# Euroopa Liidu L 134/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.134.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide1. juuni 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.134.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 134

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide1. juuni 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 471/2010, 31. mai 2010, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1235/2008 loetelu, kuhu on kantud kolmandad riigid, kelle territooriumilt teatavad mahepõllumajanduslikud tooted peavad pärinema, et neid võiks turustada ühenduse piires (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 472/2010, 31. mai 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 473/2010, 31. mai 2010, Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 474/2010, 31. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 59 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 475/2010, 31. mai 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 61 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 476/2010, 31. mai 2010, millega määratakse kindlaks alates 1. juunist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 63 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv 2010/32/EL, 10. mai 2010, millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiuvaldkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/34/EL, 31. mai 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa seoses toimeaine penkonasooli kasutuse laiendamisega (
  1
  ) | 73 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/305/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 26. aprill 2010, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühe Austria liikme ametisse nimetamise kohta | 75 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 471/2010, 31. mai 2010, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1235/2008 loetelu, kuhu on kantud kolmandad riigid, kelle territooriumilt teatavad mahepõllumajanduslikud tooted peavad pärinema, et neid võiks turustada ühenduse piires (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 472/2010, 31. mai 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes

4

*

Komisjoni määrus (EL) nr 473/2010, 31. mai 2010, Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta

25

Komisjoni määrus (EL) nr 474/2010, 31. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

59

Komisjoni määrus (EL) nr 475/2010, 31. mai 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

61

Komisjoni määrus (EL) nr 476/2010, 31. mai 2010, millega määratakse kindlaks alates 1. juunist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

63

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv 2010/32/EL, 10. mai 2010, millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiuvaldkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris (
  1
  )

1

66

*

Komisjoni direktiiv 2010/34/EL, 31. mai 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa seoses toimeaine penkonasooli kasutuse laiendamisega (
  1
  )

1

73

OTSUSED

2010/305/EL

*

Nõukogu otsus, 26. aprill 2010, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühe Austria liikme ametisse nimetamise kohta

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 471/2010,

31. mai 2010,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1235/2008 loetelu, kuhu on kantud kolmandad riigid, kelle territooriumilt teatavad mahepõllumajanduslikud tooted peavad pärinema, et neid võiks turustada ühenduse piires

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikele 2 on komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1235/2008 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta) (2) III lisas kehtestatud loetelu kolmandatest riikidest, kelle tootmissüsteem ja mahepõllumajandusliku tootmise kontrollimise meetmed on tunnistatud samaväärseteks. Arvestades komisjonile saabunud uusi taotlusi ja teavet kolmandatelt riikidelt pärast loetelu viimast avaldamist, tuleks arvesse võtta teatavaid muudatusi ning need loetellu lisada. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikele 2 on komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1235/2008 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta) (2) III lisas kehtestatud loetelu kolmandatest riikidest, kelle tootmissüsteem ja mahepõllumajandusliku tootmise kontrollimise meetmed on tunnistatud samaväärseteks. Arvestades komisjonile saabunud uusi taotlusi ja teavet kolmandatelt riikidelt pärast loetelu viimast avaldamist, tuleks arvesse võtta teatavaid muudatusi ning need loetellu lisada.

| (2) | Austraalia ametiasutused on teatanud komisjonile, et üks kontrolliasutus on ümber struktureeritud ja oma nime muutnud. Austraalia ametiasutused on komisjonile esitanud vajalikud tagatised tõendamaks, et ümberkorraldatud kontrolliasutus vastab määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 8 lõikes 2 sätestatud eeltingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Austraalia ametiasutused on teatanud komisjonile, et üks kontrolliasutus on ümber struktureeritud ja oma nime muutnud. Austraalia ametiasutused on komisjonile esitanud vajalikud tagatised tõendamaks, et ümberkorraldatud kontrolliasutus vastab määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 8 lõikes 2 sätestatud eeltingimustele.

| (3) | Teatavaid Jaapanist imporditud põllumajandustooteid turustatakse praegu ühenduses määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikliga 19 ette nähtud üleminekueeskirjade alusel. Jaapan on esitanud komisjonile taotluse Jaapani lisamiseks kõnealuse määruse III lisas olevasse loetelusse ning on esitanud kõnealuse määruse artiklites 7 ja 8 nõutava teabe. Kõnealuse teabe läbivaatamise ja sellele järgnenud arutelu põhjal Jaapani ametiasutustega on jõutud järeldusele, et Jaapani mahepõllumajanduslike toodete tootmist ja kontrollimist reguleerivad eeskirjad on samaväärsed määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud eeskirjadega. Komisjon on Jaapanis kohapeal kontrollinud tootmiseeskirjade ja kontrollimeetmete tegelikku rakendamist, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikega 2. Seega peaks komisjon lisama Jaapani määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisaga ette nähtud loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Teatavaid Jaapanist imporditud põllumajandustooteid turustatakse praegu ühenduses määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikliga 19 ette nähtud üleminekueeskirjade alusel. Jaapan on esitanud komisjonile taotluse Jaapani lisamiseks kõnealuse määruse III lisas olevasse loetelusse ning on esitanud kõnealuse määruse artiklites 7 ja 8 nõutava teabe. Kõnealuse teabe läbivaatamise ja sellele järgnenud arutelu põhjal Jaapani ametiasutustega on jõutud järeldusele, et Jaapani mahepõllumajanduslike toodete tootmist ja kontrollimist reguleerivad eeskirjad on samaväärsed määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud eeskirjadega. Komisjon on Jaapanis kohapeal kontrollinud tootmiseeskirjade ja kontrollimeetmete tegelikku rakendamist, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikega 2. Seega peaks komisjon lisama Jaapani määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisaga ette nähtud loetellu.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1235/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1235/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 334, 12.12.2008, lk 25.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | Austraaliat käsitleva teksti punktis 5 asendatakse neljas taane järgmisega:






  „— | NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au”; |
| --- | --- | --- |

1)

Austraaliat käsitleva teksti punktis 5 asendatakse neljas taane järgmisega:

„—

NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au”;

| 2) | Iisraeli käsitleva teksti järele lisatakse järgmine tekst:
  „JAAPAN
  1.   Tootekategooriad:






  a) | töötlemata taimekasvatussaadused ning vegetatiivne paljundusmaterjal ja külviseeme; |
| --- | --- | --- |

2)

Iisraeli käsitleva teksti järele lisatakse järgmine tekst:

„JAAPAN

1.   Tootekategooriad:

a)

töötlemata taimekasvatussaadused ning vegetatiivne paljundusmaterjal ja külviseeme;

| b) | töödeldud põllumajandustooted, mis on ette nähtud toiduna kasutamiseks ja mis koosnevad põhiliselt ühest või mitmest taimsest koostisosast. |
| --- | --- |

b)

töödeldud põllumajandustooted, mis on ette nähtud toiduna kasutamiseks ja mis koosnevad põhiliselt ühest või mitmest taimsest koostisosast.

2.   Päritolu: lõike 1 punkti a tooted ja lõike 1 punkti b toodete mahepõllunduslikud koostisosad on kasvatatud Jaapanis.

3.   Tootmisstandardid: Japanese Agricultural Standard for Organic Plants (MAFFi 27. oktoobri 2005. aasta teatis nr 1605), Japanese Agricultural Standard for Organic Processed Foods (MAFFi 27. oktoobri 2005. aasta teatis nr 1606).

4.   Pädevad asutused: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html ning Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp

5.   Kontrollorganid:

| — | Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org |
| --- | --- |

—

Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org

| — | AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com |
| --- | --- |

—

AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com

| — | NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp |
| --- | --- |

—

NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp

| — | Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp |
| --- | --- |

—

Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp

| — | Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic |
| --- | --- |

—

Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic

| — | Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp |
| --- | --- |

—

Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp

| — | Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp |
| --- | --- |

—

Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp

| — | OCIA Japan, www.ocia-jp.com |
| --- | --- |

—

OCIA Japan, www.ocia-jp.com

| — | Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en |
| --- | --- |

—

Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en

| — | Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo |
| --- | --- |

—

Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo

| — | ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net |
| --- | --- |

—

ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net

| — | Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome |
| --- | --- |

—

Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome

| — | Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki |
| --- | --- |

—

Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki

6.   Sertifikaate väljastavad ametiasutused: vt punkt 5.

7.   Loetelus oleku tähtaeg: 30. juuni 2013.”.

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 472/2010,

31. mai 2010,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 3. septembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (2). |
| --- | --- |

(1)

3. septembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (2).

| (2) | Menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 20. juulil 2009 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid asjaomastest riikidest pärit polüetüleentereftalaadi dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning seda peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 20. juulil 2009 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid asjaomastest riikidest pärit polüetüleentereftalaadi dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning seda peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele, eksportivatele tootjatele ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele, eksportivatele tootjatele ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Liidu tootjate ja importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti kõigil liidu tootjatel ja importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009). |
| --- | --- |

(5)

Liidu tootjate ja importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti kõigil liidu tootjatel ja importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009).

| (6) | Neliteist liidu tootjat esitas küsitud teabe ja oli nõus valimisse kuuluma. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud informatsiooni alusel valimi viiest liidu tootjast, kelle müük moodustab 65 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist. |
| --- | --- |

(6)

Neliteist liidu tootjat esitas küsitud teabe ja oli nõus valimisse kuuluma. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud informatsiooni alusel valimi viiest liidu tootjast, kelle müük moodustab 65 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist.

| (7) | Kaheksa importijat esitas küsitud teabe ja oli nõus valimisse kuuluma. Komisjon moodustas koostööd teinud importijatelt saadud informatsiooni alusel valimi kahest importijast, kelle import moodustab 83 % kõikide koostööd teinud importijate impordist ja 48 % Araabia Ühendemiraatidest, Iraanist ja Pakistanist pärit kogu impordist. |
| --- | --- |

(7)

Kaheksa importijat esitas küsitud teabe ja oli nõus valimisse kuuluma. Komisjon moodustas koostööd teinud importijatelt saadud informatsiooni alusel valimi kahest importijast, kelle import moodustab 83 % kõikide koostööd teinud importijate impordist ja 48 % Araabia Ühendemiraatidest, Iraanist ja Pakistanist pärit kogu impordist.

| (8) | Komisjon saatis küsimustiku eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, valimisse kuuluvatele importijatele, kõigile teadaolevalt asjaomastele kasutajatele ja tarnijatele ning neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustiku eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, valimisse kuuluvatele importijatele, kõigile teadaolevalt asjaomastele kasutajatele ja tarnijatele ning neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid.

| (9) | Küsimustiku vastused saadi viielt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt, ühelt valimisse kuuluvalt importijalt, kümnelt liidu kasutajalt, kolmelt toormaterjalide tarnijalt, ühelt Iraani eksportivalt tootjalt ja temaga seotud turustajalt, ühelt Pakistani eksportivalt tootjalt ja ühelt Araabia Ühendemiraatide eksportivalt tootjalt. Lisaks esitas seitse koostööd teinud liidu tootjat küsitud üldandmed kahju analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(9)

Küsimustiku vastused saadi viielt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt, ühelt valimisse kuuluvalt importijalt, kümnelt liidu kasutajalt, kolmelt toormaterjalide tarnijalt, ühelt Iraani eksportivalt tootjalt ja temaga seotud turustajalt, ühelt Pakistani eksportivalt tootjalt ja ühelt Araabia Ühendemiraatide eksportivalt tootjalt. Lisaks esitas seitse koostööd teinud liidu tootjat küsitud üldandmed kahju analüüsimiseks.

| (10) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad







  — | Novapet SA, Hispaania; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad

—

Novapet SA, Hispaania;

| — | Equipolymers Srl, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl, Itaalia;

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Leedu; |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Leedu;

| — | UAB Neo Group, Leedu; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Leedu;

| b) | Iraani eksportiv tootja







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. ja seotud äriühingud Bandar Imam Khomeini ja Tehran; |
| --- | --- | --- |

b)

Iraani eksportiv tootja

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. ja seotud äriühingud Bandar Imam Khomeini ja Tehran;

| c) | Pakistani eksportiv tootja







  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

c)

Pakistani eksportiv tootja

—

Novatex Limited, Karachi;

| d) | Araabia Ühendemiraatide eksportiv tootja







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

d)

Araabia Ühendemiraatide eksportiv tootja

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Uurimisperiood

| (11) | Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusalune toode on Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on 78 ml/g või kõrgem (edaspidi „vaatlusalune toode”) ja mis praegu kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on 78 ml/g või kõrgem (edaspidi „vaatlusalune toode”) ja mis praegu kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla.

| (13) | Polüetüleentereftalaat on keemiatoode, mida tavaliselt kasutatakse plastitööstuses pudelite ja plastmassplaatide tootmiseks. Kuna selline polüetüleentereftalaat on homogeenne toode, ei jagatud seda täiendavalt eri tootetüüpide kaupa. |
| --- | --- |

(13)

Polüetüleentereftalaat on keemiatoode, mida tavaliselt kasutatakse plastitööstuses pudelite ja plastmassplaatide tootmiseks. Kuna selline polüetüleentereftalaat on homogeenne toode, ei jagatud seda täiendavalt eri tootetüüpide kaupa.

2.2.   Samasugune toode

| (14) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu liidus toodetud ja müüdud polüetüleentereftalaadil ning Iraanis, Pakistanis ja Araabia Ühendemiraatides toodetud ja omamaisel turul müüdud ning liitu eksporditud polüetüleentereftalaadil on sisuliselt samad keemilised ja füüsikalised põhiomadused ja samad põhilised kasutusalad. Seepärast käsitatakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu liidus toodetud ja müüdud polüetüleentereftalaadil ning Iraanis, Pakistanis ja Araabia Ühendemiraatides toodetud ja omamaisel turul müüdud ning liitu eksporditud polüetüleentereftalaadil on sisuliselt samad keemilised ja füüsikalised põhiomadused ja samad põhilised kasutusalad. Seepärast käsitatakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

| (15) | Võttes arvesse toormaterjali hinna ja polüetüleentereftalaadi turuhinna märkimisväärset kõikumist uurimisperioodil, peeti normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramisel asjakohaseks kasutada kvartaliandmeid. Seda meetodit ei olnud võimalik kasutada Iraani puhul, sest ainus Iraani tootja ei suutnud esitada täielikke kvartaliandmeid kulude kohta. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse toormaterjali hinna ja polüetüleentereftalaadi turuhinna märkimisväärset kõikumist uurimisperioodil, peeti normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramisel asjakohaseks kasutada kvartaliandmeid. Seda meetodit ei olnud võimalik kasutada Iraani puhul, sest ainus Iraani tootja ei suutnud esitada täielikke kvartaliandmeid kulude kohta.

3.1.   Iraan

3.1.1.   Normaalväärtus

| (16) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigepealt kindlaks, kas ainsa Iraani tootja omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Iraani ainsa tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(16)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigepealt kindlaks, kas ainsa Iraani tootja omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Iraani ainsa tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.

| (17) | Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Iraani turul müüdud samasuguses toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(17)

Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Iraani turul müüdud samasuguses toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.

| (18) | Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(18)

Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

3.1.2.   Ekspordihind

| (19) | Kuna eksportmüük liitu toimus Iraanis asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 kindlaks selle kaubandusettevõtja poolt liidu sõltumatutele tarbijatele esitatud hinna põhjal. |
| --- | --- |

(19)

Kuna eksportmüük liitu toimus Iraanis asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 kindlaks selle kaubandusettevõtja poolt liidu sõltumatutele tarbijatele esitatud hinna põhjal.

3.1.3.   Võrdlus

| (20) | Normaalväärtust ja ainsa eksportiva tootja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(20)

Normaalväärtust ja ainsa eksportiva tootja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (21) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellest lähtuvalt võeti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel arvesse kaubandustaseme erinevuste kohandusi, transpordi-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakkimis- ja krediidikulusid ning muid tegureid (pangatasud). |
| --- | --- |

(21)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellest lähtuvalt võeti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel arvesse kaubandustaseme erinevuste kohandusi, transpordi-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakkimis- ja krediidikulusid ning muid tegureid (pangatasud).

| (22) | Äriühing taotles kaubandustaseme erinevuste kohandamist, kuna omamaise turu ja ELi turu tarbijate puhul kasutatakse erinevaid müügimudeleid. Kohandamist lubati määral, mille puhul äriühing suutis oma taotlust põhjendada. |
| --- | --- |

(22)

Äriühing taotles kaubandustaseme erinevuste kohandamist, kuna omamaise turu ja ELi turu tarbijate puhul kasutatakse erinevaid müügimudeleid. Kohandamist lubati määral, mille puhul äriühing suutis oma taotlust põhjendada.

| (23) | Iraani eksportiv tootja esitas lisaks eritaotluse, milles käsitleti Iraani vastu suunatud rahvusvaheliste sanktsioonide väidetavat mõju. Äriühing väitis, et sanktsioonide tõttu ei saa teatavad USAs asuvad suured tarbijad nagu Coca-Cola ja Pepsi osta polüetüleentereftalaati Iraanist ning seega ei väljasta nad ka Iraanist pärit polüetüleentereftalaadile kvaliteeditõendeid. See mõjutab väidetavalt ka muid Euroopa tarbijaid, kes nõuavad madalamaid hindu polüetüleentereftalaadile, millel puudub Coca-Cola või Pepsi kvaliteeditõend. Iraani eksportiv tootja ei suutnud siiski esitada tõendeid, mis oleks sanktsioonide väidetava mõju suurust tõendanud. Peale selle tekkisid äriühingul samalaadsed probleemid ka omamaisel turul, kus kohalikud Coca-Cola ja Pepsi litsentsi omanikud ei saanud osta polüetüleentereftalaati Iraani tootjatelt, vaid pidid seda importima muudest riikidest. Seetõttu peaks sanktsioonidel olema hindu alandav mõju ka omamaisel turul ning seega ei ole hindade võrdluses ilmseid erinevusi. Seepärast jõuti järeldusele, et ei ole põhjust teha kohandusi Iraani suhtes kehtestatud sanktsioonide mõju tõttu. |
| --- | --- |

(23)

Iraani eksportiv tootja esitas lisaks eritaotluse, milles käsitleti Iraani vastu suunatud rahvusvaheliste sanktsioonide väidetavat mõju. Äriühing väitis, et sanktsioonide tõttu ei saa teatavad USAs asuvad suured tarbijad nagu Coca-Cola ja Pepsi osta polüetüleentereftalaati Iraanist ning seega ei väljasta nad ka Iraanist pärit polüetüleentereftalaadile kvaliteeditõendeid. See mõjutab väidetavalt ka muid Euroopa tarbijaid, kes nõuavad madalamaid hindu polüetüleentereftalaadile, millel puudub Coca-Cola või Pepsi kvaliteeditõend. Iraani eksportiv tootja ei suutnud siiski esitada tõendeid, mis oleks sanktsioonide väidetava mõju suurust tõendanud. Peale selle tekkisid äriühingul samalaadsed probleemid ka omamaisel turul, kus kohalikud Coca-Cola ja Pepsi litsentsi omanikud ei saanud osta polüetüleentereftalaati Iraani tootjatelt, vaid pidid seda importima muudest riikidest. Seetõttu peaks sanktsioonidel olema hindu alandav mõju ka omamaisel turul ning seega ei ole hindade võrdluses ilmseid erinevusi. Seepärast jõuti järeldusele, et ei ole põhjust teha kohandusi Iraani suhtes kehtestatud sanktsioonide mõju tõttu.

3.1.4.   Dumpingumarginaal

| (24) | Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kehtestati Iraani ainsa tootja puhul dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(24)

Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kehtestati Iraani ainsa tootja puhul dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.

| (25) | Kaebuse esitaja ja koostööd tegeva Iraani eksportiva tootja esitatud teabe põhjal ei ole Iraanis teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seega peaks Iraani puhul kehtestatav üleriigiline dumpingumarginaal olema võrdne ainsa koostööd tegeva Iraani eksportiva tootja puhul kehtestatud dumpingumarginaaliga. |
| --- | --- |

(25)

Kaebuse esitaja ja koostööd tegeva Iraani eksportiva tootja esitatud teabe põhjal ei ole Iraanis teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seega peaks Iraani puhul kehtestatav üleriigiline dumpingumarginaal olema võrdne ainsa koostööd tegeva Iraani eksportiva tootja puhul kehtestatud dumpingumarginaaliga.

| (26) | Iraani esialgne dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 28,6 %. |
| --- | --- |

(26)

Iraani esialgne dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 28,6 %.

3.2.   Pakistan

3.2.1.   Normaalväärtus

| (27) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigepealt kindlaks, kas Pakistani ainsa tootja omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Pakistani ainsa eksportiva tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(27)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigepealt kindlaks, kas Pakistani ainsa tootja omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Pakistani ainsa eksportiva tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.

| (28) | Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Pakistani turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(28)

Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Pakistani turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.

| (29) | Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli suurem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust omamaisel turul, arvutati normaalväärtus samasuguse toote kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(29)

Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli suurem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust omamaisel turul, arvutati normaalväärtus samasuguse toote kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.

3.2.2.   Ekspordihind

| (30) | Ainus Pakistani eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Ekspordihinnad määrati seepärast kindlaks kõnealuste sõltumatute tarbijate poolt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(30)

Ainus Pakistani eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Ekspordihinnad määrati seepärast kindlaks kõnealuste sõltumatute tarbijate poolt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.2.3.   Võrdlus

| (31) | Normaalväärtust ja ainsa eksportiva tootja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(31)

Normaalväärtust ja ainsa eksportiva tootja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (32) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellest lähtuvalt tehti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel kohandusi imporditasude, allahindluste, hinnavähendite, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakkimis- ja krediidikulude, müügijärgsete kulude (tehniline abi ja teenused), komisjonitasude ning muude tegurite (pangatasud) arvesse võtmiseks. |
| --- | --- |

(32)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellest lähtuvalt tehti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel kohandusi imporditasude, allahindluste, hinnavähendite, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakkimis- ja krediidikulude, müügijärgsete kulude (tehniline abi ja teenused), komisjonitasude ning muude tegurite (pangatasud) arvesse võtmiseks.

3.2.4.   Dumpingumarginaal

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt määrati Pakistani ainsa tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt määrati Pakistani ainsa tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.

| (34) | Pakistani ainsa eksportiva tootja, äriühingu Novatex Limited esialgne dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 1,5 %, st alla miinimumi algmääruse artikli 9 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(34)

Pakistani ainsa eksportiva tootja, äriühingu Novatex Limited esialgne dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 1,5 %, st alla miinimumi algmääruse artikli 9 lõike 3 tähenduses.

| (35) | Kuna Pakistanis ei ole rohkem vaatlusaluse toote tootjaid, ei ole vaja kehtestada ajutisi meetmeid. |
| --- | --- |

(35)

Kuna Pakistanis ei ole rohkem vaatlusaluse toote tootjaid, ei ole vaja kehtestada ajutisi meetmeid.

3.3.   Araabia Ühendemiraadid

3.3.1.   Normaalväärtus

| (36) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigepealt kindlaks, kas Araabia Ühendemiraatide ainsa tootja omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Araabia Ühendemiraatide ainsa eksportiva tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(36)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigepealt kindlaks, kas Araabia Ühendemiraatide ainsa tootja omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Araabia Ühendemiraatide ainsa eksportiva tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.

| (37) | Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Araabia Ühendemiraatide turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(37)

Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Araabia Ühendemiraatide turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.

| (38) | Kuna kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(38)

Kuna kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

3.3.2.   Ekspordihind

| (39) | Araabia Ühendemiraatide ainus eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Ekspordihinnad määrati seepärast kindlaks kõnealuste sõltumatute tarbijate poolt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(39)

Araabia Ühendemiraatide ainus eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Ekspordihinnad määrati seepärast kindlaks kõnealuste sõltumatute tarbijate poolt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.3.3.   Võrdlus

| (40) | Normaalväärtust ja ainsa eksportiva tootja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(40)

Normaalväärtust ja ainsa eksportiva tootja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (41) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellest lähtuvalt tehti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel kohandusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ning krediidikulude ja komisjonitasude arvesse võtmiseks. |
| --- | --- |

(41)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellest lähtuvalt tehti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel kohandusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ning krediidikulude ja komisjonitasude arvesse võtmiseks.

3.3.4.   Dumpingumarginaal

| (42) | Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt määrati Araabia Ühendemiraatide ainsa tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(42)

Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt määrati Araabia Ühendemiraatide ainsa tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.

| (43) | Kaebuse esitaja ja koostööd tegeva Araabia Ühendemiraatide eksportiva tootja esitatud teabe põhjal ei ole Araabia Ühendemiraatides teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seega peaks Araabia Ühendemiraatidele kindlaks määratud üleriigiline dumpingumarginaal olema võrdne ainsa koostööd tegeva Araabia Ühendemiraatide eksportiva tootja puhul kindlaks määratud dumpingumarginaaliga. |
| --- | --- |

(43)

Kaebuse esitaja ja koostööd tegeva Araabia Ühendemiraatide eksportiva tootja esitatud teabe põhjal ei ole Araabia Ühendemiraatides teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seega peaks Araabia Ühendemiraatidele kindlaks määratud üleriigiline dumpingumarginaal olema võrdne ainsa koostööd tegeva Araabia Ühendemiraatide eksportiva tootja puhul kindlaks määratud dumpingumarginaaliga.

| (44) | Araabia Ühendemiraatide esialgne dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 6,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Araabia Ühendemiraatide esialgne dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 6,6 %.

4.   KAHJU

4.1.   Tootmine liidus ja liidu tootmisharu

| (45) | Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 17 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul kaebuses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(45)

Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 17 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul kaebuses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (46) | Nendest 17 tootjast 12 tegid uurimise käigus koostööd. Selgus, et nende 12 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 80 %. Seepärast moodustavad kõnealused 12 koostööd tegevat tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning nende puhul kasutatakse edaspidi viidet „liidu tootmisharu”. Ülejäänud liidu tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele liidu tootjatele”. Kõnealused muud liidu tootjad ei ole kaebust aktiivselt toetanud ega ka selle vastu olnud. |
| --- | --- |

(46)

Nendest 17 tootjast 12 tegid uurimise käigus koostööd. Selgus, et nende 12 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 80 %. Seepärast moodustavad kõnealused 12 koostööd tegevat tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning nende puhul kasutatakse edaspidi viidet „liidu tootmisharu”. Ülejäänud liidu tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele liidu tootjatele”. Kõnealused muud liidu tootjad ei ole kaebust aktiivselt toetanud ega ka selle vastu olnud.

| (47) | Tuleb märkida, et ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Turg on hetkel konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Näiteks sulgesid Tergal Fibers (Prantsusmaa), Invista (Saksamaa) ja Artenius (Ühendkuningriigid) 2009. aastal polüetüleentereftalaati tootvad tehased ning Indorama võttis üle endised Eastman'i tehased Ühendkuningriigis ja Madalmaades. |
| --- | --- |

(47)

Tuleb märkida, et ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Turg on hetkel konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Näiteks sulgesid Tergal Fibers (Prantsusmaa), Invista (Saksamaa) ja Artenius (Ühendkuningriigid) 2009. aastal polüetüleentereftalaati tootvad tehased ning Indorama võttis üle endised Eastman'i tehased Ühendkuningriigis ja Madalmaades.

| (48) | Nagu märgitud põhjenduses 6, moodustati valim viiest üksiktootjast, kelle müük moodustab 65 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist. Üks äriühing ei suutnud esitada kogu nõutavad teavet, mistõttu lõplikku valimisse kuulus neli äriühingut, kelle müük moodustab 47 % kõikide koostööd teinud tootjate müügist. |
| --- | --- |

(48)

Nagu märgitud põhjenduses 6, moodustati valim viiest üksiktootjast, kelle müük moodustab 65 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist. Üks äriühing ei suutnud esitada kogu nõutavad teavet, mistõttu lõplikku valimisse kuulus neli äriühingut, kelle müük moodustab 47 % kõikide koostööd teinud tootjate müügist.

4.2.   Liidu tarbimine

| (49) | Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht ELi turul, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta ELi turul ning muude liidu tootjate puhul kaebuses esitatud hinnangud. |
| --- | --- |

(49)

Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht ELi turul, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta ELi turul ning muude liidu tootjate puhul kaebuses esitatud hinnangud.

| (50) | Uurimisaluse toote tarbimine ELis suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 11 % võrra. 2007. aastal kasvas nõudlus 8 %, seejärel vähenes pisut 2007. ja 2008. aasta vahel (2 protsendipunkti) ning suurenes 5 protsendipunkti võrra 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

  Tabel 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi kogutarbimine (tonnides) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Allikas: küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja kaebuses esitatud andmed. |

(50)

Uurimisaluse toote tarbimine ELis suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 11 % võrra. 2007. aastal kasvas nõudlus 8 %, seejärel vähenes pisut 2007. ja 2008. aasta vahel (2 protsendipunkti) ning suurenes 5 protsendipunkti võrra 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

Tabel 1

2006

2007

2008

Uurimisperiood

ELi kogutarbimine (tonnides)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeks (2006 = 100)

100

108

106

111

Allikas: küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja kaebuses esitatud andmed.

4.3.   Import asjaomastest riikidest

a)   Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (51) | Komisjon uuris, kas Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaadi importi on vaja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon uuris, kas Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaadi importi on vaja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.

| (52) | Kuna Pakistani puhul oli dumpingumarginaal minimaalne, leiti, et kõnealuse impordi mõju ei saa hinnata koos Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest lähtuva dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(52)

Kuna Pakistani puhul oli dumpingumarginaal minimaalne, leiti, et kõnealuse impordi mõju ei saa hinnata koos Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest lähtuva dumpinguhinnaga impordiga.

| (53) | Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi mõju osas näitas uurimine, et dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad ning nendest kahest riigist pärit dumpinguhinnaga importi ei saa pidada tühiseks algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. |
| --- | --- |

(53)

Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi mõju osas näitas uurimine, et dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad ning nendest kahest riigist pärit dumpinguhinnaga importi ei saa pidada tühiseks algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses.

| (54) | Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi ja samasuguse toote konkurentsi tingimuste osas tõdeti uurimise käigus, et nende riikide tootjad kasutavad samu müügikanaleid ja müüvad sarnastele tarbijarühmadele. Peale selle selgus uurimise käigus, et mõlemast riigist pärit import oli vaatlusalusel perioodil kasvanud. |
| --- | --- |

(54)

Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi ja samasuguse toote konkurentsi tingimuste osas tõdeti uurimise käigus, et nende riikide tootjad kasutavad samu müügikanaleid ja müüvad sarnastele tarbijarühmadele. Peale selle selgus uurimise käigus, et mõlemast riigist pärit import oli vaatlusalusel perioodil kasvanud.

| (55) | Eespool nimetatu põhjal ollakse esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit importi tuleks uurida kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(55)

Eespool nimetatu põhjal ollakse esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit importi tuleks uurida kumulatiivselt.

b)   Vaatlusaluse impordi maht

| (56) | Vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht ELi suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel peaaegu 20 korda ning oli uurimisperioodil 212 198 tonni. Täpsemalt öeldes suurenes Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit import 2006. ja 2007. aasta vahel peaaegu kolm korda, seejärel kasvas 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes neli korda ning peaaegu kahekordistus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

  Tabel 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides) | 11 752 | 33 812 | 133 389 | 212 198 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 288 | 1 135 | 1 806 |
| Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa | 0,4 % | 1,2 % | 4,6 % | 7,1 % |
| Allikas: Eurostat. |

(56)

Vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht ELi suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel peaaegu 20 korda ning oli uurimisperioodil 212 198 tonni. Täpsemalt öeldes suurenes Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit import 2006. ja 2007. aasta vahel peaaegu kolm korda, seejärel kasvas 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes neli korda ning peaaegu kahekordistus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

Tabel 2

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides)

11 752

33 812

133 389

212 198

Indeks (2006 = 100)

100

288

1 135

1 806

Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa

0,4 %

1,2 %

4,6 %

7,1 %

Allikas: Eurostat.

c)   Vaatlusaluse impordi turuosa

| (57) | Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurus oli 2006. aastal 0,4 % ja see kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt ligikaudu 7 protsendipunkti võrra. Täpsemalt, ajavahemikul 2006–2007 kasvas see 0,8 protsendipunkti, ajavahemikul 2007–2008 veel 3,4 protsendipunkti ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2,5 protsendipunkti. Uurimisperioodil oli Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurus 7,1 %. |
| --- | --- |

(57)

Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurus oli 2006. aastal 0,4 % ja see kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt ligikaudu 7 protsendipunkti võrra. Täpsemalt, ajavahemikul 2006–2007 kasvas see 0,8 protsendipunkti, ajavahemikul 2007–2008 veel 3,4 protsendipunkti ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2,5 protsendipunkti. Uurimisperioodil oli Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurus 7,1 %.

| (58) | Tuleb märkida, et Araabia Ühendemiraadid sisenesid kõnealusele turule alles 2007. aastal, kuid on suutnud kiiresti haarata märkimisväärse turuosa. |
| --- | --- |

(58)

Tuleb märkida, et Araabia Ühendemiraadid sisenesid kõnealusele turule alles 2007. aastal, kuid on suutnud kiiresti haarata märkimisväärse turuosa.

d)   Hinnad

i)   Hinna kujunemine

| (59) | Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %, kõige järsem oli langus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Täpsemalt, 2007. aastal langes keskmine hind 1 % võrra, 2008. aastal veel ühe protsendipunkti võrra ning uurimisperioodi jooksul täiendavalt 13 protsendipunkti võrra.

  Tabel 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi hind (eurot tonni kohta) | 1 033 | 1 023 | 1 010 | 874 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 85 |
| Allikas: Eurostat. |

(59)

Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %, kõige järsem oli langus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Täpsemalt, 2007. aastal langes keskmine hind 1 % võrra, 2008. aastal veel ühe protsendipunkti võrra ning uurimisperioodi jooksul täiendavalt 13 protsendipunkti võrra.

Tabel 3

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi hind (eurot tonni kohta)

1 033

1 023

1 010

874

Indeks

100

99

98

85

Allikas: Eurostat.

ii)   Hindade allalöömine

| (60) | Arvestades seda, et vaatlusaluse toote hinnad ja sellega seotud kulutused kõikusid märkimisväärselt uurimisperioodi jooksul, koguti andmeid müügihindade ja kulutuste kohta kvartalite kaupa ning hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta tehti arvutused kvartaliandmete alusel. |
| --- | --- |

(60)

Arvestades seda, et vaatlusaluse toote hinnad ja sellega seotud kulutused kõikusid märkimisväärselt uurimisperioodi jooksul, koguti andmeid müügihindade ja kulutuste kohta kvartalite kaupa ning hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta tehti arvutused kvartaliandmete alusel.

| (61) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul müügil sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele) Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi vastavate kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse impordijärgseid kulusid ja kaubandustaseme erinevusi. |
| --- | --- |

(61)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul müügil sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele) Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi vastavate kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse impordijärgseid kulusid ja kaubandustaseme erinevusi.

| (62) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharu hinnad 3,9 % võrra alla. Iraanist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus lõi liidu tootmisharu hinnad alla 3,2 %. Mõlema riigi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli uurimisperioodil 3,8 %. |
| --- | --- |

(62)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharu hinnad 3,9 % võrra alla. Iraanist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus lõi liidu tootmisharu hinnad alla 3,2 %. Mõlema riigi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli uurimisperioodil 3,8 %.

4.4.   Liidu tootmisharu olukord

| (63) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majanduslike tegurite ja näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(63)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majanduslike tegurite ja näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

| (64) | Nagu eespool selgitatud, tuli liidu tootjate suure arvu tõttu kasutada valimit. Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:






  — | makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul kaebuses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule; |
| --- | --- | --- |

(64)

Nagu eespool selgitatud, tuli liidu tootjate suure arvu tõttu kasutada valimit. Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

—

makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul kaebuses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

| — | mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kuulunud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

—

mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kuulunud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.

4.5.   Makromajanduslikud elemendid

a)   Toodang

| (65) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tootmine 4 % võrra. Täpsemalt, 2007. aastal suurenes see 5 % võrra ulatudes 2 570 000 tonnini, seejärel vähenes 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga järsult 10 protsendipunkti võrra ning suurenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 1 protsendipunkti võrra, jõudes 2 300 000 tonni tasemele.

  Tabel 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(65)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tootmine 4 % võrra. Täpsemalt, 2007. aastal suurenes see 5 % võrra ulatudes 2 570 000 tonnini, seejärel vähenes 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga järsult 10 protsendipunkti võrra ning suurenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 1 protsendipunkti võrra, jõudes 2 300 000 tonni tasemele.

Tabel 4

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeks (2006 = 100)

100

105

95

96

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (66) | Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusperioodil 15 % võrra. Täpsemalt suurenes see 2007. aastal 1 % võrra, kasvas 2008. aastal veel 5 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 9 protsendipunkti.

  Tabel 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(66)

Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusperioodil 15 % võrra. Täpsemalt suurenes see 2007. aastal 1 % võrra, kasvas 2008. aastal veel 5 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 9 protsendipunkti.

