3) | I artikel 4.5 i direktiv 90/426/EEG fastställs restriktioner för förflyttning av hästdjur från anläggningar där förekomst av EIA har bekräftats, fram till den tidpunkt då de djur som är kvar efter det att de angripna djuren har avlivats har genomgått två Coggins-test med negativt resultat. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 4.5 i direktiv 90/426/EEG fastställs restriktioner för förflyttning av hästdjur från anläggningar där förekomst av EIA har bekräftats, fram till den tidpunkt då de djur som är kvar efter det att de angripna djuren har avlivats har genomgått två Coggins-test med negativt resultat.

| (4) | I motsats till djurhälsosituationen i andra medlemsstater är EIA endemisk i Rumänien, och infekterade hästdjur avlivas inte omedelbart. Därför antogs kommissionens beslut 2007/269/EG av den 23 april 2007 om skyddsåtgärder när det gäller equin infektiös anemi i Rumänien (4). |
| --- | --- |

(4)

I motsats till djurhälsosituationen i andra medlemsstater är EIA endemisk i Rumänien, och infekterade hästdjur avlivas inte omedelbart. Därför antogs kommissionens beslut 2007/269/EG av den 23 april 2007 om skyddsåtgärder när det gäller equin infektiös anemi i Rumänien (4).

| (5) | De fall av EIA som nyligen har konstaterats hos hästdjur avsedda för avel och produktion vilka sänts från Rumänien till andra medlemsstater, tillsammans med de nyligen offentliggjorda resultaten av en veterinärkontroll som kommissionens tjänstegrenar genomförde under 2009 i Rumänien i enlighet med artikel 10 i direktiv 90/426/EEG (5), visar dock på brister i genomförandet, verkställandet och övervakningen av beslut 2007/269/EG. |
| --- | --- |

(5)

De fall av EIA som nyligen har konstaterats hos hästdjur avsedda för avel och produktion vilka sänts från Rumänien till andra medlemsstater, tillsammans med de nyligen offentliggjorda resultaten av en veterinärkontroll som kommissionens tjänstegrenar genomförde under 2009 i Rumänien i enlighet med artikel 10 i direktiv 90/426/EEG (5), visar dock på brister i genomförandet, verkställandet och övervakningen av beslut 2007/269/EG.

| (6) | Med tanke på handeln med levande hästdjur samt sperma, ägg (ova) och embryon från dessa utgör sjukdomssituationen i Rumänien en hälsorisk för hästdjur i unionen. Det bör därför antas skyddsåtgärder genom att man fastställer en särskild ordning för förflyttning av och handel med hästdjur samt såväl sperma, ägg (ova) och embryon som vissa blodprodukter som härrör från hästdjur från Rumänien, för att skydda hälsan och välbefinnandet hos hästdjur i unionen. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på handeln med levande hästdjur samt sperma, ägg (ova) och embryon från dessa utgör sjukdomssituationen i Rumänien en hälsorisk för hästdjur i unionen. Det bör därför antas skyddsåtgärder genom att man fastställer en särskild ordning för förflyttning av och handel med hästdjur samt såväl sperma, ägg (ova) och embryon som vissa blodprodukter som härrör från hästdjur från Rumänien, för att skydda hälsan och välbefinnandet hos hästdjur i unionen.

| (7) | Förekomsten av sjukdomen är varken jämnt fördelad över hela Rumänien eller bland de olika kategorierna av hästdjur i denna medlemsstat. Denna situation ger en möjlighet att tillämpa mindre stränga villkor för förflyttning av vissa hästar som är registrerade för tävlingar och kapplöpningar, och bör i framtiden kunna möjliggöra fastställande av sjukdomsfria regioner. |
| --- | --- |

(7)

Förekomsten av sjukdomen är varken jämnt fördelad över hela Rumänien eller bland de olika kategorierna av hästdjur i denna medlemsstat. Denna situation ger en möjlighet att tillämpa mindre stränga villkor för förflyttning av vissa hästar som är registrerade för tävlingar och kapplöpningar, och bör i framtiden kunna möjliggöra fastställande av sjukdomsfria regioner.

| (8) | I enlighet med artikel 7.2 i direktiv 90/426/EEG får den medlemsstat till vilken transporten är destinerad medge generell eller begränsad dispens från vissa av kraven i artikel 4.5 för alla djur som försetts med en speciell märkning som visar att det är avsett för slakt, förutsatt att det framgår av hälsointyget att sådan dispens lämnats. Om sådan dispens lämnats måste hästdjur avsedda för slakt transporteras direkt till det angivna slakteriet och slaktas inom fem dagar efter ankomsten dit. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 7.2 i direktiv 90/426/EEG får den medlemsstat till vilken transporten är destinerad medge generell eller begränsad dispens från vissa av kraven i artikel 4.5 för alla djur som försetts med en speciell märkning som visar att det är avsett för slakt, förutsatt att det framgår av hälsointyget att sådan dispens lämnats. Om sådan dispens lämnats måste hästdjur avsedda för slakt transporteras direkt till det angivna slakteriet och slaktas inom fem dagar efter ankomsten dit.

| (9) | I artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (6) fastställs ackrediteringskraven för laboratorier som utför analys på prover som tagits under officiella kontroller. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (6) fastställs ackrediteringskraven för laboratorier som utför analys på prover som tagits under officiella kontroller.

| (10) | I bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 180/2008 av den 28 februari 2008 om gemenskapens referenslaboratorium för andra hästsjukdomar än afrikansk hästpest (7) fastställs vilka funktioner, uppgifter och förfaranden som ska gälla för unionens referenslaboratorium för hästsjukdomar vid samarbetet med de laboratorier som har till uppgift att diagnostisera smittsamma sjukdomar hos hästdjur i medlemsstaterna. Bland dessa funktioner ingår bland annat att främja harmoniseringen av diagnostiseringen och säkerställa en hög testkvalitet i unionen genom att anordna och genomföra periodiska jämförande försök samt att regelbundet meddela kommissionen, medlemsstaterna och de nationella/centrala laboratorierna resultaten av dessa försök. I det arbetsprogram som kommissionen och laboratoriet enades om, fastställs att den första prestationsprövningen för EIA ska äga rum 2010. |
| --- | --- |

(10)

I bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 180/2008 av den 28 februari 2008 om gemenskapens referenslaboratorium för andra hästsjukdomar än afrikansk hästpest (7) fastställs vilka funktioner, uppgifter och förfaranden som ska gälla för unionens referenslaboratorium för hästsjukdomar vid samarbetet med de laboratorier som har till uppgift att diagnostisera smittsamma sjukdomar hos hästdjur i medlemsstaterna. Bland dessa funktioner ingår bland annat att främja harmoniseringen av diagnostiseringen och säkerställa en hög testkvalitet i unionen genom att anordna och genomföra periodiska jämförande försök samt att regelbundet meddela kommissionen, medlemsstaterna och de nationella/centrala laboratorierna resultaten av dessa försök. I det arbetsprogram som kommissionen och laboratoriet enades om, fastställs att den första prestationsprövningen för EIA ska äga rum 2010.

| (11) | Då det inte finns några särskilda EU-standarder för testning för EIA, bör det hänvisas till det relevanta kapitlet i Manual of Diagnostic Tests and Vaccines för Terrestrial Animals 2009 från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) (nedan kallad manualen). I detta kapitel, som i den nuvarande utgåvan är kapitel 2.5.6, föreskrivs användning av agar-gel-immunodiffusion (Agid) för påvisning av EIA hos häst; testet är precist och pålitligt, utom under vissa omständigheter som anges i manualen. I detta beslut bör det därför fastställas att det ska företas två Agid-test för EIA med negativa resultat för att kompensera för testets begränsningar. |
| --- | --- |