Tabel 5

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeks (2006 = 100)

100

101

106

115

Tootmisvõimsuse rakendusaste

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeks (2006 = 100)

100

105

90

84

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

| (67) | Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 83 %, 2007. aastal suurenes see 87 %-ni, kuid langes 2008. aastal 75 %-le ning uurimisperioodil oli kõigest 69 %. Rakendusastme vähenemine 2008. aastal ja uurimisperioodil näitab tootmise vähenemist ja tootmisvõimsuse suurenemist kõnealusel perioodil. |
| --- | --- |

(67)

Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 83 %, 2007. aastal suurenes see 87 %-ni, kuid langes 2008. aastal 75 %-le ning uurimisperioodil oli kõigest 69 %. Rakendusastme vähenemine 2008. aastal ja uurimisperioodil näitab tootmise vähenemist ja tootmisvõimsuse suurenemist kõnealusel perioodil.

c)   Müügimaht

| (68) | Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes pisut vaatlusalusel perioodil. 2007. aastal müük suurenes 5 % võrra, kuid järgneval aastal langes see veidi allapoole 2006. aasta taset ning uurimisperioodil oli müük 3 % väiksem kui 2006. aastal, seega 2 100 000 tonni. Võttes arvesse varude piiratust, kajastab müügi areng hästi tootmise arengut.

  Tabel 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük ELis (tonnides) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(68)

Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes pisut vaatlusalusel perioodil. 2007. aastal müük suurenes 5 % võrra, kuid järgneval aastal langes see veidi allapoole 2006. aasta taset ning uurimisperioodil oli müük 3 % väiksem kui 2006. aastal, seega 2 100 000 tonni. Võttes arvesse varude piiratust, kajastab müügi areng hästi tootmise arengut.

Tabel 6

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Müük ELis (tonnides)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeks (2006 = 100)

100

105

99

97

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

d)   Turuosa

| (69) | Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 10 protsendipunkti turuosast, mis langes 85 %-lt 2006. aastal 75 %-ni uurimisperioodil. Kõnealune turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise suurenemist hoolimata vähenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil 3 %. Tuleb märkida, et selline langustendents oli jälgitav ka valimisse kuulunud liidu tootjate puhul.

  Tabel 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate turuosa | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Allikas: küsimustiku vastused, kaebus ja Eurostat. |

(69)

Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 10 protsendipunkti turuosast, mis langes 85 %-lt 2006. aastal 75 %-ni uurimisperioodil. Kõnealune turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise suurenemist hoolimata vähenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil 3 %. Tuleb märkida, et selline langustendents oli jälgitav ka valimisse kuulunud liidu tootjate puhul.

Tabel 7

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootjate turuosa

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeks (2006 = 100)

100

98

94

88

Allikas: küsimustiku vastused, kaebus ja Eurostat.

e)   Kasv

| (70) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel, mil liidu tarbimine suurenes 11 %, vähenes liidu tootjate müügimaht ELi turul 3 % ja liidu tootjate turuosa langes 10 protsendipunkti. Samas kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa samal perioodil 0,4 %-lt 7,1 %-le. Seega järeldatakse, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu. |
| --- | --- |

(70)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel, mil liidu tarbimine suurenes 11 %, vähenes liidu tootjate müügimaht ELi turul 3 % ja liidu tootjate turuosa langes 10 protsendipunkti. Samas kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa samal perioodil 0,4 %-lt 7,1 %-le. Seega järeldatakse, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.

f)   Tööhõive

| (71) | Liidu tootjate tööhõive tase langes 15 % 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel. 2006. aastal oli töötajaid 2 400, 2007. aastaks langes see arv 2 100-le (langus seega 13 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal ja uurimisperioodil. Töötajate arvu langus 2007. aastal kajastab mitme ELi tootja ümberkorraldusmeetmeid.

  Tabel 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (isikut) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(71)

Liidu tootjate tööhõive tase langes 15 % 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel. 2006. aastal oli töötajaid 2 400, 2007. aastaks langes see arv 2 100-le (langus seega 13 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal ja uurimisperioodil. Töötajate arvu langus 2007. aastal kajastab mitme ELi tootja ümberkorraldusmeetmeid.

Tabel 8

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tööhõive (isikut)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeks (2006 = 100)

100

87

85

85

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

g)   Tootlikkus

| (72) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakoda näitab liidu tootjate tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2007. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 21 % võrra kõrgem kui 2006. aastal.

  Tabel 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(72)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakoda näitab liidu tootjate tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2007. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 21 % võrra kõrgem kui 2006. aastal.

Tabel 9

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeks (2006 = 100)

100

121

112

112

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

h)   Müügihindu mõjutavad tegurid

| (73) | Liidu tootjate aastased keskmised müügihinnad liidu turul sõltumatutele klientidele püsisid 2006. ja 2008. aasta vahel stabiilsena tasemel 1 100 eurot tonni kohta. Uurimisperioodil vähenes keskmine aastane müügihind 12 % ja oli 977 eurot tonni kohta. Keskmine aastane müügihind ei kajasta polüetüleentereftalaadi hinna kõikumist kuu ega päeva lõikes Euroopa (ja maailma-) turul, kuid see kajastab piisaval määral vaatlusaluse perioodi suundumusi. Polüetüleentereftalaadi müügihinna muutused kajastavad tavaliselt selle peamiste toormaterjalide (puhas tereftaalhape (PTA) ja monoetüleenglükool (MEG)) hindade liikumist, kuna need ained moodustavad kuni 80 % polüetüleentereftalaadiga seotud kogukuludest.

  Tabel 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku hind ELi turul (euro/tonn) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(73)

Liidu tootjate aastased keskmised müügihinnad liidu turul sõltumatutele klientidele püsisid 2006. ja 2008. aasta vahel stabiilsena tasemel 1 100 eurot tonni kohta. Uurimisperioodil vähenes keskmine aastane müügihind 12 % ja oli 977 eurot tonni kohta. Keskmine aastane müügihind ei kajasta polüetüleentereftalaadi hinna kõikumist kuu ega päeva lõikes Euroopa (ja maailma-) turul, kuid see kajastab piisaval määral vaatlusaluse perioodi suundumusi. Polüetüleentereftalaadi müügihinna muutused kajastavad tavaliselt selle peamiste toormaterjalide (puhas tereftaalhape (PTA) ja monoetüleenglükool (MEG)) hindade liikumist, kuna need ained moodustavad kuni 80 % polüetüleentereftalaadiga seotud kogukuludest.

Tabel 10

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühiku hind ELi turul (euro/tonn)

1 110

1 105

1 111

977

Indeks (2006 = 100)

100

100

100

88

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

| (74) | Nagu eespool märgitud, lõi Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu müügihinnad alla. |
| --- | --- |

(74)

Nagu eespool märgitud, lõi Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu müügihinnad alla.

i)   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (75) | Võttes arvesse Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks. Oluline on märkida, et alates 2000. aastast on kehtinud dumpinguvastased meetmed Indiast, Indoneesiast, Korea Vabariigist, Malaisiast, Taiwanilt ja Taist ning alates 2004. aastast Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Võttes arvesse, et käesoleva uurimisega hõlmatud perioodil liidu tootmisharu kaotas turuosa ja tema kahjum suurenes, ei olnud võimalik toibuda varasemast dumpingust, ning seega leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

(75)

Võttes arvesse Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks. Oluline on märkida, et alates 2000. aastast on kehtinud dumpinguvastased meetmed Indiast, Indoneesiast, Korea Vabariigist, Malaisiast, Taiwanilt ja Taist ning alates 2004. aastast Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Võttes arvesse, et käesoleva uurimisega hõlmatud perioodil liidu tootmisharu kaotas turuosa ja tema kahjum suurenes, ei olnud võimalik toibuda varasemast dumpingust, ning seega leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.

4.6.   Mikromajanduslikud elemendid

a)   Varud

| (76) | Valimisse kuulunud tootjate lõppvarude tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 22 %. Tuleb märkida, et varud moodustavad vähem kui 5 % aasta toodangust ning seepärast ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.

  Tabel 11











  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(76)

Valimisse kuulunud tootjate lõppvarude tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 22 %. Tuleb märkida, et varud moodustavad vähem kui 5 % aasta toodangust ning seepärast ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.

Tabel 11

Valim

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeks (2006 = 100)

100

94

77

78

Allikas: küsimustiku vastused.

b)   Palgad

| (77) | Aastased tööjõukulud kasvasid 2006. ja 2007. aasta vahel 11 %, seejärel vähenesid 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 2 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 9 protsendipunkti, jõudes 2006. aasta tasemele. Kokkuvõttes püsisid tööjõukulud seega stabiilsena.

  Tabel 12











  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastased tööjõukulud (eurodes) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(77)

Aastased tööjõukulud kasvasid 2006. ja 2007. aasta vahel 11 %, seejärel vähenesid 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 2 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 9 protsendipunkti, jõudes 2006. aasta tasemele. Kokkuvõttes püsisid tööjõukulud seega stabiilsena.

Tabel 12

Valim

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Aastased tööjõukulud (eurodes)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeks (2006 = 100)

100

111

109

100

Allikas: küsimustiku vastused.

c)   Kulutasuvus ja investeeringutasuvus

| (78) | Vaatlusalusel perioodil püsis valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kulutasuvus (väljendatuna protsendina netomüügist) negatiivsena ning langes – 6,9 %-lt – 7,5 %-ni. Valimisse kuuluvate tootjate kulutasuvuse seis paranes 2007. aastal, kui netokahjum moodustas üksnes – 1,5 % netomüügist, kuid kahjum suurenes järsult 2008. aastal ning jõudis – 9,3 %-ni. Uurimisperioodil olukord pisut paranes.

  Tabel 13











  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügi kulutasuvus (% netomüügist) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indeks (2006 = – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indeks (2006 = – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(78)

Vaatlusalusel perioodil püsis valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kulutasuvus (väljendatuna protsendina netomüügist) negatiivsena ning langes – 6,9 %-lt – 7,5 %-ni. Valimisse kuuluvate tootjate kulutasuvuse seis paranes 2007. aastal, kui netokahjum moodustas üksnes – 1,5 % netomüügist, kuid kahjum suurenes järsult 2008. aastal ning jõudis – 9,3 %-ni. Uurimisperioodil olukord pisut paranes.

Tabel 13

Valim

2006

2007

2008

Uurimisperiood

ELi müügi kulutasuvus (% netomüügist)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indeks (2006 = – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indeks (2006 = – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Allikas: küsimustiku vastused.

| (79) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Aastal 2006 oli investeeringutasuvuse tase – 9,6 % ja aastal 2007 suurenes see – 3,1 %-ni. 2008. aastal vähenes see – 16,8 %-ni ning uurimisperioodil suurenes jälle – 12,3 %-ni..Üldiselt püsis investeeringutasuvus negatiivsena ning langes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(79)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Aastal 2006 oli investeeringutasuvuse tase – 9,6 % ja aastal 2007 suurenes see – 3,1 %-ni. 2008. aastal vähenes see – 16,8 %-ni ning uurimisperioodil suurenes jälle – 12,3 %-ni..Üldiselt püsis investeeringutasuvus negatiivsena ning langes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti.

d)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (80) | Äritegevuse puhaskäive oli 2006. aastal negatiivne (– 18,5 miljonit eurot). Olukord paranes märkimisväärselt 2007. aastal, kui käive oli positiivne (19,5 miljonit eurot), kuid halvenes järsult 2008. aastal (– 42 miljonit eurot), enne kui jõudis uurimisperioodil – 11 miljoni euroni. Kokkuvõttes rahakäive vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi siiski negatiivseks. |
| --- | --- |

(80)

Äritegevuse puhaskäive oli 2006. aastal negatiivne (– 18,5 miljonit eurot). Olukord paranes märkimisväärselt 2007. aastal, kui käive oli positiivne (19,5 miljonit eurot), kuid halvenes järsult 2008. aastal (– 42 miljonit eurot), enne kui jõudis uurimisperioodil – 11 miljoni euroni. Kokkuvõttes rahakäive vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi siiski negatiivseks.

| (81) | Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks ilmnenud raskusi kapitali kaasamisega, peamiselt on see seotud sellega, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

  Tabel 14











  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (eurodes) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeks (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(81)

Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks ilmnenud raskusi kapitali kaasamisega, peamiselt on see seotud sellega, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

Tabel 14

Valim

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Rahavoog (eurodes)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeks (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Allikas: küsimustiku vastused.

e)   Investeeringud

| (82) | Ajavahemikul 2006–2007 vähenesid valimisse kuuluvate äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 34 %, ajavahemikul 2007–2008 veel 59 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel pisut. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 96 % võrra. Sellist järsku investeeringute vähenemist võib seletada asjaoluga, et 2006. ja 2007. aastal soetati uued tootmisliinid, mille abil loodeti suurendada tootmisvõimsust.

  Tabel 15











  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimsperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(82)

Ajavahemikul 2006–2007 vähenesid valimisse kuuluvate äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 34 %, ajavahemikul 2007–2008 veel 59 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel pisut. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 96 % võrra. Sellist järsku investeeringute vähenemist võib seletada asjaoluga, et 2006. ja 2007. aastal soetati uued tootmisliinid, mille abil loodeti suurendada tootmisvõimsust.

Tabel 15

Valim

2006

2007

2008

Uurimsperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeks (2006 = 100)

100

66

7

4

Allikas: küsimustiku vastused.

4.7.   Järeldus kahju kohta

| (83) | Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 10 protsendipunkti, jõudes 75 % tasemele. |
| --- | --- |

(83)

Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 10 protsendipunkti, jõudes 75 % tasemele.

| (84) | Samal ajal näitavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et valimisse kuuluvate liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Kulutasuvus ja investeeringutasuvus püsisid negatiivsena ning kokkuvõttes langesid veelgi 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(84)

Samal ajal näitavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et valimisse kuuluvate liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Kulutasuvus ja investeeringutasuvus püsisid negatiivsena ning kokkuvõttes langesid veelgi 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

| (85) | Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(85)

Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Sissejuhatus

| (86) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(86)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

5.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (87) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht enam kui 20 korda (212 200 tonnini) ning selle turuosa suurenes rohkem kui 7 protsendipunkti (0,4 %-lt 7,1 %-ni). Samal ajal vähenes liidu tootmisharu turuosa ligikaudu 10 protsendipunkti (84,9 %-lt 75,1 %-ni). Kõnealuse impordi keskmine hind langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning see jäi madalamaks kui liidu tootjate keskmine hind. |
| --- | --- |

(87)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht enam kui 20 korda (212 200 tonnini) ning selle turuosa suurenes rohkem kui 7 protsendipunkti (0,4 %-lt 7,1 %-ni). Samal ajal vähenes liidu tootmisharu turuosa ligikaudu 10 protsendipunkti (84,9 %-lt 75,1 %-ni). Kõnealuse impordi keskmine hind langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning see jäi madalamaks kui liidu tootjate keskmine hind.

| (88) | Nagu eespool põhjenduses (60) märgitud, lõi Araabia Ühendemiraatidest pärit dumpinguhinnaga import hinnad alla 3,9 % ning Iraanist pärit import 3,2 %. Kuigi hinnad löödi alla vähem kui 4 %, ei saa seda pidada tühiseks, sest polüetüleentereftalaat on kaup ning konkurents toimib peamiselt hinna alusel. |
| --- | --- |

(88)

Nagu eespool põhjenduses (60) märgitud, lõi Araabia Ühendemiraatidest pärit dumpinguhinnaga import hinnad alla 3,9 % ning Iraanist pärit import 3,2 %. Kuigi hinnad löödi alla vähem kui 4 %, ei saa seda pidada tühiseks, sest polüetüleentereftalaat on kaup ning konkurents toimib peamiselt hinna alusel.

| (89) | Iraani eksportija väitel ei saanud Iraanist pärit polüetüleentereftalaadi import liidu tootmisharule olulist kahju tekitada, pidades silmas asjaolu, et need imporditasemed ületaksid impordi miinimumtaset vaid väga vähe. Siiski ületas Iraani import, mille vastav turuosa oli 1,9 %, uurimisperioodil algmääruses sätestatud miinimumväärtuse. Pealegi olid Iraani impordihinnad liidu tootmisharu müügihindadest madalamad. Kõike seda arvesse võttes lükati Iraani eksportija esitatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(89)

Iraani eksportija väitel ei saanud Iraanist pärit polüetüleentereftalaadi import liidu tootmisharule olulist kahju tekitada, pidades silmas asjaolu, et need imporditasemed ületaksid impordi miinimumtaset vaid väga vähe. Siiski ületas Iraani import, mille vastav turuosa oli 1,9 %, uurimisperioodil algmääruses sätestatud miinimumväärtuse. Pealegi olid Iraani impordihinnad liidu tootmisharu müügihindadest madalamad. Kõike seda arvesse võttes lükati Iraani eksportija esitatud väide tagasi.

| (90) | Võttes arvesse, et Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordiga kaasnes liidu tootmisharu hindade allalöömine, leitakse, et kõnealune dumpinguhinnaga import avaldas survet hindade languseks, mistõttu liidu tootmisharu ei saanud hoida oma müügihindu tasemel, mis oleks olnud vajalik kulude katmiseks ja kulutasuvuse saavutamiseks. Seepärast järeldatakse, et kõnealuse impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(90)

Võttes arvesse, et Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordiga kaasnes liidu tootmisharu hindade allalöömine, leitakse, et kõnealune dumpinguhinnaga import avaldas survet hindade languseks, mistõttu liidu tootmisharu ei saanud hoida oma müügihindu tasemel, mis oleks olnud vajalik kulude katmiseks ja kulutasuvuse saavutamiseks. Seepärast järeldatakse, et kõnealuse impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos.

5.3.   Muude tegurite mõju

5.3.1.   Liidu tootmisharu eksport

| (91) | Üks huvitatud isik väitis, et mis tahes kahju põhjuseks on liidu tootjate vähene eksport. Nagu nähtub järgmisest tabelist, suurenes liidu tootmisharu ekspordi maht vaatlusalusel perioodil 11 %. Samal ajal vähenesid ekspordihinnad 10 %, mille tulemusena eksportmüügi väärtus püsis stabiilsena. Seega ei ole alust väita, et eksporttegevus põhjustas liidu tootmisharule kahju.

  Tabel 16











  Liidu tootmisharu | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüük (tonnides) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Eksportmüük (eurot) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Ekspordihind (eurot tonni kohta) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(91)

Üks huvitatud isik väitis, et mis tahes kahju põhjuseks on liidu tootjate vähene eksport. Nagu nähtub järgmisest tabelist, suurenes liidu tootmisharu ekspordi maht vaatlusalusel perioodil 11 %. Samal ajal vähenesid ekspordihinnad 10 %, mille tulemusena eksportmüügi väärtus püsis stabiilsena. Seega ei ole alust väita, et eksporttegevus põhjustas liidu tootmisharule kahju.

Tabel 16

Liidu tootmisharu

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Eksportmüük (tonnides)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeks (2006 = 100)

100

94

91

111

Eksportmüük (eurot)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeks (2006 = 100)

100

95

88

100

Ekspordihind (eurot tonni kohta)

1 109

1 128

1 072

1 002

Allikas: küsimustiku vastused.

| (92) | Teise huvitatud isiku väitel olid liidu tootmisharu hinnad ELi turul kunstlikult kõrged. Huvitatud isiku sõnade kohaselt tõestab väidet asjaolu, et hinnad ELi turul jäid stabiilseiks, ehkki ekspordimüügihinnad langesid. Uurimine on aga näidanud, et liidu tootmisharu aastased keskmised müügihinnad liidu turul langesid vaatlusalusel perioodil 12 % kooskõlas samal perioodil toimunud ekspordihindade langusega. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(92)

Teise huvitatud isiku väitel olid liidu tootmisharu hinnad ELi turul kunstlikult kõrged. Huvitatud isiku sõnade kohaselt tõestab väidet asjaolu, et hinnad ELi turul jäid stabiilseiks, ehkki ekspordimüügihinnad langesid. Uurimine on aga näidanud, et liidu tootmisharu aastased keskmised müügihinnad liidu turul langesid vaatlusalusel perioodil 12 % kooskõlas samal perioodil toimunud ekspordihindade langusega. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.

5.3.2.   Import kolmandatest riikidest

a)   Pakistan

| (93) | Kuigi Pakistanist pärit impordi puhul dumpingut ei tuvastatud, tuleb siiski uurida, kas see mõjutas liidu tootmisharule tekkinud kahju. Vaatlusalusel perioodil kahekordistus Pakistanist pärit impordi maht. See kahanes 2006. ja 2007. aasta vahel 25 %, kuid kasvas seejärel 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga 117 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 16 protsendipunkti, jõudes 92 000 tonnini. Selle impordi turuosa suurenes 1,6 %-lt 2006. aastal 3,1 %-ni uurimisperioodil.

  Tabel 17 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pakistanist pärit impordi maht (tonnides) | 44 187 | 33 255 | 84 859 | 92 004 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 75 | 192 | 208 |
| Pakistanist pärit impordi turuosa | 1,6 % | 1,1 % | 3,0 % | 3,1 % |
| Impordihind (eurot tonni kohta) | 1 030 | 1 022 | 1 023 | 900 |
| Allikas: Eurostat. |

(93)

Kuigi Pakistanist pärit impordi puhul dumpingut ei tuvastatud, tuleb siiski uurida, kas see mõjutas liidu tootmisharule tekkinud kahju. Vaatlusalusel perioodil kahekordistus Pakistanist pärit impordi maht. See kahanes 2006. ja 2007. aasta vahel 25 %, kuid kasvas seejärel 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga 117 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 16 protsendipunkti, jõudes 92 000 tonnini. Selle impordi turuosa suurenes 1,6 %-lt 2006. aastal 3,1 %-ni uurimisperioodil.

Tabel 17

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Pakistanist pärit impordi maht (tonnides)

44 187

33 255

84 859

92 004

Indeks (2006 = 100)

100

75

192

208

Pakistanist pärit impordi turuosa

1,6 %

1,1 %

3,0 %

3,1 %

Impordihind (eurot tonni kohta)

1 030

1 022

1 023

900

Allikas: Eurostat.

| (94) | Pakistanist pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest allapoole. Pakistani koostööd tegeva eksportija esitatud hinnainfo hoolikas analüüs näitas, et tema hinnad lõid liidu tootjate hinnad alla vähem kui 1,5 % võrra, st hindade allalöömine oli rohkem kui poole võrra väiksem, kui Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit dumpinguhinnaga impordi puhul. Kuigi ei saa eitada, et Pakistanist pärit import võis põhjustada kahju liidu tootmisharule, oli selle mõju siiski piiratud ning ei saanud kõrvaldada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(94)

Pakistanist pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest allapoole. Pakistani koostööd tegeva eksportija esitatud hinnainfo hoolikas analüüs näitas, et tema hinnad lõid liidu tootjate hinnad alla vähem kui 1,5 % võrra, st hindade allalöömine oli rohkem kui poole võrra väiksem, kui Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit dumpinguhinnaga impordi puhul. Kuigi ei saa eitada, et Pakistanist pärit import võis põhjustada kahju liidu tootmisharule, oli selle mõju siiski piiratud ning ei saanud kõrvaldada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

b)   Korea Vabariik

| (95) | Korea Vabariigi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud alates aastast 2000. Kahe Korea äriühingu suhtes kohaldatakse siiski tollimaksu nullmäära ning uurimise käigus selgus, et Korea Vabariigist pärit impordi maht on jätkuvalt suur ja vaatlusalusel perioodil kasvas see märkimisväärselt. Koreast pärit import suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 150 % ning selle turuosa kasvas 3,5 %-lt 2006. aastal 7,7 %-ni uurimisperioodil.

  Tabel 18 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Korea Vabariigi impordi turuosa | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Impordihind (eurot tonni kohta) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Allikas: Eurostat. |

(95)

Korea Vabariigi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud alates aastast 2000. Kahe Korea äriühingu suhtes kohaldatakse siiski tollimaksu nullmäära ning uurimise käigus selgus, et Korea Vabariigist pärit impordi maht on jätkuvalt suur ja vaatlusalusel perioodil kasvas see märkimisväärselt. Koreast pärit import suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 150 % ning selle turuosa kasvas 3,5 %-lt 2006. aastal 7,7 %-ni uurimisperioodil.

Tabel 18

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeks (2006 = 100)

100

139

189

246

Korea Vabariigi impordi turuosa

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Impordihind (eurot tonni kohta)

1 084

1 071

1 063

914

Allikas: Eurostat.

| (96) | Koreast pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest veidi allapoole. Korea impordi hinnad olid siiski kõrgemad kui Araabia Ühendemiraatide ja Iraani keskmised hinnad ning nad olid ka Pakistani keskmistest hindadest kõrgemad. Kuigi ei saa eitada, et Korea Vabariigist pärit import võis põhjustada kahju liidu tootmisharule, oli selle mõju siiski piiratud ning see ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, mis tehti kindlaks Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi puhul. |
| --- | --- |

(96)

Koreast pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest veidi allapoole. Korea impordi hinnad olid siiski kõrgemad kui Araabia Ühendemiraatide ja Iraani keskmised hinnad ning nad olid ka Pakistani keskmistest hindadest kõrgemad. Kuigi ei saa eitada, et Korea Vabariigist pärit import võis põhjustada kahju liidu tootmisharule, oli selle mõju siiski piiratud ning see ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, mis tehti kindlaks Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi puhul.

| (97) | Iraani eksportija väitis, et Iraani impordi mis tahes suurenemine tulenes Lõuna-Korea impordi vähenemisest ja seega ei toimunud see Euroopa tootjate arvelt. Siiski näitavad Eurostati andmed, et vaatlusalusel perioodil suurenes mõlema riigi impordimaht samaaegselt. Seega ei saa järeldada, et Iraani import üksnes asendas Lõuna-Korea importi. |
| --- | --- |

(97)

Iraani eksportija väitis, et Iraani impordi mis tahes suurenemine tulenes Lõuna-Korea impordi vähenemisest ja seega ei toimunud see Euroopa tootjate arvelt. Siiski näitavad Eurostati andmed, et vaatlusalusel perioodil suurenes mõlema riigi impordimaht samaaegselt. Seega ei saa järeldada, et Iraani import üksnes asendas Lõuna-Korea importi.

c)   Muud riigid

| (98) | Muudest riikidest pärit impordi hinnad olid liidu tootjate keskmistest hindadest märgatavalt kõrgemad. peale selle kaotas kõnealune import vaatlusalusel perioodil turuosa. Seepärast ei saa kõnealust importi pidada liidu tootmisharule tekkinud kahju võimalikuks allikaks.

  Tabel 19 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Muudest riikidest pärit impordi turuosa | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Impordihind (eurot tonni kohta) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Allikas: Eurostat. |

(98)

Muudest riikidest pärit impordi hinnad olid liidu tootjate keskmistest hindadest märgatavalt kõrgemad. peale selle kaotas kõnealune import vaatlusalusel perioodil turuosa. Seepärast ei saa kõnealust importi pidada liidu tootmisharule tekkinud kahju võimalikuks allikaks.

Tabel 19

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeks (2006 = 100)

100

114

71

81

Muudest riikidest pärit impordi turuosa

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Impordihind (eurot tonni kohta)

1 176

1 144

1 194

1 043

Allikas: Eurostat.

5.3.3.   Konkurents koostööst hoiduvate liidu tootjatega

| (99) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharule tekkinud kahju võis põhjustada konkurents koostööst hoiduvate liidu tootjatega. Viis liidu tootjat hoidus käesoleva menetluse käigus koostööst. Üks neist lõpetas tootmise juba uurimisperioodil, veel kaks tegid seda veidi pärast uurimisperioodi lõppu. Koostööst hoidunud tootjate müügimahte hinnati kaebuses esitatud teabe alusel. Kättesaadava teabe põhjal selgub, et nende tootjate turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 20,5 %-lt 2006. aastal 16 %-ni uurimisperioodil. Uurimise käigus ei andnud miski tunnistust sellest, et nende tootjate käitumine oleks kõrvaldanud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

  Tabel 20











  Koostööst hoidunud ELi tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük liidus (tonnides) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Turuosa | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Allikas: Eurostat. |

(99)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharule tekkinud kahju võis põhjustada konkurents koostööst hoiduvate liidu tootjatega. Viis liidu tootjat hoidus käesoleva menetluse käigus koostööst. Üks neist lõpetas tootmise juba uurimisperioodil, veel kaks tegid seda veidi pärast uurimisperioodi lõppu. Koostööst hoidunud tootjate müügimahte hinnati kaebuses esitatud teabe alusel. Kättesaadava teabe põhjal selgub, et nende tootjate turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 20,5 %-lt 2006. aastal 16 %-ni uurimisperioodil. Uurimise käigus ei andnud miski tunnistust sellest, et nende tootjate käitumine oleks kõrvaldanud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

Tabel 20

Koostööst hoidunud ELi tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Müük liidus (tonnides)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeks (2006 = 100)

100

89

64

86

Turuosa

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Allikas: Eurostat.

5.3.4.   Majanduslangus

| (100) | 2008. aasta raha- ja majanduskriisi tulemusena oli turu kasv oodatust aeglasem, see oli ebatavaline võrreldes 2000ndate aastate algusega, mil aastane kasv oli ligikaudu 10 %. Polüetüleentereftalaadi nõudlus vähenes 2008. aastal esimest korda. Ilmselgelt mõjutas see liidu tootmisharu üldisi tulemusi. |
| --- | --- |

(100)

2008. aasta raha- ja majanduskriisi tulemusena oli turu kasv oodatust aeglasem, see oli ebatavaline võrreldes 2000ndate aastate algusega, mil aastane kasv oli ligikaudu 10 %. Polüetüleentereftalaadi nõudlus vähenes 2008. aastal esimest korda. Ilmselgelt mõjutas see liidu tootmisharu üldisi tulemusi.

| (101) | Majandussurutise ja nõudluse vähenemise negatiivset mõju võimendas veelgi Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit kasvav dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas tekkinud kahju suurust alates 2008. aasta viimasest kvartalist, ei vähenda see mingil juhul ELi turul dumpinguhinnaga müüdud impordi kahjulikku mõju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu peaks isegi vähenenud müügi olukorras suutma säilitada hindade vastuvõetava taseme ning seega piirata tarbimise vähenemise negatiivset mõju, kuid seda üksnes juhul, kui turul ei esine madala dumpinguhinnaga impordiga kaasnevat ebaausat konkurentsi. |
| --- | --- |

(101)

Majandussurutise ja nõudluse vähenemise negatiivset mõju võimendas veelgi Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit kasvav dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas tekkinud kahju suurust alates 2008. aasta viimasest kvartalist, ei vähenda see mingil juhul ELi turul dumpinguhinnaga müüdud impordi kahjulikku mõju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu peaks isegi vähenenud müügi olukorras suutma säilitada hindade vastuvõetava taseme ning seega piirata tarbimise vähenemise negatiivset mõju, kuid seda üksnes juhul, kui turul ei esine madala dumpinguhinnaga impordiga kaasnevat ebaausat konkurentsi.

| (102) | Majanduslangusel ei olnud mingisugust mõju juba enne 2008. aasta viimast kvartalit saadud kahjule. |
| --- | --- |

(102)

Majanduslangusel ei olnud mingisugust mõju juba enne 2008. aasta viimast kvartalit saadud kahjule.

| (103) | Seepärast tuleb majanduslangust pidada teguriks, mis mõjutas liidu tootmisharule alates 2008. aasta viimasest kvartalist tekitatud kahju, kuid arvestades selle globaalset iseloomu, ei kõrvaldanud majanduslangus põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud kahju ning Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(103)

Seepärast tuleb majanduslangust pidada teguriks, mis mõjutas liidu tootmisharule alates 2008. aasta viimasest kvartalist tekitatud kahju, kuid arvestades selle globaalset iseloomu, ei kõrvaldanud majanduslangus põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud kahju ning Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

5.3.5.   Geograafiline asukoht

| (104) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et igasuguse liidu tootmisharule tekkinud kahju esmane põhjus võis olla vähemalt mõne liidu tootja ebasoodne asukoht (st kaugus sadamast, mis põhjustas ebavajalikke täiendavaid kulusid nii toormaterjali kui ka lõpptoote veol). |
| --- | --- |

(104)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et igasuguse liidu tootmisharule tekkinud kahju esmane põhjus võis olla vähemalt mõne liidu tootja ebasoodne asukoht (st kaugus sadamast, mis põhjustas ebavajalikke täiendavaid kulusid nii toormaterjali kui ka lõpptoote veol).

| (105) | Eespool esitatud väite osas tõdeti, et asukoht, millele puudub lihtne juurdepääs odavamate transpordivahendite abil, on ebasoodsamas olukorras, kuna nii toormaterjalide tarnimine kui ka lõpptoote vedu klientidele nõuab lisakulutusi. Siiski ei näidanud uurimine ega ka valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt (kaks neist asus sadama lähedal ja kaks kaugemal sisemaal) saadud kontrollitud andmed märkimisväärset seost geograafilise asukoha ja liidu tootjate majandustulemuste vahel. Tegelikkuses kannatasid kahju ka sadama lähedal asuvad tootjad. |
| --- | --- |

(105)

Eespool esitatud väite osas tõdeti, et asukoht, millele puudub lihtne juurdepääs odavamate transpordivahendite abil, on ebasoodsamas olukorras, kuna nii toormaterjalide tarnimine kui ka lõpptoote vedu klientidele nõuab lisakulutusi. Siiski ei näidanud uurimine ega ka valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt (kaks neist asus sadama lähedal ja kaks kaugemal sisemaal) saadud kontrollitud andmed märkimisväärset seost geograafilise asukoha ja liidu tootjate majandustulemuste vahel. Tegelikkuses kannatasid kahju ka sadama lähedal asuvad tootjad.

| (106) | Seega jõuti järeldusele, et geograafiline asukoht ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud kahju puhul olulist rolli. |
| --- | --- |

(106)

Seega jõuti järeldusele, et geograafiline asukoht ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud kahju puhul olulist rolli.

5.3.6.   Vertikaalne integratsioon

| (107) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjuseks võis olla asjaolu, et paljud liidu tootjad ei ole vertikaalselt integreeritud (puhta tereftaalhappe (PTA) tootmise osas) ning seega on neil oluliselt rohkem kulutusi kui integreeritud eksportijatel. Valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt saadud kontrollitud andmed ei näidanud märkimisväärset seost puhta tereftaalhappe tootmisega seotud vertikaalse integratsiooni ja liidu tootjate majandustulemuste vahel. |
| --- | --- |

(107)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjuseks võis olla asjaolu, et paljud liidu tootjad ei ole vertikaalselt integreeritud (puhta tereftaalhappe (PTA) tootmise osas) ning seega on neil oluliselt rohkem kulutusi kui integreeritud eksportijatel. Valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt saadud kontrollitud andmed ei näidanud märkimisväärset seost puhta tereftaalhappe tootmisega seotud vertikaalse integratsiooni ja liidu tootjate majandustulemuste vahel.

| (108) | Seega jõuti järeldusele, et vertikaalse integratsiooni puudumine puhta tereftaalhappe tootmises ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud kahju puhul olulist rolli. |
| --- | --- |

(108)

Seega jõuti järeldusele, et vertikaalse integratsiooni puudumine puhta tereftaalhappe tootmises ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud kahju puhul olulist rolli.

5.4.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (109) | Ühest küljest Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemise, turuosa suurenemise ja tuvastatud hindade allalöömise ja teisest küljest liidu tootmisharu olukorra halvenemise ajaline kokkulangemine viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(109)

Ühest küljest Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemise, turuosa suurenemise ja tuvastatud hindade allalöömise ja teisest küljest liidu tootmisharu olukorra halvenemise ajaline kokkulangemine viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

| (110) | Ka muid tegureid analüüsiti, kuid leiti, et need ei kõrvaldanud põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekkinud kahju ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel. Kuna Pakistani puhul oli hindade allalöömine väga väike, siis leiti, et Pakistanist pärit import ei tekitanud liidu tootmisharule märkimisväärset kahju. Korea Vabariigist pärit import võis mõjutada liidu tootmisharule tekkinud kahju, kuid arvestades kõnealuse impordi ja liidu turu hindade väikest erinevust, leitakse, et see ei kõrvaldanud Araabia Ühendemiraatide ja Iraani impordi puhul kinnitust leidnud põhjuslikku seost. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa on vähenenud ja hinnatase kõrge, ei ole tõendeid, et see oleks mõjutanud liidu tootmisharule tekkinud kahju. Ükski teadaolev muu tegur – liidu tootmisharu eksport, muude liidu tootjate poolne konkurents, majandussurutis, geograafiline asukoht ja vertikaalse integratsiooni puudumine – ei ole liidu tootmisharule tekkinud kahju mõjutanud määral, mis oleks võinud kõrvaldada põhjusliku seose. |
| --- | --- |

(110)

Ka muid tegureid analüüsiti, kuid leiti, et need ei kõrvaldanud põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekkinud kahju ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel. Kuna Pakistani puhul oli hindade allalöömine väga väike, siis leiti, et Pakistanist pärit import ei tekitanud liidu tootmisharule märkimisväärset kahju. Korea Vabariigist pärit import võis mõjutada liidu tootmisharule tekkinud kahju, kuid arvestades kõnealuse impordi ja liidu turu hindade väikest erinevust, leitakse, et see ei kõrvaldanud Araabia Ühendemiraatide ja Iraani impordi puhul kinnitust leidnud põhjuslikku seost. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa on vähenenud ja hinnatase kõrge, ei ole tõendeid, et see oleks mõjutanud liidu tootmisharule tekkinud kahju. Ükski teadaolev muu tegur – liidu tootmisharu eksport, muude liidu tootjate poolne konkurents, majandussurutis, geograafiline asukoht ja vertikaalse integratsiooni puudumine – ei ole liidu tootmisharule tekkinud kahju mõjutanud määral, mis oleks võinud kõrvaldada põhjusliku seose.

| (111) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit import on tekitanud liidu tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(111)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit import on tekitanud liidu tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

6.   ELi HUVID

| (112) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldusest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, millest tulenevalt ei oleks meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt võimalike meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaosalistele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi. |
| --- | --- |

(112)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldusest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, millest tulenevalt ei oleks meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt võimalike meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaosalistele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.

| (113) | Komisjon saatis küsimustikud sõltumatutele importijatele, toormaterjalide tarnijatele, kasutajatele ja nende ühendustele. Kokku saadeti välja rohkem kui 50 küsimustikku, kuid ettenähtud tähtajaks saadi vaid 13 vastust. 22 kasutajat esitasid hiljem menetluse käigus kirjalikud märkused, milles väljendasid vastuseisu käesoleval juhul mis tahes meetmete võtmisele. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon saatis küsimustikud sõltumatutele importijatele, toormaterjalide tarnijatele, kasutajatele ja nende ühendustele. Kokku saadeti välja rohkem kui 50 küsimustikku, kuid ettenähtud tähtajaks saadi vaid 13 vastust. 22 kasutajat esitasid hiljem menetluse käigus kirjalikud märkused, milles väljendasid vastuseisu käesoleval juhul mis tahes meetmete võtmisele.