(11)

Då det inte finns några särskilda EU-standarder för testning för EIA, bör det hänvisas till det relevanta kapitlet i Manual of Diagnostic Tests and Vaccines för Terrestrial Animals 2009 från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) (nedan kallad manualen). I detta kapitel, som i den nuvarande utgåvan är kapitel 2.5.6, föreskrivs användning av agar-gel-immunodiffusion (Agid) för påvisning av EIA hos häst; testet är precist och pålitligt, utom under vissa omständigheter som anges i manualen. I detta beslut bör det därför fastställas att det ska företas två Agid-test för EIA med negativa resultat för att kompensera för testets begränsningar.

| (12) | I kommissionens förordning (EG) nr 504/2008 av den 6 juni 2008 om tillämpning av rådets direktiv 90/426/EEG och 90/427/EEG avseende metoder för identifiering av hästdjur (8) föreskrivs det att hästdjur ska identifieras med hjälp av en identitetshandling. För att stärka sambandet mellan identitetshandlingen och djuret bör vuxna hästar som ska transporteras från Rumänien till andra medlemsstater märkas genom injektion av en elektronisk transponder. |
| --- | --- |

(12)

I kommissionens förordning (EG) nr 504/2008 av den 6 juni 2008 om tillämpning av rådets direktiv 90/426/EEG och 90/427/EEG avseende metoder för identifiering av hästdjur (8) föreskrivs det att hästdjur ska identifieras med hjälp av en identitetshandling. För att stärka sambandet mellan identitetshandlingen och djuret bör vuxna hästar som ska transporteras från Rumänien till andra medlemsstater märkas genom injektion av en elektronisk transponder.

| (13) | I artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (9) fastställs bestämmelser om de kontroller och andra åtgärder relaterade till färdjournalen som den behöriga myndigheten ska genomföra innan långa transporter av djur påbörjas. |
| --- | --- |

(13)

I artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (9) fastställs bestämmelser om de kontroller och andra åtgärder relaterade till färdjournalen som den behöriga myndigheten ska genomföra innan långa transporter av djur påbörjas.

| (14) | Kraven för intyg i samband med förflyttning och transport av hästdjur fastställs i artikel 8 i direktiv 90/426/EEG. För att förbättra spårbarheten när det gäller registrerade hästdjur från områden i Rumänien där EIA förekommer vid transport till andra medlemsstater, bör intyget i enlighet med bilaga B till direktiv 90/426/EEG ersättas av ett djurhälsointyg i enlighet med bilaga C till det direktivet. |
| --- | --- |

(14)

Kraven för intyg i samband med förflyttning och transport av hästdjur fastställs i artikel 8 i direktiv 90/426/EEG. För att förbättra spårbarheten när det gäller registrerade hästdjur från områden i Rumänien där EIA förekommer vid transport till andra medlemsstater, bör intyget i enlighet med bilaga B till direktiv 90/426/EEG ersättas av ett djurhälsointyg i enlighet med bilaga C till det direktivet.

| (15) | Det integrerade veterinärdatasystemet Traces (Trade Control and Expert System) som infördes genom kommissionens beslut 2004/292/EG av den 30 mars 2004 om idrifttagande av systemet Traces (10) kan spela en viktig roll vid styrningen av hästdjur från Rumänien till slakterier i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(15)

Det integrerade veterinärdatasystemet Traces (Trade Control and Expert System) som infördes genom kommissionens beslut 2004/292/EG av den 30 mars 2004 om idrifttagande av systemet Traces (10) kan spela en viktig roll vid styrningen av hästdjur från Rumänien till slakterier i andra medlemsstater.

| (16) | Förflyttning av hästdjur som inte är avsedda för slakt från Rumänien till andra medlemsstater bör inte anses som avslutad innan ett EIA-test på ett blodprov som tagits under isolation efter ankomst till bestämmelseorten har bekräftat att djuren inte är smittade av sjukdomen. |
| --- | --- |

(16)

Förflyttning av hästdjur som inte är avsedda för slakt från Rumänien till andra medlemsstater bör inte anses som avslutad innan ett EIA-test på ett blodprov som tagits under isolation efter ankomst till bestämmelseorten har bekräftat att djuren inte är smittade av sjukdomen.

| (17) | Då den berörda sektorn är klar över den risk som sjukdomssituationen i Rumänien utgör, bör det vara möjligt för dem som är involverade i förflyttningen av hästdjur från Rumänien att ta sin del av det ansvar och de utgifter som de behöriga myndigheterna har i samband med sådana förflyttningar. |
| --- | --- |

(17)

Då den berörda sektorn är klar över den risk som sjukdomssituationen i Rumänien utgör, bör det vara möjligt för dem som är involverade i förflyttningen av hästdjur från Rumänien att ta sin del av det ansvar och de utgifter som de behöriga myndigheterna har i samband med sådana förflyttningar.

| (18) | I rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (11), senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 176/2010 (12), infördes testkrav för EIA-test även för donatorston från vilka ägg eller embryon samlas. Dessa ändringar ska dock tillämpas först från och med den 1 september 2010. Det är därför nödvändigt att komplettera de djurhälsovillkor som fastställs i kommissionens beslut 95/294/EG av den 24 juli 1995 om fastställande av förebilden till veterinärintyg vid handel med ägg (ova) och embryon av hästdjur (13) med ett krav på EIA-test, om äggen och embryona samlas från ston i Rumänien. |
| --- | --- |

(18)

I rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (11), senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 176/2010 (12), infördes testkrav för EIA-test även för donatorston från vilka ägg eller embryon samlas. Dessa ändringar ska dock tillämpas först från och med den 1 september 2010. Det är därför nödvändigt att komplettera de djurhälsovillkor som fastställs i kommissionens beslut 95/294/EG av den 24 juli 1995 om fastställande av förebilden till veterinärintyg vid handel med ägg (ova) och embryon av hästdjur (13) med ett krav på EIA-test, om äggen och embryona samlas från ston i Rumänien.

| (19) | Vidare håller djurhälsokraven i unionslagstiftningen om blodprodukter som härrör från hästdjur för närvarande på att ses över. Kraven för serum som härrör från hästdjur fastställs för närvarande i kapitel V.A i bilaga VIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (14). |
| --- | --- |

(19)

Vidare håller djurhälsokraven i unionslagstiftningen om blodprodukter som härrör från hästdjur för närvarande på att ses över. Kraven för serum som härrör från hästdjur fastställs för närvarande i kapitel V.A i bilaga VIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (14).

| (20) | För att tydlighet ska uppnås i unionslagstiftningen bör beslut 2007/269/EG upphävas och ersättas med det här beslutet. |
| --- | --- |

(20)

För att tydlighet ska uppnås i unionslagstiftningen bör beslut 2007/269/EG upphävas och ersättas med det här beslutet.

| (21) | Övergångsbestämmelser tycks onödiga, eftersom de fastställda åtgärderna tar lämplig hänsyn till det rumänska program för utrotning av EIA i Rumänien som nyligen antagits. |
| --- | --- |

(21)

Övergångsbestämmelser tycks onödiga, eftersom de fastställda åtgärderna tar lämplig hänsyn till det rumänska program för utrotning av EIA i Rumänien som nyligen antagits.

| (22) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(22)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Skyddsåtgärder för hästdjur samt för såväl sperma, ägg (ova) och embryon som blodprodukter som härrör från hästdjur

1.   Rumänien får inte sända följande varor till andra medlemsstater:

| a) | Hästdjur från regioner som anges i bilagan. |
| --- | --- |

a)

Hästdjur från regioner som anges i bilagan.

| b) | Sperma från hästdjur. |
| --- | --- |

b)

Sperma från hästdjur.

| c) | Ägg och embryon från hästdjur. |
| --- | --- |

c)

Ägg och embryon från hästdjur.

| d) | Blodprodukter som härrör från hästdjur. |
| --- | --- |

d)

Blodprodukter som härrör från hästdjur.

2.   Förbudet i punkt 1 a gäller inte för hästdjur från anläggningar belägna utanför Rumänien som

| a) | transporteras i transit genom Rumänien på större vägar och motorvägar eller |
| --- | --- |

a)

transporteras i transit genom Rumänien på större vägar och motorvägar eller

| b) | transporteras genom Rumänien utan att transporten avbryts, direkt till ett slakteri för omgående slakt och åtföljs av ett djurhälsointyg som utfärdats i överensstämmelse med förebilden i bilaga C till direktiv 90/426/EEG. |
| --- | --- |

b)

transporteras genom Rumänien utan att transporten avbryts, direkt till ett slakteri för omgående slakt och åtföljs av ett djurhälsointyg som utfärdats i överensstämmelse med förebilden i bilaga C till direktiv 90/426/EEG.

Artikel 2

Undantag för förflyttning av hästdjur från de regioner som anges i bilagan till andra medlemsstater

1.   Genom undantag från artikel 1.1 a får Rumänien tillåta att sändningar av hästdjur skickas till andra medlemsstater, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Hela sändningen av hästdjur ska ha






  i) | varit isolerad under officiell tillsyn på en anläggning som av den behöriga myndigheten är godkänd som fri från equin infektiös anemi (EIA) (nedan kallad godkänd anläggning), och |
| --- | --- | --- |

a)

Hela sändningen av hästdjur ska ha

i)

varit isolerad under officiell tillsyn på en anläggning som av den behöriga myndigheten är godkänd som fri från equin infektiös anemi (EIA) (nedan kallad godkänd anläggning), och

| ii) | hållits på ett avstånd av minst 200 m från andra hästdjur med en lägre hälsostatus i minst 90 dagar före den dag då djuret avsänds. |
| --- | --- |

ii)

hållits på ett avstånd av minst 200 m från andra hästdjur med en lägre hälsostatus i minst 90 dagar före den dag då djuret avsänds.

| b) | Alla hästdjur som ingår i sändningen ska med negativt resultat ha genomgått ett agar-gel-immunodiffusionstest för EIA (nedan kallat Agid-testet) som utförts på blodprover som tagits två gånger med 90 dagars mellanrum; det andra av dessa blodprover ska tas högst 10 dagar före den dag då djuret avsänds från den godkända anläggningen; Agid-testet ska uppfylla kriterierna i det relevanta kapitlet i Manual of Diagnostic Tests and Vaccines för Terrestrial Animals 2009 från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) (nedan kallad manualen). |
| --- | --- |

b)

Alla hästdjur som ingår i sändningen ska med negativt resultat ha genomgått ett agar-gel-immunodiffusionstest för EIA (nedan kallat Agid-testet) som utförts på blodprover som tagits två gånger med 90 dagars mellanrum; det andra av dessa blodprover ska tas högst 10 dagar före den dag då djuret avsänds från den godkända anläggningen; Agid-testet ska uppfylla kriterierna i det relevanta kapitlet i Manual of Diagnostic Tests and Vaccines för Terrestrial Animals 2009 från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) (nedan kallad manualen).

| c) | Transportföretaget ska dokumentera vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att de hästdjur som ingår i sändningen avsänds från den godkända anläggningen direkt till bestämmelseorten utan att ha passerat en marknad eller ett uppsamlingsställe. |
| --- | --- |

c)

Transportföretaget ska dokumentera vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att de hästdjur som ingår i sändningen avsänds från den godkända anläggningen direkt till bestämmelseorten utan att ha passerat en marknad eller ett uppsamlingsställe.

| d) | Om sändningen omfattar registrerade hästdjur eller hästdjur avsedda för avel och produktion, ska alla andra hästdjur på den godkända anläggningen under den isolationsperiod som nämns i led a i med negativt resultat genomgå ett Agid-test utfört på blodprover som tas antingen innan de flyttas från anläggningen under isolationsperioden eller högst 10 dagar före den dag då djuret avsänds från den godkända anläggningen. |
| --- | --- |

d)

Om sändningen omfattar registrerade hästdjur eller hästdjur avsedda för avel och produktion, ska alla andra hästdjur på den godkända anläggningen under den isolationsperiod som nämns i led a i med negativt resultat genomgå ett Agid-test utfört på blodprover som tas antingen innan de flyttas från anläggningen under isolationsperioden eller högst 10 dagar före den dag då djuret avsänds från den godkända anläggningen.

| e) | Alla hästdjur som ingår i sändningen ska märkas genom implantat av en elektronisk transponder och identifieras med hjälp av ett enskilt identifikationsdokument för hästdjur eller ett pass i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 504/2008 där följande ska anges:






  i) | I avsnitt I del A punkt 5 i handlingen, det nummer som visas när den implanterade elektroniska transpondern avläses. |
| --- | --- | --- |

e)

Alla hästdjur som ingår i sändningen ska märkas genom implantat av en elektronisk transponder och identifieras med hjälp av ett enskilt identifikationsdokument för hästdjur eller ett pass i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 504/2008 där följande ska anges:

i)

I avsnitt I del A punkt 5 i handlingen, det nummer som visas när den implanterade elektroniska transpondern avläses.

| ii) | I avsnitt VII i handlingen, det Agid-test som anges i leden b och d samt resultaten av detta. |
| --- | --- |

ii)

I avsnitt VII i handlingen, det Agid-test som anges i leden b och d samt resultaten av detta.

| f) | Kontrollerna av den färdjournal som ska föras i enlighet med artikel 14.1 a i förordning (EG) nr 1/2005, ska vara tillfredsställande och får inte kräva att uppgifter ska översändas till en kontrollpost i en transitmedlemsstat i enlighet med artikel 14.1 d i den förordningen. |
| --- | --- |

f)

Kontrollerna av den färdjournal som ska föras i enlighet med artikel 14.1 a i förordning (EG) nr 1/2005, ska vara tillfredsställande och får inte kräva att uppgifter ska översändas till en kontrollpost i en transitmedlemsstat i enlighet med artikel 14.1 d i den förordningen.

| g) | De hästdjur som ingår i sändningen ska åtföljas av ett korrekt ifyllt djurhälsointyg som överensstämmer med förebilden i bilaga C till direktiv 90/426/EEG med angivande av bestämmelseorten och med följande kompletterande text:
  ”Hästdjur avsända i enlighet med kommissionens beslut 2010/346/EU (15). |
| --- | --- |

g)

De hästdjur som ingår i sändningen ska åtföljas av ett korrekt ifyllt djurhälsointyg som överensstämmer med förebilden i bilaga C till direktiv 90/426/EEG med angivande av bestämmelseorten och med följande kompletterande text:

”Hästdjur avsända i enlighet med kommissionens beslut 2010/346/EU (15).

2.   Genom undantag från led 1 b får kravet på ett första Agid-test som utförs på prover som tagits minst 90 dagar före avsändandet förbigås om något av följande villkor uppfylls

| a) | Bestämmelsemedlemsstaten har beviljat ett sådant undantag genom tillämpning av åtgärderna i artikel 7.2 i direktiv 90/426/EEG. |
| --- | --- |

a)

Bestämmelsemedlemsstaten har beviljat ett sådant undantag genom tillämpning av åtgärderna i artikel 7.2 i direktiv 90/426/EEG.

| b) | Avsikten är att hästdjuren ska transporteras direkt till ett slakteri och har förts till den godkända anläggningen från anläggningar som intygas vara fria från EIA i enlighet med det gällande nationella EIA-bekämpningsprogrammet. |
| --- | --- |

b)

Avsikten är att hästdjuren ska transporteras direkt till ett slakteri och har förts till den godkända anläggningen från anläggningar som intygas vara fria från EIA i enlighet med det gällande nationella EIA-bekämpningsprogrammet.