6.1.   Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

| (114) | Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi suhtes vältida täiendavaid moonutusi turul ja hindade alanemist ning taastab ausa konkurentsi. See omakorda annab liidu tootmisharule võimaluse oma olukorda parandada, sest võimaldab kõrgemaid hindu ning kasvatab müügimahtu ja turuosa. |
| --- | --- |

(114)

Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi suhtes vältida täiendavaid moonutusi turul ja hindade alanemist ning taastab ausa konkurentsi. See omakorda annab liidu tootmisharule võimaluse oma olukorda parandada, sest võimaldab kõrgemaid hindu ning kasvatab müügimahtu ja turuosa.

| (115) | Võib arvata, meetmete kasutusele võtmata jätmise korral suureneb Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit madala hinnaga import, mis lööb alla liidu tootmisharu hinnad. Sellisel juhul puudub liidu tootmisharul võimalus oma olukorda parandada. Võttes arvesse liidu tootmisharu kehva finantsolukorda, võib oodata täiendavaid sulgemisi, mis toovad kaasa töökohtade kaotuse. |
| --- | --- |

(115)

Võib arvata, meetmete kasutusele võtmata jätmise korral suureneb Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit madala hinnaga import, mis lööb alla liidu tootmisharu hinnad. Sellisel juhul puudub liidu tootmisharul võimalus oma olukorda parandada. Võttes arvesse liidu tootmisharu kehva finantsolukorda, võib oodata täiendavaid sulgemisi, mis toovad kaasa töökohtade kaotuse.

| (116) | Ei ole märke selle kohta, et muudel liidu tootjatel, kes ei teinud uurimise käigus aktiivselt koostööd, oleks teistsugused huvid kui liidu tootmisharul. |
| --- | --- |

(116)

Ei ole märke selle kohta, et muudel liidu tootjatel, kes ei teinud uurimise käigus aktiivselt koostööd, oleks teistsugused huvid kui liidu tootmisharul.

| (117) | Iraani äriühingu väitel ei aitaks liidu tootmisharu meetmete kehtestamine, sest see tooks kaasa üksnes uute investeeringute tegemise teistesse eksportivatesse riikidesse. Kõnealuse väitega ei saa nõustuda, sest kui seda loogiliselt edasi arendada, tähendaks see, et dumpinguvastaseid meetmeid ei saakski kunagi kehtestada toodetele, mille puhul saab investeeringuid teistesse riikidesse ümber suunata. See tähendaks ka, et keeldutakse ebaõiglase kaubanduse vastasest kaitsest üksnes seetõttu, et võib tekkida uus konkurents muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(117)

Iraani äriühingu väitel ei aitaks liidu tootmisharu meetmete kehtestamine, sest see tooks kaasa üksnes uute investeeringute tegemise teistesse eksportivatesse riikidesse. Kõnealuse väitega ei saa nõustuda, sest kui seda loogiliselt edasi arendada, tähendaks see, et dumpinguvastaseid meetmeid ei saakski kunagi kehtestada toodetele, mille puhul saab investeeringuid teistesse riikidesse ümber suunata. See tähendaks ka, et keeldutakse ebaõiglase kaubanduse vastasest kaitsest üksnes seetõttu, et võib tekkida uus konkurents muudest kolmandatest riikidest.

| (118) | Sama huvitatud isik väitis, et ükski meede ei suuda leevendada ELi polüetüleentereftalaati tootva tööstuse struktuuriliselt ebasoodsat konkurentsiolukorda võrreldes polüetüleentereftalaati tootva tööstusega Aasias ja Lähis-Idas. See väide aga ei olnud piisavalt põhjendatud. Mõned valimisse kuuluvad ja vertikaalselt integreeritud liidu tootjad on samuti raskes rahalises seisus. Isegi võimalike konkurentsieeliste esinemise puhul (nt kui toorainele oli odavam juurdepääs) leiti, et eksportivad tootjad tegelevad dumpinguga. |
| --- | --- |

(118)

Sama huvitatud isik väitis, et ükski meede ei suuda leevendada ELi polüetüleentereftalaati tootva tööstuse struktuuriliselt ebasoodsat konkurentsiolukorda võrreldes polüetüleentereftalaati tootva tööstusega Aasias ja Lähis-Idas. See väide aga ei olnud piisavalt põhjendatud. Mõned valimisse kuuluvad ja vertikaalselt integreeritud liidu tootjad on samuti raskes rahalises seisus. Isegi võimalike konkurentsieeliste esinemise puhul (nt kui toorainele oli odavam juurdepääs) leiti, et eksportivad tootjad tegelevad dumpinguga.

| (119) | Seega saab teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(119)

Seega saab teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

| (120) | Nagu eespool märgitud, kohaldati sõltumatute importijate puhul valimit ning kahest valimisse kuulunud äriühingust tegi uurimise käigus täielikku koostööd ainult üks importija (Global Services International, edaspidi „G.S.I”), kes esitas küsimustiku vastused. Koostööd teinud importija deklareeritud import moodustas märkimisväärse osa asjaomaste riikide impordist uurimisperioodil. Polüetüleentereftalaadi impordi komisjonitasud moodustavad enamuse G.S.I. äritegevusest. Kuna importija tegevus põhineb komisjonitasul, ei avalda tollimaksu kehtestamine tõenäoliselt olulist mõju tema äritegevusele, sest impordihinna mis tahes tegeliku tõusu maksavad kinni tema kliendid. |
| --- | --- |

(120)

Nagu eespool märgitud, kohaldati sõltumatute importijate puhul valimit ning kahest valimisse kuulunud äriühingust tegi uurimise käigus täielikku koostööd ainult üks importija (Global Services International, edaspidi „G.S.I”), kes esitas küsimustiku vastused. Koostööd teinud importija deklareeritud import moodustas märkimisväärse osa asjaomaste riikide impordist uurimisperioodil. Polüetüleentereftalaadi impordi komisjonitasud moodustavad enamuse G.S.I. äritegevusest. Kuna importija tegevus põhineb komisjonitasul, ei avalda tollimaksu kehtestamine tõenäoliselt olulist mõju tema äritegevusele, sest impordihinna mis tahes tegeliku tõusu maksavad kinni tema kliendid.

| (121) | Ükski teine importija olulist teavet ei esitanud. Arvestades seda, et jätkus import muudest riikidest, mille suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud ning ka riikidest, mille suhtes mingeid dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata (nt Omaan, USA, Brasiilia), tehakse järeldus, et importijad saavad kõnealustest riikidest importida. |
| --- | --- |

(121)

Ükski teine importija olulist teavet ei esitanud. Arvestades seda, et jätkus import muudest riikidest, mille suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud ning ka riikidest, mille suhtes mingeid dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata (nt Omaan, USA, Brasiilia), tehakse järeldus, et importijad saavad kõnealustest riikidest importida.

| (122) | Seepärast tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele. |
| --- | --- |

(122)

Seepärast tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele.

6.3.   Liidu toormaterjalide tarnijate huvid

| (123) | Kolm toormaterjalide tarnijat (kaks PTA tarnijat ja üks MEG tarnija) tegi uurimise käigus koostööd ning esitas küsimustiku vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nende Euroopas asuvates ettevõtetes töötas ligikaudu 700 töötajat, kes olid seotud PTA / MEGi tootmisega. |
| --- | --- |

(123)

Kolm toormaterjalide tarnijat (kaks PTA tarnijat ja üks MEG tarnija) tegi uurimise käigus koostööd ning esitas küsimustiku vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nende Euroopas asuvates ettevõtetes töötas ligikaudu 700 töötajat, kes olid seotud PTA / MEGi tootmisega.

| (124) | Koostööd teinud PTA tootjad esindavad ligikaudu 50 % valmimisse kuulunud liidu tootjate PTA ostudest. PTA tootjad sõltuvad suurel määral polüetüleentereftalaadi toojatest, kes on nende peamised kliendid. Polüetüleentereftalaadi madalad hinnad toovad kaasa ka PTA hinna alanemise ning väiksemad marginaalid PTA tootjate jaoks. Tuleb märkida, et praegu on käimas dumpingu- ja subsiidiumide vastane uurimine Taist pärit PTA impordi suhtes, mis tähendab, et ELi PTA tootjate jaoks võib endast ebaausat konkurentsi kujutada ka Taist pärit import. Seepärast tehakse järeldus, et meetmete kehtestamine polüetüleentereftalaadi dumpinguhinnaga impordi suhtes oleks PTA tootjatele kasulik. |
| --- | --- |

(124)

Koostööd teinud PTA tootjad esindavad ligikaudu 50 % valmimisse kuulunud liidu tootjate PTA ostudest. PTA tootjad sõltuvad suurel määral polüetüleentereftalaadi toojatest, kes on nende peamised kliendid. Polüetüleentereftalaadi madalad hinnad toovad kaasa ka PTA hinna alanemise ning väiksemad marginaalid PTA tootjate jaoks. Tuleb märkida, et praegu on käimas dumpingu- ja subsiidiumide vastane uurimine Taist pärit PTA impordi suhtes, mis tähendab, et ELi PTA tootjate jaoks võib endast ebaausat konkurentsi kujutada ka Taist pärit import. Seepärast tehakse järeldus, et meetmete kehtestamine polüetüleentereftalaadi dumpinguhinnaga impordi suhtes oleks PTA tootjatele kasulik.

| (125) | Koostööd teinud MEGi tarnija puhul moodustab MEG vähem kui 10 % tema kogukäibest. Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi tootmine ei ole MEGi ainus ega ka peamine kasutusvõimalus ja MEGi tootjad on seega vähem sõltuvad polüetüleentereftalaadi tootmise olukorrast. Sellest hoolimata võivad raskused polüetüleentereftalaadi tootmises avaldada MEGi tarnijatele piiratud mõju vähemalt lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(125)

Koostööd teinud MEGi tarnija puhul moodustab MEG vähem kui 10 % tema kogukäibest. Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi tootmine ei ole MEGi ainus ega ka peamine kasutusvõimalus ja MEGi tootjad on seega vähem sõltuvad polüetüleentereftalaadi tootmise olukorrast. Sellest hoolimata võivad raskused polüetüleentereftalaadi tootmises avaldada MEGi tarnijatele piiratud mõju vähemalt lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul.

| (126) | Eespool öeldut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes oleks toormaterjalide tarnijate huvides. |
| --- | --- |

(126)

Eespool öeldut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes oleks toormaterjalide tarnijate huvides.

6.4.   Kasutajate huvid

| (127) | Käesoleva menetlusega hõlmatud polüetüleentereftalaati (mille viskoossuskoefitsient on 78 ml/g või kõrgem, nn pudeli tüüp) kasutatakse peamiselt vee- ja muude jookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (tahke toidu ja pesuvahendite pakendid) ja plaatide tootmiseks on arenemas, kuid on veel suhteliselt piiratud. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis. |
| --- | --- |

(127)

Käesoleva menetlusega hõlmatud polüetüleentereftalaati (mille viskoossuskoefitsient on 78 ml/g või kõrgem, nn pudeli tüüp) kasutatakse peamiselt vee- ja muude jookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (tahke toidu ja pesuvahendite pakendid) ja plaatide tootmiseks on arenemas, kuid on veel suhteliselt piiratud. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis.

| (128) | Villijad täidavad polüetüleentereftalaatpudelid vee ja/või muude jookidega. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaadi oma pudelite jaoks („hard tolling”). |
| --- | --- |

(128)

Villijad täidavad polüetüleentereftalaatpudelid vee ja/või muude jookidega. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaadi oma pudelite jaoks („hard tolling”).

| (129) | Seega saab eristada kaht kasutajate rühma:






  — | töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi otse tootjatelt, töötlevad selle eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad edasi täiendavaks töötlemiseks (või villimiseks); ja |
| --- | --- | --- |

(129)

Seega saab eristada kaht kasutajate rühma:

—

töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi otse tootjatelt, töötlevad selle eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad edasi täiendavaks töötlemiseks (või villimiseks); ja

| — | villijad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi oma alltöövõtjale pudelivalmistajale/töötlejale („hard tolling”) või lepivad kokku hinna, millega alltöövõtja töötleja ja/või pudelivalmistaja ostab polüetüleentereftalaati („soft tolling”). |
| --- | --- |

—

villijad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi oma alltöövõtjale pudelivalmistajale/töötlejale („hard tolling”) või lepivad kokku hinna, millega alltöövõtja töötleja ja/või pudelivalmistaja ostab polüetüleentereftalaati („soft tolling”).

a)   Töötlejad

| (130) | Eelvormide tootjad on pudeli tüüpi polüetüleentereftalaadi peamised kasutajad. Uurimise käigus tegi täielikult koostööd (st esitas küsimustiku täielikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul) neli töötlejat, kes esindasid 16 % liidu tarbimisest uurimisperioodil. Nagu eespool märgitud, esitas suur hulk töötlejaid hiljem menetluse käigus märkused, milles nad väljendasid vastuseisu meetmetele, kuid nad jätsid esitamata kontrollitavad andmed oma tarbimise kohta. Koostööd teinud importija väitis ärakuulamisel, et rohkem kui 80 % ELi kasutajatest on meetmete vastu. Selle teabe tõetuseks ei esitatud piisavalt tõendeid ning seda ei olnud võimalik kontrollida. |
| --- | --- |

(130)

Eelvormide tootjad on pudeli tüüpi polüetüleentereftalaadi peamised kasutajad. Uurimise käigus tegi täielikult koostööd (st esitas küsimustiku täielikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul) neli töötlejat, kes esindasid 16 % liidu tarbimisest uurimisperioodil. Nagu eespool märgitud, esitas suur hulk töötlejaid hiljem menetluse käigus märkused, milles nad väljendasid vastuseisu meetmetele, kuid nad jätsid esitamata kontrollitavad andmed oma tarbimise kohta. Koostööd teinud importija väitis ärakuulamisel, et rohkem kui 80 % ELi kasutajatest on meetmete vastu. Selle teabe tõetuseks ei esitatud piisavalt tõendeid ning seda ei olnud võimalik kontrollida.

| (131) | Euroopa plastitöötlejaid esindav organisatsioon (EuPC) väitis ärakuulamisel, et on menetluse suhtes neutraalsel seisukohal. Mõned selle liikmed on mis tahes meetmete vastu, kuid polüetüleentereftalaadi praegune hinnatase Euroopa turul ei ole vastuvõetav polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelevate äriühingute jaoks. Polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelevad äriühingud (keda EuPC samuti esindab) on meetmete poolt. Siiski muutis organisatsioon uurimise hilisemas etapis oma seisukohta ja väljendas oma vastuseisu meetmete kehtestamisele. Organisatsiooni väitel tooks meetmete kehtestamine kaasa liigseid kulusid ELi plastitööstusele, mis koosneb peamiselt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest (VKEd). Organisatsioon leidis, et nimetatud VKEd ei tuleks toime kõrgemate polüetüleentereftalaadi hindadega, mistõttu nad peaksid kas lõpetama oma tegevuse või asuma ümber EList väljapoole. Nimetatud väiteid selles etapis lähemalt ei põhjendatud. |
| --- | --- |

(131)

Euroopa plastitöötlejaid esindav organisatsioon (EuPC) väitis ärakuulamisel, et on menetluse suhtes neutraalsel seisukohal. Mõned selle liikmed on mis tahes meetmete vastu, kuid polüetüleentereftalaadi praegune hinnatase Euroopa turul ei ole vastuvõetav polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelevate äriühingute jaoks. Polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelevad äriühingud (keda EuPC samuti esindab) on meetmete poolt. Siiski muutis organisatsioon uurimise hilisemas etapis oma seisukohta ja väljendas oma vastuseisu meetmete kehtestamisele. Organisatsiooni väitel tooks meetmete kehtestamine kaasa liigseid kulusid ELi plastitööstusele, mis koosneb peamiselt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest (VKEd). Organisatsioon leidis, et nimetatud VKEd ei tuleks toime kõrgemate polüetüleentereftalaadi hindadega, mistõttu nad peaksid kas lõpetama oma tegevuse või asuma ümber EList väljapoole. Nimetatud väiteid selles etapis lähemalt ei põhjendatud.

| (132) | Koostööd tegevate töötlejate teenistuses oli kokku 1 300 inimest, ning hiljem menetluse käigus märkused esitanud töötlejad väitsid oma töötajate arvuks 6 000. Importija ja tema kliendid märkisid ärakuulamisel, et töötlejate tööhõive tase ulatub kuni 20 000 töötajani. Tööhõivet käsitlevat teavet tuleb veel kontrollida. |
| --- | --- |

(132)

Koostööd tegevate töötlejate teenistuses oli kokku 1 300 inimest, ning hiljem menetluse käigus märkused esitanud töötlejad väitsid oma töötajate arvuks 6 000. Importija ja tema kliendid märkisid ärakuulamisel, et töötlejate tööhõive tase ulatub kuni 20 000 töötajani. Tööhõivet käsitlevat teavet tuleb veel kontrollida.

| (133) | Olemasoleva teabe põhjal moodustab eelvormide tootmiseks kasutatav polüetüleentereftalaat 70–80 % töötlejate tootmiskulude kogusummast. Seega on see nende äriühingute jaoks kriitilise tähtsusega kuluartikkel. Uurimise käigus on selgunud, et enamasti on koostööd teinud töötlejad juba kahjumit teeninud. Kuna suur osa töötlejatest on väikesed ja keskmise suurusega kohalikud äriühingud, võib neil lühikese ja keskpika aja jooksul olla keeruline kulude vähimatki kasvu üle kanda, seda eelkõige juhul, kui nende klient (villija) on suurfirma, kes on palju paremal läbirääkimispositsioonil. Eelvormide ja/või pudelite müügi lepingutesse (mis tavaliselt sõlmitakse aasta kaupa) lisatakse siiski sageli mehhanism polüetüleentereftalaadi hinnamuutuste kohandamiseks. |
| --- | --- |

(133)

Olemasoleva teabe põhjal moodustab eelvormide tootmiseks kasutatav polüetüleentereftalaat 70–80 % töötlejate tootmiskulude kogusummast. Seega on see nende äriühingute jaoks kriitilise tähtsusega kuluartikkel. Uurimise käigus on selgunud, et enamasti on koostööd teinud töötlejad juba kahjumit teeninud. Kuna suur osa töötlejatest on väikesed ja keskmise suurusega kohalikud äriühingud, võib neil lühikese ja keskpika aja jooksul olla keeruline kulude vähimatki kasvu üle kanda, seda eelkõige juhul, kui nende klient (villija) on suurfirma, kes on palju paremal läbirääkimispositsioonil. Eelvormide ja/või pudelite müügi lepingutesse (mis tavaliselt sõlmitakse aasta kaupa) lisatakse siiski sageli mehhanism polüetüleentereftalaadi hinnamuutuste kohandamiseks.

| (134) | Töötlejad ja koostööd teinud importija väitsid, et meetmete tulemusena võivad mõned suuremad eelvormide tootjad viia oma standarditud tootmisliinid üle ELi naaberriikidesse. Kuna eelvormide veokulud on lühikese vahemaa puhul suhteliselt madalad, on selline protsess teataval määral juba alanud. Hetkel paistab, et kliendi lähedus ja tarnete paindlikkus kompenseerivad naaberriikide pakutavaid eeliseid. Võttes arvesse, et kavandatud meetmete tase on mõõdukas, tehakse esialgu järeldus, et eelvormide väljaspool ELi tootmise eelised ei tohiks seniseid tagasilööke üles kaaluda. Veokulusid arvesse võttes oleks tootmise ümberpaigutamine alternatiiviks vaid neile äriühingutele, kelle kliendid asuvad ELi piiride lähedal, kuid mitte neile töötlejatele, kelle kliendid asuvad ELi muudes piirkondades. |
| --- | --- |

(134)

Töötlejad ja koostööd teinud importija väitsid, et meetmete tulemusena võivad mõned suuremad eelvormide tootjad viia oma standarditud tootmisliinid üle ELi naaberriikidesse. Kuna eelvormide veokulud on lühikese vahemaa puhul suhteliselt madalad, on selline protsess teataval määral juba alanud. Hetkel paistab, et kliendi lähedus ja tarnete paindlikkus kompenseerivad naaberriikide pakutavaid eeliseid. Võttes arvesse, et kavandatud meetmete tase on mõõdukas, tehakse esialgu järeldus, et eelvormide väljaspool ELi tootmise eelised ei tohiks seniseid tagasilööke üles kaaluda. Veokulusid arvesse võttes oleks tootmise ümberpaigutamine alternatiiviks vaid neile äriühingutele, kelle kliendid asuvad ELi piiride lähedal, kuid mitte neile töötlejatele, kelle kliendid asuvad ELi muudes piirkondades.

| (135) | Töötlejad ja koostööd teinud importija väitsid veel, et meetmed võivad pakkuda polüetüleentereftalaadi tootjatele üksnes lühiajalist kergendust. Nad väitsid, et keskpikas ja pikas ajavahemikus, kui eelvormide tootjad on tootmise EList välja viinud, ei oleks ELi turul piisavalt nõudlust polüetüleentereftalaadi tootjate järele ning kahanevad hinnad sunniksid polüetüleentereftalaadi tootjaid lõpuks tootmist sulgema või ELi territooriumilt välja viima. Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud väiteid ning asjaolu, et esialgu ei sunni majanduslikud põhjused eelvormide tootjaid tootmist EList välja viima, ei ole eespool kirjeldatud stsenaarium tõenäoline. |
| --- | --- |

(135)

Töötlejad ja koostööd teinud importija väitsid veel, et meetmed võivad pakkuda polüetüleentereftalaadi tootjatele üksnes lühiajalist kergendust. Nad väitsid, et keskpikas ja pikas ajavahemikus, kui eelvormide tootjad on tootmise EList välja viinud, ei oleks ELi turul piisavalt nõudlust polüetüleentereftalaadi tootjate järele ning kahanevad hinnad sunniksid polüetüleentereftalaadi tootjaid lõpuks tootmist sulgema või ELi territooriumilt välja viima. Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud väiteid ning asjaolu, et esialgu ei sunni majanduslikud põhjused eelvormide tootjaid tootmist EList välja viima, ei ole eespool kirjeldatud stsenaarium tõenäoline.

| (136) | Esialgu ei saa siiski eitada, et meetmete kehtestamine võib avaldada märkimisväärset mõju töötlejate tootmiskuludele. Kuna ei ole teada, kas eelvormide ja/või pudelite valmistajad saaksid suurenenud kulutusi klientidele üle kanda, ei saa esialgses etapis esitada kindlaid väiteid mõju kohta töötlejate kulutasuvusele ja nende üldistele tulemustele. |
| --- | --- |

(136)

Esialgu ei saa siiski eitada, et meetmete kehtestamine võib avaldada märkimisväärset mõju töötlejate tootmiskuludele. Kuna ei ole teada, kas eelvormide ja/või pudelite valmistajad saaksid suurenenud kulutusi klientidele üle kanda, ei saa esialgses etapis esitada kindlaid väiteid mõju kohta töötlejate kulutasuvusele ja nende üldistele tulemustele.

b)   Villijad

| (137) | Kuus villijat, sh Coca-Cola Co., Nestle Waters’i, Danone ja Orangina filiaalid, tegid uurimise käigus koostööd, st esitasid küsimustiku täielikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nad esindavad ligikaudu 11 % liidu polüetüleentereftalaadi tarbimisest uurimisperioodil. Teabe vorm ei võimalda kergesti kindlaks teha polüetüleentereftalaati kasutava tootmisega otseselt seotud töötajate arvu. Esialgse hinnangu kohaselt on selliseid töötajaid ligikaudu 6 000. Kättesaadava teabe põhjal tehakse järeldus, et liidu kogu villimistööstuses töötab 40 000–60 000 töötajat, kes on otseselt seotud tootmisega, milles kasutatakse polüetüleentereftalaati. |
| --- | --- |

(137)

Kuus villijat, sh Coca-Cola Co., Nestle Waters’i, Danone ja Orangina filiaalid, tegid uurimise käigus koostööd, st esitasid küsimustiku täielikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nad esindavad ligikaudu 11 % liidu polüetüleentereftalaadi tarbimisest uurimisperioodil. Teabe vorm ei võimalda kergesti kindlaks teha polüetüleentereftalaati kasutava tootmisega otseselt seotud töötajate arvu. Esialgse hinnangu kohaselt on selliseid töötajaid ligikaudu 6 000. Kättesaadava teabe põhjal tehakse järeldus, et liidu kogu villimistööstuses töötab 40 000–60 000 töötajat, kes on otseselt seotud tootmisega, milles kasutatakse polüetüleentereftalaati.

| (138) | Kättesaadava teabe põhjal moodustavad kulutused polüetüleentereftalaadile 1–14 % koostööd teinud villijate kogukuludest, sõltuvalt nende vastavate toodete tootmiseks kasutatud muude komponentide hinnast. Kättesaadava teabe põhjal selgub, et polüetüleentereftalaat on olulisem kuluartikkel mineraalvee tootjate jaoks (eelkõige kaubamärgita toodete puhul), samas mõnede karastusjookide tootjate jaoks on see marginaalne. Kättesaadavatest andmetest ilmneb, et mõnel juhul võivad polüetüleentereftalaadiga seotud kulud moodustada kuni 20 % mineraalvee lõpphinnast tarbijale. Keskmiselt võivad polüetüleentereftalaadiga seotud kulud moodustada kuni 10 % villijate kogukuludest. |
| --- | --- |

(138)

Kättesaadava teabe põhjal moodustavad kulutused polüetüleentereftalaadile 1–14 % koostööd teinud villijate kogukuludest, sõltuvalt nende vastavate toodete tootmiseks kasutatud muude komponentide hinnast. Kättesaadava teabe põhjal selgub, et polüetüleentereftalaat on olulisem kuluartikkel mineraalvee tootjate jaoks (eelkõige kaubamärgita toodete puhul), samas mõnede karastusjookide tootjate jaoks on see marginaalne. Kättesaadavatest andmetest ilmneb, et mõnel juhul võivad polüetüleentereftalaadiga seotud kulud moodustada kuni 20 % mineraalvee lõpphinnast tarbijale. Keskmiselt võivad polüetüleentereftalaadiga seotud kulud moodustada kuni 10 % villijate kogukuludest.

| (139) | Eespool öeldut arvesse võttes tehakse järeldus, et kavandatud meetmete rakendamisest tuleneval polüetüleentereftalaadi hinna võimalikul tõusul oleks üksnes piiratud mõju (vähem kui 2 %-line kulude kasv) villijate üldisele olukorrale, seda isegi juhul, kui neil on väidetavalt keeruline kasvanud kulusid kliendile üle kanda, mis on igal juhul vähemalt keskpikas perspektiivis ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(139)

Eespool öeldut arvesse võttes tehakse järeldus, et kavandatud meetmete rakendamisest tuleneval polüetüleentereftalaadi hinna võimalikul tõusul oleks üksnes piiratud mõju (vähem kui 2 %-line kulude kasv) villijate üldisele olukorrale, seda isegi juhul, kui neil on väidetavalt keeruline kasvanud kulusid kliendile üle kanda, mis on igal juhul vähemalt keskpikas perspektiivis ebatõenäoline.

6.5.   Polüetüleentereftalaadi tarne defitsiit

| (140) | Mitu huvitatud isikut väitis, et meetmete rakendamine võib kaasa tuua polüetüleentereftalaadi defitsiidi ELi turul ning liidu tootjate tootmisvõimsus ei ole piisav olemasoleva nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(140)

Mitu huvitatud isikut väitis, et meetmete rakendamine võib kaasa tuua polüetüleentereftalaadi defitsiidi ELi turul ning liidu tootjate tootmisvõimsus ei ole piisav olemasoleva nõudluse rahuldamiseks.

| (141) | Tuleb märkida, et liidu tootjad kasutasid uurimisperioodil ainult 69 % oma tootmisvõimsusest ning neil on piisavalt kasutamata tootmisvõimsust, et kompenseerida Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit importi, kui seda vaja peaks olema. Tollimaksu eesmärk ei peaks siiski olema impordi tõrjumine, vaid ainult ausa konkurentsi taastamine turul. Peale selle on kättesaadavad muud tarneallikad. |
| --- | --- |

(141)

Tuleb märkida, et liidu tootjad kasutasid uurimisperioodil ainult 69 % oma tootmisvõimsusest ning neil on piisavalt kasutamata tootmisvõimsust, et kompenseerida Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit importi, kui seda vaja peaks olema. Tollimaksu eesmärk ei peaks siiski olema impordi tõrjumine, vaid ainult ausa konkurentsi taastamine turul. Peale selle on kättesaadavad muud tarneallikad.

| (142) | Eeldatavasti suurendab polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelev tööstus tootmist, kui uue polüetüleentereftalaadi hind säilib ELis mõistlikul tasemel ega alane ebaausa konkurentsi tõttu. |
| --- | --- |

(142)

Eeldatavasti suurendab polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelev tööstus tootmist, kui uue polüetüleentereftalaadi hind säilib ELis mõistlikul tasemel ega alane ebaausa konkurentsi tõttu.

6.6.   Muud väited

| (143) | Iraani eksportija väitis, et meetmete kehtestamisel Iraanist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes on ebaproportsionaalne negatiivne mõju, pidades silmas riigi arengumaa staatust ja asjaolu, et Iraani eksportijad on rahvusvaheliste sanktsioonide tõttu juba niigi väga ebasoodsas olukorras. Komisjoni väljakujunenud tava on võtta dumpinguvastased meetmed nii arengumaade kui ka arenenud riikide suhtes alati, kui see on juriidiliste nõuete alusel põhjendatud. Pealegi ei ole kehtivate dumpinguvastaste eeskirjade kohaselt oluline asjaolu, et Iraani suhtes on kehtestatud sanktsioonid. |
| --- | --- |

(143)

Iraani eksportija väitis, et meetmete kehtestamisel Iraanist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes on ebaproportsionaalne negatiivne mõju, pidades silmas riigi arengumaa staatust ja asjaolu, et Iraani eksportijad on rahvusvaheliste sanktsioonide tõttu juba niigi väga ebasoodsas olukorras. Komisjoni väljakujunenud tava on võtta dumpinguvastased meetmed nii arengumaade kui ka arenenud riikide suhtes alati, kui see on juriidiliste nõuete alusel põhjendatud. Pealegi ei ole kehtivate dumpinguvastaste eeskirjade kohaselt oluline asjaolu, et Iraani suhtes on kehtestatud sanktsioonid.

6.7.   Järeldus ELi huvide kohta

| (144) | Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi suhtes annab liidu tootmisharule ja ka muudele liidu tootjatele võimaluse parandada oma olukorda, kasvatada müügimahtu ning suurendada müügihindu ja turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv kasutajate (peamiselt töötlejate) jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate saadava kasuga. |
| --- | --- |

(144)

Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi suhtes annab liidu tootmisharule ja ka muudele liidu tootjatele võimaluse parandada oma olukorda, kasvatada müügimahtu ning suurendada müügihindu ja turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv kasutajate (peamiselt töötlejate) jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate saadava kasuga.

| (145) | Ausa konkurentsi taastamine ja mõistliku hinnataseme säilitamine ELis toetab polüetüleentereftalaadi taaskasutamist ning aitab seega kaasa keskkonna kaitsmisele. Eespool öeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et käesoleval juhul puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid meetmete kehtestamata jätmist. Lõppetapis, pärast kasutajate küsimustike vastuste kontrollimist ja täiendavat uurimist võib tekkida vajadus see esialgne hinnang läbi vaadata. |
| --- | --- |

(145)

Ausa konkurentsi taastamine ja mõistliku hinnataseme säilitamine ELis toetab polüetüleentereftalaadi taaskasutamist ning aitab seega kaasa keskkonna kaitsmisele. Eespool öeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et käesoleval juhul puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid meetmete kehtestamata jätmist. Lõppetapis, pärast kasutajate küsimustike vastuste kontrollimist ja täiendavat uurimist võib tekkida vajadus see esialgne hinnang läbi vaadata.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (146) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasist kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(146)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasist kahju liidu tootmisharule.

| (147) | Pakistanist pärit vaatlusaluse toote impordi puhul dumpingut esialgu ei tuvastatud, nagu eespool viidatud. Järelikult ei ole vaja kehtestada ajutisi meetmeid. |
| --- | --- |

(147)

Pakistanist pärit vaatlusaluse toote impordi puhul dumpingut esialgu ei tuvastatud, nagu eespool viidatud. Järelikult ei ole vaja kehtestada ajutisi meetmeid.

7.1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (148) | Ajutised meetmed Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(148)

Ajutised meetmed Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (149) | Liidu väitel on taotletav kasum 7,5 %, mida kasutati ka Hiina Rahvavabariigi suhtes algatatud menetluse puhul. Vaatlusalusel perioodil ei saavutanud liidu tootmisharu kordagi sellist kasumit (tegelikult ei olnud ta kordagi kulutasuv) ning tootmisharu üldiste märkuste kohaselt tegutses ta tavaliselt üpris madalate marginaalide alusel. Suurim kasum, mille kaks valimisse kuulunud äriühingut ühe aasta jooksul vaatlusalusel perioodil saavutasid, oli 3 %. Olukorda arvestades peeti esialgu asjakohaseks sihtkasumi määraks 5 %. |
| --- | --- |

(149)

Liidu väitel on taotletav kasum 7,5 %, mida kasutati ka Hiina Rahvavabariigi suhtes algatatud menetluse puhul. Vaatlusalusel perioodil ei saavutanud liidu tootmisharu kordagi sellist kasumit (tegelikult ei olnud ta kordagi kulutasuv) ning tootmisharu üldiste märkuste kohaselt tegutses ta tavaliselt üpris madalate marginaalide alusel. Suurim kasum, mille kaks valimisse kuulunud äriühingut ühe aasta jooksul vaatlusalusel perioodil saavutasid, oli 3 %. Olukorda arvestades peeti esialgu asjakohaseks sihtkasumi määraks 5 %.

| (150) | Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal. |
| --- | --- |

(150)

Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal.

| (151) | Kuna toormaterjali hinnad ja seega ka polüetüleentereftalaadi hinnad kõikusid uurimisperioodil liidu turul märkimisväärselt, peeti asjakohaseks arvutada kahju kõrvaldamise tase kvartaliandmete alusel.






  Riik | Kahju kõrvaldamise tase |
| --- | --- | --- |
| Iraan | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| Araabia Ühendemiraadid | 18,5 % |

(151)

Kuna toormaterjali hinnad ja seega ka polüetüleentereftalaadi hinnad kõikusid uurimisperioodil liidu turul märkimisväärselt, peeti asjakohaseks arvutada kahju kõrvaldamise tase kvartaliandmete alusel.