Artikel 3

Undantag för förflyttning av hästdjur från de regioner som anges i bilaga, till andra medlemsstater, i fråga om registrerade hästar som deltar i vissa tävlingar och arrangemang

Genom undantag från artikel 2.1 a, b, c, d och f får Rumänien tillåta att det till andra medlemsstater avsänds sändningar av registrerade hästar som är avsedda att delta i tävlingar i Internationella hästsportförbundets (FEI) regi eller i större internationella hästkapplöpningar, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Hästarna har med negativt resultat genomgått ett Agid-test i överensstämmelse med de kriterier som fastställs i manualen, utfört på ett blodprov som tagits högst 10 dagar innan djuren avsändes från den godkända anläggningen. |
| --- | --- |

a)

Hästarna har med negativt resultat genomgått ett Agid-test i överensstämmelse med de kriterier som fastställs i manualen, utfört på ett blodprov som tagits högst 10 dagar innan djuren avsändes från den godkända anläggningen.

| b) | Alla hästdjur på den godkända anläggningen och inom 200 meters omkrets kring den godkända anläggningen har med negativt resultat genomgått ett Agid-test utfört på ett blodprov som tagits mellan 90 och 180 dagar före den planerade förflyttningen. |
| --- | --- |

b)

Alla hästdjur på den godkända anläggningen och inom 200 meters omkrets kring den godkända anläggningen har med negativt resultat genomgått ett Agid-test utfört på ett blodprov som tagits mellan 90 och 180 dagar före den planerade förflyttningen.

| c) | De bestämmelser som anges i artikel 2.1 e och g. |
| --- | --- |

c)

De bestämmelser som anges i artikel 2.1 e och g.

Artikel 4

Restriktioner vid positiva resultat av Agid-testet

Vid positiva resultat av något av Agid-testen i enlighet med artikel 2.1 b och d samt artikel 3 a, ska hela den godkända anläggningen omfattas av begränsningar när det gäller förflyttning fram tills det att de åtgärder som fastställs i artikel 4.5 a tredje strecksatsen i direktiv 90/426/EEG har genomförts.

Artikel 5

Undantag för djupfryst sperma, djupfrysta ägg och, djupfrysta embryon från hästdjur samt blodprodukter som härrör från hästdjur

1.   Genom undantag från artikel 1.1 b får Rumänien tillåta att det till andra medlemsstater sänds djupfryst sperma från hästdjur som uppfyller kraven i kapitel II avsnitt I punkterna 1.6 c, 1.7 och 1.8 i bilaga D till direktiv 92/65/EEG.

2.   Genom undantag från artikel 1.1 c får Rumänien tillåta att det till andra medlemsstater sänds djupfrysta embryon från donatorston som med negativt resultat har genomgått ett Agid-test utfört på blodprover som tagits med 90 dagars mellanrum; det andra av dessa blodprover ska tas mellan 30 och 45 dagar efter uppsamlingen av embryona.

3.   Sändningar av djupfryst sperma eller djupfrysta embryon i enlighet med punkterna 1 och 2 ska åtföljas av ett djurhälsointyg som upprättats för den berörda sändningen i enlighet med artikel 11.5 i direktiv 92/65/EEG, med följande kompletterande text:

”Sperma/Embryon [stryk det som inte gäller] från hästdjur som avsänts i överensstämmelse med kommissionens beslut 2010/346/EU (16).

4.   Genom undantag från artikel 1.1 d får Rumänien tillåta att det till andra medlemsstater sänds serum som härrör från hästdjur som uppfyller kraven i kapitel V avsnitt A i bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002.

Artikel 6

Kompletterande skyldigheter för Rumänien

Rumänien ska säkerställa följande:

| a) | Att godkända anläggningars namn och geografiska belägenhet samt namn och befattning för den officiella veterinär som är ansvarig för den godkända anläggningen och som ska underteckna djurhälsointyget enligt artikel 2.1 g och artikel 5.3 meddelas kommissionen och de övriga medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Att godkända anläggningars namn och geografiska belägenhet samt namn och befattning för den officiella veterinär som är ansvarig för den godkända anläggningen och som ska underteckna djurhälsointyget enligt artikel 2.1 g och artikel 5.3 meddelas kommissionen och de övriga medlemsstaterna.

| b) | Att det officiella laboratorium som genomför Agid-testen i enlighet med artikel 2.1 b och d och artikel 3






  i) | uppfyller kraven i artikel 12 i förordning (EG) nr 882/2004, |
| --- | --- | --- |

b)

Att det officiella laboratorium som genomför Agid-testen i enlighet med artikel 2.1 b och d och artikel 3

i)

uppfyller kraven i artikel 12 i förordning (EG) nr 882/2004,

| ii) | senast den 31 december 2010 och därefter varje år genomgår en prestationsprövning i samarbete med EU-referenslaboratoriet för andra hästsjukdomar än afrikansk hästpest. |
| --- | --- |

ii)

senast den 31 december 2010 och därefter varje år genomgår en prestationsprövning i samarbete med EU-referenslaboratoriet för andra hästsjukdomar än afrikansk hästpest.

| c) | Att det för varje Agid-test som genomförs högst 10 dagar före avsändningen i enlighet med artikel 2.1 b och d och artikel 3 förvaras två blodprover i det officiella laboratorium som avses i led b i minst 90 dagar, förutom om






  i) | djurets död har anmälts enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 504/2008, eller om |
| --- | --- | --- |

c)

Att det för varje Agid-test som genomförs högst 10 dagar före avsändningen i enlighet med artikel 2.1 b och d och artikel 3 förvaras två blodprover i det officiella laboratorium som avses i led b i minst 90 dagar, förutom om

i)

djurets död har anmälts enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 504/2008, eller om

| ii) | ett negativt resultat har meddelats för det Agid-test som avses i artikel 7.1 b innan de 90 dagarna har löpt ut. |
| --- | --- |

ii)

ett negativt resultat har meddelats för det Agid-test som avses i artikel 7.1 b innan de 90 dagarna har löpt ut.

| d) | Att förflyttningen anmäls i förväg till bestämmelseorten via Traces minst 36 timmar före tidpunkten för ankomsten. |
| --- | --- |

d)

Att förflyttningen anmäls i förväg till bestämmelseorten via Traces minst 36 timmar före tidpunkten för ankomsten.