Riik

Kahju kõrvaldamise tase

Iraan

17,0 %

Pakistan

15,2 %

Araabia Ühendemiraadid

18,5 %

7.2.   Ajutised meetmed

| (152) | Eespool märgitut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- või kahjumarginaali kõige madalamale leitud tasemele. |
| --- | --- |

(152)

Eespool märgitut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- või kahjumarginaali kõige madalamale leitud tasemele.

| (153) | Eespool esitatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, peaks kavandatav tollimaksumäär Iraanist pärit vaatlusaluse toote puhul põhinema 17 %-lisel kahju kõrvaldamise tasemel. Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote suhtes kavandatav tollimaksumäär peaks põhinema 6,6 % suurusel dumpingul. Pakistanist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ei ole vaja kehtestada ajutisi meetmeid. |
| --- | --- |

(153)

Eespool esitatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, peaks kavandatav tollimaksumäär Iraanist pärit vaatlusaluse toote puhul põhinema 17 %-lisel kahju kõrvaldamise tasemel. Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote suhtes kavandatav tollimaksumäär peaks põhinema 6,6 % suurusel dumpingul. Pakistanist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ei ole vaja kehtestada ajutisi meetmeid.

| (154) | Tuleb märkida, et paralleelselt Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaadi impordi dumpinguvastase uurimisega korraldati ka subsiidiumidevastane uurimine. Kuna vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1 ei kehtestata ühegi toote suhtes korraga dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu ühe ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tuleneva olukorra lahendamiseks, peeti vajalikuks teha kindlaks, kas ja millisel määral on subsiidiumisummad ja dumpingumarginaalid tingitud ühest ja samast olukorrast. |
| --- | --- |

(154)

Tuleb märkida, et paralleelselt Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaadi impordi dumpinguvastase uurimisega korraldati ka subsiidiumidevastane uurimine. Kuna vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1 ei kehtestata ühegi toote suhtes korraga dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu ühe ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tuleneva olukorra lahendamiseks, peeti vajalikuks teha kindlaks, kas ja millisel määral on subsiidiumisummad ja dumpingumarginaalid tingitud ühest ja samast olukorrast.

| (155) | Seoses subsiidiumikavadega, mis kujutasid endast ekspordisubsiidiume nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (3) artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, on eksportiva Iraani tootja puhul kindlaks tehtud esialgsed dumpingumarginaalid osaliselt tingitud tasakaalustatavate ekspordisubsiidiumide olemasolust. Kuna sama kahju kõrvaldamise taset kohaldatakse nii dumpinguvastase kui ka subsiidiumidevastase uurimise puhul, ei teha ettepanekut kehtestada Iraani suhtes ajutist dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(155)

Seoses subsiidiumikavadega, mis kujutasid endast ekspordisubsiidiume nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (3) artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, on eksportiva Iraani tootja puhul kindlaks tehtud esialgsed dumpingumarginaalid osaliselt tingitud tasakaalustatavate ekspordisubsiidiumide olemasolust. Kuna sama kahju kõrvaldamise taset kohaldatakse nii dumpinguvastase kui ka subsiidiumidevastase uurimise puhul, ei teha ettepanekut kehtestada Iraani suhtes ajutist dumpinguvastane tollimaks.

| (156) | Nagu eespool põhjenduses 15 märgitud, kõikusid polüetüleentereftalaadiga seotud kulud ja selle hind suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul märkimisväärselt. Seetõttu peeti asjakohaseks kehtestada tollimaksud konkreetse summana tonni kohta. Need summad tulenevad dumpinguvastase tollimaksumäära kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida kasutati dumpingumarginaali arvutamisel. |
| --- | --- |

(156)

Nagu eespool põhjenduses 15 märgitud, kõikusid polüetüleentereftalaadiga seotud kulud ja selle hind suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul märkimisväärselt. Seetõttu peeti asjakohaseks kehtestada tollimaksud konkreetse summana tonni kohta. Need summad tulenevad dumpinguvastase tollimaksumäära kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida kasutati dumpingumarginaali arvutamisel.

| (157) | Eespool öeldu alusel ja võttes arvesse ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamist käsitlevas määruses (komisjoni määrus (EL) nr 473/2010) (4) esitatud järeldusi, on kavandatava tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, esialgu järgmised:













  Riik | Kogu subsiidiumimarginaal | millest ekspordisubsiidium | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal (kvartalipõhine) | Ajutine tasakaalustav tollimaks | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | % | Summa
  (eurot tonni kohta) | % | Summa
  (eurot tonni kohta) |
| Iraan | 53 % | 2 % | 28,6 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 | 0 % | 0 |
| Araabia Ühendemiraadid | 5,1 % | 0 % | 6,6 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 | 6,6 % | 54,80 |

(157)

Eespool öeldu alusel ja võttes arvesse ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamist käsitlevas määruses (komisjoni määrus (EL) nr 473/2010) (4) esitatud järeldusi, on kavandatava tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, esialgu järgmised:

Riik

Kogu subsiidiumimarginaal

millest ekspordisubsiidium

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal (kvartalipõhine)

Ajutine tasakaalustav tollimaks

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

%

Summa

(eurot tonni kohta)

%

Summa

(eurot tonni kohta)

Iraan

53 %

2 %

28,6 %

17,0 %

17,0 %

142,97

0 %

0

Araabia Ühendemiraadid

5,1 %

0 %

6,6 %

18,5 %

5,1 %

42,34

6,6 %

54,80

7.3.   Lõppsäte

| (158) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(158)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on 78 ml/g või kõrgem ja mis praegu kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Dumpinguvastase tollimaksu määr (eurot tonni kohta) |
| --- | --- |
| Iraan: kõik äriühingud | 0 |
| Araabia Ühendemiraadid: kõik äriühingud | 54,80 |

Riik

Dumpinguvastase tollimaksu määr (eurot tonni kohta)

Iraan: kõik äriühingud

0

Araabia Ühendemiraadid: kõik äriühingud

54,80

3.   Kui kaubad on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ja sellest tulenevalt jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (5) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summa põhjal arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 208, 3.9.2009, lk 12.

2

(3)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 25.

4

(5)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

5

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 473/2010,

31. mai 2010,

Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 12,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 3. septembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (2) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit teatava polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) Euroopa Liitu suunatud impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

3. septembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (2) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit teatava polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) Euroopa Liitu suunatud impordi suhtes.

| (2) | Samal päeval avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi Euroopa Liitu suunatud importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (3) ning alustas eraldi uurimist (edaspidi „dumpinguvastane menetlus”). |
| --- | --- |

(2)

Samal päeval avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi Euroopa Liitu suunatud importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (3) ning alustas eraldi uurimist (edaspidi „dumpinguvastane menetlus”).

| (3) | Subsiidiumivastane menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 20. juulil 2009 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ELi teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust. Kaebuses esitati esmapilgul usutavad tõendid nimetatud toote subsideerimise kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks põhjuseks subsiidiumidevastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Subsiidiumivastane menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 20. juulil 2009 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ELi teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust. Kaebuses esitati esmapilgul usutavad tõendid nimetatud toote subsideerimise kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks põhjuseks subsiidiumidevastase menetluse algatamiseks.

| (4) | Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt Iraani, Pakistani ja Araabia Ühendemiraatide (edaspidi „AÜE”) valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et Iraanist, Pakistanist ja AÜEst pärit PETi subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. Asjaomastel valitsustel paluti osaleda nõupidamisel, et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni. Kõik valitsused nõustusid osalema konsultatsioonidel, mis seejärel ka toimusid. Konsulteerimise käigus ei jõutud vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. Siiski võeti nõuetekohaselt arvesse asjaomaste riikide ametiasutuste märkusi seoses kaebuses esitatud väidetega meetmete ebapiisava tasakaalustava mõju kohta. Konsultatsioonide ajal ning pärast seda esitasid Pakistani ja AÜE valitsused oma ettepanekud. |
| --- | --- |

(4)

Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt Iraani, Pakistani ja Araabia Ühendemiraatide (edaspidi „AÜE”) valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et Iraanist, Pakistanist ja AÜEst pärit PETi subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. Asjaomastel valitsustel paluti osaleda nõupidamisel, et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni. Kõik valitsused nõustusid osalema konsultatsioonidel, mis seejärel ka toimusid. Konsulteerimise käigus ei jõutud vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. Siiski võeti nõuetekohaselt arvesse asjaomaste riikide ametiasutuste märkusi seoses kaebuses esitatud väidetega meetmete ebapiisava tasakaalustava mõju kohta. Konsultatsioonide ajal ning pärast seda esitasid Pakistani ja AÜE valitsused oma ettepanekud.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (5) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevalt seotud importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele, eksportivatele tootjatele ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevalt seotud importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele, eksportivatele tootjatele ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(6)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (7) | Võttes arvesse ELi tootjate ja importijate suurt arvu nähti ette, et kahju uurimiseks korraldatakse väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 27. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning koostada vajadusel valimi, paluti kõikidel ELi tootjatel ja importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevusest uurimisperioodil (1. juulist 2008 – 30. juunini 2009). |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse ELi tootjate ja importijate suurt arvu nähti ette, et kahju uurimiseks korraldatakse väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 27. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning koostada vajadusel valimi, paluti kõikidel ELi tootjatel ja importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevusest uurimisperioodil (1. juulist 2008 – 30. juunini 2009).

| (8) | Küsitud teabe esitas 14 ELi tootjat, kes nõustusid ka valimis osalema. Lähtudes koostööd teinud ELi tootjate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi viiest ELi tootjast, kelle müük moodustas 65 % kõikide koostööd teinud ELi tootjate müügist. |
| --- | --- |

(8)

Küsitud teabe esitas 14 ELi tootjat, kes nõustusid ka valimis osalema. Lähtudes koostööd teinud ELi tootjate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi viiest ELi tootjast, kelle müük moodustas 65 % kõikide koostööd teinud ELi tootjate müügist.

| (9) | Küsitud teabe esitas kaheksa ELi importijat, kes nõustusid ka valimis osalema. Lähtudes koostööd teinud ELi importijate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi kahest ELi importijast, kelle import moodustas 83 % kõikide koostööd teinud ELi importijate impordist ning 48 % AÜEst, Iraanist ja Pakistanist pärit koguimpordist. |
| --- | --- |

(9)

Küsitud teabe esitas kaheksa ELi importijat, kes nõustusid ka valimis osalema. Lähtudes koostööd teinud ELi importijate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi kahest ELi importijast, kelle import moodustas 83 % kõikide koostööd teinud ELi importijate impordist ning 48 % AÜEst, Iraanist ja Pakistanist pärit koguimpordist.

| (10) | Komisjon saatis küsimustikud asjaomaste riikide ametiasutustele, eksportivatele tootjatele, valimisse kaasatud ELi tootjatele, valimisse kaasatud ELi importijatele, kõikidele teadaolevatele kasutajatele ja tarnijatele ning neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis küsimustikud asjaomaste riikide ametiasutustele, eksportivatele tootjatele, valimisse kaasatud ELi tootjatele, valimisse kaasatud ELi importijatele, kõikidele teadaolevatele kasutajatele ja tarnijatele ning neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid.

| (11) | Vastused küsimustikule esitasid asjaomaste riikide ametiasutused, üks Iraani eksportiv tootja ja temaga seotud hulgimüüja, üks Pakistani ja üks AÜE eksportiv tootja, viis valimisse kaasatud ELi tootjat, üks valimisse kaasatud importija, kümme ELi kasutajat ning kolm toorainetarnijat. Lisaks esitasid seitse koostööd teinud ELi tootjat nõutud üldandmed kahju analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(11)

Vastused küsimustikule esitasid asjaomaste riikide ametiasutused, üks Iraani eksportiv tootja ja temaga seotud hulgimüüja, üks Pakistani ja üks AÜE eksportiv tootja, viis valimisse kaasatud ELi tootjat, üks valimisse kaasatud importija, kümme ELi kasutajat ning kolm toorainetarnijat. Lisaks esitasid seitse koostööd teinud ELi tootjat nõutud üldandmed kahju analüüsimiseks.

| (12) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja ELi huvide kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja ELi huvide kindlaksmääramiseks.

| (13) | Kontrollkäigud tehti järgmistesse riikide ametiasutustesse: | Iraani valitsus






  — | Iraani kaubandusministeerium, kaubandusesinduste osakond, Teheran, Iraan; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Kontrollkäigud tehti järgmistesse riikide ametiasutustesse:

Iraani valitsus

—

Iraani kaubandusministeerium, kaubandusesinduste osakond, Teheran, Iraan;

| — | Iraani Tolliamet, Bandar Imam Khomeini, Iraan; |
| --- | --- |

—

Iraani Tolliamet, Bandar Imam Khomeini, Iraan;

| | Araabia Ühendemiraatide valitsus






  — | Araabia Ühendemiraatide majandus- ja tööstusministeerium, Abu Dhabi, AÜE; |
| --- | --- | --- |

Araabia Ühendemiraatide valitsus

—

Araabia Ühendemiraatide majandus- ja tööstusministeerium, Abu Dhabi, AÜE;

| — | RAK Investeerimisasutus, Ras Al Khaimahi emiraadi valitsus, Ras Al Khaimah, AÜE. |
| --- | --- |

—

RAK Investeerimisasutus, Ras Al Khaimahi emiraadi valitsus, Ras Al Khaimah, AÜE.

| (14) | Kontrollkäigud tehti ka järgmiste äriühingute valdustesse: | ELi tootjad






  — | Novapet SA, Hispaania; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Kontrollkäigud tehti ka järgmiste äriühingute valdustesse:

ELi tootjad

—

Novapet SA, Hispaania;

| — | Equipolymers Srl, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl, Itaalia;

| — | UAB Orion Global PET, Indorama, Leedu; |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET, Indorama, Leedu;

| — | UAB Neo Group, Leedu; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Leedu;

| | Iraani eksportiv tootja






  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (edaspidi „STPC”) ja temaga seotud äriühingud, Bandar Imam Khomeini ja Teheran; |
| --- | --- | --- |

Iraani eksportiv tootja

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (edaspidi „STPC”) ja temaga seotud äriühingud, Bandar Imam Khomeini ja Teheran;

| | Pakistani eksportiv tootja






  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

Pakistani eksportiv tootja

—

Novatex Limited, Karachi;

| | Araabia Ühendemiraatide eksportiv tootja






  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

Araabia Ühendemiraatide eksportiv tootja

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Uurimisperiood

| (15) | Subsideerimise ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(15)

Subsideerimise ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (16) | Vaatlusalune toode on Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on 78 ml/g või kõrgem, (edaspidi „vaatlusalune toode”) ja mis praegu kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla. |
| --- | --- |

(16)

Vaatlusalune toode on Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on 78 ml/g või kõrgem, (edaspidi „vaatlusalune toode”) ja mis praegu kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla.

| (17) | Polüetüleentereftalaat on keemiatoode, mida tavaliselt kasutatakse plastitööstuses pudelite ja plastplaatide tootmiseks. Kuna selline polüetüleentereftalaat on homogeenne toode, ei jagatud seda täiendavalt eri tootetüüpide kaupa. |
| --- | --- |

(17)

Polüetüleentereftalaat on keemiatoode, mida tavaliselt kasutatakse plastitööstuses pudelite ja plastplaatide tootmiseks. Kuna selline polüetüleentereftalaat on homogeenne toode, ei jagatud seda täiendavalt eri tootetüüpide kaupa.

2.2.   Samasugune toode

| (18) | Uurimisest selgus, et liidu tootmisharu ELis toodetud ja müüdud polüetüleentereftalaadil ning Iraanis, Pakistanis ja Araabia Ühendemiraatides toodetud ja omamaisel turul müüdud ning liitu eksporditud polüetüleentereftalaadil on sisuliselt samad keemilised ja füüsikalised põhiomadused ja samad põhilised kasutusalad. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Uurimisest selgus, et liidu tootmisharu ELis toodetud ja müüdud polüetüleentereftalaadil ning Iraanis, Pakistanis ja Araabia Ühendemiraatides toodetud ja omamaisel turul müüdud ning liitu eksporditud polüetüleentereftalaadil on sisuliselt samad keemilised ja füüsikalised põhiomadused ja samad põhilised kasutusalad. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   SUBSIDEERIMINE

3.1.   Iraan

3.1.1.   Sissejuhatus

| (19) | Komisjon uuris kaebuses sisaldunud teabe ja komisjoni küsimustikele saadud vastuste põhjal järgmisi meetmeid, mille raames andsid valitsusasutused väidetavalt subsiidiume:






  I. | erimajanduspiirkondadega seotud meetmed – naftakeemia erimajanduspiirkond; |
| --- | --- | --- |

(19)

Komisjon uuris kaebuses sisaldunud teabe ja komisjoni küsimustikele saadud vastuste põhjal järgmisi meetmeid, mille raames andsid valitsusasutused väidetavalt subsiidiume:

I.

erimajanduspiirkondadega seotud meetmed – naftakeemia erimajanduspiirkond;

| II. | polüetüleentereftalaati eksportivate tootjate rahastamine riikliku naftakeemia äriühingu vahenditest. |
| --- | --- |

II.

polüetüleentereftalaati eksportivate tootjate rahastamine riikliku naftakeemia äriühingu vahenditest.

3.1.2.   Konkreetsed meetmed

I.   
  Erimajanduspiirkondadega seotud meetmed – naftakeemia erimajanduspiirkond

| (20) | Vastavalt õigusnormidele on erimajanduspiirkonnas asuval äriühingul õigus importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale tingimusel, et neid kasutatakse eksporttoodete valmistamiseks. Kontrollimisel selgus, et erimajanduspiirkonnas asuvad äriühingud importisid tollimaksuvabalt ka kapitalikaupu. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt õigusnormidele on erimajanduspiirkonnas asuval äriühingul õigus importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale tingimusel, et neid kasutatakse eksporttoodete valmistamiseks. Kontrollimisel selgus, et erimajanduspiirkonnas asuvad äriühingud importisid tollimaksuvabalt ka kapitalikaupu.

a)   Õiguslik alus

| (21) | Erimajanduspiirkondi käsitleva meetme täielik õiguslik määratlus on sätestatud järgmistes õigusnormides: seadus nr 257/184168 erimajanduspiirkondade loomise ja haldamise kohta Iraani Islamivabariigis, mis jõustus 19. mail 2005; vabakaubanduspiirkondade ülemnõukogu sekretariaadi poolt konstitutsioonilise seaduse artikli 138 kohase komisjoni heakskiitmine, 27. mai 2007; rakendusmäärus erimajanduspiirkonna loomise ja haldamise kohta Iraani Islamivabariigis, mille ministrite nõukogu kiitis heaks 29. aprillil 2006. |
| --- | --- |

(21)

Erimajanduspiirkondi käsitleva meetme täielik õiguslik määratlus on sätestatud järgmistes õigusnormides: seadus nr 257/184168 erimajanduspiirkondade loomise ja haldamise kohta Iraani Islamivabariigis, mis jõustus 19. mail 2005; vabakaubanduspiirkondade ülemnõukogu sekretariaadi poolt konstitutsioonilise seaduse artikli 138 kohase komisjoni heakskiitmine, 27. mai 2007; rakendusmäärus erimajanduspiirkonna loomise ja haldamise kohta Iraani Islamivabariigis, mille ministrite nõukogu kiitis heaks 29. aprillil 2006.

| (22) | Naftakeemia erimajanduspiirkond loodi 30. aprillil 1997 (islami kalendri kohaselt 1376. aastal) seadusega nr 58548, mis avaldati 25. mail 1997 ametlikus väljaandes nr 15275. |
| --- | --- |

(22)

Naftakeemia erimajanduspiirkond loodi 30. aprillil 1997 (islami kalendri kohaselt 1376. aastal) seadusega nr 58548, mis avaldati 25. mail 1997 ametlikus väljaandes nr 15275.

b)   Valikukriteeriumid

| (23) | Uurimisperioodil Iraani valitsuse esitatud õigus- ega haldusaktides ei olnud sätestatud konkreetseid eeskirju valikukriteeriumite kohta. Iraani ainsa koostööd teinud eksportiva tootja tehas asub Mahshahri (Bandar Imam Khomeini) naftakeemia erimajanduspiirkonnas. Iraani ametiasutuste avaldatud teabe kohaselt on see Iraani ainus naftakeemia erimajanduspiirkond. |
| --- | --- |

(23)

Uurimisperioodil Iraani valitsuse esitatud õigus- ega haldusaktides ei olnud sätestatud konkreetseid eeskirju valikukriteeriumite kohta. Iraani ainsa koostööd teinud eksportiva tootja tehas asub Mahshahri (Bandar Imam Khomeini) naftakeemia erimajanduspiirkonnas. Iraani ametiasutuste avaldatud teabe kohaselt on see Iraani ainus naftakeemia erimajanduspiirkond.

c)   Rakendamine

| (24) | Kõiki erimajanduspiirkondi käsitatakse nagu asuksid nad väljaspool riigi tolliterritooriumi. Seega on kogu import maksuvaba tingimusel, et imporditud sisendmaterjale kasutatakse eksporttoodete valmistamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Kõiki erimajanduspiirkondi käsitatakse nagu asuksid nad väljaspool riigi tolliterritooriumi. Seega on kogu import maksuvaba tingimusel, et imporditud sisendmaterjale kasutatakse eksporttoodete valmistamiseks.

| (25) | Selleks et kontrollida tollimaksuvabalt imporditud tooraine koguste kasutamist eksporttoodete valmistamisel, registreerib tolliamet importimisel ja eksportimisel nii impordisoodustuse kui ka ekspordikohustuse mahu lähtuvalt standardsetest sisend/väljundnormidest, mis on märgitud tootmisloa sertifikaadile, mille väljastab tervishoiuministeeriumi üldosakond ning mis kehtib viis aastat. Iga tehingu puhul väljastab tolliamet taotluse korral koodi (B-Jack), mis on äriühingule vajalik kaupade tollimenetluse korraldamisel. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et kontrollida tollimaksuvabalt imporditud tooraine koguste kasutamist eksporttoodete valmistamisel, registreerib tolliamet importimisel ja eksportimisel nii impordisoodustuse kui ka ekspordikohustuse mahu lähtuvalt standardsetest sisend/väljundnormidest, mis on märgitud tootmisloa sertifikaadile, mille väljastab tervishoiuministeeriumi üldosakond ning mis kehtib viis aastat. Iga tehingu puhul väljastab tolliamet taotluse korral koodi (B-Jack), mis on äriühingule vajalik kaupade tollimenetluse korraldamisel.

| (26) | Lisaks esitab äriühing asjaomasele ametiasutusele korrapäraselt andmed järgmise aasta kavandatava ekspordi ja omamaise müügi kohta. Kõnealustest andmetest lähtuvalt kontrollib tolliamet äriühingule antud soodustuste nõuetekohast kasutamist. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks esitab äriühing asjaomasele ametiasutusele korrapäraselt andmed järgmise aasta kavandatava ekspordi ja omamaise müügi kohta. Kõnealustest andmetest lähtuvalt kontrollib tolliamet äriühingule antud soodustuste nõuetekohast kasutamist.

| (27) | Müügi korral erimajanduspiirkonnast siseturule, maksustatakse tollimaksuga lõpptoodangus sisend/väljundnormide kohaselt sisalduvad tollimaksuvabalt imporditud sisendid. |
| --- | --- |

(27)

Müügi korral erimajanduspiirkonnast siseturule, maksustatakse tollimaksuga lõpptoodangus sisend/väljundnormide kohaselt sisalduvad tollimaksuvabalt imporditud sisendid.

d)   Uurimise järeldused

| (28) | Kontrollkäigul selgus, et puuduvad konkreetsed, seaduses sätestatud ja avalikult kättesaadavad tingimused, millest soodustusi andev asutus saaks lähtuda otsuste tegemisel erimajanduspiirkonnas äriühingu loomise lubamise kohta. Äriühing, kes soovib kõnealuses piirkonnas tegevust alustada, peab esitama taotluse asjaomasele ametiasutusele, kuid puuduvad suunised, milles kirjeldataks taotluse rahuldamise või tagasilükkamise põhjuseid. Lisaks on naftakeemia erimajanduspiirkonna asutamisaktis sätestatud, et naftakeemiaga seotud tegevust haldab ja korraldab kõnealuses piirkonnas riiklik naftakeemiaettevõtja (ainsa koostööd teinud eksportiva tootja aktsionär). |
| --- | --- |

(28)

Kontrollkäigul selgus, et puuduvad konkreetsed, seaduses sätestatud ja avalikult kättesaadavad tingimused, millest soodustusi andev asutus saaks lähtuda otsuste tegemisel erimajanduspiirkonnas äriühingu loomise lubamise kohta. Äriühing, kes soovib kõnealuses piirkonnas tegevust alustada, peab esitama taotluse asjaomasele ametiasutusele, kuid puuduvad suunised, milles kirjeldataks taotluse rahuldamise või tagasilükkamise põhjuseid. Lisaks on naftakeemia erimajanduspiirkonna asutamisaktis sätestatud, et naftakeemiaga seotud tegevust haldab ja korraldab kõnealuses piirkonnas riiklik naftakeemiaettevõtja (ainsa koostööd teinud eksportiva tootja aktsionär).

| (29) | Süsteemi toimimises avastati tõsiseid vastukäivusi ja puudusi. Iraani ametiasutused ei ole loonud piisavat kontrollisüsteemi, et kontrollida tollimaksuvabalt imporditud tooraine kogust, mida on kasutatud eksporttoote valmistamisel. Iraani ainus koostööd teinud tootja STPC ei esitanud andmeid tooraine koguste kasutamise kohta ning riiklik naftakeemiaettevõtja ei ole praktikas rakendatud kontrollisüsteemi, mis võimaldaks kinnitada, et maksuvabastusega sisendeid on kasutatud eksporttoodete valmistamiseks. Standardsed sisend/väljundnormid on äriühingu enda kavandatud määrad, mille valitsus kinnitab ning need on tuletatud naftakeemiatööstusele kohaldatavatest standarditest. |
| --- | --- |

(29)

Süsteemi toimimises avastati tõsiseid vastukäivusi ja puudusi. Iraani ametiasutused ei ole loonud piisavat kontrollisüsteemi, et kontrollida tollimaksuvabalt imporditud tooraine kogust, mida on kasutatud eksporttoote valmistamisel. Iraani ainus koostööd teinud tootja STPC ei esitanud andmeid tooraine koguste kasutamise kohta ning riiklik naftakeemiaettevõtja ei ole praktikas rakendatud kontrollisüsteemi, mis võimaldaks kinnitada, et maksuvabastusega sisendeid on kasutatud eksporttoodete valmistamiseks. Standardsed sisend/väljundnormid on äriühingu enda kavandatud määrad, mille valitsus kinnitab ning need on tuletatud naftakeemiatööstusele kohaldatavatest standarditest.

| (30) | Ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kohaldatakse kõnealust meedet ning samuti saab ta tollimaksuvabalt importida kapitalikaupu. |
| --- | --- |

(30)

Ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kohaldatakse kõnealust meedet ning samuti saab ta tollimaksuvabalt importida kapitalikaupu.

e)   Järeldused

| (31) | Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et erimajanduspiirkonnas kohaldatav sisendite tollimaksuvaba import on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Iraani valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija saab tulu. |
| --- | --- |

(31)

Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et erimajanduspiirkonnas kohaldatav sisendite tollimaksuvaba import on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Iraani valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija saab tulu.

| (32) | Algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt on tegemist konkreetse meetmega, sest õigusaktide kohaselt, mida järgides toetust andev asutus toimib, on juurdepääs kõnealusele piirkonnale selgesõnaliselt piiratud ning see on antud vaid teatavatele naftakeemiasektori tootjatele. |
| --- | --- |

(32)

Algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt on tegemist konkreetse meetmega, sest õigusaktide kohaselt, mida järgides toetust andev asutus toimib, on juurdepääs kõnealusele piirkonnale selgesõnaliselt piiratud ning see on antud vaid teatavatele naftakeemiasektori tootjatele.

| (33) | Lisaks sõltub meetme kohaldamine seaduse kohaselt eksporditegevusest ning seepärast on see algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a kohaselt ka konkreetne ja tasakaalustatav. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühing selle meetme raames soodustust. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks sõltub meetme kohaldamine seaduse kohaselt eksporditegevusest ning seepärast on see algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a kohaselt ka konkreetne ja tasakaalustatav. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühing selle meetme raames soodustust.

| (34) | Meedet ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisas, eriti punktis i, ning II ja III lisas sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(34)

Meedet ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisas, eriti punktis i, ning II ja III lisas sätestatud tingimustele.

| (35) | Iraani valitsusel ei ole kontrollisüsteemi või -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporttoote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). Standardsed sisend- ja väljundnorme ei saa käsitada ei konkreetse äriühingu standarditena ega ka tegeliku tarbimise kontrollisüsteemina. Selline asjade käik ei võimalda valitsusel piisava täpsusega kontrollida, kui suures koguses sisendmaterjale kasutati eksporttoote valmistamiseks ja millise standardnormi määraga tuleks seda kogust võrrelda. Valitsusel puudus tõhus kontroll, mis oleks lähtunud nõuetekohaselt peetud tegeliku tarbimise registrist. Samuti ei viinud Iraani valitsus läbi tegelikult kasutatud sisendite kohta täiendavat uurimist, kuigi see tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 3). |
| --- | --- |

(35)

Iraani valitsusel ei ole kontrollisüsteemi või -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporttoote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). Standardsed sisend- ja väljundnorme ei saa käsitada ei konkreetse äriühingu standarditena ega ka tegeliku tarbimise kontrollisüsteemina. Selline asjade käik ei võimalda valitsusel piisava täpsusega kontrollida, kui suures koguses sisendmaterjale kasutati eksporttoote valmistamiseks ja millise standardnormi määraga tuleks seda kogust võrrelda. Valitsusel puudus tõhus kontroll, mis oleks lähtunud nõuetekohaselt peetud tegeliku tarbimise registrist. Samuti ei viinud Iraani valitsus läbi tegelikult kasutatud sisendite kohta täiendavat uurimist, kuigi see tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 3).

| (36) | Kapitalikaupade importimisel tasumata tollimaksust saadav tulu on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Iraani valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija saab tulu. Seaduse kohaselt sõltub meetme kohaldamine eksporditegevusest ning seepärast peetakse meedet algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühing selle meetme raames soodustust. |
| --- | --- |

(36)

Kapitalikaupade importimisel tasumata tollimaksust saadav tulu on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Iraani valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija saab tulu. Seaduse kohaselt sõltub meetme kohaldamine eksporditegevusest ning seepärast peetakse meedet algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühing selle meetme raames soodustust.

| (37) | Meedet ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina, sest see on seotud kapitalikaupadega, mida ei kasutata tootmisprotsessis täielikult ära ning lisaks ei kohaldata kapitalikaupade suhtes algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme. |
| --- | --- |

(37)

Meedet ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina, sest see on seotud kapitalikaupadega, mida ei kasutata tootmisprotsessis täielikult ära ning lisaks ei kohaldata kapitalikaupade suhtes algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme.

| (38) | Eespool toodut arvesse võttes käsitatakse kõnealuseid subsiidiume kui tasakaalustatavaid. |
| --- | --- |

(38)

Eespool toodut arvesse võttes käsitatakse kõnealuseid subsiidiume kui tasakaalustatavaid.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (39) | Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tulu võrdne kogu imporditollimaksuga, mis oleks tavaliselt tulnud sisendite importimisel tasuda. Seoses sellega tuleb märkida, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada ainult tollimaksude ülemäärast tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse puudumine on kindlaks tehtud, ei ole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise tavaeeskiri, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise eeskiri. |
| --- | --- |

(39)

Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tulu võrdne kogu imporditollimaksuga, mis oleks tavaliselt tulnud sisendite importimisel tasuda. Seoses sellega tuleb märkida, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada ainult tollimaksude ülemäärast tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse puudumine on kindlaks tehtud, ei ole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise tavaeeskiri, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise eeskiri.

| (40) | Sisendmaterjalide tollimaksuvabast impordist tuleneva subsiidiumisumma arvutamisel eksportija kohta lähtuti uurimisperioodil vaatlusaluse tootega seotud materjalide (nimetaja) importimisel saamata jäänud imporditollimaksudest (tollimaksu baasmäär). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jagatud vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(40)

Sisendmaterjalide tollimaksuvabast impordist tuleneva subsiidiumisumma arvutamisel eksportija kohta lähtuti uurimisperioodil vaatlusaluse tootega seotud materjalide (nimetaja) importimisel saamata jäänud imporditollimaksudest (tollimaksu baasmäär). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jagatud vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (41) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 1,13 %. |
| --- | --- |

(41)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 1,13 %.

| (42) | Kapitalikaupade importimisel tasumata tollimaksust saadavat tulu ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks, sest see on seotud kapitalikaupadega, mida ei tarbita ära tootmisprotsessis. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisumma imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati 15 aastale, mis vastab selliste kaupade lühimale amortisatsiooniajale, mida kolmes asjaomases riigis käesoleva uurimise ajal asjaomases tootmisharus kohaldati. Väljakujunenud tava kohaselt lisati uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale ka sellel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab tulu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Iraanis uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära. |
| --- | --- |

(42)

Kapitalikaupade importimisel tasumata tollimaksust saadavat tulu ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks, sest see on seotud kapitalikaupadega, mida ei tarbita ära tootmisprotsessis. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisumma imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati 15 aastale, mis vastab selliste kaupade lühimale amortisatsiooniajale, mida kolmes asjaomases riigis käesoleva uurimise ajal asjaomases tootmisharus kohaldati. Väljakujunenud tava kohaselt lisati uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale ka sellel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab tulu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Iraanis uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära.

| (43) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jagatud kogu uurimisperioodil toimunud ekspordile, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,93 %. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jagatud kogu uurimisperioodil toimunud ekspordile, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,93 %.

| (44) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil eespool kirjeldatud meetme raames kohaldatud subsiidiumi kogumäär oli 2,06 %. |
| --- | --- |

(44)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil eespool kirjeldatud meetme raames kohaldatud subsiidiumi kogumäär oli 2,06 %.

II.   
  Polüetüleentereftalaati eksportiva tootja rahastamine riikliku naftakeemia äriühingu vahenditest

| (45) | Meede sisaldab riikliku naftakeemia äriühingu vahendite tagastamatut otseloovutamist Iraani ainsale eksportivale tootjale. |
| --- | --- |

(45)

Meede sisaldab riikliku naftakeemia äriühingu vahendite tagastamatut otseloovutamist Iraani ainsale eksportivale tootjale.

a)   Uurimise järeldused

| (46) | Uurimisel selgus, et riiklik naftakeemia äriühing on STPC peamine osanik, kellele kuulub 75 % aktsiatest. Ülejäänud aktsionärid on naftaministeeriumi pensioni- ja hoolekandefond, kellele kuulub 15 % aktsiatest ja äriühing Justice Shares Broker Co, kellele kuulub 10 % aktsiatest. Kontrollkäigul selgus, et riiklik naftakeemia äriühing rahastas suurt osa STPC kapitalikuludest ja käibevahenditest ning tasus maksetähtpäeval STPC pangalaenu osamaksed. Äriühingu auditeeritud raamatupidamisaruannetest uurimisperioodi hõlmanud eelarveaasta kohta ilmnes selgelt, et koostööd teinud eksportiva tootja tegevus sõltub rahalisest toetusest, mida annab peamine aktsionär, mis kuulub täielikult Iraani riiklikule kütuseettevõtjale, mis omakorda kuulub Iraani naftaministeeriumile. |
| --- | --- |

(46)

Uurimisel selgus, et riiklik naftakeemia äriühing on STPC peamine osanik, kellele kuulub 75 % aktsiatest. Ülejäänud aktsionärid on naftaministeeriumi pensioni- ja hoolekandefond, kellele kuulub 15 % aktsiatest ja äriühing Justice Shares Broker Co, kellele kuulub 10 % aktsiatest. Kontrollkäigul selgus, et riiklik naftakeemia äriühing rahastas suurt osa STPC kapitalikuludest ja käibevahenditest ning tasus maksetähtpäeval STPC pangalaenu osamaksed. Äriühingu auditeeritud raamatupidamisaruannetest uurimisperioodi hõlmanud eelarveaasta kohta ilmnes selgelt, et koostööd teinud eksportiva tootja tegevus sõltub rahalisest toetusest, mida annab peamine aktsionär, mis kuulub täielikult Iraani riiklikule kütuseettevõtjale, mis omakorda kuulub Iraani naftaministeeriumile.

| (47) | Samas ei kajastunud STPC-le tehtud likviidsussüstid äriühingu raamatupidamises kui antud laenud. |
| --- | --- |

(47)

Samas ei kajastunud STPC-le tehtud likviidsussüstid äriühingu raamatupidamises kui antud laenud.

| (48) | Nagu STPC 2009. aasta 20. märtsi seisuga auditeeritud raamatupidamisaruannetes märgitud, moodustas STPC võlgnevus riikliku naftakeemia äriühingu ees 51 % tema koguvarast. Samas tuleb märkida, et Iraani äriseadustiku muutmise eelnõu artikli 141 kohaselt peab aktsionär tegema otsuse äriühingu lõpetamise või tegevuse jätkamise kohta, kui äriühing peab eraldama kantud kahjude hüvitamiseks vähemalt pool oma kapitalist. |
| --- | --- |

(48)

Nagu STPC 2009. aasta 20. märtsi seisuga auditeeritud raamatupidamisaruannetes märgitud, moodustas STPC võlgnevus riikliku naftakeemia äriühingu ees 51 % tema koguvarast. Samas tuleb märkida, et Iraani äriseadustiku muutmise eelnõu artikli 141 kohaselt peab aktsionär tegema otsuse äriühingu lõpetamise või tegevuse jätkamise kohta, kui äriühing peab eraldama kantud kahjude hüvitamiseks vähemalt pool oma kapitalist.

| (49) | Siiani ei ole STPC peamine aktsionär riiklik naftakeemia äriühing astunud ühtegi sammu, et suurendada STPC kapitali ja parandada tema finantsolukorda, kuigi STPC üldkogu 3. juuni 2009. aasta koosolekul otsustati, et tuleb välja selgitada võlad riikliku naftakeemia äriühingu ees. |
| --- | --- |

(49)

Siiani ei ole STPC peamine aktsionär riiklik naftakeemia äriühing astunud ühtegi sammu, et suurendada STPC kapitali ja parandada tema finantsolukorda, kuigi STPC üldkogu 3. juuni 2009. aasta koosolekul otsustati, et tuleb välja selgitada võlad riikliku naftakeemia äriühingu ees.

| (50) | Uurimisel selgus samuti, et eespool kirjeldatud vahendite ülekandmine on tavapraktika, mida on kohaldatud mitmeid aastaid. STPC asjakohastest auditeeritud raamatupidamisaruannetest selgus, et tagastamatud vahendid on kogunenud alates äriühingu tegevuse algusaastatest, seda kinnitasid ka auditeeritud raamatupidamisaruanded alates 2004. aasta eelarveaastast. |
| --- | --- |

(50)

Uurimisel selgus samuti, et eespool kirjeldatud vahendite ülekandmine on tavapraktika, mida on kohaldatud mitmeid aastaid. STPC asjakohastest auditeeritud raamatupidamisaruannetest selgus, et tagastamatud vahendid on kogunenud alates äriühingu tegevuse algusaastatest, seda kinnitasid ka auditeeritud raamatupidamisaruanded alates 2004. aasta eelarveaastast.

b)   Järeldused

| (51) | Eespool toodut arvesse võttes võib riikliku naftakeemia äriühingu rahalist toetust käsitada subsiidiumina, sest valitsuse tegevus võimaldab anda rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, st meede hõlmab otsest raha ülekandmist käibevahenditesse ja toetuste maksmist, et katta laenude tagasimakseid. Lisaks kinnitab asjaolu, et tagastamatud vahendid on kogunenud vähemalt alates 2004. aastast, et see on korduv subsiidium, mille eesmärk on hoida käigus Iraani ainsat koostööd teinud eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(51)

Eespool toodut arvesse võttes võib riikliku naftakeemia äriühingu rahalist toetust käsitada subsiidiumina, sest valitsuse tegevus võimaldab anda rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, st meede hõlmab otsest raha ülekandmist käibevahenditesse ja toetuste maksmist, et katta laenude tagasimakseid. Lisaks kinnitab asjaolu, et tagastamatud vahendid on kogunenud vähemalt alates 2004. aastast, et see on korduv subsiidium, mille eesmärk on hoida käigus Iraani ainsat koostööd teinud eksportivat tootjat.

| (52) | Riiklikku naftakeemia äriühingut käsitatakse avalik-õigusliku asutusena järgmistel põhjustel: 1) valitsuse omand: riiklik naftakeemia äriühing on 100 % riigi omanduses ning ta on Iraani naftaministeeriumile kuuluva Iraani riikliku kütuseettevõtja tütarettevõte; 2) riikliku naftakeemia äriühingu põhikiri on sätestatud seadusandliku menetluse käigus; 3) aktsionäride esindajate üldkogusse kuuluvad kuus ministrit, sh peaminister, ja kaks Iraani riikliku kütuseettevõtja direktorit, kelle valivad kõnealuse kütuseettevõtja juhatuse esimees ja tegevdirektor. Seega kontrollib valitsus täielikult riikliku naftakeemia äriühingu tegevust; 4) riiklik naftakeemia äriühing vastutab riigi naftakeemiasektori arengu ja toimimise eest ning seepärast on talle usaldatud naftakeemia erimajanduspiirkonna haldamine. |
| --- | --- |

(52)

Riiklikku naftakeemia äriühingut käsitatakse avalik-õigusliku asutusena järgmistel põhjustel: 1) valitsuse omand: riiklik naftakeemia äriühing on 100 % riigi omanduses ning ta on Iraani naftaministeeriumile kuuluva Iraani riikliku kütuseettevõtja tütarettevõte; 2) riikliku naftakeemia äriühingu põhikiri on sätestatud seadusandliku menetluse käigus; 3) aktsionäride esindajate üldkogusse kuuluvad kuus ministrit, sh peaminister, ja kaks Iraani riikliku kütuseettevõtja direktorit, kelle valivad kõnealuse kütuseettevõtja juhatuse esimees ja tegevdirektor. Seega kontrollib valitsus täielikult riikliku naftakeemia äriühingu tegevust; 4) riiklik naftakeemia äriühing vastutab riigi naftakeemiasektori arengu ja toimimise eest ning seepärast on talle usaldatud naftakeemia erimajanduspiirkonna haldamine.

| (53) | Äriühingu tulu kohta selgus uurimisel, et praeguse seisuga ei suudaks STPC ilma riikliku naftakeemia äriühingu rahalise toetuseta oma tegevust jätkata. Kirjeldatud tegevus ei sobi kokku erainvestorite tavapärase investeerimistegevusega, sest ükski äriühing ei jätkaks sellist tagastamatute vahendite loovutamist. |
| --- | --- |

(53)

Äriühingu tulu kohta selgus uurimisel, et praeguse seisuga ei suudaks STPC ilma riikliku naftakeemia äriühingu rahalise toetuseta oma tegevust jätkata. Kirjeldatud tegevus ei sobi kokku erainvestorite tavapärase investeerimistegevusega, sest ükski äriühing ei jätkaks sellist tagastamatute vahendite loovutamist.

| (54) | Riikliku naftakeemia äriühingu rahaline sekkumine on konkreetne meede algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest vastavalt Iraani naftakeemiasektori arenduspoliitikale lubab toetust andev asutus selgesõnaliselt juurdepääsu subsiidiumile vaid STPC-le. |
| --- | --- |

(54)

Riikliku naftakeemia äriühingu rahaline sekkumine on konkreetne meede algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest vastavalt Iraani naftakeemiasektori arenduspoliitikale lubab toetust andev asutus selgesõnaliselt juurdepääsu subsiidiumile vaid STPC-le.

| (55) | Eespool toodut arvesse võttes, võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(55)

Eespool toodut arvesse võttes, võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (56) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Äriühingu tuluna käsitati tagastamatute vahendite kogusummat, mis on kirjendatud koostööd teinud eksportiva tootja raamatupidamisarvestuses. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jagatud äriühingu kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(56)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Äriühingu tuluna käsitati tagastamatute vahendite kogusummat, mis on kirjendatud koostööd teinud eksportiva tootja raamatupidamisarvestuses. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jagatud äriühingu kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (57) | Koostööd teinud eksportiva tootja suhtes meetme raames uurimisperioodil kohaldatud subsiidiumimäär oli 51,02 %. |
| --- | --- |

(57)

Koostööd teinud eksportiva tootja suhtes meetme raames uurimisperioodil kohaldatud subsiidiumimäär oli 51,02 %.

3.1.3.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

| (58) | Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide esialgne väärtuseline summa on Iraani ainsa koostööd teinud eksportiva tootja puhul 53,08 %. |
| --- | --- |

(58)

Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide esialgne väärtuseline summa on Iraani ainsa koostööd teinud eksportiva tootja puhul 53,08 %.

3.2.   Pakistan

| (59) | Komisjon uuris kaebuses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikele saadud vastuste põhjal järgmisi meetmeid, mille raames andsid piirkondlikud ametiasutused väidetavalt ekspordisubsiidiume:






  I. | tollikauba töötlemistehas; |
| --- | --- | --- |

(59)

Komisjon uuris kaebuses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikele saadud vastuste põhjal järgmisi meetmeid, mille raames andsid piirkondlikud ametiasutused väidetavalt ekspordisubsiidiume:

I.

tollikauba töötlemistehas;

| II. | tootmisseadmete, -masinate ja -sisseseade import tollikauba töötlemistehase tarbeks; |
| --- | --- |

II.

tootmisseadmete, -masinate ja -sisseseade import tollikauba töötlemistehase tarbeks;

| III. | kaitsemeetmed puhta tereftaalhappe ostmise soodustamiseks siseturul; |
| --- | --- |

III.

kaitsemeetmed puhta tereftaalhappe ostmise soodustamiseks siseturul;

| IV. | lõpliku maksustamise kord; |
| --- | --- |

IV.

lõpliku maksustamise kord;

| V. | ekspordi pika-ajalise kindla määraga rahastamise kava; |
| --- | --- |

V.

ekspordi pika-ajalise kindla määraga rahastamise kava;

| VI. | ekspordi rahastamine Pakistani riigipanga vahenditest; |
| --- | --- |

VI.

ekspordi rahastamine Pakistani riigipanga vahenditest;

| VII. | rahastamine Pakistani riigipanga ringkirja F.E nr 25 alusel. |
| --- | --- |

VII.

rahastamine Pakistani riigipanga ringkirja F.E nr 25 alusel.

3.2.1.   Konkreetsed meetmed

I.   
  Tollikauba töötlemistehas

| (60) | Meede võimaldab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale tingimusel, et need edaspidi eksporditakse. |
| --- | --- |

(60)

Meede võimaldab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale tingimusel, et need edaspidi eksporditakse.

a)   Õiguslik alus

| (61) | Meetme alus on 1969. aasta tolliseadus (muudetud 30. juunil 2008). Kõnealuse tolliseaduse osa 219 (XX peatükk) kohaselt on maksuametil õigus teha ekspordi ja impordiga seotud otsuseid. 2001. aasta tollieeskirja XV peatükis (SRO 450(I)/2001, avaldatud 18. juunil 2001) on sätestatud üksikasjalik eeskiri tollikauba töötlemistehasesse imporditud kauba tollimaksust vabastamise kohta. |
| --- | --- |

(61)

Meetme alus on 1969. aasta tolliseadus (muudetud 30. juunil 2008). Kõnealuse tolliseaduse osa 219 (XX peatükk) kohaselt on maksuametil õigus teha ekspordi ja impordiga seotud otsuseid. 2001. aasta tollieeskirja XV peatükis (SRO 450(I)/2001, avaldatud 18. juunil 2001) on sätestatud üksikasjalik eeskiri tollikauba töötlemistehasesse imporditud kauba tollimaksust vabastamise kohta.

b)   Valikukriteeriumid

| (62) | Vastavalt 2001. aasta tollieeskirja XV peatüki artiklile 343 peab igal füüsilisel isikul või äriühingul olema tollikauba töötlemisõiguse kasutamiseks asjaomase tolliasutuse väljastatud litsents. |
| --- | --- |

(62)

Vastavalt 2001. aasta tollieeskirja XV peatüki artiklile 343 peab igal füüsilisel isikul või äriühingul olema tollikauba töötlemisõiguse kasutamiseks asjaomase tolliasutuse väljastatud litsents.

c)   Rakendamine

| (63) | Sisendmaterjalide importimisel märgib tootja asjakohasele tollideklaratsioonile (nt kaubadeklaratsioonile) viite: „SRO number 450/(I)/2001”. Tolliametile tuleb esitada tagatis ja hilisema kuupäevaga dateeritud tšekid asjakohaste tolli- ja müügimaksude summa ulatuses, need kehtivad kolm aastat. Tolliamet vabastab tagatise, kui äriühing esitab tõendid lõpptoote eksportimise kohta. |
| --- | --- |

(63)

Sisendmaterjalide importimisel märgib tootja asjakohasele tollideklaratsioonile (nt kaubadeklaratsioonile) viite: „SRO number 450/(I)/2001”. Tolliametile tuleb esitada tagatis ja hilisema kuupäevaga dateeritud tšekid asjakohaste tolli- ja müügimaksude summa ulatuses, need kehtivad kolm aastat. Tolliamet vabastab tagatise, kui äriühing esitab tõendid lõpptoote eksportimise kohta.

| (64) | Imporditud sisendmaterjalidest valmistatud lõpptooted registreeritakse tollikaupade registris ning tooraine koguseid kohandatakse vastavalt analüüsisertifikaadil märgitud sisendinormile. Nimetatud sertifikaadi annab välja tolliamet ning sellele on märgitud kõikide toorainete sisend- ja väljundnormid 1 000 kg vaatlusaluse toote valmistamiseks. Kõnealused sisend-ja väljundnormid on äriühingu enda kavandatud ja valitsuse poolt kinnitatud määrad ning need on tuletatud asjaomases tootmisharus kohaldatavatest standarditest. |
| --- | --- |

(64)

Imporditud sisendmaterjalidest valmistatud lõpptooted registreeritakse tollikaupade registris ning tooraine koguseid kohandatakse vastavalt analüüsisertifikaadil märgitud sisendinormile. Nimetatud sertifikaadi annab välja tolliamet ning sellele on märgitud kõikide toorainete sisend- ja väljundnormid 1 000 kg vaatlusaluse toote valmistamiseks. Kõnealused sisend-ja väljundnormid on äriühingu enda kavandatud ja valitsuse poolt kinnitatud määrad ning need on tuletatud asjaomases tootmisharus kohaldatavatest standarditest.

| (65) | Eksportimisel märgitakse kauba tollideklaratsioonil, et eksport toimub tollikauba töötlemistehasest ning tollideklaratsioonile lisatakse eksporditava lõpptoote valmistamisel kasutatud sisendmaterjalide kululeht. Pärast kaubadeklaratsiooni igakülgset kontrollimist annab asjaomane tolliametnik loa lõpptoote eksportimiseks. |
| --- | --- |

(65)

Eksportimisel märgitakse kauba tollideklaratsioonil, et eksport toimub tollikauba töötlemistehasest ning tollideklaratsioonile lisatakse eksporditava lõpptoote valmistamisel kasutatud sisendmaterjalide kululeht. Pärast kaubadeklaratsiooni igakülgset kontrollimist annab asjaomane tolliametnik loa lõpptoote eksportimiseks.

| (66) | Kui tollikaupade registri kohaselt on imporditud sisendmaterjalid asjakohase eksporditava valmistoote valmistamiseks ära kasutatud, esitab äriühing tolliametile kirja, millele on lisatud koopia imporditud kauba deklaratsioonist ja ekspordi saatearvest ning kokkuvõte, mis kajastab tooraine kasutamist ja selle eksporti lõpptoote kujul tollikauba töötlemistehasest. Seejärel tagastab tolliametnik tagatise ja hilisema kuupäevaga dateeritud tšekid, mis deponeeriti sisendmaterjalide importimisel. |
| --- | --- |

(66)

Kui tollikaupade registri kohaselt on imporditud sisendmaterjalid asjakohase eksporditava valmistoote valmistamiseks ära kasutatud, esitab äriühing tolliametile kirja, millele on lisatud koopia imporditud kauba deklaratsioonist ja ekspordi saatearvest ning kokkuvõte, mis kajastab tooraine kasutamist ja selle eksporti lõpptoote kujul tollikauba töötlemistehasest. Seejärel tagastab tolliametnik tagatise ja hilisema kuupäevaga dateeritud tšekid, mis deponeeriti sisendmaterjalide importimisel.

d)   Uurimise järeldused

| (67) | Ainus koostööd teinud eksportiv tootja sai tulu tollikauba töötlemistehase suhtes kohaldatavast meetmest. |
| --- | --- |

(67)

Ainus koostööd teinud eksportiv tootja sai tulu tollikauba töötlemistehase suhtes kohaldatavast meetmest.

| (68) | Kontrollkäigul selgus, et tegelikult ei ole Pakistani ametiasutused loonud piisavat kontrollisüsteemi, et kontrollida maksuvabalt imporditud tooraine kogust, mida on kasutatud eksporttoodete valmistamisel. Võrreldes õigusaktides (2001. aasta tollieeskirja XV peatükk) sätestatud tagastussüsteemiga avastati süsteemi toimimises tõsiseid vastukäivusi ja puudusi. |
| --- | --- |

(68)

Kontrollkäigul selgus, et tegelikult ei ole Pakistani ametiasutused loonud piisavat kontrollisüsteemi, et kontrollida maksuvabalt imporditud tooraine kogust, mida on kasutatud eksporttoodete valmistamisel. Võrreldes õigusaktides (2001. aasta tollieeskirja XV peatükk) sätestatud tagastussüsteemiga avastati süsteemi toimimises tõsiseid vastukäivusi ja puudusi.

| (69) | Tollikauba töötlemistehase valdustes ei olnud selgelt eristatud tootmisala ning lõpptoote, ekspordiks mittesobivate kaupade ja jääkide ladusid. Eraldatud olid ainult tollimaksuvabalt imporditud tooraine ja kohalikult turult pärit sisendmaterjalid. Laohoone, mis oli ühtlasi tolliladu ja tollikauba töötlemistehas, ei asunud eraldatud territooriumil, sellel ei olnud avalikust alast eraldatud sisse- ja väljapääsu ilma muude sisse- või väljapääsudeta, nagu on sätestatud eespool nimetatud XV peatüki artiklis 349. |
| --- | --- |

(69)

Tollikauba töötlemistehase valdustes ei olnud selgelt eristatud tootmisala ning lõpptoote, ekspordiks mittesobivate kaupade ja jääkide ladusid. Eraldatud olid ainult tollimaksuvabalt imporditud tooraine ja kohalikult turult pärit sisendmaterjalid. Laohoone, mis oli ühtlasi tolliladu ja tollikauba töötlemistehas, ei asunud eraldatud territooriumil, sellel ei olnud avalikust alast eraldatud sisse- ja väljapääsu ilma muude sisse- või väljapääsudeta, nagu on sätestatud eespool nimetatud XV peatüki artiklis 349.

| (70) | Saabunud sisendmaterjalide ning toodetud ja eksporditud kaupade register ei vastanud tegelikule tarbimisele. Registreeriti vaid arvestuslik tarbimine lähtuvalt analüüsisertifikaadil märgitud kõikide toorainete sisend- ja väljundnormidele 1 000 kg valmistoote valmistamise kohta. Kõnealused sisend- ja väljundnormid kehtestatakse ametiasutuste poolt ning need vaadatakse korrapäraselt läbi, kuid läbivaatamiste kohta puuduvad selged eeskirjad ja tõendid. |
| --- | --- |

(70)

Saabunud sisendmaterjalide ning toodetud ja eksporditud kaupade register ei vastanud tegelikule tarbimisele. Registreeriti vaid arvestuslik tarbimine lähtuvalt analüüsisertifikaadil märgitud kõikide toorainete sisend- ja väljundnormidele 1 000 kg valmistoote valmistamise kohta. Kõnealused sisend- ja väljundnormid kehtestatakse ametiasutuste poolt ning need vaadatakse korrapäraselt läbi, kuid läbivaatamiste kohta puuduvad selged eeskirjad ja tõendid.

| (71) | Seega ei ole Pakistani valitsus rakendatud tõhusat kontrollisüsteemi. Ametiasutused kinnitasid, et nad auditeerivad äriühingute dokumente, kuid tegelikult ainult võrreldakse äriühingute aruandeid standardsete sisend- ja väljundnormidega, kuid ei kontrollita tooraine tegelikku kulu. |
| --- | --- |

(71)

Seega ei ole Pakistani valitsus rakendatud tõhusat kontrollisüsteemi. Ametiasutused kinnitasid, et nad auditeerivad äriühingute dokumente, kuid tegelikult ainult võrreldakse äriühingute aruandeid standardsete sisend- ja väljundnormidega, kuid ei kontrollita tooraine tegelikku kulu.

| (72) | Ametiasutused kinnitasid, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja asjaomane polüetüleentereftalaadi analüüsisertifikaat on läbi vaadatud 2002. aasta (kui anti välja esimene analüüsisertifikaat) ja uurimisperioodi vahel. Selle väite tõenduseks esitasid ametiasutused koopia 2004. aastal tehtud läbivaatamise kohta. Kuigi läbivaatamise tulemusena vähendati tooraine kogust, mida on lubatud tollimaksuvabalt importida, ei ole kontrollitud, kas tasumata tollimaksude ülemäärast tagastamist on uuritud. Pärast analüüsisertifikaadi muutmist kohandas koostööd teinud eksportiv tootja vaid tollikaupade registris oma registreeritud koguseid vastavalt analüüsisertifikaadis märgitud normidele. Kuigi on selge, et tootmisprotsessis võiks toorainet tõhusamalt kasutada ja vältida seega tollimaksude ülemäärast tagastamist, ei ole analüüsisertifikaati pärast 2004. aastat uuesti läbi vaadatud ega uuritud koostööd teinud eksportiva tootja kasutatava tooraine tegelikku tarbimist. |
| --- | --- |

(72)

Ametiasutused kinnitasid, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja asjaomane polüetüleentereftalaadi analüüsisertifikaat on läbi vaadatud 2002. aasta (kui anti välja esimene analüüsisertifikaat) ja uurimisperioodi vahel. Selle väite tõenduseks esitasid ametiasutused koopia 2004. aastal tehtud läbivaatamise kohta. Kuigi läbivaatamise tulemusena vähendati tooraine kogust, mida on lubatud tollimaksuvabalt importida, ei ole kontrollitud, kas tasumata tollimaksude ülemäärast tagastamist on uuritud. Pärast analüüsisertifikaadi muutmist kohandas koostööd teinud eksportiv tootja vaid tollikaupade registris oma registreeritud koguseid vastavalt analüüsisertifikaadis märgitud normidele. Kuigi on selge, et tootmisprotsessis võiks toorainet tõhusamalt kasutada ja vältida seega tollimaksude ülemäärast tagastamist, ei ole analüüsisertifikaati pärast 2004. aastat uuesti läbi vaadatud ega uuritud koostööd teinud eksportiva tootja kasutatava tooraine tegelikku tarbimist.

e)   Järeldused

| (73) | Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et tollikauba töötlemistehase meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning äriühing sai seeläbi tulu. |
| --- | --- |

(73)

Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et tollikauba töötlemistehase meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning äriühing sai seeläbi tulu.

| (74) | Lisaks on vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a kõnealune subsiidium konkreetne, sest seda võimaldatakse äriühingutele, kes valmistavad tooteid tollikaubast ning ekspordivad seejärel valmistooted, seega sõltub subsiidium seaduse kohaselt eksporditegevusest. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks on vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a kõnealune subsiidium konkreetne, sest seda võimaldatakse äriühingutele, kes valmistavad tooteid tollikaubast ning ekspordivad seejärel valmistooted, seega sõltub subsiidium seaduse kohaselt eksporditegevusest.

| (75) | Järelikult ei saa seda meedet käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Meede ei vasta algmääruse I lisas, eriti punktis i, ning II ja III lisas sätestatud üksikasjalikele tingimustele. |
| --- | --- |

(75)

Järelikult ei saa seda meedet käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Meede ei vasta algmääruse I lisas, eriti punktis i, ning II ja III lisas sätestatud üksikasjalikele tingimustele.

| (76) | Pakistani valitsus ei rakendanud tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporttoote valmistamisel sisendeid (vastavalt algmääruse II lisa II osa punktile 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide korral vastavalt III lisa II osa punktile 2). Sisend- ja väljundnorme ei saa käsitada ei konkreetse äriühingu standarditena ega ka tegeliku tarbimise kontrollisüsteemina. Selline menetlus ei võimalda valitsusel piisava täpsusega kontrollida, kui suures koguses sisendmaterjale kasutati eksporttoote valmistamiseks. Veelgi enam, valitsusel puudus tõhus kontroll, mis oleks lähtunud nõuetekohaselt peetud tegeliku tarbimise registrist. Samuti ei viinud Pakistani valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi need tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). |
| --- | --- |

(76)

Pakistani valitsus ei rakendanud tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporttoote valmistamisel sisendeid (vastavalt algmääruse II lisa II osa punktile 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide korral vastavalt III lisa II osa punktile 2). Sisend- ja väljundnorme ei saa käsitada ei konkreetse äriühingu standarditena ega ka tegeliku tarbimise kontrollisüsteemina. Selline menetlus ei võimalda valitsusel piisava täpsusega kontrollida, kui suures koguses sisendmaterjale kasutati eksporttoote valmistamiseks. Veelgi enam, valitsusel puudus tõhus kontroll, mis oleks lähtunud nõuetekohaselt peetud tegeliku tarbimise registrist. Samuti ei viinud Pakistani valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi need tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3).

| (77) | Eespool toodut arvesse võttes, võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(77)

Eespool toodut arvesse võttes, võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (78) | Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tulu võrdne kogu imporditollimaksuga, mis oleks tavaliselt tulnud sisendite importimisel tasuda. Seoses sellega tuleb märkida, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada ainult tollimaksude ülemäärast tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse puudumine on kindlaks tehtud, ei ole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise tavaeeskiri, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise eeskiri. |
| --- | --- |

(78)

Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tulu võrdne kogu imporditollimaksuga, mis oleks tavaliselt tulnud sisendite importimisel tasuda. Seoses sellega tuleb märkida, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada ainult tollimaksude ülemäärast tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse puudumine on kindlaks tehtud, ei ole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise tavaeeskiri, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise eeskiri.

| (79) | Subsiidiumisumma arvutamisel eksportija kohta lähtuti uurimisperioodil vaatlusaluse tootega seotud materjalide (nimetaja) importimisel tollikauba töötlemistehase poolt importimisel tasumata tollimaksudest (tollimaksu baasmäär). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(79)

Subsiidiumisumma arvutamisel eksportija kohta lähtuti uurimisperioodil vaatlusaluse tootega seotud materjalide (nimetaja) importimisel tollikauba töötlemistehase poolt importimisel tasumata tollimaksudest (tollimaksu baasmäär). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (80) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 2,57 %. |
| --- | --- |

(80)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 2,57 %.

II.   
  Tootmisseadmete, -masinate ja -sisseseade import tollikauba töötlemistehase tarbeks

| (81) | Meetme raames oli enne 30. juunit 2004 lubatud tootmisseadmete ja -masinate tollimaksuvaba import tollikauba töötlemistehase tarbeks. Tootmismasinad ja varuosad, mida kohapeal ei valmistatud ja mida oli vaja tootmisüksuste loomiseks või olemasolevate tootmisüksuste laiendamiseks, tasakaalustamiseks, ajakohastamiseks ja asendamiseks, tuli importida. |
| --- | --- |

(81)

Meetme raames oli enne 30. juunit 2004 lubatud tootmisseadmete ja -masinate tollimaksuvaba import tollikauba töötlemistehase tarbeks. Tootmismasinad ja varuosad, mida kohapeal ei valmistatud ja mida oli vaja tootmisüksuste loomiseks või olemasolevate tootmisüksuste laiendamiseks, tasakaalustamiseks, ajakohastamiseks ja asendamiseks, tuli importida.

a)   Õiguslik alus

| (82) | Meede on sätestatud järgmises õigusaktis: SRO nr 554(I)/98, 12. juuni 1998. |
| --- | --- |

(82)

Meede on sätestatud järgmises õigusaktis: SRO nr 554(I)/98, 12. juuni 1998.

b)   Valikukriteeriumid

| (83) | Meetme raames toetuse saamiseks pidi importija tõendama tolliametile, et tootmismasinad on nõuetekohaselt paigaldatud või et neid kasutatakse tollikauba töötlemistehases. |
| --- | --- |

(83)

Meetme raames toetuse saamiseks pidi importija tõendama tolliametile, et tootmismasinad on nõuetekohaselt paigaldatud või et neid kasutatakse tollikauba töötlemistehases.

c)   Rakendamine

| (84) | Importimisel kinnitas importija tollimaksu kogujale, et tootmismasinad või varuosad imporditi tollikaupade tootmisüksuse loomiseks, ning esitas tagatise tollimaksusumma ulatuses. Kõnealune tagatis vabastati imporditud tootmismasinate paigaldamise sertifikaadi esitamisel. |
| --- | --- |

(84)

Importimisel kinnitas importija tollimaksu kogujale, et tootmismasinad või varuosad imporditi tollikaupade tootmisüksuse loomiseks, ning esitas tagatise tollimaksusumma ulatuses. Kõnealune tagatis vabastati imporditud tootmismasinate paigaldamise sertifikaadi esitamisel.

d)   Uurimise järeldused

| (85) | Meedet kohaldati kuni 2004. aasta juunini ning ainuke koostööd teinud eksportiv tootja sai soodustust oma tehase ühe osa importimisel ajavahemikul 2002–2003. |
| --- | --- |

(85)

Meedet kohaldati kuni 2004. aasta juunini ning ainuke koostööd teinud eksportiv tootja sai soodustust oma tehase ühe osa importimisel ajavahemikul 2002–2003.

e)   Järeldused

| (86) | Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning äriühing sai seeläbi tulu. |
| --- | --- |

(86)

Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning äriühing sai seeläbi tulu.

| (87) | Vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a on kõnealune subsiidium konkreetne, sest seda kohaldatakse äriühingute suhtes, kes valmistavad tooteid tollikaubast ning ekspordivad seejärel valmistooted, seega sõltub subsiidium seaduse kohaselt eksporditegevusest. |
| --- | --- |

(87)

Vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a on kõnealune subsiidium konkreetne, sest seda kohaldatakse äriühingute suhtes, kes valmistavad tooteid tollikaubast ning ekspordivad seejärel valmistooted, seega sõltub subsiidium seaduse kohaselt eksporditegevusest.

| (88) | Kapitalikaupade importimisel tasumata tollimaksust saadavat tulu ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina, sest see on seotud kapitalikaupadega, mida ei kasutata tootmisprotsessis täielikult ära ning lisaks ei kohaldata kapitalikaupade suhtes algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme. |
| --- | --- |

(88)

Kapitalikaupade importimisel tasumata tollimaksust saadavat tulu ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina, sest see on seotud kapitalikaupadega, mida ei kasutata tootmisprotsessis täielikult ära ning lisaks ei kohaldata kapitalikaupade suhtes algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme.

| (89) | Eespool toodut arvesse võttes, võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(89)

Eespool toodut arvesse võttes, võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (90) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisumma imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati 15 aastale, mis vastab selliste kaupade lühimale amortisatsiooniajale, mida kolmes asjaomases riigis käesoleva uurimise ajal asjaomases tootmisharus kohaldati. Väljakujunenud tava kohaselt lisati uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale ka sellel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab tulu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Pakistanis uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära. |
| --- | --- |

(90)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisumma imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati 15 aastale, mis vastab selliste kaupade lühimale amortisatsiooniajale, mida kolmes asjaomases riigis käesoleva uurimise ajal asjaomases tootmisharus kohaldati. Väljakujunenud tava kohaselt lisati uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale ka sellel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab tulu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Pakistanis uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära.

| (91) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(91)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (92) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,01 %. |
| --- | --- |

(92)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,01 %.

III.   
  Kaitsemeetmed puhta tereftaalhappe ostmisel siseturult

| (93) | Meede hõlmab rahalisi tagasimakseid 7,5 % ulatuses arvel märgitud müügihinnast Pakistanis toodetud puhta tereftaalhappe (PET tootmisel kasutatav peamine tooraine) ostmisel siseturult. |
| --- | --- |

(93)

Meede hõlmab rahalisi tagasimakseid 7,5 % ulatuses arvel märgitud müügihinnast Pakistanis toodetud puhta tereftaalhappe (PET tootmisel kasutatav peamine tooraine) ostmisel siseturult.

a)   Õiguslik alus

| (94) | Meede on sätestatud järgmistes õigusaktides: SRO nr 1045(I)/2008 (19. september 2008), mida on muudetud õigusaktiga SRO nr 1299(I)/2008 (22. detsember 2008); meede võimaldab puhta tereftaalhappe tarbijatel ja kasutajatel taotleda Pakistanis toodetud puhta tereftaalhappe ostmisel tagasimakseid 7,5 % ulatuses. |
| --- | --- |

(94)

Meede on sätestatud järgmistes õigusaktides: SRO nr 1045(I)/2008 (19. september 2008), mida on muudetud õigusaktiga SRO nr 1299(I)/2008 (22. detsember 2008); meede võimaldab puhta tereftaalhappe tarbijatel ja kasutajatel taotleda Pakistanis toodetud puhta tereftaalhappe ostmisel tagasimakseid 7,5 % ulatuses.

b)   Valikukriteeriumid

| (95) | Meede on sisuliselt tasandustoetus puhta tereftaalhappe kasutajatele või tarbijatele, kes on loetletud eespool nimetatud õigusaktis ning kõikidele teistele kasutajatele, kes tulevikus valikukriteeriumitele vastavad ning kelle tekstiilitööstuse ministeerium heaks kiidab. Tasandustoetuse eesmärk on tasakaalustada siseturult ostetud või imporditud puhta tereftaalhappe mõju Pakistani riigipanga kaudu. Taotlusvormid meetme kohaldamiseks on esitatud õigusaktide lisas. Lisaks on õigusaktis SRO nr 1045(I)/2008 esitatud loetelu äriühingutest, kelle suhtes meedet kohaldatakse. |
| --- | --- |

(95)

Meede on sisuliselt tasandustoetus puhta tereftaalhappe kasutajatele või tarbijatele, kes on loetletud eespool nimetatud õigusaktis ning kõikidele teistele kasutajatele, kes tulevikus valikukriteeriumitele vastavad ning kelle tekstiilitööstuse ministeerium heaks kiidab. Tasandustoetuse eesmärk on tasakaalustada siseturult ostetud või imporditud puhta tereftaalhappe mõju Pakistani riigipanga kaudu. Taotlusvormid meetme kohaldamiseks on esitatud õigusaktide lisas. Lisaks on õigusaktis SRO nr 1045(I)/2008 esitatud loetelu äriühingutest, kelle suhtes meedet kohaldatakse.

c)   Rakendamine

| (96) | Käesolev toetus on tasandustoetus/kaitsemeede polüestritööstuse toetuseks ning toetust haldab Pakistani riigipank. Puhta tereftaalhappe importimisel nõutakse sisse 7,5 %ne imporditollimaks. |
| --- | --- |

(96)

Käesolev toetus on tasandustoetus/kaitsemeede polüestritööstuse toetuseks ning toetust haldab Pakistani riigipank. Puhta tereftaalhappe importimisel nõutakse sisse 7,5 %ne imporditollimaks.

| (97) | Kui puhast tereftaalhapet ostetakse Pakistani tootjalt ning see on valmistatud Pakistanis, märgib kohalik tereftaalhappe tootja ostjale esitataval arvel eraldi 7,5 %se hinnakomponendi. Kõnealused 7,5 % hüvitatakse ostjale taotluse korral. |
| --- | --- |

(97)

Kui puhast tereftaalhapet ostetakse Pakistani tootjalt ning see on valmistatud Pakistanis, märgib kohalik tereftaalhappe tootja ostjale esitataval arvel eraldi 7,5 %se hinnakomponendi. Kõnealused 7,5 % hüvitatakse ostjale taotluse korral.

d)   Uurimise järeldused

| (98) | Uurimisel selgus, et meetme kohaldamist võib käsitada Pakistani polüestritööstuse otsese rahastamisena. Asjaomase õigusakti eesmärk on soodustada Pakistanis toodetud puhta tereftaalhappe ostmist. Puhta tereftaalhappe siseturult ostmise toetust käsitatakse otsetoetusena ostjale. Uurimisel selgus, et ainus koostööd teinud eksportiv tootja on selgesõnaliselt loetletud asjaomases õigusaktis kui äriühing, kelle suhtes meedet kohaldatakse. Üldse on asjaomases õigusaktis loetletud vaid kaheksa Pakistani äriühingut, kelle suhtes meedet kohaldatakse. Seega sai koostööd teinud eksportiv tootja tulu puhta tereftaalhappe tasandustoetusest. |
| --- | --- |

(98)

Uurimisel selgus, et meetme kohaldamist võib käsitada Pakistani polüestritööstuse otsese rahastamisena. Asjaomase õigusakti eesmärk on soodustada Pakistanis toodetud puhta tereftaalhappe ostmist. Puhta tereftaalhappe siseturult ostmise toetust käsitatakse otsetoetusena ostjale. Uurimisel selgus, et ainus koostööd teinud eksportiv tootja on selgesõnaliselt loetletud asjaomases õigusaktis kui äriühing, kelle suhtes meedet kohaldatakse. Üldse on asjaomases õigusaktis loetletud vaid kaheksa Pakistani äriühingut, kelle suhtes meedet kohaldatakse. Seega sai koostööd teinud eksportiv tootja tulu puhta tereftaalhappe tasandustoetusest.

e)   Järeldused

| (99) | Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et käesolev meede on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest meetme raames antakse otsese vahendite ülekandmise vormis rahalist abi ning äriühing saab olulist tulu. |
| --- | --- |

(99)

Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et käesolev meede on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest meetme raames antakse otsese vahendite ülekandmise vormis rahalist abi ning äriühing saab olulist tulu.

| (100) | Lisaks on meede konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti b tähenduses, sest subsiidium on seotud omamaise toote kasutamisega imporditud toote asemel. |
| --- | --- |

(100)

Lisaks on meede konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti b tähenduses, sest subsiidium on seotud omamaise toote kasutamisega imporditud toote asemel.

| (101) | Meede on konkreetne ka algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, sest õigusaktides on juurdepääs meetmele selgesõnaliselt tagatud vaid teatavatele polüestritööstuse äriühingutele. |
| --- | --- |

(101)

Meede on konkreetne ka algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, sest õigusaktides on juurdepääs meetmele selgesõnaliselt tagatud vaid teatavatele polüestritööstuse äriühingutele.

| (102) | Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(102)

Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (103) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Äriühingu tuluna käsitati rahaliste vahendite kogusummat, mis on kirjendatud koostööd teinud eksportiva tootja raamatupidamisarvestuses. |
| --- | --- |

(103)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Äriühingu tuluna käsitati rahaliste vahendite kogusummat, mis on kirjendatud koostööd teinud eksportiva tootja raamatupidamisarvestuses.

| (104) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud äriühingu kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(104)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud äriühingu kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (105) | Koostööd teinud eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 2,38 %. |
| --- | --- |

(105)

Koostööd teinud eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 2,38 %.