Artikel 7

Bestämmelsemedlemsstaternas skyldigheter

1.   Bestämmelsemedlemsstaterna ska se till att i sådana fall då förflyttningen av de djur som avses i artikel 2.1 b anmäls i förväg i enlighet med artikel 6 d ska hästdjuren efter sin ankomst till bestämmelseorten omfattas av något av följande förfaranden:

| a) | De ska slaktas senast 72 timmar efter ankomsten till slakteriet som anmälts till de behöriga myndigheterna via Traces; 10 % av de sändningar som ankommer till slakteriet i enlighet med detta beslut ska genomgå Agid-testning efter ankomsten. |
| --- | --- |

a)

De ska slaktas senast 72 timmar efter ankomsten till slakteriet som anmälts till de behöriga myndigheterna via Traces; 10 % av de sändningar som ankommer till slakteriet i enlighet med detta beslut ska genomgå Agid-testning efter ankomsten.

| b) | De ska isoleras under officiell veterinärtillsyn på den bestämmelseanläggning som anges i det djurhälsointyg som avses i artikel 2.1 g, i minst 30 dagar och på ett avstånd av minst 200 m från andra hästdjur eller under vektorsäkra förhållanden, samt med negativt resultat genomgå ett Agid-test utfört på ett blodprov som tagits minst 28 dagar efter den dag då isolationsperioden inleddes. |
| --- | --- |

b)

De ska isoleras under officiell veterinärtillsyn på den bestämmelseanläggning som anges i det djurhälsointyg som avses i artikel 2.1 g, i minst 30 dagar och på ett avstånd av minst 200 m från andra hästdjur eller under vektorsäkra förhållanden, samt med negativt resultat genomgå ett Agid-test utfört på ett blodprov som tagits minst 28 dagar efter den dag då isolationsperioden inleddes.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 1.1 b ska medlemsstaterna se till att de hästdjur som avses i artikel 2.1 b i 90 dagar efter sin ankomst till den bestämmelseanläggning som avses i punkt 1 b endast får sändas från denna anläggning till en annan medlemsstat om

| a) | de med negativt resultat har genomgått ett Agid-test utfört på ett blodprov som tagits högst 10 dagar före den dag då djuren avsänds, och om |
| --- | --- |

a)

de med negativt resultat har genomgått ett Agid-test utfört på ett blodprov som tagits högst 10 dagar före den dag då djuren avsänds, och om

| b) | de åtföljs av ett korrekt ifyllt djurhälsointyg som överensstämmer med förebilden i bilaga C till direktiv 90/426/EEG. |
| --- | --- |

b)

de åtföljs av ett korrekt ifyllt djurhälsointyg som överensstämmer med förebilden i bilaga C till direktiv 90/426/EEG.

Artikel 8

Rapporteringsskyldigheter

Medlemsstater som påverkas av handel med hästdjur samt med sperma, ägg (ova) och embryon från dessa i enlighet med detta beslut, ska regelbundet, dock minst var tredje månad, avlägga rapport till kommissionen och de övriga medlemsstaterna på mötena i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

Artikel 9

Omkostnader i samband med administrativa förfaranden

1.   Rumänien ska vidta alla nödvändiga åtgärder, inklusive om så krävs rättsliga åtgärder, för att säkerställa att avsändaren av hästdjuren eller de från hästdjur härrörande produkterna står för alla omkostnader vid de kompletterande administrativa förfarandena, inklusive nödvändiga laboratorietester eller uppföljningsundersökningar, i samband med förflyttning av hästdjur samt sperma, ägg (ova), embryon och serum som härrör från hästdjur från Rumänien i enlighet med artiklarna 2, 3 och 5.

2.   Bestämmelsemedlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder, inklusive om så krävs rättsliga åtgärder, för att säkerställa att avsändaren av hästdjuren eller de från hästdjur härrörande produkterna står för alla omkostnader vid de kompletterande administrativa förfarandena, inklusive nödvändiga laboratorietester eller uppföljande undersökningar fram tills det att de åtgärder som fastställs i artikel 7 är genomförda, i samband med förflyttningen av hästdjur från Rumänien i enlighet med artiklarna 2 och 3.

Artikel 10

Upphävande

Beslut 2007/269/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 11

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 juni 2010.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 42.

2

(3)  EGT L 378, 31.12.1982, s. 58.

3

(4)  EUT L 115, 3.5.2007, s. 18.

4

(5)  DG(SANCO) 2009–8256 – MR FINAL (http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_en.cfm?rep_id=2341).

5

(6)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  EUT L 56, 29.2.2008, s. 4.

7

(8)  EUT L 149, 7.6.2008, s. 3.

8

(9)  EUT L 3, 5.1.2005, s. 1.

9

(10)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 63.

10

(11)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54.

11

(12)  EUT L 52, 3.3.2010, s. 14.

12

(13)  EGT L 182, 2.8.1995, s. 27.

13

(14)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1.

14

(15)  EUT L 155, 22.6.2010, s. 48.”

15

(16)  EUT L 155, 22.6.2010, s. 48.”

16

---

BILAGA

Regioner som avses i artikel 1.1 a:

| Medlemsstat | Region | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| Rumänien | Hela territoriet | |

Medlemsstat

Region

Anmärkning

Rumänien

Hela territoriet

---

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/54

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 juni 2010

om ändring av beslut 2004/388/EG om ett dokument om överföring av explosiva varor inom gemenskapen

[delgivet med nr K(2010) 3666]

(Text av betydelse för EES)

(2010/347/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 93/15/EEG av den 5 april 1993 om harmonisering av bestämmelserna om utsläppande på marknaden och övervakning av explosiva varor för civilt bruk (1), särskilt artikel 13.5, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt det system för överföring av explosiva varor inom gemenskapen som infördes genom direktiv 93/15/EEG krävs det tillstånd för överföring för explosiva varor från de behöriga myndigheterna för ursprungs-, transit- och bestämmelseområdena. |
| --- | --- |

(1)

Enligt det system för överföring av explosiva varor inom gemenskapen som infördes genom direktiv 93/15/EEG krävs det tillstånd för överföring för explosiva varor från de behöriga myndigheterna för ursprungs-, transit- och bestämmelseområdena.

| (2) | En förlaga till dokument för överföring av explosiva varor, som omfattar de upplysningar som krävs enligt artikel 9.5 och 9.6 i direktiv 93/15/EEG, har fastställts genom kommissionens beslut 2004/388/EG av den 15 april 2004 om ett dokument om överföring av explosiva varor inom gemenskapen (2), syftande till att underlätta överföringar av explosiva varor mellan medlemsstaterna och samtidigt ombesörja de nödvändiga säkerhetskraven för överföring av sådana varor. |
| --- | --- |

(2)

En förlaga till dokument för överföring av explosiva varor, som omfattar de upplysningar som krävs enligt artikel 9.5 och 9.6 i direktiv 93/15/EEG, har fastställts genom kommissionens beslut 2004/388/EG av den 15 april 2004 om ett dokument om överföring av explosiva varor inom gemenskapen (2), syftande till att underlätta överföringar av explosiva varor mellan medlemsstaterna och samtidigt ombesörja de nödvändiga säkerhetskraven för överföring av sådana varor.

| (3) | Beslut 2004/388/EG bör anpassas mot bakgrund av att ett elektroniskt system för tillstånd för överföringar har utvecklats och finns tillgängligt för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2004/388/EG bör anpassas mot bakgrund av att ett elektroniskt system för tillstånd för överföringar har utvecklats och finns tillgängligt för alla medlemsstater.

| (4) | Det bör särskilt vara möjligt för ursprungsmedlemsstatens behöriga myndighet att skriva ut alla nödvändiga dokument och utfärda dokumentet för överföring av explosiva varor inom gemenskapen till leverantören efter det att den har kontrollerat att alla behöriga myndigheter i de aktuella medlemsstaterna godkänt överföringen, eftersom detta skulle minska den administrativa bördan både för företagen och medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

(4)

Det bör särskilt vara möjligt för ursprungsmedlemsstatens behöriga myndighet att skriva ut alla nödvändiga dokument och utfärda dokumentet för överföring av explosiva varor inom gemenskapen till leverantören efter det att den har kontrollerat att alla behöriga myndigheter i de aktuella medlemsstaterna godkänt överföringen, eftersom detta skulle minska den administrativa bördan både för företagen och medlemsstaternas myndigheter.

| (5) | I utvärderingen av tillämpningen av direktiv 93/15/EEG, som utförts på Europeiska kommissionens uppdrag, konstaterades att förfarandet för medlemsstaternas beviljande av tillstånd för överföring behöver göras kortare. Ett gemensamt elektroniskt system bör införas för att råda bot på detta. |
| --- | --- |

(5)