IV.   
  Lõpliku maksustamise kord

| (106) | Meetme raames võib äriühing saada tulu tema ekspordikäibe suhtes kohaldatavast erimaksusüsteemist. |
| --- | --- |

(106)

Meetme raames võib äriühing saada tulu tema ekspordikäibe suhtes kohaldatavast erimaksusüsteemist.

a)   Õiguslik alus

| (107) | Meede on sätestatud 2001. aasta tulumaksumääruse punktides 154–169 ning määruse I lisa IV jao III osas. |
| --- | --- |

(107)

Meede on sätestatud 2001. aasta tulumaksumääruse punktides 154–169 ning määruse I lisa IV jao III osas.

b)   Valikukriteeriumid

| (108) | Meetme eesmärk on nõuda tulumaks sisse lähtuvalt ekspordikäibest, meetme kohaldamist võivad taotleda kõik eksportijad toodete müügisumma laekumisel. |
| --- | --- |

(108)

Meetme eesmärk on nõuda tulumaks sisse lähtuvalt ekspordikäibest, meetme kohaldamist võivad taotleda kõik eksportijad toodete müügisumma laekumisel.

c)   Rakendamine

| (109) | Eksporditehinguga seotud summa laekumisel peab volitatud pank kinni tasumisele kuuluva maksu (1 %) lähtuvalt eksporditehingu väärtusest, olenemata äriühingu kasumist. Siseriikliku tegevuse puhul kohaldatakse äriühingute maksustatava tulu suhtes 35 % tulumaksu. |
| --- | --- |

(109)

Eksporditehinguga seotud summa laekumisel peab volitatud pank kinni tasumisele kuuluva maksu (1 %) lähtuvalt eksporditehingu väärtusest, olenemata äriühingu kasumist. Siseriikliku tegevuse puhul kohaldatakse äriühingute maksustatava tulu suhtes 35 % tulumaksu.

| (110) | Tehinguga seotud summa laekumisel maha arvatavat maksu käsitatakse eksporditehingu lõpliku tulumaksuna. Ekspordikäibega seotud kulude suhtes ei kohaldata ühtegi maksusoodustust. |
| --- | --- |

(110)

Tehinguga seotud summa laekumisel maha arvatavat maksu käsitatakse eksporditehingu lõpliku tulumaksuna. Ekspordikäibega seotud kulude suhtes ei kohaldata ühtegi maksusoodustust.

d)   Uurimise järeldused

| (111) | Uurimisel selgus, et meetme kohaldamine on maksualane erikohtlemine ja sellega luuakse eksportijatele soodsad maksutingimused. Kuigi ekspordikäibega seotud kulude suhtes ei kohaldata ühtegi maksusoodustust, on ekspordi kogukäibe suhtes kohaldatav madal maksumäär (1 %) soodne võrreldes tavapärase maksusüsteemiga, kus tavasissetulekute suhtes kohaldatakse kõrgemat maksumäära (35 %), seega maksustatakse eksporditulu madalama määraga kui omamaisel turul teenitud müügitulu. Koostööd teinud eksportiv tootja sai tulu lõpliku maksustamise meetme kohaldamisest. |
| --- | --- |

(111)

Uurimisel selgus, et meetme kohaldamine on maksualane erikohtlemine ja sellega luuakse eksportijatele soodsad maksutingimused. Kuigi ekspordikäibega seotud kulude suhtes ei kohaldata ühtegi maksusoodustust, on ekspordi kogukäibe suhtes kohaldatav madal maksumäär (1 %) soodne võrreldes tavapärase maksusüsteemiga, kus tavasissetulekute suhtes kohaldatakse kõrgemat maksumäära (35 %), seega maksustatakse eksporditulu madalama määraga kui omamaisel turul teenitud müügitulu. Koostööd teinud eksportiv tootja sai tulu lõpliku maksustamise meetme kohaldamisest.

e)   Järeldused

| (112) | Maksusüsteemi kohaldamisel saadav tulu, mis on seotud asjaoluga, et eksporti maksustatakse madalama määraga kui omamaist müüki, on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning äriühing sai seeläbi tulu. |
| --- | --- |

(112)

Maksusüsteemi kohaldamisel saadav tulu, mis on seotud asjaoluga, et eksporti maksustatakse madalama määraga kui omamaist müüki, on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning äriühing sai seeläbi tulu.

| (113) | Kuna subsiidium on seotud eksporditegevusega, on see konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(113)

Kuna subsiidium on seotud eksporditegevusega, on see konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.

| (114) | Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(114)

Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (115) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Äriühingu tuluna käsitati maksude kogusummat, mida tuleks maksta selle äriühingu laekumistelt, kelle suhtes kohaldatakse lõpliku maksustamise korda (eksport), pärast lõpliku tollimaksu maha arvamist (1 % ekspordikäibest). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud äriühingu kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(115)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Äriühingu tuluna käsitati maksude kogusummat, mida tuleks maksta selle äriühingu laekumistelt, kelle suhtes kohaldatakse lõpliku maksustamise korda (eksport), pärast lõpliku tollimaksu maha arvamist (1 % ekspordikäibest). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud äriühingu kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (116) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 1,95 %. |
| --- | --- |

(116)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 1,95 %.

V.   
  Ekspordi pikaajalise kindla määraga rahastamise kava

| (117) | Ekspordile suunatud projektide pikaajalise kindla määraga rahastamise kava (edaspidi „LTF-EOP kava”) eesmärk on võimaldada finantsasutustel pakkuda laenajatele soodsatel tingimustel laenu nende tootmismasinate, -seadmete ja -sisseseade importimiseks. |
| --- | --- |

(117)

Ekspordile suunatud projektide pikaajalise kindla määraga rahastamise kava (edaspidi „LTF-EOP kava”) eesmärk on võimaldada finantsasutustel pakkuda laenajatele soodsatel tingimustel laenu nende tootmismasinate, -seadmete ja -sisseseade importimiseks.

a)   Õiguslik alus

| (118) | Meetme õiguslik alus on 1956. aasta Pakistani riigipanga seaduse artikli 17 lõike 2 punkt a ja lõike 4 punkt c ning artikkel 22, mille puhul tuleb arvesse võtta artikli 17 lõike 2 punkti d. Meetmega seotud üksikasjad on sätestatud Pakistani riigipanga 18. mai 2004. aasta ringkirjas nr 14. |
| --- | --- |

(118)

Meetme õiguslik alus on 1956. aasta Pakistani riigipanga seaduse artikli 17 lõike 2 punkt a ja lõike 4 punkt c ning artikkel 22, mille puhul tuleb arvesse võtta artikli 17 lõike 2 punkti d. Meetmega seotud üksikasjad on sätestatud Pakistani riigipanga 18. mai 2004. aasta ringkirjas nr 14.

b)   Valikukriteeriumid

| (119) | Pakistani riigipanga 18. mai 2004. aasta ringkirjas nr 14 on selgesõnaliselt sätestatud, et meedet kohaldatakse äriühingute suhtes, kes ekspordivad otse või kaudselt vähemalt 50 % oma aastatoodangust. |
| --- | --- |

(119)

Pakistani riigipanga 18. mai 2004. aasta ringkirjas nr 14 on selgesõnaliselt sätestatud, et meedet kohaldatakse äriühingute suhtes, kes ekspordivad otse või kaudselt vähemalt 50 % oma aastatoodangust.

c)   Rakendamine

| (120) | LTF-EOP kavaga hõlmatud finantsasutused peavad vastama Pakistani riigipanga kehtestatud kapitali adekvaatsuse nõuetele. Kõnealused finantsasutused peavad suutma pakkuda laenajatele pikaajalist laenu kuni 7,5 aastaks |
| --- | --- |

(120)

LTF-EOP kavaga hõlmatud finantsasutused peavad vastama Pakistani riigipanga kehtestatud kapitali adekvaatsuse nõuetele. Kõnealused finantsasutused peavad suutma pakkuda laenajatele pikaajalist laenu kuni 7,5 aastaks

| (121) | Äriühingutele antavat laenu võib kasutada mitmel eesmärgil (tehaste ajakohastamine, siseturul toodetud tootmisseadmete ja -masinate ost, tootmismasinate import jne). |
| --- | --- |

(121)

Äriühingutele antavat laenu võib kasutada mitmel eesmärgil (tehaste ajakohastamine, siseturul toodetud tootmisseadmete ja -masinate ost, tootmismasinate import jne).

| (122) | Pankadel on lubatud küsida laenudelt intressi, mille määr erineb ±3 % Pakistani riigipanga kehtestatud intressist. Sõltuvalt laenulepingu pikkusest arvutatakse LTF-EOP kava raames kohaldatav intressimäär kas 12kuuliste riigivõlakirjade või Pakistani kolme- või viieaastaste investeerimisvõlakirjade kaalutud keskmise tootluse alusel. |
| --- | --- |

(122)

Pankadel on lubatud küsida laenudelt intressi, mille määr erineb ±3 % Pakistani riigipanga kehtestatud intressist. Sõltuvalt laenulepingu pikkusest arvutatakse LTF-EOP kava raames kohaldatav intressimäär kas 12kuuliste riigivõlakirjade või Pakistani kolme- või viieaastaste investeerimisvõlakirjade kaalutud keskmise tootluse alusel.

| (123) | Pärast laenu väljamaksetähtpäeva võivad pangad pöörduda Pakistani riigipanga asjaomasesse osakonda, et taotleda refinantseerimist välja makstud laenusumma ulatuses. |
| --- | --- |

(123)

Pärast laenu väljamaksetähtpäeva võivad pangad pöörduda Pakistani riigipanga asjaomasesse osakonda, et taotleda refinantseerimist välja makstud laenusumma ulatuses.

d)   Uurimise järeldused

| (124) | Kuigi meetme kohaldamine lõpetati 2007. aasta juunis, kohaldatakse seda ikka veel ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes, sest tegemist on pikaajalise laenuga, mis anti talle 2005. aasta aprillis ja mille kestus on 7,5 aastat. |
| --- | --- |

(124)

Kuigi meetme kohaldamine lõpetati 2007. aasta juunis, kohaldatakse seda ikka veel ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes, sest tegemist on pikaajalise laenuga, mis anti talle 2005. aasta aprillis ja mille kestus on 7,5 aastat.

| (125) | Meetme raames kehtestab Pakistani riigipank pikaajaliste laenude suhtes kohaldatava intressimäära kohustusliku maksimaalse ülempiiri. |
| --- | --- |

(125)

Meetme raames kehtestab Pakistani riigipank pikaajaliste laenude suhtes kohaldatava intressimäära kohustusliku maksimaalse ülempiiri.

| (126) | Seega saavad eksportijad pikaajalist laenu soodsama intressimääraga kui tavapäraste kommertslaenude puhul, mille intressimäär sõltub selgelt turuolukorrast. |
| --- | --- |

(126)

Seega saavad eksportijad pikaajalist laenu soodsama intressimääraga kui tavapäraste kommertslaenude puhul, mille intressimäär sõltub selgelt turuolukorrast.

e)   Järeldused

| (127) | Meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsuse tegevus võimaldab avalik-õiguslikul asutusel (Pakistani riigipank), mis on valitsusasutus, volitada kommertspanku täitma funktsioone, mida on kirjeldatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i (otsene rahaline ülekanne laenu kujul). Äriühing saab tulu seoses soodsa intressimääraga. |
| --- | --- |

(127)

Meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsuse tegevus võimaldab avalik-õiguslikul asutusel (Pakistani riigipank), mis on valitsusasutus, volitada kommertspanku täitma funktsioone, mida on kirjeldatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i (otsene rahaline ülekanne laenu kujul). Äriühing saab tulu seoses soodsa intressimääraga.

| (128) | Käesoleval juhul tuleb rõhutada, et Pakistani riigipank vastab algmääruse artikli 2 punktis b sätestatud mõistele „valitsus”. Ta on 100 % riigi omandis ning täidab riikliku poliitika eesmärke. Pakistani riigipank täidab kõiki keskpanga ülesandeid: pangatähtede emiteerimine, finantssüsteemi reguleerimine ja järelevalve, toimimine pankade ja valitsuse pangana ning viimase võimaliku laenuallikana, rahapoliitika teostamine, riigivõla ja valuutavahetuse haldamine, finantsraamistiku arendamine, säästuhoiuste ja investeeringute institutsionaliseerimine, pankurite koolituse korraldamine ning laenu andmine esmatähtsatele sektoritele. |
| --- | --- |

(128)

Käesoleval juhul tuleb rõhutada, et Pakistani riigipank vastab algmääruse artikli 2 punktis b sätestatud mõistele „valitsus”. Ta on 100 % riigi omandis ning täidab riikliku poliitika eesmärke. Pakistani riigipank täidab kõiki keskpanga ülesandeid: pangatähtede emiteerimine, finantssüsteemi reguleerimine ja järelevalve, toimimine pankade ja valitsuse pangana ning viimase võimaliku laenuallikana, rahapoliitika teostamine, riigivõla ja valuutavahetuse haldamine, finantsraamistiku arendamine, säästuhoiuste ja investeeringute institutsionaliseerimine, pankurite koolituse korraldamine ning laenu andmine esmatähtsatele sektoritele.

| (129) | Eespool toodut arvesse võttes, on subsiidium konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, sest õigusaktis on valikukriteeriumite osas selgesõnaliselt sätestatud, et subsiidium on seotud eksporditegevusega. |
| --- | --- |

(129)

Eespool toodut arvesse võttes, on subsiidium konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, sest õigusaktis on valikukriteeriumite osas selgesõnaliselt sätestatud, et subsiidium on seotud eksporditegevusega.

| (130) | Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(130)

Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (131) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Vastavalt algmääruse artikli 6 punktile b, on äriühingu tulu arvutatud lähtudes keskpanga (Pakistani riigipank) kehtestatud intressimäära kohustusliku ülempiiri ja kommertslaenude intressimäära vahest. |
| --- | --- |

(131)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Vastavalt algmääruse artikli 6 punktile b, on äriühingu tulu arvutatud lähtudes keskpanga (Pakistani riigipank) kehtestatud intressimäära kohustusliku ülempiiri ja kommertslaenude intressimäära vahest.

| (132) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(132)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (133) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,60 %. |
| --- | --- |

(133)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,60 %.

VI.   
  Ekspordi rahastamine Pakistani riigipanga vahenditest

| (134) | Pakistani riigipank annab kommertspankade kaudu eksportijatele lühiajalist laenu mis tahes toodetud kaupade eksportimiseks. Meede on eelkõige lühiajaline käibekapitalilaen, mille maksimaalne tähtaeg on 180 päeva. |
| --- | --- |

(134)

Pakistani riigipank annab kommertspankade kaudu eksportijatele lühiajalist laenu mis tahes toodetud kaupade eksportimiseks. Meede on eelkõige lühiajaline käibekapitalilaen, mille maksimaalne tähtaeg on 180 päeva.

a)   Õiguslik alus

| (135) | Õiguslik alus on sätestatud 1956. aasta Pakistani riigipanga seaduse artikli 17 lõike 2 punktis a ja lõike 4 punktis c ning artiklis 22, mida on vastavalt muudetud artikli 17 lõike 2 punktiga d. Meetme üksikasjad on sätestatud Pakistani riigipanga 28. septembri 2001. aasta ringkirjas nr 35 ja 17. detsembri 1998. aasta ringkirjas nr 44. |
| --- | --- |

(135)

Õiguslik alus on sätestatud 1956. aasta Pakistani riigipanga seaduse artikli 17 lõike 2 punktis a ja lõike 4 punktis c ning artiklis 22, mida on vastavalt muudetud artikli 17 lõike 2 punktiga d. Meetme üksikasjad on sätestatud Pakistani riigipanga 28. septembri 2001. aasta ringkirjas nr 35 ja 17. detsembri 1998. aasta ringkirjas nr 44.

b)   Valikukriteeriumid

| (136) | Meetme kohaldamist võivad Pakistani riigipangalt taotleda kõik eksportijad, kes esitavad taotluse mis tahes kommertspangale ja vastavad finantsinstitutsiooni kehtestatud tingimustele. Laenuotsuse teeb pank lähtuvalt oma enda krediidipoliitikast. |
| --- | --- |

(136)

Meetme kohaldamist võivad Pakistani riigipangalt taotleda kõik eksportijad, kes esitavad taotluse mis tahes kommertspangale ja vastavad finantsinstitutsiooni kehtestatud tingimustele. Laenuotsuse teeb pank lähtuvalt oma enda krediidipoliitikast.

c)   Rakendamine

| (137) | Meedet kohaldatakse nii eksporditehingute kui ka eksporditegevuse suhtes. |
| --- | --- |

(137)

Meedet kohaldatakse nii eksporditehingute kui ka eksporditegevuse suhtes.

| (138) | Tehingupõhise rahastamise puhul, annab pank eksportijale äriühingu eksporditellimuse või ekspordiakreditiivi alusel laenu, mille maksimaalne tähtaeg on 180 päeva. Lähetamiseelses etapis antakse laenu sisendite hankimiseks ja eksporttoodete valmistamiseks. Lähetamisjärgses etapis antakse laenu kauba eest, mis on juba lähetatud välismaisele importijale ning laenu antakse kuni eksporditehingu summa laekumiseni või kuni 180 päevaks, olenevalt sellest, kumb on varasem. |
| --- | --- |

(138)

Tehingupõhise rahastamise puhul, annab pank eksportijale äriühingu eksporditellimuse või ekspordiakreditiivi alusel laenu, mille maksimaalne tähtaeg on 180 päeva. Lähetamiseelses etapis antakse laenu sisendite hankimiseks ja eksporttoodete valmistamiseks. Lähetamisjärgses etapis antakse laenu kauba eest, mis on juba lähetatud välismaisele importijale ning laenu antakse kuni eksporditehingu summa laekumiseni või kuni 180 päevaks, olenevalt sellest, kumb on varasem.

| (139) | Toimivuspõhise rahastamise puhul antakse eksportijale käibelaenu 50 % ulatuses tema eelmise aasta ekspordikäibest. Eksportijad saavad laenu kuni 180 päevaks. Pärast kasutamist tuleb laen täies ulatuses tagasi maksta. |
| --- | --- |

(139)

Toimivuspõhise rahastamise puhul antakse eksportijale käibelaenu 50 % ulatuses tema eelmise aasta ekspordikäibest. Eksportijad saavad laenu kuni 180 päevaks. Pärast kasutamist tuleb laen täies ulatuses tagasi maksta.

d)   Uurimise järeldused

| (140) | Meetme raames annavad kommertspangad lühiajalist ekspordikrediiti soodusintressiga, mille kehtestab Pakistani riigipank. Ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kohaldatakse meedet kaupade müügil nii siseturul kui ka eksportimisel. |
| --- | --- |

(140)

Meetme raames annavad kommertspangad lühiajalist ekspordikrediiti soodusintressiga, mille kehtestab Pakistani riigipank. Ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kohaldatakse meedet kaupade müügil nii siseturul kui ka eksportimisel.

| (141) | Pakistani riigipank lähtub intressimäära kehtestamisel Pakistani kuuekuuliste riigivõlakirjade kaalutud keskmisest tootlusest. |
| --- | --- |

(141)

Pakistani riigipank lähtub intressimäära kehtestamisel Pakistani kuuekuuliste riigivõlakirjade kaalutud keskmisest tootlusest.

| (142) | Seega saavad eksportijad laenu soodsama intressimääraga kui tavapäraste lühiajaliste kommertslaenude puhul, mille intressimäär sõltub selgelt turuolukorrast. |
| --- | --- |

(142)

Seega saavad eksportijad laenu soodsama intressimääraga kui tavapäraste lühiajaliste kommertslaenude puhul, mille intressimäär sõltub selgelt turuolukorrast.

e)   Järeldused

| (143) | Meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest laenu antakse valitsuse tegevuse tulemusena, mis võimaldab avalik-õiguslikul asutusel (Pakistani riigipank) volitada kommertspanku täitma funktsioone, mida on kirjeldatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i (otsene rahaline ülekanne laenu kujul). Äriühing saab tulu seoses soodsa intressimääraga. |
| --- | --- |

(143)

Meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest laenu antakse valitsuse tegevuse tulemusena, mis võimaldab avalik-õiguslikul asutusel (Pakistani riigipank) volitada kommertspanku täitma funktsioone, mida on kirjeldatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i (otsene rahaline ülekanne laenu kujul). Äriühing saab tulu seoses soodsa intressimääraga.

| (144) | Eespool toodut arvesse võttes on subsiidium konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, sest õigusaktis on valikukriteeriumite osas selgesõnaliselt sätestatud, et subsiidium on seotud eksporditegevusega. |
| --- | --- |

(144)

Eespool toodut arvesse võttes on subsiidium konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, sest õigusaktis on valikukriteeriumite osas selgesõnaliselt sätestatud, et subsiidium on seotud eksporditegevusega.

| (145) | Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(145)

Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (146) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Vastavalt algmääruse artikli 6 punktile b on äriühingu tulu arvutatud lähtudes keskpanga (Pakistani riigipank) kehtestatud intressimäära kohustusliku ülempiiri ja kommertslaenude intressimäära vahest. |
| --- | --- |

(146)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Vastavalt algmääruse artikli 6 punktile b on äriühingu tulu arvutatud lähtudes keskpanga (Pakistani riigipank) kehtestatud intressimäära kohustusliku ülempiiri ja kommertslaenude intressimäära vahest.

| (147) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(147)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (148) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 2,22 %. |
| --- | --- |

(148)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 2,22 %.

VII.   
  Rahastamine Pakistani riigipanga ringkirja F.E nr 25 alusel

| (149) | Meetme raames annavad kommertspangad lühiajalist ekspordi- ja impordikrediiti soodusintressiga, mille kehtestab Pakistani riigipank. |
| --- | --- |

(149)

Meetme raames annavad kommertspangad lühiajalist ekspordi- ja impordikrediiti soodusintressiga, mille kehtestab Pakistani riigipank.

a)   Õiguslik alus

| (150) | Rahastamisvahend on sätestatud Pakistani riigipanga 20. juuni 1998. aasta ringkirjas F.E nr 25, mida on muudetud 23. augusti 2002. aasta ringkirjaga nr 05. |
| --- | --- |

(150)

Rahastamisvahend on sätestatud Pakistani riigipanga 20. juuni 1998. aasta ringkirjas F.E nr 25, mida on muudetud 23. augusti 2002. aasta ringkirjaga nr 05.

b)   Valikukriteeriumid

| (151) | Lühiajalist laenu saavad taotleda kõik eksportijad ja importijad. |
| --- | --- |

(151)

Lühiajalist laenu saavad taotleda kõik eksportijad ja importijad.

c)   Rakendamine

| (152) | Meetme raames on pankadel lubatud kasutada/investeerida dollarideposiidi vahendeid importijate ja eksportijate rahastamiseks. Laenu antakse dollarideposiidi/pankadevaheliste investeeringute vahenditest, väljendatuna dollarites, kuid laen makstakse välja samaväärse summana ruupiates. Ringkirja F.E nr 25 kohast laenu annavad pangad asjakohaste tõendite esitamisel kaubandustehingute kohta. |
| --- | --- |

(152)

Meetme raames on pankadel lubatud kasutada/investeerida dollarideposiidi vahendeid importijate ja eksportijate rahastamiseks. Laenu antakse dollarideposiidi/pankadevaheliste investeeringute vahenditest, väljendatuna dollarites, kuid laen makstakse välja samaväärse summana ruupiates. Ringkirja F.E nr 25 kohast laenu annavad pangad asjakohaste tõendite esitamisel kaubandustehingute kohta.

| (153) | 23. augusti 2002. aasta ringkirja nr 05 kohaselt võib eksportijale antud laenu puhul käsitada välisvaluuta laekumist laenu ja selle intressi tagasimaksena ainult juhul, kui eksportija on loobunud laekumisest panga kasuks talle ruupiates makstud laenusumma vastu. Ringkirja F.E nr 25 kohase meetme raames antav kaubanduslaen on täielikult likvideeruv vastavalt ekspordiga seotud laekumistele. |
| --- | --- |

(153)

23. augusti 2002. aasta ringkirja nr 05 kohaselt võib eksportijale antud laenu puhul käsitada välisvaluuta laekumist laenu ja selle intressi tagasimaksena ainult juhul, kui eksportija on loobunud laekumisest panga kasuks talle ruupiates makstud laenusumma vastu. Ringkirja F.E nr 25 kohase meetme raames antav kaubanduslaen on täielikult likvideeruv vastavalt ekspordiga seotud laekumistele.

| (154) | 23. augusti 2002. aasta ringkirja nr 05 kohaselt võib importijale anda välisvaluutas impordilaenu ainult alates välisvaluutas tehtud impordimakse tegelikust tehingukuupäevast. Sellise laenu maksimaalne tähtaeg ei tohi olla pikem kui kuus kuud, alates importijale laenu andmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(154)

23. augusti 2002. aasta ringkirja nr 05 kohaselt võib importijale anda välisvaluutas impordilaenu ainult alates välisvaluutas tehtud impordimakse tegelikust tehingukuupäevast. Sellise laenu maksimaalne tähtaeg ei tohi olla pikem kui kuus kuud, alates importijale laenu andmise kuupäevast.

d)   Uurimise järeldused

| (155) | Meetme raames annavad kommertspangad lühiajalist ekspordikrediiti soodusintressiga, mille kehtestab Pakistani riigipank. |
| --- | --- |

(155)

Meetme raames annavad kommertspangad lühiajalist ekspordikrediiti soodusintressiga, mille kehtestab Pakistani riigipank.

| (156) | Laenuintressi/kasumimarginaali arvutamisel lähtutakse LIBOR-intressist, millele lisatakse pangamarginaal. |
| --- | --- |

(156)

Laenuintressi/kasumimarginaali arvutamisel lähtutakse LIBOR-intressist, millele lisatakse pangamarginaal.

| (157) | Seega saavad eksportijad laenu soodsama intressimääraga kui tavapäraste lühiajaliste kommertslaenude puhul, mille intressimäär sõltub selgelt turuolukorrast. |
| --- | --- |

(157)

Seega saavad eksportijad laenu soodsama intressimääraga kui tavapäraste lühiajaliste kommertslaenude puhul, mille intressimäär sõltub selgelt turuolukorrast.

e)   Järeldused

| (158) | Meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest laenu antakse valitsuse tegevuse tulemusena, mis võimaldab avalik-õiguslikul asutusel (Pakistani riigipank) volitada kommertspanku täitma funktsioone, mida on kirjeldatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i (otsene rahaline ülekanne laenu kujul). Äriühing saab tulu seoses soodsa intressimääraga. |
| --- | --- |

(158)

Meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest laenu antakse valitsuse tegevuse tulemusena, mis võimaldab avalik-õiguslikul asutusel (Pakistani riigipank) volitada kommertspanku täitma funktsioone, mida on kirjeldatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i (otsene rahaline ülekanne laenu kujul). Äriühing saab tulu seoses soodsa intressimääraga.

| (159) | Eespool toodut arvesse võttes on subsiidium konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, sest õigusaktis on valikukriteeriumite osas selgesõnaliselt sätestatud, et subsiidium on seotud eksporditegevusega. |
| --- | --- |

(159)

Eespool toodut arvesse võttes on subsiidium konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, sest õigusaktis on valikukriteeriumite osas selgesõnaliselt sätestatud, et subsiidium on seotud eksporditegevusega.

| (160) | Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(160)

Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (161) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Vastavalt algmääruse artikli 6 punktile b on äriühingu tulu arvutatud lähtudes keskpanga (Pakistani riigipank) kehtestatud intressimäära kohustusliku ülempiiri ja kommertslaenude intressimäära vahest. |
| --- | --- |

(161)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Vastavalt algmääruse artikli 6 punktile b on äriühingu tulu arvutatud lähtudes keskpanga (Pakistani riigipank) kehtestatud intressimäära kohustusliku ülempiiri ja kommertslaenude intressimäära vahest.

| (162) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(162)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (163) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,06 %. |
| --- | --- |

(163)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,06 %.

3.2.2.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summad

| (164) | Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide esialgne väärtuseline summa on Pakistani ainsa koostööd teinud eksportiva tootja puhul 9,79 %. |
| --- | --- |

(164)

Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide esialgne väärtuseline summa on Pakistani ainsa koostööd teinud eksportiva tootja puhul 9,79 %.

3.3.   Araabia Ühendemiraadid

| (165) | Komisjon uuris kaebuses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikele saadud vastuste põhjal järgmisi meetmeid, mille raames andsid piirkondlikud ametiasutused väidetavalt ekspordisubsiidiume:






  I. | föderaalseadus nr 1 (1979); |
| --- | --- | --- |

(165)

Komisjon uuris kaebuses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikele saadud vastuste põhjal järgmisi meetmeid, mille raames andsid piirkondlikud ametiasutused väidetavalt ekspordisubsiidiume:

I.

föderaalseadus nr 1 (1979);

| II. | vabakaubanduspiirkond. |
| --- | --- |

II.

vabakaubanduspiirkond.

3.3.1.   Konkreetsed meetmed

I.   
  Föderaalseadus nr 1 (1979)

| (166) | Meetme kohaselt on lubatud importida toorainet, pakkematerjali ja kapitalikaupu tollimaksuvabalt nullmaksumääraga. |
| --- | --- |

(166)

Meetme kohaselt on lubatud importida toorainet, pakkematerjali ja kapitalikaupu tollimaksuvabalt nullmaksumääraga.

a)   Õiguslik alus

| (167) | Meede on sätestatud 1979. aasta föderaalseaduses nr 1, milles käsitletakse tööstusküsimusi. |
| --- | --- |

(167)

Meede on sätestatud 1979. aasta föderaalseaduses nr 1, milles käsitletakse tööstusküsimusi.

b)   Valikukriteeriumid

| (168) | Eespool nimetatud föderaalseaduses sätestatud soodustuse kasutamiseks tuleb taotleda rahandus- ja tööstusministeeriumilt tööstuslitsents. |
| --- | --- |

(168)

Eespool nimetatud föderaalseaduses sätestatud soodustuse kasutamiseks tuleb taotleda rahandus- ja tööstusministeeriumilt tööstuslitsents.

| (169) | Vastavalt föderaalseaduse artiklile 8 antakse tööstusega seotud projekti algatamise luba ainult AÜE kodanikele või äriühingutele, milles vähemalt 51 % aktsiatest kuulub kohalikele aktsionäridele ja mille tegevdirektor on AÜE kodanik või mille juhatuses moodustavad AÜE kodanikud enamuse. |
| --- | --- |

(169)

Vastavalt föderaalseaduse artiklile 8 antakse tööstusega seotud projekti algatamise luba ainult AÜE kodanikele või äriühingutele, milles vähemalt 51 % aktsiatest kuulub kohalikele aktsionäridele ja mille tegevdirektor on AÜE kodanik või mille juhatuses moodustavad AÜE kodanikud enamuse.

| (170) | Kõnealuses föderaalseaduses on loetletud ka muud tingimused, millele taotlejad peavad vastama: põhikapital peab olema vähemalt 250 000 dirhemit, töötajate arv vähemalt 10 inimest ja masinate võimsus suurem kui 5 hobujõudu (artikkel 2). Lisaks on kehtestatud tingimus, et 25 % töötajatest peavad olema AÜE kodanikud, kuid ministeerium võib teha sellest tingimusest erandi või seda määra vähendada (artikkel 33). Vastavalt artiklile 13 tuleb tööstusega seotud projekti puhul võtta arvesse järgmist: projekt peab olema kooskõlas riigi tööstusliku arengu programmiga ja Araabia riikidega sõlmitud lepingutega ning projekt peab vastama kohalikele tarbimisnõuetele. Artiklis 13 sätestatud tingimustele vastavate projektide suhtes, mis on konkurentsivõimelised ja suunatud ekspordile, lubatakse vastavalt artiklile 21 kohaldada soodustusi eelisjärjekorras. |
| --- | --- |

(170)

Kõnealuses föderaalseaduses on loetletud ka muud tingimused, millele taotlejad peavad vastama: põhikapital peab olema vähemalt 250 000 dirhemit, töötajate arv vähemalt 10 inimest ja masinate võimsus suurem kui 5 hobujõudu (artikkel 2). Lisaks on kehtestatud tingimus, et 25 % töötajatest peavad olema AÜE kodanikud, kuid ministeerium võib teha sellest tingimusest erandi või seda määra vähendada (artikkel 33). Vastavalt artiklile 13 tuleb tööstusega seotud projekti puhul võtta arvesse järgmist: projekt peab olema kooskõlas riigi tööstusliku arengu programmiga ja Araabia riikidega sõlmitud lepingutega ning projekt peab vastama kohalikele tarbimisnõuetele. Artiklis 13 sätestatud tingimustele vastavate projektide suhtes, mis on konkurentsivõimelised ja suunatud ekspordile, lubatakse vastavalt artiklile 21 kohaldada soodustusi eelisjärjekorras.

| (171) | Esitatud taotlusest ja dokumentidest lähtuvalt koostab rahandus- ja tööstusministeeriumi asjakohane komitee ministrile soovituse taotlus heaks kiita või tagasi lükata. Vastavalt föderaalseaduse nr 1 artiklile 12, teeb minister otsuse litsentsi andmise või andmata jätmise kohta. |
| --- | --- |

(171)

Esitatud taotlusest ja dokumentidest lähtuvalt koostab rahandus- ja tööstusministeeriumi asjakohane komitee ministrile soovituse taotlus heaks kiita või tagasi lükata. Vastavalt föderaalseaduse nr 1 artiklile 12, teeb minister otsuse litsentsi andmise või andmata jätmise kohta.

c)   Rakendamine

| (172) | Taotleja jaoks on meetme kohaldamise menetlus järgmine: rahandus- ja tööstusministeeriumile esitatakse tööstuslitsentsi taotlus, ministeerium annab välja tööstuslitsentsi; kiidetakse heaks internetipõhine taotlus tollimaksuvaba impordi kohta. |
| --- | --- |

(172)

Taotleja jaoks on meetme kohaldamise menetlus järgmine: rahandus- ja tööstusministeeriumile esitatakse tööstuslitsentsi taotlus, ministeerium annab välja tööstuslitsentsi; kiidetakse heaks internetipõhine taotlus tollimaksuvaba impordi kohta.

| (173) | Asjaomane ministeerium on loonud meetme kohaldamiseks elektroonilise tööstusettevõtete süsteemi (Electronic Industrial System, edaspidi „EIS”) ning avaldanud meetmes osalejate jaoks juhendi. EIS on ministeeriumi rakendatud internetipõhine süsteem. Ühelt poolt tagab see meetmes osalejatele otsese juurdepääsu nende litsentsidele. Teiselt poolt tagab see ministeeriumi tööstusarengu osakonnale üleüldise kontrolli meetme üle ning võimaluse kontrollida äriühingutele antud soodustuste kasutamist. |
| --- | --- |

(173)

Asjaomane ministeerium on loonud meetme kohaldamiseks elektroonilise tööstusettevõtete süsteemi (Electronic Industrial System, edaspidi „EIS”) ning avaldanud meetmes osalejate jaoks juhendi. EIS on ministeeriumi rakendatud internetipõhine süsteem. Ühelt poolt tagab see meetmes osalejatele otsese juurdepääsu nende litsentsidele. Teiselt poolt tagab see ministeeriumi tööstusarengu osakonnale üleüldise kontrolli meetme üle ning võimaluse kontrollida äriühingutele antud soodustuste kasutamist.

| (174) | Igal meetmes osalejal on juurdepääs EIS-le, kus saab vaadata asjaomaste toorainete loetelu, mida tehases tootmisprotsessi käigus kasutatakse (nimetus, HS-kood, mõõtühik, kogumaht (st tooraine kogus) ja lõppjääk (tooraine järelejäänud kogus, mille kohta äriühing saab veel tollimaksuvabastust taotleda)). Iga imporditehingu kohta tuleb esitada internetipõhine taotlus erikoodi saamiseks, mis võimaldab vormistada kaubad tollis tollimaksuvabalt. Tööstusarengu osakond võib keelduda tooraine suhtes tollimaksuvabastuse kohaldamisest, kui taotluses märgitud kogus on suurem, kui asjaomase tooraine lõppjääk. Osakond võib tagasi lükata ka taotluse nende kapitalikaupade tollimaksuvabastuse kohta, mida tööstusega seotud projektid ei hõlma. Viimasel juhul lähtutakse otsuse tegemisel äriühingu poolt esmasel registreerimisel esitatud teabest. Pärast taotluse tagasilükkamist saab äriühing süsteemi kaudu teavet üksikasjade ja tagasilükkamise põhjuste kohta ning võib esitada nõutud selgitused. |
| --- | --- |

(174)

Igal meetmes osalejal on juurdepääs EIS-le, kus saab vaadata asjaomaste toorainete loetelu, mida tehases tootmisprotsessi käigus kasutatakse (nimetus, HS-kood, mõõtühik, kogumaht (st tooraine kogus) ja lõppjääk (tooraine järelejäänud kogus, mille kohta äriühing saab veel tollimaksuvabastust taotleda)). Iga imporditehingu kohta tuleb esitada internetipõhine taotlus erikoodi saamiseks, mis võimaldab vormistada kaubad tollis tollimaksuvabalt. Tööstusarengu osakond võib keelduda tooraine suhtes tollimaksuvabastuse kohaldamisest, kui taotluses märgitud kogus on suurem, kui asjaomase tooraine lõppjääk. Osakond võib tagasi lükata ka taotluse nende kapitalikaupade tollimaksuvabastuse kohta, mida tööstusega seotud projektid ei hõlma. Viimasel juhul lähtutakse otsuse tegemisel äriühingu poolt esmasel registreerimisel esitatud teabest. Pärast taotluse tagasilükkamist saab äriühing süsteemi kaudu teavet üksikasjade ja tagasilükkamise põhjuste kohta ning võib esitada nõutud selgitused.

d)   Uurimise järeldused

| (175) | Kontrollkäigul selgus, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kohaldatakse tooraine, pakkematerjali ja kapitalikaupade importimisel üldist tollimaksuvabastust ilma igasuguste täiendavate tingimusteta, nagu näiteks nõue lõpptoode eksportida. Äriühingul ei ole ühegi föderaalse või kohaliku seaduse kohaselt kohustust pidada registrit, et pädev asutus saaks hiljem tehinguid kontrollida. |
| --- | --- |

(175)

Kontrollkäigul selgus, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kohaldatakse tooraine, pakkematerjali ja kapitalikaupade importimisel üldist tollimaksuvabastust ilma igasuguste täiendavate tingimusteta, nagu näiteks nõue lõpptoode eksportida. Äriühingul ei ole ühegi föderaalse või kohaliku seaduse kohaselt kohustust pidada registrit, et pädev asutus saaks hiljem tehinguid kontrollida.

| (176) | Kuigi äriühing peab esitama EIS kaudu internetipõhise taotluse tollimaksuvaba importimise kohta, puuduvad suunised, milles kirjeldataks taotluse rahuldamise või tagasilükkamise põhjuseid. |
| --- | --- |

(176)

Kuigi äriühing peab esitama EIS kaudu internetipõhise taotluse tollimaksuvaba importimise kohta, puuduvad suunised, milles kirjeldataks taotluse rahuldamise või tagasilükkamise põhjuseid.

| (177) | Lisaks puudub toetust andval asutusel ülevaade tollimaksuvabade sisendmaterjalide tegeliku tarbimise kohta. Äriühingud esitavad EIS kaudu ainult arvutusliku tarbimise. Alates äriühingute esmasest registreerimisest internetipõhises süsteemis, kontrollib soodustust andev asutus neid ainult elektrooniliselt. Puuduvad tõendid selle kohta, et kõiki esmasel registreerimisel esitatud sisend- ja väljundmaterjalide koguseid uuritaks või kontrollitaks. Pealegi ei ole AÜE valitsus rakendatud tõhusat kontrollisüsteemi. Ametiasutused väitsid, et nad auditeerivad äriühinguid EISi kaudu ja toetudes dokumentidele, mida äriühingud on kohustatud igal aastal esitama litsentside uuendamiseks: kohaliku tööstuslitsentsiga seotud teave, auditeeritud raamatupidamisaruanne, tootmis- ja müügiandmed jne. Paraku kontrollitakse vaid äriühingu aastaaruandeid ning andmeid võrreldakse vaid esialgsel registreerimisel esitatud andmetega, mitte tegeliku tootmisega. Mingeid tõendeid ei esitatud selle kohta, et asutustel on menetluse igas etapis ülevaade, millised on ainsa koostööd teinud eksportiva tootja (kelle suhtes meetme raames soodustusi kohaldatakse) tootmismaterjalide tegelikud kogused. |
| --- | --- |

(177)

Lisaks puudub toetust andval asutusel ülevaade tollimaksuvabade sisendmaterjalide tegeliku tarbimise kohta. Äriühingud esitavad EIS kaudu ainult arvutusliku tarbimise. Alates äriühingute esmasest registreerimisest internetipõhises süsteemis, kontrollib soodustust andev asutus neid ainult elektrooniliselt. Puuduvad tõendid selle kohta, et kõiki esmasel registreerimisel esitatud sisend- ja väljundmaterjalide koguseid uuritaks või kontrollitaks. Pealegi ei ole AÜE valitsus rakendatud tõhusat kontrollisüsteemi. Ametiasutused väitsid, et nad auditeerivad äriühinguid EISi kaudu ja toetudes dokumentidele, mida äriühingud on kohustatud igal aastal esitama litsentside uuendamiseks: kohaliku tööstuslitsentsiga seotud teave, auditeeritud raamatupidamisaruanne, tootmis- ja müügiandmed jne. Paraku kontrollitakse vaid äriühingu aastaaruandeid ning andmeid võrreldakse vaid esialgsel registreerimisel esitatud andmetega, mitte tegeliku tootmisega. Mingeid tõendeid ei esitatud selle kohta, et asutustel on menetluse igas etapis ülevaade, millised on ainsa koostööd teinud eksportiva tootja (kelle suhtes meetme raames soodustusi kohaldatakse) tootmismaterjalide tegelikud kogused.

e)   Järeldused

| (178) | Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meede on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsuse saamata jäänud tulu näol kaasneb sellega rahaline toetus ning äriühing saab tulu, sest ta on vabastatud imporditollimaksust. Siinjuures tuleb märkida et meedet ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina, sest see ei vasta algmääruse I lisas, eriti punktis i, ning II ja III lisas sätestatud tingimustele. Pealegi kinnitas AÜE valitsus, et AÜEsi õigusaktides puuduvad tollimaksu tagastussüsteemi käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(178)

Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meede on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsuse saamata jäänud tulu näol kaasneb sellega rahaline toetus ning äriühing saab tulu, sest ta on vabastatud imporditollimaksust. Siinjuures tuleb märkida et meedet ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina, sest see ei vasta algmääruse I lisas, eriti punktis i, ning II ja III lisas sätestatud tingimustele. Pealegi kinnitas AÜE valitsus, et AÜEsi õigusaktides puuduvad tollimaksu tagastussüsteemi käsitlevad sätted.

| (179) | Algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt on meede konkreetne, sest juurdepääs subsiidiumile on tagatud vaid teatavatele äriühingutele ning puuduvad algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b kohased objektiivsed tingimused piirangute kohaldamiseks. Internetipõhiste taotluste puhul hõlmavad toetust andva asutuse valikukriteeriumid meetme raames toetuse saaja valikul teatavaid selgeid ja objektiivseid, kuigi diskrimineerivaid kriteeriume (nt litsents antakse ainult AÜE kodanikele või äriühingutele, milles vähemalt 51 % aktsiatest kuulub kohalikele aktsionäridele ja mille tegevdirektor on AÜE kodanik või mille juhatuses moodustavad AÜE kodanikud enamuses, 25 % töötajatest peavad olema AÜE kodanikud) ning teatavaid tingimusi, mis ei ole selgelt määratletud (nt äriühingud peavad asuma valitsuse poolt kindlaks määratud piirkonnas, projekt peab olema kooskõlas riigi tööstusliku arengu programmiga ja Araabia riikidega sõlmitud lepingutega ning vastama kohalikele tarbimisnõuetele, olema konkurentsivõimeline ja ekspordile suunatud). Üheski eeskirjas ei selgitata tööstusarengu osakonna rolli, osakonda on nimetatud vaid ministeeriumi koostatud juhendis, mitte meedet käsitlevas föderaalseaduses. |
| --- | --- |

(179)

Algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt on meede konkreetne, sest juurdepääs subsiidiumile on tagatud vaid teatavatele äriühingutele ning puuduvad algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b kohased objektiivsed tingimused piirangute kohaldamiseks. Internetipõhiste taotluste puhul hõlmavad toetust andva asutuse valikukriteeriumid meetme raames toetuse saaja valikul teatavaid selgeid ja objektiivseid, kuigi diskrimineerivaid kriteeriume (nt litsents antakse ainult AÜE kodanikele või äriühingutele, milles vähemalt 51 % aktsiatest kuulub kohalikele aktsionäridele ja mille tegevdirektor on AÜE kodanik või mille juhatuses moodustavad AÜE kodanikud enamuses, 25 % töötajatest peavad olema AÜE kodanikud) ning teatavaid tingimusi, mis ei ole selgelt määratletud (nt äriühingud peavad asuma valitsuse poolt kindlaks määratud piirkonnas, projekt peab olema kooskõlas riigi tööstusliku arengu programmiga ja Araabia riikidega sõlmitud lepingutega ning vastama kohalikele tarbimisnõuetele, olema konkurentsivõimeline ja ekspordile suunatud). Üheski eeskirjas ei selgitata tööstusarengu osakonna rolli, osakonda on nimetatud vaid ministeeriumi koostatud juhendis, mitte meedet käsitlevas föderaalseaduses.

| (180) | On tõendeid, et subsiidiumi saamise õigus ei ole automaatne. Toetust andva asutuse toimimist käsitleva õigusaktiga volitatakse ministrit tegema lõplikku otsust tööstuslitsentsi andmise kohta ilma, et ta peaks põhjendama, millistel alustel taotlus heaks kiidetakse või tagasi lükatakse. Lisaks võib asutus tollimaksuvabastuse taotluse heakskiitmisel või tagasilükkamisel lähtuda oma äranägemisest. |
| --- | --- |

(180)

On tõendeid, et subsiidiumi saamise õigus ei ole automaatne. Toetust andva asutuse toimimist käsitleva õigusaktiga volitatakse ministrit tegema lõplikku otsust tööstuslitsentsi andmise kohta ilma, et ta peaks põhjendama, millistel alustel taotlus heaks kiidetakse või tagasi lükatakse. Lisaks võib asutus tollimaksuvabastuse taotluse heakskiitmisel või tagasilükkamisel lähtuda oma äranägemisest.

| (181) | Eespool toodut arvesse võttes, võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(181)

Eespool toodut arvesse võttes, võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (182) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti, ning mis on võrdne uurimisperioodil imporditud toorainelt tasumata tollimaksu kogusummaga. Subsiidiumisumma (lugeja) jaotati äriühingu müügikäibele uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(182)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti äriühingu tulust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti, ning mis on võrdne uurimisperioodil imporditud toorainelt tasumata tollimaksu kogusummaga. Subsiidiumisumma (lugeja) jaotati äriühingu müügikäibele uurimisperioodil.

| (183) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 5,02 %. |
| --- | --- |

(183)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 5,02 %.

II.   
  Vabakaubanduspiirkond

| (184) | Alates Ras Al Khaimah'i vabakaubanduspiirkonnas loomisest 2008. aasta mais tegutses eksportiv tootja selle territooriumil ning kasutas soodustust kapitalikaupade tollimaksuvabaks importimiseks. |
| --- | --- |

(184)

Alates Ras Al Khaimah'i vabakaubanduspiirkonnas loomisest 2008. aasta mais tegutses eksportiv tootja selle territooriumil ning kasutas soodustust kapitalikaupade tollimaksuvabaks importimiseks.

a)   Õiguslik alus

| (185) | AÜEs puuduvad vabakaubanduspiirkonna loomist või haldamist käsitlevad föderaalsed õigusaktid. Igal emiraadil on oma õigusaktid ja eeskirjad ning asjaomaste vabakaubanduspiirkondade järelevalve eest vastutab emiraadi tolliamet. |
| --- | --- |

(185)

AÜEs puuduvad vabakaubanduspiirkonna loomist või haldamist käsitlevad föderaalsed õigusaktid. Igal emiraadil on oma õigusaktid ja eeskirjad ning asjaomaste vabakaubanduspiirkondade järelevalve eest vastutab emiraadi tolliamet.

b)   Valikukriteeriumid

| (186) | Äriühingu asutamiseks Ras Al Khaimah'i vabakaubanduspiirkonnas puuduvad erieeskirjad või piirangud – äriühingu võib asutada mis tahes riigi kodanik ning seal võib end sisse seada täielikult välismaalastele kuuluv äriühing. |
| --- | --- |

(186)

Äriühingu asutamiseks Ras Al Khaimah'i vabakaubanduspiirkonnas puuduvad erieeskirjad või piirangud – äriühingu võib asutada mis tahes riigi kodanik ning seal võib end sisse seada täielikult välismaalastele kuuluv äriühing.

c)   Rakendamine

| (187) | Kõige olulisem soodustus, mis kaasneb äriühingu asutamisega vabakaubanduspiirkonnas, on võimalus importida kõiki kaupu (tooraine, abimaterjalid, vahetooted, kapitalikaubad) tollimaksuvabalt ning otsustada riigi seatud eeltingimusi arvestamata äriühingu aktsionäride struktuuri üle. Vabakaubanduspiirkonnas valmistatud tooteid käsitatakse AÜEst pärit toodetena. Kui vabakaubanduspiirkonnas valmistatud tooted viiakse AÜE siseturule käsitatakse neid importkaubana ning vabasse ringlusse lubamise korral kohaldatakse nende suhtes imporditollimaksu. |
| --- | --- |

(187)

Kõige olulisem soodustus, mis kaasneb äriühingu asutamisega vabakaubanduspiirkonnas, on võimalus importida kõiki kaupu (tooraine, abimaterjalid, vahetooted, kapitalikaubad) tollimaksuvabalt ning otsustada riigi seatud eeltingimusi arvestamata äriühingu aktsionäride struktuuri üle. Vabakaubanduspiirkonnas valmistatud tooteid käsitatakse AÜEst pärit toodetena. Kui vabakaubanduspiirkonnas valmistatud tooted viiakse AÜE siseturule käsitatakse neid importkaubana ning vabasse ringlusse lubamise korral kohaldatakse nende suhtes imporditollimaksu.

| (188) | Kuigi vabakaubanduspiirkonnas asuvad äriühingud tohivad importida ja eksportida tollimaksuvabalt, peavad nad importimisel täitma asjaomase emiraadi tolliametis tollideklaratsiooni. Äriühing peab esitama pangagarantii ja teostama sisenemiskohas tolliformaalsused. Imporditud kaupadele tehakse tollivormistus väljumise/sisenemise deklaratsiooni alusel. Kaupade saabumisel vabakaubanduspiirkonna sisenemis-/impordikohta kontrollib asjaomane tolliasutus saabunud kaupu ning kui need vastavad nõuetele, kinnitab tolliasutus väljumise/sisenemise deklaratsiooni. Hiljem esitatakse kauba saabumise tollipunktis allkirjastatud deklaratsioon sisenemis/impordikoha tolliametile pangagarantii vabastamiseks. |
| --- | --- |

(188)

Kuigi vabakaubanduspiirkonnas asuvad äriühingud tohivad importida ja eksportida tollimaksuvabalt, peavad nad importimisel täitma asjaomase emiraadi tolliametis tollideklaratsiooni. Äriühing peab esitama pangagarantii ja teostama sisenemiskohas tolliformaalsused. Imporditud kaupadele tehakse tollivormistus väljumise/sisenemise deklaratsiooni alusel. Kaupade saabumisel vabakaubanduspiirkonna sisenemis-/impordikohta kontrollib asjaomane tolliasutus saabunud kaupu ning kui need vastavad nõuetele, kinnitab tolliasutus väljumise/sisenemise deklaratsiooni. Hiljem esitatakse kauba saabumise tollipunktis allkirjastatud deklaratsioon sisenemis/impordikoha tolliametile pangagarantii vabastamiseks.

d)   Uurimise järeldused

| (189) | Kontrollkäigul selgus, et vabakaubanduspiirkonnas äriühingu loomise lubamise kohta puuduvad konkreetsed, seaduses sätestatud ja avalikult kättesaadavad tingimused, millest soodustusi andev asutus saaks lähtuda otsuste tegemisel. Äriühing, kes soovib kõnealuses piirkonnas tegevust alustada, peab esitama taotluse Ras Al Khaimah'i emiraadi asjaomasele ametiasutusele, kuid puuduvad õigusaktid või suunised, milles kirjeldataks taotluse rahuldamise või tagasilükkamise põhjuseid. |
| --- | --- |

(189)

Kontrollkäigul selgus, et vabakaubanduspiirkonnas äriühingu loomise lubamise kohta puuduvad konkreetsed, seaduses sätestatud ja avalikult kättesaadavad tingimused, millest soodustusi andev asutus saaks lähtuda otsuste tegemisel. Äriühing, kes soovib kõnealuses piirkonnas tegevust alustada, peab esitama taotluse Ras Al Khaimah'i emiraadi asjaomasele ametiasutusele, kuid puuduvad õigusaktid või suunised, milles kirjeldataks taotluse rahuldamise või tagasilükkamise põhjuseid.

| (190) | AÜEs on palju vabakaubanduspiirkondi ning uurimisel selgus, et AÜE vabakaubanduspiirkondade loomise ja haldamise kohta puuduvad ühtsed seadusega sätestatud kriteeriumid. Ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et AÜE kõik vabakaubanduspiirkonnad toimiksid ühesuguse reguleeriva raamistiku kohaselt või järgiksid samu tegevuseeskirju. Tekkisid ka tõsised kahtlused, et äriühingu loomisel vabakaubanduspiirkonnas lubatakse vaid teatavat tüüpi äritegevust. Esitatud teabest lähtuvalt selgus, et AÜE teatavad vabakaubanduspiirkonnad on ettenähtud vaid teatavat tüüpi äritegevuseks (nt Dudai Auto Free Zone, International Media Production Free Zone, Dubai Flower Centre Free Zone jne). |
| --- | --- |

(190)

AÜEs on palju vabakaubanduspiirkondi ning uurimisel selgus, et AÜE vabakaubanduspiirkondade loomise ja haldamise kohta puuduvad ühtsed seadusega sätestatud kriteeriumid. Ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et AÜE kõik vabakaubanduspiirkonnad toimiksid ühesuguse reguleeriva raamistiku kohaselt või järgiksid samu tegevuseeskirju. Tekkisid ka tõsised kahtlused, et äriühingu loomisel vabakaubanduspiirkonnas lubatakse vaid teatavat tüüpi äritegevust. Esitatud teabest lähtuvalt selgus, et AÜE teatavad vabakaubanduspiirkonnad on ettenähtud vaid teatavat tüüpi äritegevuseks (nt Dudai Auto Free Zone, International Media Production Free Zone, Dubai Flower Centre Free Zone jne).

| (191) | Ainus koostööd teinud eksportiv tootja kasutas soodustust kapitalikaupade tollimaksuvabaks importimiseks. |
| --- | --- |

(191)

Ainus koostööd teinud eksportiv tootja kasutas soodustust kapitalikaupade tollimaksuvabaks importimiseks.

e)   Järeldused

| (192) | Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meede on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsuse saamata jäänud tulu näol kaasneb sellega rahaline toetus ning äriühing saab tulu. |
| --- | --- |

(192)

Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meede on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsuse saamata jäänud tulu näol kaasneb sellega rahaline toetus ning äriühing saab tulu.

| (193) | Algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt on meede konkreetne, sest soodustusi kohaldatakse vaid vabakaubanduspiirkonnas asuvate äriühingute suhtes, st juurdepääs subsiidiumile on tagatud vaid teatavas piirkonnas asuvatele äriühingutele, kes toimivad vabakaubanduspiirkonna korra kohaselt. Lisaks selgus uurimisel, et vabakaubanduspiirkonna staatuse kohaldamine AÜE sõltub asjaomase asutuse äranägemisest ega vasta erapooletutele ja objektiivsetele kriteeriumidele nagu on sätestatud algmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b. Kuna puuduvad föderaalsed õigusaktid, mis käsitleksid vabakaubanduspiirkondade loomist ja haldamist AÜEs, lähtuvad AÜEsse kuuluva seitsme emiraadi toetust andvad asutused vabakaubanduspiirkondadele juurdepääsu lubamisel enda koostatud eeskirjadest. Kuna Ras Al Khaimahi emiraadis puuduvad vastavad õigusaktid või suunised, otsustab asjaomane asutus oma äranägemisel, millisel äriühingul lubatakse vabakaubanduspiirkonnas tegevust alustada. |
| --- | --- |

(193)

Algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt on meede konkreetne, sest soodustusi kohaldatakse vaid vabakaubanduspiirkonnas asuvate äriühingute suhtes, st juurdepääs subsiidiumile on tagatud vaid teatavas piirkonnas asuvatele äriühingutele, kes toimivad vabakaubanduspiirkonna korra kohaselt. Lisaks selgus uurimisel, et vabakaubanduspiirkonna staatuse kohaldamine AÜE sõltub asjaomase asutuse äranägemisest ega vasta erapooletutele ja objektiivsetele kriteeriumidele nagu on sätestatud algmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b. Kuna puuduvad föderaalsed õigusaktid, mis käsitleksid vabakaubanduspiirkondade loomist ja haldamist AÜEs, lähtuvad AÜEsse kuuluva seitsme emiraadi toetust andvad asutused vabakaubanduspiirkondadele juurdepääsu lubamisel enda koostatud eeskirjadest. Kuna Ras Al Khaimahi emiraadis puuduvad vastavad õigusaktid või suunised, otsustab asjaomane asutus oma äranägemisel, millisel äriühingul lubatakse vabakaubanduspiirkonnas tegevust alustada.

| (194) | Kapitalikaupade importimisel tasumata tollimaksust saadavat tulu ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina, sest see on seotud kapitalikaupadega, mida ei kasutata tootmisprotsessis täielikult ära, ning lisaks ei kohaldata kapitalikaupade suhtes algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme. |
| --- | --- |

(194)

Kapitalikaupade importimisel tasumata tollimaksust saadavat tulu ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina, sest see on seotud kapitalikaupadega, mida ei kasutata tootmisprotsessis täielikult ära, ning lisaks ei kohaldata kapitalikaupade suhtes algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme.

| (195) | Eespool toodut arvesse võttes võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(195)

Eespool toodut arvesse võttes võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (196) | Võttes arvesse, et äriühing on tegutsenud vabakaubanduspiirkonnas alates selle loomisest 2008. aasta mais, kuid PET-laastude tootmist alustati 2007. aasta septembris, ning seda, et alates 2008. aasta jaanuarist lähtus äriühing toodete valmistamisel 1979. aasta föderaalseaduse nr 1 kohasest esialgsest tööstuslitsentsist, võetakse uurimisperioodil saadud subsiidiumi arvutamisel arvesse vaid kapitalikaupade tollimaksuvaba importi. |
| --- | --- |

(196)

Võttes arvesse, et äriühing on tegutsenud vabakaubanduspiirkonnas alates selle loomisest 2008. aasta mais, kuid PET-laastude tootmist alustati 2007. aasta septembris, ning seda, et alates 2008. aasta jaanuarist lähtus äriühing toodete valmistamisel 1979. aasta föderaalseaduse nr 1 kohasest esialgsest tööstuslitsentsist, võetakse uurimisperioodil saadud subsiidiumi arvutamisel arvesse vaid kapitalikaupade tollimaksuvaba importi.

| (197) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisumma imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati 15 aastale, mis vastab selliste kaupade lühimale amortisatsiooniajale, mida kolmes asjaomases riigis käesoleva uurimise ajal asjaomases tootmisharus kohaldati. Väljakujunenud tava kohaselt lisati uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale ka sellel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab toetuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks AÜEs uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära. |
| --- | --- |

(197)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisumma imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati 15 aastale, mis vastab selliste kaupade lühimale amortisatsiooniajale, mida kolmes asjaomases riigis käesoleva uurimise ajal asjaomases tootmisharus kohaldati. Väljakujunenud tava kohaselt lisati uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale ka sellel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab toetuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks AÜEs uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära.

| (198) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud äriühingu kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega. |
| --- | --- |

(198)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud äriühingu kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega.

| (199) | Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,11 %. |
| --- | --- |

(199)

Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,11 %.

3.3.2.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

| (200) | Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide esialgne väärtuseline summa on AÜE ainsa koostööd teinud eksportiva tootja puhul 5,13 %. |
| --- | --- |

(200)

Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide esialgne väärtuseline summa on AÜE ainsa koostööd teinud eksportiva tootja puhul 5,13 %.

4.   KAHJU

4.1.   Tootmine liidus ja liidu tootmisharu

| (201) | Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 17 liidu tootjat. Seepärast käsitatakse nende tootjate toodangut kui liidu toodangut algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(201)

Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 17 liidu tootjat. Seepärast käsitatakse nende tootjate toodangut kui liidu toodangut algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| (202) | Nendest 17 tootjast 12 tegid uurimise käigus koostööd. Selgus, et nende 12 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul rohkem kui 80 %. Seepärast moodustavad kõnealused 12 koostööd teinud tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 6 tähenduses ning nende puhul kasutatakse edaspidi viidet „liidu tootmisharu”. Ülejäänud liidu tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele liidu tootjatele”. Kõnealused muud liidu tootjad ei ole kaebust aktiivselt toetanud ega olnud ka selle vastu. |
| --- | --- |

(202)

Nendest 17 tootjast 12 tegid uurimise käigus koostööd. Selgus, et nende 12 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul rohkem kui 80 %. Seepärast moodustavad kõnealused 12 koostööd teinud tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 6 tähenduses ning nende puhul kasutatakse edaspidi viidet „liidu tootmisharu”. Ülejäänud liidu tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele liidu tootjatele”. Kõnealused muud liidu tootjad ei ole kaebust aktiivselt toetanud ega olnud ka selle vastu.

| (203) | Tuleb märkida, et ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Turg on praegu konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Näiteks sulgesid Tergal Fibers (Prantsusmaa), Invista (Saksamaa) ja Artenius (Ühendkuningriik) 2009. aastal polüetüleentereftalaati tootvad tehased ning Indorama võttis üle endised Eastman'i tehased Ühendkuningriigis ja Madalmaades. |
| --- | --- |

(203)

Tuleb märkida, et ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Turg on praegu konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Näiteks sulgesid Tergal Fibers (Prantsusmaa), Invista (Saksamaa) ja Artenius (Ühendkuningriik) 2009. aastal polüetüleentereftalaati tootvad tehased ning Indorama võttis üle endised Eastman'i tehased Ühendkuningriigis ja Madalmaades.

| (204) | Nagu märgitud põhjenduses 8, moodustati valim viiest üksiktootjast, kelle müük moodustas 65 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist. Üks äriühing ei suutnud esitada kogu nõutavad teavet, mistõttu lõplikku valimisse kuulus neli äriühingut, kelle müük moodustas 47 % kõikide koostööd teinud tootjate müügist. |
| --- | --- |

(204)

Nagu märgitud põhjenduses 8, moodustati valim viiest üksiktootjast, kelle müük moodustas 65 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist. Üks äriühing ei suutnud esitada kogu nõutavad teavet, mistõttu lõplikku valimisse kuulus neli äriühingut, kelle müük moodustas 47 % kõikide koostööd teinud tootjate müügist.

4.2.   Liidu tarbimine

| (205) | Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht ELi turul, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta ELi turul ning muude liidu tootjate puhul kaebusel põhinevad hinnangud. |
| --- | --- |

(205)

Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht ELi turul, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta ELi turul ning muude liidu tootjate puhul kaebusel põhinevad hinnangud.

| (206) | Uurimisaluse toote tarbimine ELis suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. 2007. aastal kasvas nõudlus 8 %, seejärel vähenes pisut 2007. ja 2008. aasta vahel (2 protsendipunkti) ning suurenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 5 protsendipunkti.

  Tabel 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi kogutarbimine (tonnides) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Allikas: küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja kaebuses esitatud andmed. |

(206)

Uurimisaluse toote tarbimine ELis suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. 2007. aastal kasvas nõudlus 8 %, seejärel vähenes pisut 2007. ja 2008. aasta vahel (2 protsendipunkti) ning suurenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 5 protsendipunkti.

Tabel 1

2006

2007

2008

Uurimisperiood

ELi kogutarbimine (tonnides)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeks (2006=100)

100

108

106

111

Allikas: küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja kaebuses esitatud andmed.

4.3.   Import asjaomastest riikidest

a)   Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (207) | Komisjon uuris, kas Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaadi importi on kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 3 vaja hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(207)

Komisjon uuris, kas Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaadi importi on kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 3 vaja hinnata kumulatiivselt.

| (208) | Araabia Ühendemiraatidest, Iraanist ja Pakistanist pärit impordi mõju osas näitas uurimine, et subsiidiumimarginaalid olid algmääruse artikli 14 lõikes 5 sätestatud miinimumtasemest suuremad ning nendest riikidest pärit subsideeritud impordi mahtu ei saa pidada tühiseks algmääruse artikli 10 lõike 9 tähenduses. |
| --- | --- |

(208)

Araabia Ühendemiraatidest, Iraanist ja Pakistanist pärit impordi mõju osas näitas uurimine, et subsiidiumimarginaalid olid algmääruse artikli 14 lõikes 5 sätestatud miinimumtasemest suuremad ning nendest riikidest pärit subsideeritud impordi mahtu ei saa pidada tühiseks algmääruse artikli 10 lõike 9 tähenduses.

| (209) | Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi ja samasuguse toote konkurentsitingimuste osas tõdeti uurimise käigus, et nende riikide tootjad kasutavad samu müügikanaleid ja müüvad sarnastele tarbijarühmadele. Lisaks selgus uurimise käigus, et nendest riikidest pärit import oli vaatlusalusel perioodil kasvanud. |
| --- | --- |

(209)

Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi ja samasuguse toote konkurentsitingimuste osas tõdeti uurimise käigus, et nende riikide tootjad kasutavad samu müügikanaleid ja müüvad sarnastele tarbijarühmadele. Lisaks selgus uurimise käigus, et nendest riikidest pärit import oli vaatlusalusel perioodil kasvanud.

| (210) | Eespool öeldut arvesse võttes tehti esialgne otsus, et kõik algmääruse artikli 8 lõikes 3 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit importi tuleb uurida kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(210)

Eespool öeldut arvesse võttes tehti esialgne otsus, et kõik algmääruse artikli 8 lõikes 3 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit importi tuleb uurida kumulatiivselt.

b)   Vaatlusaluse impordi maht

| (211) | Vaatlusaluse toote ELi suunatud subsideeritud impordi maht suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 5 korda ning oli uurimisperioodil 304 202 tonni. Täpsemalt öeldes suurenes asjaomastest riikidest pärit import 2006. ja 2007. aasta vahel 20 %, kasvas seejärel 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 270 protsendipunkti ning veel 154 protsendipunkti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

  Tabel 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsideeritud impordi maht (tonnides) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |
| Subsideeritud impordi turuosa | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |
| Allikas: Eurostat |

(211)

Vaatlusaluse toote ELi suunatud subsideeritud impordi maht suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 5 korda ning oli uurimisperioodil 304 202 tonni. Täpsemalt öeldes suurenes asjaomastest riikidest pärit import 2006. ja 2007. aasta vahel 20 %, kasvas seejärel 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 270 protsendipunkti ning veel 154 protsendipunkti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

Tabel 2

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Subsideeritud impordi maht (tonnides)

55 939

67 067

218 248

304 202

Indeks (2006=100)

100

120

390

544

Subsideeritud impordi turuosa

2,1 %

2,3 %

7,6 %

10,2 %

Allikas: Eurostat

c)   Vaatlusaluse impordi turuosa

| (212) | Asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi turuosa oli 2006. aastal 2,1 % ja see kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt 8 protsendipunkti võrra. Ajavahemikul 2006–2007 kasvas see 0,2 protsendipunkti, ajavahemikul 2007–2008 veel 5,3 protsendipunkti ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2,6 protsendipunkti. Uurimisperioodil oli asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi turuosa 10,2 %. |
| --- | --- |

(212)

Asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi turuosa oli 2006. aastal 2,1 % ja see kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt 8 protsendipunkti võrra. Ajavahemikul 2006–2007 kasvas see 0,2 protsendipunkti, ajavahemikul 2007–2008 veel 5,3 protsendipunkti ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2,6 protsendipunkti. Uurimisperioodil oli asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi turuosa 10,2 %.

| (213) | Tuleb märkida, et Araabia Ühendemiraadid sisenesid ELi turule alles 2007. aastal, kuid on suutnud kiiresti haarata märkimisväärse turuosa. |
| --- | --- |

(213)

Tuleb märkida, et Araabia Ühendemiraadid sisenesid ELi turule alles 2007. aastal, kuid on suutnud kiiresti haarata märkimisväärse turuosa.

d)   Hinnad

i)   Hinna kujunemine

| (214) | Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 14 %, kõige järsem oli langus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. 2007. aastal langes keskmine hind 1 % võrra, 2008. aastal jäi see ligikaudu samale tasemele, kuid langes seejärel uurimisperioodi jooksul 13 protsendipunkti.

  Tabel 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind (eurot tonni kohta) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 99 | 99 | 86 |
| Allikas: Eurostat |

(214)

Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 14 %, kõige järsem oli langus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. 2007. aastal langes keskmine hind 1 % võrra, 2008. aastal jäi see ligikaudu samale tasemele, kuid langes seejärel uurimisperioodi jooksul 13 protsendipunkti.

Tabel 3

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Impordihind (eurot tonni kohta)

1 030

1 023

1 015

882

Indeks (2006=100)

100

99

99

86

Allikas: Eurostat

ii)   Hindade allalöömine

| (215) | Võttes arvesse, et vaatlusaluse toote hinnad ja sellega seotud kulutused kõikusid uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt, koguti andmeid müügihindade ja kulutuste kohta kvartalite lõikes ning hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta tehti arvutused kvartaliandmete alusel. |
| --- | --- |

(215)

Võttes arvesse, et vaatlusaluse toote hinnad ja sellega seotud kulutused kõikusid uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt, koguti andmeid müügihindade ja kulutuste kohta kvartalite lõikes ning hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta tehti arvutused kvartaliandmete alusel.

| (216) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul müügil sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele) asjaomastest riikidest pärit impordi vastavate kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse impordijärgseid kulusid ja kaubandustaseme erinevusi. |
| --- | --- |

(216)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul müügil sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele) asjaomastest riikidest pärit impordi vastavate kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse impordijärgseid kulusid ja kaubandustaseme erinevusi.

| (217) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote subsideeritud import liidu tootmisharu hinnad 3,9 % võrra alla. Iraanist pärit vaatlusaluse toote subsideeritud import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 3,2 %. Pakistanist pärit vaatlusaluse toote subsideeritud import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 1,4 %. Asjaomaste riikide kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli uurimisperioodil 3,2 %. |
| --- | --- |

(217)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote subsideeritud import liidu tootmisharu hinnad 3,9 % võrra alla. Iraanist pärit vaatlusaluse toote subsideeritud import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 3,2 %. Pakistanist pärit vaatlusaluse toote subsideeritud import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 1,4 %. Asjaomaste riikide kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli uurimisperioodil 3,2 %.

4.4.   Liidu tootmisharu olukord

| (218) | Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 4 hõlmas subsideeritud impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majanduslike tegurite ja näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(218)

Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 4 hõlmas subsideeritud impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majanduslike tegurite ja näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

| (219) | Nagu eespool selgitatud, tuli liidu tootjate suure arvu tõttu kasutada väljavõttelist uuringut. Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:






  — | makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd teinud tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul kaebuses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule; |
| --- | --- | --- |

(219)

Nagu eespool selgitatud, tuli liidu tootjate suure arvu tõttu kasutada väljavõttelist uuringut. Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

—

makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd teinud tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul kaebuses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

| — | mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kuulunud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

—

mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kuulunud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.

4.4.1.   Makromajanduslikud elemendid

a)   Toodang

| (220) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tootmine 4 %. 2007. aastal suurenes see 5 % ulatudes 2 570 000 tonnini, seejärel vähenes 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga järsult 10 protsendipunkti ning suurenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 1 protsendipunkti, jõudes 2 300 000 tonni tasemele.

  Tabel 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed. |

(220)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tootmine 4 %. 2007. aastal suurenes see 5 % ulatudes 2 570 000 tonnini, seejärel vähenes 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga järsult 10 protsendipunkti ning suurenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 1 protsendipunkti, jõudes 2 300 000 tonni tasemele.

Tabel 4

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeks (2006=100)

100

105

95

96

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed.

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusastmed

| (221) | Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusperioodil 15 %. Täpsemalt suurenes see 2007. aastal 1 %, kasvas 2008. aastal veel 5 protsendipunkti ning lõpuks uurimisperioodil veel 9 protsendipunkti.

  Tabel 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed. |

(221)

Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusperioodil 15 %. Täpsemalt suurenes see 2007. aastal 1 %, kasvas 2008. aastal veel 5 protsendipunkti ning lõpuks uurimisperioodil veel 9 protsendipunkti.