I utvärderingen av tillämpningen av direktiv 93/15/EEG, som utförts på Europeiska kommissionens uppdrag, konstaterades att förfarandet för medlemsstaternas beviljande av tillstånd för överföring behöver göras kortare. Ett gemensamt elektroniskt system bör införas för att råda bot på detta.

| (6) | I meddelandet En ”Small Business Act” för Europa
   (3) och den tredje strategiska översynen av programmet ”Bättre lagstiftning” i Europeiska unionen (4) har Europeiska kommissionen tagit på sig målet att öka förutsägbarheten och hjälpa företagen att förbereda sig bättre på ändrad lagstiftning. Som en åtgärd för att nå detta mål nämndes särskilt ett system med gemensamma datum för ikraftträdande, så att lagstiftning som påverkar näringslivet i möjligaste mån träder i kraft vissa datum under året. Hänsyn bör tas till detta när datum för beslutets ikraftträdande fastställs. |
| --- | --- |

(6)

I meddelandet En ”Small Business Act” för Europa
   (3) och den tredje strategiska översynen av programmet ”Bättre lagstiftning” i Europeiska unionen (4) har Europeiska kommissionen tagit på sig målet att öka förutsägbarheten och hjälpa företagen att förbereda sig bättre på ändrad lagstiftning. Som en åtgärd för att nå detta mål nämndes särskilt ett system med gemensamma datum för ikraftträdande, så att lagstiftning som påverkar näringslivet i möjligaste mån träder i kraft vissa datum under året. Hänsyn bör tas till detta när datum för beslutets ikraftträdande fastställs.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 13.1 i direktiv 93/15/EEG. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 13.1 i direktiv 93/15/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2004/388/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska infogas som artikel 3a:
  ”Artikel 3a
  När ursprungsmedlemsstaten, bestämmelsemedlemsstaten och eventuella transitmedlemsstater alla använder ett gemensamt elektroniskt system för tillstånd för överföring av explosiva varor inom unionen, ska förfarandet i andra till femte stycket tillämpas.
  Mottagaren ska för tillstånd överlämna dokumentet om överföring av explosiva varor inom gemenskapen i pappersversion eller elektronisk version med fälten 1–4 ifyllda enbart till den behöriga myndigheten i bestämmelsemedlemsstaten.
  Efter att ha gett sitt tillstånd ska bestämmelsemedlemsstaten sända tillståndet till ursprungsmedlemsstaten med hjälp av det gemensamma elektroniska systemet.
  Efter att ha gett sitt tillstånd ska den behöriga myndigheten i ursprungsmedlemsstaten inhämta tillstånd från de behöriga myndigheterna i alla transitmedlemsstater med hjälp av det gemensamma elektroniska systemet.
  Efter att ha tagit emot alla tillstånd ska den behöriga myndigheten i ursprungsmedlemsstaten utfärda dokumentet om överföring av explosiva varor inom gemenskapen med angivande av alla berörda medlemsstaters samtycke till leverantören på säkert identifierbart papper och på ursprungsmedlemsstatens språk, transitmedlemsstaternas språk (i förekommande fall), bestämmelsemedlemsstatens språk och på engelska.” |
| --- | --- |

1.

Följande artikel ska infogas som artikel 3a:

”Artikel 3a

När ursprungsmedlemsstaten, bestämmelsemedlemsstaten och eventuella transitmedlemsstater alla använder ett gemensamt elektroniskt system för tillstånd för överföring av explosiva varor inom unionen, ska förfarandet i andra till femte stycket tillämpas.

Mottagaren ska för tillstånd överlämna dokumentet om överföring av explosiva varor inom gemenskapen i pappersversion eller elektronisk version med fälten 1–4 ifyllda enbart till den behöriga myndigheten i bestämmelsemedlemsstaten.

Efter att ha gett sitt tillstånd ska bestämmelsemedlemsstaten sända tillståndet till ursprungsmedlemsstaten med hjälp av det gemensamma elektroniska systemet.

Efter att ha gett sitt tillstånd ska den behöriga myndigheten i ursprungsmedlemsstaten inhämta tillstånd från de behöriga myndigheterna i alla transitmedlemsstater med hjälp av det gemensamma elektroniska systemet.

Efter att ha tagit emot alla tillstånd ska den behöriga myndigheten i ursprungsmedlemsstaten utfärda dokumentet om överföring av explosiva varor inom gemenskapen med angivande av alla berörda medlemsstaters samtycke till leverantören på säkert identifierbart papper och på ursprungsmedlemsstatens språk, transitmedlemsstaternas språk (i förekommande fall), bestämmelsemedlemsstatens språk och på engelska.”

| 2. | I punkt 2 av de förklarande anmärkningarna i bilagan ska följande mening läggas till i slutet av stycket: ”Denna punkt är inte tillämplig om det gemensamma elektroniska system som omnämns i artikel 3a används.” |
| --- | --- |

2.

I punkt 2 av de förklarande anmärkningarna i bilagan ska följande mening läggas till i slutet av stycket: ”Denna punkt är inte tillämplig om det gemensamma elektroniska system som omnämns i artikel 3a används.”

Artikel 2

Detta beslut ska börja tillämpas den 29 oktober 2010.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 juni 2010.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 121, 15.5.1993, s. 20.

1

(2)  EUT L 120, 24.4.2004, s. 43.

2

(3)  KOM(2008) 394 slutlig, 25.6.2008.

3

(4)  KOM(2009) 15 slutlig, 28.1.2009.

4

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 22.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/56

---

RÅDETS BESLUT

av den 17 november 2009

om ingående av avtalet mellan Ryska federationens regering och Europeiska unionen om skydd av sekretessbelagda uppgifter

(2010/348/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 24 och 38,

med beaktande av rekommendationen från ordförandeskapet, och

av följande skäl:

| (1) | Vid mötet den 27 och 28 november 2003 beslutade rådet att bemyndiga ordförandeskapet att, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten, inleda förhandlingar i enlighet med artiklarna 24 och 38 i fördraget om Europeiska unionen med vissa tredje stater, med syftet att Europeiska unionen skulle ingå ett avtal om säkerhetsförfaranden för utbyte av sekretessbelagda uppgifter med var och en av dessa stater. |
| --- | --- |

(1)

Vid mötet den 27 och 28 november 2003 beslutade rådet att bemyndiga ordförandeskapet att, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten, inleda förhandlingar i enlighet med artiklarna 24 och 38 i fördraget om Europeiska unionen med vissa tredje stater, med syftet att Europeiska unionen skulle ingå ett avtal om säkerhetsförfaranden för utbyte av sekretessbelagda uppgifter med var och en av dessa stater.

| (2) | Efter bemyndigandet att inleda förhandlingar har ordförandeskapet, biträtt av generalsekreteraren/höge representanten, förhandlat fram ett avtal med Ryska federationens regering om skydd av sekretessbelagda uppgifter. |
| --- | --- |

(2)

Efter bemyndigandet att inleda förhandlingar har ordförandeskapet, biträtt av generalsekreteraren/höge representanten, förhandlat fram ett avtal med Ryska federationens regering om skydd av sekretessbelagda uppgifter.

| (3) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Ryska federationens regering och Europeiska unionen om skydd av sekretessbelagda uppgifter godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person som ska ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för Europeiska unionen (1).

Artikel 3

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 17 november 2009.

På rådets vägnar

C. BILDT

Ordförande

---

(1)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

1

Europeiska unionens officiella tidning

---

ÖVERSÄTTNING

AVTAL

mellan Ryska federationens regering och Europeiska unionen om skydd av sekretessbelagda uppgifter

RYSKA FEDERATIONENS REGERING,

och

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad EU, företrädd av ordförandeskapet för Europeiska unionens råd,

nedan kallade parterna,

SOM BEAKTAR att EU och Ryska federationen är eniga om behovet av att utveckla det inbördes samarbetet i frågor av gemensamt intresse, särskilt på säkerhetsområdet,

SOM INSER att samarbetet parterna emellan kan kräva tillgång till sekretessbelagda uppgifter från EU eller Ryska federationen samt utbyte av sådana uppgifter mellan parterna,

SOM ÄR MEDVETNA OM att tillgång till sekretessbelagda uppgifter och utbyte av sådana uppgifter kräver att lämpliga skyddsåtgärder vidtas,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta avtal ska tillämpas på skydd av sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete.

Artikel 2

I detta avtal avses med

1.   sekretessbelagda uppgifter: alla uppgifter och allt material som är skyddat i enlighet med någondera partens lagar och andra författningar som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete, vilka om de röjdes obehörigt i olika grad skulle kunna skada den Ryska federationens, EU:s eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen, och har försetts med en säkerhetsklassificering,

2.   bärare av sekretessbelagda uppgifter: material, inklusive fysiska fält med sekretessbelagda uppgifter i form av symboler, bilder, signaler, tekniska lösningar och processer,

3.   säkerhetsklassificering: en beteckning som anger:

| — | hur allvarlig skada är som skulle kunna vållas Ryska federationens, EU:s eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen genom obehörigt röjande av sekretessbelagda uppgifter, och |
| --- | --- |

—

hur allvarlig skada är som skulle kunna vållas Ryska federationens, EU:s eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen genom obehörigt röjande av sekretessbelagda uppgifter, och

| — | hur omfattande skydd det därför krävs i enlighet med Ryska federationens eller EU:s lagar och andra författningar, |
| --- | --- |

—

hur omfattande skydd det därför krävs i enlighet med Ryska federationens eller EU:s lagar och andra författningar,

4.   klassificeringsmärkning: den beteckning som fästs på bärare av sekretessbelagda uppgifter och/eller eventuell åtföljande dokumentation, vilken anger säkerhetsklassificeringen för de ingående uppgifterna.

5.   säkerhetsprövning: ett administrativt beslut som fattas i enlighet med Ryska federationens eller EU:s lagar och andra författningar vilket intygar att en individ kan medges tillgång till sekretessbelagda uppgifter upp till en angiven nivå.

Artikel 3

1.   I detta avtal avses med EU Europeiska unionens råd (nedan kallat rådet), rådets generalsekreterare/höge representant och dess generalsekretariat samt Europeiska kommissionen.

2.   I detta avtal ska för Ryska federationen de organ som bemyndigas att genomföra detta avtal vara Ryska federationens federala statliga myndigheter.

Artikel 4

1.   Sekretessbelagda uppgifter får i enlighet med punkterna 2–5 lämnas ut av den ena parten, den tillhandahållande parten, till den andra parten, den mottagande parten.

2.   Varje part ska från fall till fall besluta om utlämnande av sekretessbelagda uppgifter till den andra parten i enlighet med sina egna säkerhetsintressen och egna lagar och andra författningar. Ingenting i detta avtal ska betraktas som grundval för obligatoriskt eller generiskt utlämnande av sekretessbelagda uppgifter eller vissa kategorier av uppgifter parterna emellan.

3.   Varje part ska i enlighet med sina egna lagar och andra författningar

| a) | skydda sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete, |
| --- | --- |

a)

skydda sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete,

| b) | se till att varken säkerhetsklassificeringen eller klassificeringsmärkningen eller märkning som begränsar spridning av uppgifter som av den tillhandahållande parten har fastställts vara sekretessbelagda uppgifter vilka tillhandahålls eller utbyts enligt detta avtal ändras utan föregående skriftligt godkännande från denna part, och att sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls eller utbyts enligt detta avtal registreras, bevaras och skyddas i enlighet med bestämmelserna i dess egna lagar och andra författningar för uppgifter som har en motsvarande säkerhetsklassificering och klassificeringsmärkning i enlighet med artikel 6, |
| --- | --- |

b)

se till att varken säkerhetsklassificeringen eller klassificeringsmärkningen eller märkning som begränsar spridning av uppgifter som av den tillhandahållande parten har fastställts vara sekretessbelagda uppgifter vilka tillhandahålls eller utbyts enligt detta avtal ändras utan föregående skriftligt godkännande från denna part, och att sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls eller utbyts enligt detta avtal registreras, bevaras och skyddas i enlighet med bestämmelserna i dess egna lagar och andra författningar för uppgifter som har en motsvarande säkerhetsklassificering och klassificeringsmärkning i enlighet med artikel 6,

| c) | använda sekretessbelagda uppgifter som har tillhandahållits eller utbytts i enlighet med detta avtal endast för de syften som den tillhandahållande parten fastställt, |
| --- | --- |

c)

använda sekretessbelagda uppgifter som har tillhandahållits eller utbytts i enlighet med detta avtal endast för de syften som den tillhandahållande parten fastställt,

| d) | återbörda eller förstöra bärare av sekretessbelagda uppgifter som har mottagits från den andra parten på skriftlig uppmaning från den tillhandahållande partens behöriga myndighet om att göra detta, |
| --- | --- |

d)

återbörda eller förstöra bärare av sekretessbelagda uppgifter som har mottagits från den andra parten på skriftlig uppmaning från den tillhandahållande partens behöriga myndighet om att göra detta,

| e) | inte röja sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls eller utbyts enligt detta avtal för andra mottagare än de som avses i artikel 3 utan föregående skriftligt medgivande av den tillhandahållande parten. |
| --- | --- |

e)

inte röja sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls eller utbyts enligt detta avtal för andra mottagare än de som avses i artikel 3 utan föregående skriftligt medgivande av den tillhandahållande parten.

4.   Sekretessbelagda uppgifter ska vidarebefordras via diplomatiska kanaler, med kurirpost eller på varje annan väg som de behöriga myndigheter som avses i artikel 10 överenskommer. I detta avtal ska följande gälla:

| a) | För EU ska all korrespondens sändas till chefsregistratorn vid Europeiska unionens råd. Rådets chefsregistrator ska vidarebefordra korrespondens till medlemsstaterna och Europeiska kommissionen, om inte annat följer av punkt 5. |
| --- | --- |

a)

För EU ska all korrespondens sändas till chefsregistratorn vid Europeiska unionens råd. Rådets chefsregistrator ska vidarebefordra korrespondens till medlemsstaterna och Europeiska kommissionen, om inte annat följer av punkt 5.

| b) | För Ryska federationen ska all korrespondens sändas till Ryska federationens ständiga beskickning vid Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

b)

För Ryska federationen ska all korrespondens sändas till Ryska federationens ständiga beskickning vid Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen.

5.   Den tillhandahållande parten får av operativa skäl rikta korrespondens endast till vissa behöriga tjänstemän, organ eller avdelningar hos den mottagande parten, vilka på grund av sin behörighet och i enlighet med principen om behovsenlig behörighet är särskilt angivna som mottagare. Sådan korrespondens ska vara tillgänglig endast för nämnda tjänstemän, organ eller avdelningar. För Europeiska unionen ska denna korrespondens sändas via rådets chefsregistrator eller, när uppgifterna är avsedda för Europeiska kommissionen, via Europeiska kommissionens chefsregistrator.

Artikel 5

Varje part ska se till att Ryska federationen och Europeiska unionen var för sig har infört ett säkerhetssystem och säkerhetsåtgärder som baseras på sådana grundläggande principer och miniminormer för säkerhet som fastställs i dess lagar och andra författningar, så att en likvärdig skyddsnivå tillämpas på sekretessbelagda uppgifter som omfattas av detta avtal.

Artikel 6

1.   För att fastställa en likvärdig skyddsnivå för sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan Ryska federationen och Europeiska unionen under deras samarbete i enlighet med deras respektive lagar och andra författningar, ska säkerhetsklassificeringarna motsvara varandra enligt följande:

| EU | RYSKA FEDERATIONEN |
| --- | --- |
| CONFIDENTIEL UE | СЕКРЕТН |
| SECRET UE | СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО |

EU

RYSKA FEDERATIONEN

CONFIDENTIEL UE

СЕКРЕТН

SECRET UE

СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО

2.   Ryska federationens begränsningsmärkning ”ДЛЯ СЛУЖЕБНОГО ПОЛЬЗОВАНИЯ” ska motsvara EU:s säkerhetsklassificering RESTREINT UE.

3.   De båda parternas samarbetande enheter ska enas om den likvärdiga sekretessklassificering som ska ges alla sekretessbelagda uppgifter som tas fram under deras samarbete och om hävande av sekretessen eller inplacering i en lägre sekretessgrad för sådan information.

Artikel 7

1.   Tillgång till sekretessbelagda uppgifter kommer endast att beviljas personer som behöver kännedom om sådana uppgifter för att genomföra sina offentliga åligganden, i överensstämmelse med de syften som anges när uppgifterna tillhandahålls.

2.   Alla personer som under utövande av sin tjänst behöver få tillgång till eller på grund av sin tjänst eller uppgifter kan medges tillgång till sekretessbelagda uppgifter på nivån CONFIDENTIEL UE/СЕКРЕТНО eller högre vilka tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete ska genomgå vederbörlig säkerhetsprövning innan de beviljas tillgång till sådana uppgifter.

3.   Varje part ska se till att förfarandena för säkerhetsprövning utförs i enlighet med dess respektive lagar och andra författningar vid avgörande av huruvida en enskild individs omständigheter och karaktär är sådana att han eller hon kan ges tillgång till sekretessbelagda uppgifter upp till en angiven nivå.

Artikel 8

De behöriga myndigheter som avses i artikel 10 kan byta ut de relevanta författningar som styr skyddet av sekretessbelagda uppgifter och i samförstånd besöka varandra för samråd på vars grund det är möjligt att dra en slutsats om effektiviteten i de åtgärder som vidtas enligt detta avtal och det tekniska arrangemang som avses i artikel 10.

Artikel 9

Den mottagande parten ska anbringa sin egen motsvarande klassificeringsmärkning enligt artikel 6, utöver den som redan har anbringats av den tillhandahållande parten, på bärare av sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete eller till följd av översättning, duplicering eller kopiering.

Artikel 10

1.   För att genomföra detta avtal och se till att de nödvändiga villkoren för skydd och bevarande av sekretessbelagda uppgifter har fastställts av den mottagande parten, ska de myndigheter som avses i punkterna 2–4 utforma ett tekniskt arrangemang enligt följande:

| — | De ska skriftligen informera varandra om de tekniska åtgärderna (inklusive praktiska åtgärder för hantering, förvaring, reproduktion, överföring och förstöring av sekretessbelagd information) för skydd och bevarande av sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete. |
| --- | --- |

—

De ska skriftligen informera varandra om de tekniska åtgärderna (inklusive praktiska åtgärder för hantering, förvaring, reproduktion, överföring och förstöring av sekretessbelagd information) för skydd och bevarande av sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete.

| — | De ska skriftligen bekräfta att de tekniska åtgärderna säkerställer en ömsesidigt godtagbar nivå för skydd av sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete. |
| --- | --- |

—

De ska skriftligen bekräfta att de tekniska åtgärderna säkerställer en ömsesidigt godtagbar nivå för skydd av sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls, utbyts eller tas fram mellan parterna under deras samarbete.

2.   För Ryska federationen ska Ryska federationens federala säkerhetstjänst samordna verksamheten för att genomföra detta avtal och ansvara för tillhandahållande av uppgifter om och bekräftelse av de tekniska åtgärderna för skydd och bevarande av sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls eller utbyts med Ryska federationen enligt detta avtal.

3.   För rådet ska säkerhetsbyrån vid rådets generalsekretariat, som under ledning av rådets generalsekreterare och på dennes vägnar agerar för rådets räkning och med dess bemyndigande, samordna verksamheten för att genomföra detta avtal och ansvara för tillhandahållande av uppgifter om och bekräftelse av de tekniska åtgärderna för skydd och bevarande av sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls eller utbyts med rådet eller rådets generalsekretariat i enlighet med detta avtal.

4.   För Europeiska kommissionen ska Europeiska kommissionens säkerhetsdirektorat, som agerar med bemyndigande av den kommissionsledamot som är ansvarig för säkerhetsfrågor, samordna verksamheten för att genomföra detta avtal och ansvara för tillhandahållande av uppgifter om och bekräftelse av de tekniska åtgärderna för skydd av sekretessbelagda uppgifter som tillhandahålls eller utbyts med Europeiska kommissionen enligt detta avtal.

Artikel 11

1.   Den behöriga myndighet som är underställd vardera part enligt artikel 10 ska omedelbart underrätta den andra partens behöriga myndighet om alla bevisade eller misstänkta fall av obehörigt röjande eller obehörig förlust av sekretessbelagda uppgifter som har tillhandahållits av den parten samt utföra en undersökning och rapportera resultaten av denna undersökning till den andra parten.

2.   De behöriga myndigheter som är underställda parterna enligt artikel 10 ska i enlighet med vardera parts lagar och andra författningar från fall till fall inrätta ett förfarande för fastställande av proportionerliga korrigeringsåtgärder beroende på konsekvenserna eller orsakad skada.

3.   Vardera part ska vidta lämpliga åtgärder i enlighet med tillämpliga lagar och andra författningar i fall då en enskild person är ansvarig för att läcka sekretessbelagda uppgifter. De åtgärder som vidtas i detta sammanhang kan leda till rättsliga åtgärder, inklusive straffrättsliga förfaranden, mot den berörda enskilda personen i enlighet med tillämpliga lagar och andra författningar.

Artikel 12

Varje part ska bära sina egna kostnader för åtgärder för att skydda sekretessbelagda uppgifter i enlighet med detta avtal.

Artikel 13

Detta avtal ska inte hindra parterna från att ingå andra avtal om tillhandahållande eller utbyte av sekretessbelagda uppgifter som omfattas av detta avtal, under förutsättning att de avtalen inte strider mot bestämmelserna i det här avtalet.

Artikel 14

Alla sådana meningsskiljaktigheter mellan parterna som härrör från tolkningen eller tillämpningen av detta avtal ska handläggas genom förhandlingar mellan parterna. Under sådana förhandlingar ska parterna fortsätta att fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet.

Artikel 15

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den månad som följer på parternas anmälan om att de interna förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts.

2.   Var och en av parterna kan begära samråd för övervägande av eventuella ändringar av detta avtal.

3.   Varje ändring av detta avtal ska ske endast skriftligen och i samförstånd mellan parterna. Ändringen träder i kraft enligt de villkor som anges i punkt 1.

Artikel 16

Detta avtal kan sägas upp av endera parten genom en skriftlig anmälan om uppsägning till den andra parten. Denna uppsägning får verkan sex månader efter det att den andra parten har mottagit anmälan. Trots en sådan uppsägning ska skyldigheter i fråga om skyddet för alla sekretessbelagda uppgifter som tillhandahållits eller utbytts i enlighet med detta avtal även fortsättningsvis gälla i enlighet med bestämmelserna i avtalet.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Utfärdat i Rostov-on-Don den första dagen i juni år tjugohundratio i två exemplar på ryska och engelska.

För Ryska federationens regering

För Europeiska unionen

---