Tabel 5

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeks (2006=100)

100

101

106

115

Tootmisvõimsuse rakendusaste

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeks (2006=100)

100

105

90

84

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed.

| (222) | Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 83 %, 2007. aastal suurenes see 87 %ni, kuid langes 2008. aastal 75 %-le ning oli uurimisperioodil kõigest 69 %. Rakendusastme vähenemine 2008. aastal ja uurimisperioodil näitab tootmise vähenemist ja tootmisvõimsuse suurenemist kõnealusel perioodil. |
| --- | --- |

(222)

Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 83 %, 2007. aastal suurenes see 87 %ni, kuid langes 2008. aastal 75 %-le ning oli uurimisperioodil kõigest 69 %. Rakendusastme vähenemine 2008. aastal ja uurimisperioodil näitab tootmise vähenemist ja tootmisvõimsuse suurenemist kõnealusel perioodil.

c)   Müügimaht

| (223) | Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes pisut vaatlusalusel perioodil. 2007. aastal suurenes müük 5 %, kuid järgneval aastal langes see veidi allapoole 2006. aasta taset ning uurimisperioodil oli müük 3 % väiksem kui 2006. aastal, seega 2 100 000 tonni. Võttes arvesse varude piiratust, kajastab müügi areng hästi tootmise arengut.

  Tabel 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük ELis (tonnides) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed. |

(223)

Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes pisut vaatlusalusel perioodil. 2007. aastal suurenes müük 5 %, kuid järgneval aastal langes see veidi allapoole 2006. aasta taset ning uurimisperioodil oli müük 3 % väiksem kui 2006. aastal, seega 2 100 000 tonni. Võttes arvesse varude piiratust, kajastab müügi areng hästi tootmise arengut.

Tabel 6

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Müük ELis (tonnides)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeks (2006=100)

100

105

99

97

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed.

d)   Turuosa

| (224) | Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 10 protsendipunkti turuosast, mis langes 85 %-lt 2006. aastal 75 %ni uurimisperioodil. Kõnealune turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise suurenemisest hoolimata vähenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil 3 %. Tuleb märkida, et selline langustendents oli jälgitav ka valimisse kuulunud liidu tootjate puhul.

  Tabel 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate turuosa | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeks (2006=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Allikas: küsimustiku vastused, kaebuses esitatud andmed, Eurostat. |

(224)

Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 10 protsendipunkti turuosast, mis langes 85 %-lt 2006. aastal 75 %ni uurimisperioodil. Kõnealune turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise suurenemisest hoolimata vähenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil 3 %. Tuleb märkida, et selline langustendents oli jälgitav ka valimisse kuulunud liidu tootjate puhul.

Tabel 7

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootjate turuosa

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeks (2006=100)

100

98

94

88

Allikas: küsimustiku vastused, kaebuses esitatud andmed, Eurostat.

e)   Kasv

| (225) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel, mil liidu tarbimine suurenes 11 %, vähenes liidu tootjate müügimaht ELi turul 3 % ja liidu tootjate turuosa langes 10 protsendipunkti. Samas kasvas subsideeritud impordi turuosa samal perioodil 2,1 %-lt 10,2 %-le. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu. |
| --- | --- |

(225)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel, mil liidu tarbimine suurenes 11 %, vähenes liidu tootjate müügimaht ELi turul 3 % ja liidu tootjate turuosa langes 10 protsendipunkti. Samas kasvas subsideeritud impordi turuosa samal perioodil 2,1 %-lt 10,2 %-le. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.

f)   Tööhõive

| (226) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel langes liidu tootjate tööhõive tase 15 %. 2006. aastal oli töötajaid 2 400, 2007. aastaks langes see arv 2 100-le (langus seega 13 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal ja uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2007. aastal on seotud mitme ELi tootja ümberkorraldusmeetmetega.

  Tabel 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (isikut) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed. |

(226)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel langes liidu tootjate tööhõive tase 15 %. 2006. aastal oli töötajaid 2 400, 2007. aastaks langes see arv 2 100-le (langus seega 13 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal ja uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2007. aastal on seotud mitme ELi tootja ümberkorraldusmeetmetega.

Tabel 8

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tööhõive (isikut)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeks (2006=100)

100

87

85

85

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed.

g)   Tootlikkus

| (227) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakoda näitab liidu tootjate tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2007. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 21 % võrra suurem kui 2006. aastal.

  Tabel 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed. |

(227)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakoda näitab liidu tootjate tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2007. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 21 % võrra suurem kui 2006. aastal.

Tabel 9

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeks (2006=100)

100

121

112

112

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed.

h)   Müügihindu mõjutavad tegurid

| (228) | Liidu tootjate aastased keskmised müügihinnad liidu turul sõltumatutele klientidele püsisid 2006. ja 2008. aasta vahel stabiilsena tasemel 1 100 eurot tonni kohta. Uurimisperioodil vähenes keskmine aastane müügihind 12 % ja oli 977 eurot tonni kohta. Keskmine aastane müügihind ei kajasta polüetüleentereftalaadi hinna kõikumist kuu ega päeva lõikes Euroopa (ja maailma-) turul, kuid see kajastab piisaval määral vaatlusaluse perioodi suundumusi. Polüetüleentereftalaadi müügihinna muutused kajastavad tavaliselt selle peamiste toorainete (puhas tereftaalhape (edaspidi „PTA”) ja monoetüleenglükool (edaspidi „MEG”)) hindade liikumist, kuna need ained moodustavad kuni 80 % polüetüleentereftalaadiga seotud kogukuludest.

  Tabel 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku hind ELi turul (euro/tonn) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed. |

(228)

Liidu tootjate aastased keskmised müügihinnad liidu turul sõltumatutele klientidele püsisid 2006. ja 2008. aasta vahel stabiilsena tasemel 1 100 eurot tonni kohta. Uurimisperioodil vähenes keskmine aastane müügihind 12 % ja oli 977 eurot tonni kohta. Keskmine aastane müügihind ei kajasta polüetüleentereftalaadi hinna kõikumist kuu ega päeva lõikes Euroopa (ja maailma-) turul, kuid see kajastab piisaval määral vaatlusaluse perioodi suundumusi. Polüetüleentereftalaadi müügihinna muutused kajastavad tavaliselt selle peamiste toorainete (puhas tereftaalhape (edaspidi „PTA”) ja monoetüleenglükool (edaspidi „MEG”)) hindade liikumist, kuna need ained moodustavad kuni 80 % polüetüleentereftalaadiga seotud kogukuludest.

Tabel 10

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühiku hind ELi turul (euro/tonn)

1 110

1 105

1 111

977

Indeks (2006=100)

100

100

100

88

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebuses esitatud andmed.

| (229) | Nagu eespool märgitud, lõi asjaomastest riikidest pärit subsideeritud import liidu tootmisharu müügihinnad alla. |
| --- | --- |

(229)

Nagu eespool märgitud, lõi asjaomastest riikidest pärit subsideeritud import liidu tootmisharu müügihinnad alla.

i)   Subsiidiumimarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust ja subsideerimisest

| (230) | Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks. Oluline on märkida, et alates 2000. aastast on kehtinud dumpinguvastased meetmed Indiast, Indoneesiast, Korea Vabariigist, Malaisiast, Taiwanist ja Taist ning alates 2004. aastast Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Alates 2000. aastast on kohaldatud tasakaalustavaid meetmeid ka Indiast pärit impordi suhtes. Võttes arvesse, et käesoleva uurimisega hõlmatud perioodil kaotas liidu tootmisharu turuosa ja tema kahjum suurenes, ei olnud võimalik toibuda varasemast dumpingust ja subsideerimisest, ning seega leitakse, et mis tahes subsideeritud import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

(230)

Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks. Oluline on märkida, et alates 2000. aastast on kehtinud dumpinguvastased meetmed Indiast, Indoneesiast, Korea Vabariigist, Malaisiast, Taiwanist ja Taist ning alates 2004. aastast Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Alates 2000. aastast on kohaldatud tasakaalustavaid meetmeid ka Indiast pärit impordi suhtes. Võttes arvesse, et käesoleva uurimisega hõlmatud perioodil kaotas liidu tootmisharu turuosa ja tema kahjum suurenes, ei olnud võimalik toibuda varasemast dumpingust ja subsideerimisest, ning seega leitakse, et mis tahes subsideeritud import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.

4.4.2.   Mikromajanduslikud elemendid

a)   Varud

| (231) | Valimisse kuulunud tootjate lõppvarude tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 22 %. Tuleb märkida, et varud moodustavad vähem kui 5 % aasta toodangust ning seepärast ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.

  Tabel 11










  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonni) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(231)

Valimisse kuulunud tootjate lõppvarude tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 22 %. Tuleb märkida, et varud moodustavad vähem kui 5 % aasta toodangust ning seepärast ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.

Tabel 11

Valim

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonni)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeks (2006=100)

100

94

77

78

Allikas: küsimustiku vastused.

b)   Töötasud

| (232) | Aastased tööjõukulud kasvasid 2006. ja 2007. aasta vahel 11 %, seejärel vähenesid 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 2 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 9 protsendipunkti, jõudes 2006. aasta tasemele. Kokkuvõttes püsisid tööjõukulud seega stabiilsena.

  Tabel 12










  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastased tööjõukulud (eurodes) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(232)

Aastased tööjõukulud kasvasid 2006. ja 2007. aasta vahel 11 %, seejärel vähenesid 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 2 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 9 protsendipunkti, jõudes 2006. aasta tasemele. Kokkuvõttes püsisid tööjõukulud seega stabiilsena.

Tabel 12

Valim

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Aastased tööjõukulud (eurodes)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeks (2006=100)

100

111

109

100

Allikas: küsimustiku vastused.

c)   Kulutasuvus ja investeeringutasuvus

| (233) | Vaatlusalusel perioodil püsis valimisse kuulunud tootjate samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kulutasuvus (väljendatuna protsendina netomüügist) negatiivsena ning langes – 6,9 %-lt – 7,5 %-ni. Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus paranes 2007. aastal, kui netokahjum moodustas üksnes – 1,5 % netomüügist, kuid kahjum suurenes järsult 2008. aastal ning jõudis – 9,3 %-ni. Uurimisperioodil olukord pisut paranes.

  Tabel 13










  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügi kulutasuvus (% netomüügist) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Näitaja (2006= – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Näitaja (2006= – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(233)

Vaatlusalusel perioodil püsis valimisse kuulunud tootjate samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kulutasuvus (väljendatuna protsendina netomüügist) negatiivsena ning langes – 6,9 %-lt – 7,5 %-ni. Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus paranes 2007. aastal, kui netokahjum moodustas üksnes – 1,5 % netomüügist, kuid kahjum suurenes järsult 2008. aastal ning jõudis – 9,3 %-ni. Uurimisperioodil olukord pisut paranes.

Tabel 13

Valim

2006

2007

2008

Uurimisperiood

ELi müügi kulutasuvus (% netomüügist)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Näitaja (2006= – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Näitaja (2006= – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Allikas: küsimustiku vastused.

| (234) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. 2006. aastal oli investeeringutasuvuse tase – 9,6 % ja 2007. aastal tõusis see – 3,1 %ni. 2008. aastal vähenes see – 16,8 %ni ning kasvas uurimisperioodil taas – 12,3 %ni. Üldiselt oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt negatiivne ning vähenes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(234)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. 2006. aastal oli investeeringutasuvuse tase – 9,6 % ja 2007. aastal tõusis see – 3,1 %ni. 2008. aastal vähenes see – 16,8 %ni ning kasvas uurimisperioodil taas – 12,3 %ni. Üldiselt oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt negatiivne ning vähenes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti.

d)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (235) | Äritegevuse puhaskäive oli 2006. aastal negatiivne (– 18,5 miljonit eurot). Olukord paranes märkimisväärselt 2007. aastal, kui käive oli positiivne (19,5 miljonit eurot), kuid halvenes järsult 2008. aastal (– 42 miljonit eurot), enne kui jõudis uurimisperioodil – 11 miljoni euroni. Kokkuvõttes rahakäive vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi siiski negatiivseks. |
| --- | --- |

(235)

Äritegevuse puhaskäive oli 2006. aastal negatiivne (– 18,5 miljonit eurot). Olukord paranes märkimisväärselt 2007. aastal, kui käive oli positiivne (19,5 miljonit eurot), kuid halvenes järsult 2008. aastal (– 42 miljonit eurot), enne kui jõudis uurimisperioodil – 11 miljoni euroni. Kokkuvõttes rahakäive vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi siiski negatiivseks.

| (236) | Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks ilmnenud raskusi kapitali kaasamisega, peamiselt on see seotud aasjaoluga, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

  Tabel 14










  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (eurodes) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeks (2006=100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(236)

Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks ilmnenud raskusi kapitali kaasamisega, peamiselt on see seotud aasjaoluga, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

Tabel 14

Valim

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Rahavoog (eurodes)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeks (2006=100)

– 100

206

– 229

–60

Allikas: küsimustiku vastused.

e)   Investeeringud

| (237) | Ajavahemikul 2006–2007 vähenesid valimisse kuulunud äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 34 %, ajavahemikul 2007–2008 veel 59 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel pisut. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 96 %. Sellist järsku investeeringute vähenemist võib seletada asjaoluga, et 2006. ja 2007. aastal soetati uued tootmisliinid, mille abil loodeti suurendada tootmisvõimsust.

  Tabel 15










  Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(237)

Ajavahemikul 2006–2007 vähenesid valimisse kuulunud äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 34 %, ajavahemikul 2007–2008 veel 59 protsendipunkti ning uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel pisut. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 96 %. Sellist järsku investeeringute vähenemist võib seletada asjaoluga, et 2006. ja 2007. aastal soetati uued tootmisliinid, mille abil loodeti suurendada tootmisvõimsust.

Tabel 15

Valim

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeks (2006=100)

100

66

7

4

Allikas: küsimustiku vastused.

4.5.   Järeldus kahju kohta

| (238) | Makromajanduslike andmete analüüsist selgub, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 10 protsendipunkti, jõudes 75 % tasemele. |
| --- | --- |

(238)

Makromajanduslike andmete analüüsist selgub, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 10 protsendipunkti, jõudes 75 % tasemele.

| (239) | Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et valimisse kuulunud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Kulutasuvus ja investeeringutasuvus püsisid negatiivsena ning kokkuvõttes langesid veelgi 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Vaatamata üldisele positiivsele arengule, jäi ka rahavoog uurimisperioodil negatiivseks. |
| --- | --- |

(239)

Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et valimisse kuulunud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Kulutasuvus ja investeeringutasuvus püsisid negatiivsena ning kokkuvõttes langesid veelgi 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Vaatamata üldisele positiivsele arengule, jäi ka rahavoog uurimisperioodil negatiivseks.

| (240) | Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(240)

Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Sissejuhatus

| (241) | Algmääruse artikli 8 lõigete 5 ja 6 kohaselt kontrollis komisjon, kas subsideeritud import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks subsideeritud impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist subsideeritud impordile. |
| --- | --- |

(241)

Algmääruse artikli 8 lõigete 5 ja 6 kohaselt kontrollis komisjon, kas subsideeritud import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks subsideeritud impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist subsideeritud impordile.

5.2.   Subsideeritud impordi mõju

| (242) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes vaatlusaluse toote subsideeritud impordi maht enam kui 5 korda (304 200 tonnini) ning selle turuosa suurenes rohkem kui 8 protsendipunkti (2,1 %-lt 10,2 %-ni). Samal ajal vähenes liidu tootmisharu turuosa ligikaudu 10 protsendipunkti (84,9 %-lt 72,1 %-ni). Kõnealuse impordi keskmine hind langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning see jäi madalamaks kui liidu tootjate keskmine hind. |
| --- | --- |

(242)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes vaatlusaluse toote subsideeritud impordi maht enam kui 5 korda (304 200 tonnini) ning selle turuosa suurenes rohkem kui 8 protsendipunkti (2,1 %-lt 10,2 %-ni). Samal ajal vähenes liidu tootmisharu turuosa ligikaudu 10 protsendipunkti (84,9 %-lt 72,1 %-ni). Kõnealuse impordi keskmine hind langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning see jäi madalamaks kui liidu tootjate keskmine hind.

| (243) | Nagu märgitud põhjenduses 217, kaasnes subsideeritud impordiga keskmiselt 3,2 %ne hinna allalöömine. Kuigi hinnad löödi alla vähem kui 4 %, ei saa seda pidada tühiseks, sest polüetüleentereftalaat on tooraine ning konkurents toimib peamiselt hinna alusel. |
| --- | --- |

(243)

Nagu märgitud põhjenduses 217, kaasnes subsideeritud impordiga keskmiselt 3,2 %ne hinna allalöömine. Kuigi hinnad löödi alla vähem kui 4 %, ei saa seda pidada tühiseks, sest polüetüleentereftalaat on tooraine ning konkurents toimib peamiselt hinna alusel.

| (244) | Iraani eksportija väitis, et Iraanist pärit polüetüleentereftalaadi import ei saanud põhjustada liidu tootmisharule olulist kahju, sest imporditase ületab vaid vähesel määral impordile kehtestatud miinimumkünnist. Uurimisperioodil oli Iraanist pärit impordi turuosa 1,9 %, ja ületas seega algmääruses kehtestatud miinimumkünnist. Lisaks lõi Iraanist pärit import alla liidu tootmisharu müügihinna. Sellest lähtuvalt lükatakse Iraani eksportija esitatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(244)

Iraani eksportija väitis, et Iraanist pärit polüetüleentereftalaadi import ei saanud põhjustada liidu tootmisharule olulist kahju, sest imporditase ületab vaid vähesel määral impordile kehtestatud miinimumkünnist. Uurimisperioodil oli Iraanist pärit impordi turuosa 1,9 %, ja ületas seega algmääruses kehtestatud miinimumkünnist. Lisaks lõi Iraanist pärit import alla liidu tootmisharu müügihinna. Sellest lähtuvalt lükatakse Iraani eksportija esitatud väide tagasi.

| (245) | Võttes arvesse, et asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordiga kaasnes liidu tootmisharu hindade allalöömine, leiti, et kõnealune dumpinguhinnaga import avaldas survet hindade languseks, mistõttu liidu tootmisharu ei saanud hoida oma müügihindu tasemel, mis oleks olnud vajalik kulude katmiseks ja kulutasuvuse saavutamiseks. Seega jõuti järeldusele, et kõnealuse impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(245)

Võttes arvesse, et asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordiga kaasnes liidu tootmisharu hindade allalöömine, leiti, et kõnealune dumpinguhinnaga import avaldas survet hindade languseks, mistõttu liidu tootmisharu ei saanud hoida oma müügihindu tasemel, mis oleks olnud vajalik kulude katmiseks ja kulutasuvuse saavutamiseks. Seega jõuti järeldusele, et kõnealuse impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos.

5.3.   Muude tegurite mõju

5.3.1.   Liidu tootmisharu eksport

| (246) | Üks huvitatud isik väitis, et mis tahes kahju põhjuseks on liidu tootjate vähene eksport. Nagu nähtub järgmisest tabelist, suurenes liidu tootmisharu ekspordi maht vaatlusalusel perioodil 11 %. Samal ajal vähenesid ekspordihinnad 10 %, mille tulemusena püsis eksportmüügi väärtus stabiilsena. Seega ei ole alust väita, et eksporttegevus põhjustas liidu tootmisharule kahju.

  Tabel 16










  Liidu tootmisharu | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüük (tonni) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Eksportmüük (eurodes) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Ekspordihind (eurot tonni kohta) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(246)

Üks huvitatud isik väitis, et mis tahes kahju põhjuseks on liidu tootjate vähene eksport. Nagu nähtub järgmisest tabelist, suurenes liidu tootmisharu ekspordi maht vaatlusalusel perioodil 11 %. Samal ajal vähenesid ekspordihinnad 10 %, mille tulemusena püsis eksportmüügi väärtus stabiilsena. Seega ei ole alust väita, et eksporttegevus põhjustas liidu tootmisharule kahju.

Tabel 16

Liidu tootmisharu

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Eksportmüük (tonni)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeks (2006=100)

100

94

91

111

Eksportmüük (eurodes)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeks (2006=100)

100

95

88

100

Ekspordihind (eurot tonni kohta)

1 109

1 128

1 072

1 002

Allikas: küsimustiku vastused.

| (247) | Teine huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu hinnad olid ELi turul kunstlikult kõrged. Huvitatud isiku arvates tõendas väidet asjaolu, et ELi turul püsisid hinnad muutumatuna, samas kui ekspordi müügihinnad langesid. Samas on uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu aasta keskmine müügihind liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %, mis on kooskõlas ekspordihinna vähenemisega samal perioodil. Seega lükatakse väide tagasi. |
| --- | --- |

(247)

Teine huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu hinnad olid ELi turul kunstlikult kõrged. Huvitatud isiku arvates tõendas väidet asjaolu, et ELi turul püsisid hinnad muutumatuna, samas kui ekspordi müügihinnad langesid. Samas on uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu aasta keskmine müügihind liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %, mis on kooskõlas ekspordihinna vähenemisega samal perioodil. Seega lükatakse väide tagasi.

5.3.2.   Import kolmandatest riikidest

a)   Korea Vabariik

| (248) | Korea Vabariigi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud alates aastast 2000. Kahe Korea äriühingu suhtes kohaldatakse siiski tollimaksu nullmäära ning uurimise käigus selgus, et Korea Vabariigist pärit impordi maht on jätkuvalt suur ja vaatlusalusel perioodil kasvas see märkimisväärselt. Koreast pärit import suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 150 % ning selle turuosa kasvas 3,5 %-lt 2006. aastal 7,7 %-ni uurimisperioodil.

  Tabel 17 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Koreast pärit impordi maht (tonnides) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Lõuna-Korea impordi turuosa | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Impordihind (eurot tonni kohta) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Allikas: Eurostat |

(248)

Korea Vabariigi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud alates aastast 2000. Kahe Korea äriühingu suhtes kohaldatakse siiski tollimaksu nullmäära ning uurimise käigus selgus, et Korea Vabariigist pärit impordi maht on jätkuvalt suur ja vaatlusalusel perioodil kasvas see märkimisväärselt. Koreast pärit import suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 150 % ning selle turuosa kasvas 3,5 %-lt 2006. aastal 7,7 %-ni uurimisperioodil.

Tabel 17

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Lõuna-Koreast pärit impordi maht (tonnides)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeks (2006=100)

100

139

189

246

Lõuna-Korea impordi turuosa

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Impordihind (eurot tonni kohta)

1 084

1 071

1 063

914

Allikas: Eurostat

| (249) | Koreast pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest veidi allapoole. Samas oli Korea impordi hind kõrgem, kui asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind. Kuigi ei saa eitada, et Korea Vabariigist pärit import võis põhjustada kahju liidu tootmisharule, oli selle mõju siiski piiratud ning see ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, mis tehti kindlaks asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi puhul. |
| --- | --- |

(249)

Koreast pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest veidi allapoole. Samas oli Korea impordi hind kõrgem, kui asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind. Kuigi ei saa eitada, et Korea Vabariigist pärit import võis põhjustada kahju liidu tootmisharule, oli selle mõju siiski piiratud ning see ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, mis tehti kindlaks asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi puhul.

| (250) | Iraani eksportija väitis, et Iraanist pärit impordi suurenemine on seotud Lõuna-Koreast pärit impordi vähenemisega, ega mõjutanud seega Euroopa tootjaid. Siiski tõendavad Eurostati andmed, et mõlemast riigist pärit import suurenes ühtlaselt samas tempos. Seega ei saa järeldada, et Iraanist pärit import vaid asendas Lõuna-Koreast pärit importi. |
| --- | --- |

(250)

Iraani eksportija väitis, et Iraanist pärit impordi suurenemine on seotud Lõuna-Koreast pärit impordi vähenemisega, ega mõjutanud seega Euroopa tootjaid. Siiski tõendavad Eurostati andmed, et mõlemast riigist pärit import suurenes ühtlaselt samas tempos. Seega ei saa järeldada, et Iraanist pärit import vaid asendas Lõuna-Koreast pärit importi.

b)   Muud riigid

| (251) | Muudest riikidest pärit impordi keskmine hind oli märkimisväärselt kõrgem kui liidu tootjate keskmine müügihind. Vaatlusalusel perioodil kaotas kõnealune import turuosa. Seepärast ei saa kõnealust importi pidada liidu tootmisharule tekkinud kahju võimalikuks allikaks.

  Tabel 18 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Muudest riikidest pärit impordi turuosa | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Impordihind (eurot tonni kohta) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Allikas: Eurostat |

(251)

Muudest riikidest pärit impordi keskmine hind oli märkimisväärselt kõrgem kui liidu tootjate keskmine müügihind. Vaatlusalusel perioodil kaotas kõnealune import turuosa. Seepärast ei saa kõnealust importi pidada liidu tootmisharule tekkinud kahju võimalikuks allikaks.

Tabel 18

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeks (2006=100)

100

114

71

81

Muudest riikidest pärit impordi turuosa

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Impordihind (eurot tonni kohta)

1 176

1 144

1 194

1 043

Allikas: Eurostat

5.3.3.   Konkurents koostööst hoiduvate liidu tootjatega

| (252) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharule tekkinud kahju võis põhjustada konkurents koostööst hoiduvate liidu tootjatega. Viis liidu tootjat hoidus käesoleva menetluse käigus koostööst. Üks neist lõpetas tootmise juba uurimisperioodil, veel kaks tegid seda veidi pärast uurimisperioodi lõppu. Koostööst hoidunud tootjate müügimahtusid hinnati kaebuses esitatud teabe alusel. Kättesaadava teabe põhjal selgub, et nende tootjate turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 20,5 %-lt 2006. aastal 16 %-ni uurimisperioodil. Uurimise käigus ei andnud miski tunnistust sellest, et nende tootjate käitumine oleks kõrvaldanud põhjusliku seose subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

  Tabel 19











  Koostööst hoidunud ELi tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük ELis (tonnides) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Turuosa | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Allikas: kaebuses esitatud andmed. |

(252)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharule tekkinud kahju võis põhjustada konkurents koostööst hoiduvate liidu tootjatega. Viis liidu tootjat hoidus käesoleva menetluse käigus koostööst. Üks neist lõpetas tootmise juba uurimisperioodil, veel kaks tegid seda veidi pärast uurimisperioodi lõppu. Koostööst hoidunud tootjate müügimahtusid hinnati kaebuses esitatud teabe alusel. Kättesaadava teabe põhjal selgub, et nende tootjate turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 20,5 %-lt 2006. aastal 16 %-ni uurimisperioodil. Uurimise käigus ei andnud miski tunnistust sellest, et nende tootjate käitumine oleks kõrvaldanud põhjusliku seose subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

Tabel 19

Koostööst hoidunud ELi tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Müük ELis (tonnides)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeks (2006=100)

100

89

64

86

Turuosa

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Allikas: kaebuses esitatud andmed.

5.3.4.   Majandussurutis

| (253) | 2008. aasta raha- ja majanduskriisi tagajärjel oli turu kasv oodatust aeglasem, see oli ebatavaline võrreldes 2000ndate aastate algusega, mil aastane kasv oli ligikaudu 10 %. Polüetüleentereftalaadi nõudlus vähenes 2008. aastal esmakordselt. Ilmselgelt mõjutas see liidu tootmisharu üldisi tulemusi. |
| --- | --- |

(253)

2008. aasta raha- ja majanduskriisi tagajärjel oli turu kasv oodatust aeglasem, see oli ebatavaline võrreldes 2000ndate aastate algusega, mil aastane kasv oli ligikaudu 10 %. Polüetüleentereftalaadi nõudlus vähenes 2008. aastal esmakordselt. Ilmselgelt mõjutas see liidu tootmisharu üldisi tulemusi.

| (254) | Majandussurutise ja nõudluse vähenemise negatiivset mõju võimendas veelgi asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi kasv, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas tekkinud kahju suurust alates 2008. aasta viimasest kvartalist, ei vähenda see mingil juhul madala hinnaga subsideeritud impordi kahjulikku mõju ELi turul kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu peaks isegi vähenenud müügi olukorras suutma säilitada hindade vastuvõetava taseme ning seega piirata tarbimise vähenemise negatiivset mõju, kuid seda üksnes juhul, kui turul ei esine odava impordiga kaasnevat ebaausat konkurentsi. |
| --- | --- |

(254)

Majandussurutise ja nõudluse vähenemise negatiivset mõju võimendas veelgi asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi kasv, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas tekkinud kahju suurust alates 2008. aasta viimasest kvartalist, ei vähenda see mingil juhul madala hinnaga subsideeritud impordi kahjulikku mõju ELi turul kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu peaks isegi vähenenud müügi olukorras suutma säilitada hindade vastuvõetava taseme ning seega piirata tarbimise vähenemise negatiivset mõju, kuid seda üksnes juhul, kui turul ei esine odava impordiga kaasnevat ebaausat konkurentsi.

| (255) | Majanduslangusel ei olnud mingisugust mõju enne 2008. aasta viimast kvartalit saadud kahjule. |
| --- | --- |

(255)

Majanduslangusel ei olnud mingisugust mõju enne 2008. aasta viimast kvartalit saadud kahjule.

| (256) | Seepärast tuleb majanduslangust pidada teguriks, mis mõjutas liidu tootmisharule alates 2008. aasta viimasest kvartalist tekitatud kahju, kuid arvestades selle globaalset iseloomu, ei kõrvaldanud majanduslangus põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud kahju ning asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi vahel. |
| --- | --- |

(256)

Seepärast tuleb majanduslangust pidada teguriks, mis mõjutas liidu tootmisharule alates 2008. aasta viimasest kvartalist tekitatud kahju, kuid arvestades selle globaalset iseloomu, ei kõrvaldanud majanduslangus põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud kahju ning asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi vahel.

5.3.5.   Geograafiline asukoht

| (257) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et igasuguse liidu tootmisharule tekkinud kahju esmane põhjus võis olla vähemalt mõne liidu tootja ebasoodne asukoht (st kaugus sadamast, mis põhjustas tarbetuid lisakulusid nii tooraine kui ka lõpptoote veol). |
| --- | --- |

(257)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et igasuguse liidu tootmisharule tekkinud kahju esmane põhjus võis olla vähemalt mõne liidu tootja ebasoodne asukoht (st kaugus sadamast, mis põhjustas tarbetuid lisakulusid nii tooraine kui ka lõpptoote veol).

| (258) | Eespool esitatud väite osas tõdeti, et asukoht, millele puudub lihtne juurdepääs odavamate transpordivahendite abil, on ebasoodsamas olukorras, kuna nii tooraine tarnimine kui ka lõpptoote vedu klientidele nõuab lisakulutusi. Siiski ei näidanud uurimine ega ka valimisse kuulunud liidu tootjatelt (kaks neist asus sadama lähedal ja kaks kaugemal sisemaal) saadud kontrollitud andmed märkimisväärset seost geograafilise asukoha ja liidu tootjate majandustulemuste vahel. Tegelikult kannatasid kahju ka sadama lähedal asuvad tootjad. |
| --- | --- |

(258)

Eespool esitatud väite osas tõdeti, et asukoht, millele puudub lihtne juurdepääs odavamate transpordivahendite abil, on ebasoodsamas olukorras, kuna nii tooraine tarnimine kui ka lõpptoote vedu klientidele nõuab lisakulutusi. Siiski ei näidanud uurimine ega ka valimisse kuulunud liidu tootjatelt (kaks neist asus sadama lähedal ja kaks kaugemal sisemaal) saadud kontrollitud andmed märkimisväärset seost geograafilise asukoha ja liidu tootjate majandustulemuste vahel. Tegelikult kannatasid kahju ka sadama lähedal asuvad tootjad.

| (259) | Seega jõuti järeldusele, et geograafiline asukoht ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud kahju puhul olulist rolli. |
| --- | --- |

(259)

Seega jõuti järeldusele, et geograafiline asukoht ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud kahju puhul olulist rolli.

5.3.6.   Vertikaalne integratsioon

| (260) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjuseks võis olla asjaolu, et paljud liidu tootjad ei ole vertikaalselt integreeritud (puhta tereftaalhappe (PTA) tootmise valdkonnas) ning seega on neil oluliselt rohkem kulutusi kui integreeritud eksportijatel. Valimisse kuulunud liidu tootjatelt saadud kontrollitud andmed ei näidanud märkimisväärset seost puhta tereftaalhappe tootmisega seotud vertikaalse integratsiooni ja liidu tootjate majandustulemuste vahel. |
| --- | --- |

(260)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjuseks võis olla asjaolu, et paljud liidu tootjad ei ole vertikaalselt integreeritud (puhta tereftaalhappe (PTA) tootmise valdkonnas) ning seega on neil oluliselt rohkem kulutusi kui integreeritud eksportijatel. Valimisse kuulunud liidu tootjatelt saadud kontrollitud andmed ei näidanud märkimisväärset seost puhta tereftaalhappe tootmisega seotud vertikaalse integratsiooni ja liidu tootjate majandustulemuste vahel.

| (261) | Seega jõuti järeldusele, et vertikaalse integratsiooni puudumine puhta tereftaalhappe tootmises ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud kahju puhul olulist rolli. |
| --- | --- |

(261)

Seega jõuti järeldusele, et vertikaalse integratsiooni puudumine puhta tereftaalhappe tootmises ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud kahju puhul olulist rolli.

5.4.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (262) | Ühest küljest asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi suurenemise, turuosa suurenemise ja tuvastatud hindade allalöömise ja teisest küljest liidu tootmisharu olukorra halvenemise ajaline kokkulangemine viib järelduseni, et subsideeritud import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(262)

Ühest küljest asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi suurenemise, turuosa suurenemise ja tuvastatud hindade allalöömise ja teisest küljest liidu tootmisharu olukorra halvenemise ajaline kokkulangemine viib järelduseni, et subsideeritud import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses.

| (263) | Ka muid tegureid analüüsiti, kuid leiti, et need ei kõrvaldanud põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekkinud kahju ja subsideeritud impordi mõju vahel. Korea Vabariigist pärit import võis mõjutada liidu tootmisharule tekitatud kahju, kuid arvestades kõnealuse impordi ja liidu turu hindade väikest erinevust, leitakse, et see ei kõrvaldanud asjaomastest riikidest pärit impordi puhul kinnitust leidnud põhjuslikku seost. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa on vähenenud ja hinnatase kõrge, ei ole tõendeid, et see oleks mõjutanud liidu tootmisharule tekkinud kahju. Ükski teadaolev muu tegur – liidu tootmisharu eksport, muude liidu tootjate poolne konkurents, majandussurutis, geograafiline asukoht ja vertikaalse integratsiooni puudumine – ei ole liidu tootmisharule tekkinud kahju mõjutanud määral, mis oleks võinud kõrvaldada põhjusliku seose. |
| --- | --- |

(263)

Ka muid tegureid analüüsiti, kuid leiti, et need ei kõrvaldanud põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekkinud kahju ja subsideeritud impordi mõju vahel. Korea Vabariigist pärit import võis mõjutada liidu tootmisharule tekitatud kahju, kuid arvestades kõnealuse impordi ja liidu turu hindade väikest erinevust, leitakse, et see ei kõrvaldanud asjaomastest riikidest pärit impordi puhul kinnitust leidnud põhjuslikku seost. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa on vähenenud ja hinnatase kõrge, ei ole tõendeid, et see oleks mõjutanud liidu tootmisharule tekkinud kahju. Ükski teadaolev muu tegur – liidu tootmisharu eksport, muude liidu tootjate poolne konkurents, majandussurutis, geograafiline asukoht ja vertikaalse integratsiooni puudumine – ei ole liidu tootmisharule tekkinud kahju mõjutanud määral, mis oleks võinud kõrvaldada põhjusliku seose.

| (264) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt subsideeritud ekspordi kahjustav mõju, tehti esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärit import on tekitanud liidu tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(264)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt subsideeritud ekspordi kahjustav mõju, tehti esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärit import on tekitanud liidu tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses.

6.   LIIDU HUVID

| (265) | Kooskõlas algmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas subsiidiumi, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldusest hoolimata on olemas kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 31 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaosalistele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi. |
| --- | --- |

(265)

Kooskõlas algmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas subsiidiumi, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldusest hoolimata on olemas kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 31 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaosalistele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.

| (266) | Komisjon saatis küsimustikud sõltumatutele importijatele, tooraine tarnijatele, kasutajatele ja nende ühendustele. Kokku saadeti välja rohkem kui 50 küsimustikku, kuid ettenähtud tähtajaks saadi vaid 13 vastust. 22 kasutajat esitasid hiljem menetluse käigus kirjalikud märkused, milles väljendasid vastuseisu käesoleval juhul mis tahes meetmete võtmisele. |
| --- | --- |

(266)

Komisjon saatis küsimustikud sõltumatutele importijatele, tooraine tarnijatele, kasutajatele ja nende ühendustele. Kokku saadeti välja rohkem kui 50 küsimustikku, kuid ettenähtud tähtajaks saadi vaid 13 vastust. 22 kasutajat esitasid hiljem menetluse käigus kirjalikud märkused, milles väljendasid vastuseisu käesoleval juhul mis tahes meetmete võtmisele.

6.1.   Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

| (267) | Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes vältida täiendavaid moonutusi turul ja hindade allalöömist ning taastab ausa konkurentsi. See omakorda annab liidu tootmisharule võimaluse oma olukorda parandada, sest võimaldab kõrgemaid hindu ning kasvatab müügimahtu ja turuosa. |
| --- | --- |

(267)

Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes vältida täiendavaid moonutusi turul ja hindade allalöömist ning taastab ausa konkurentsi. See omakorda annab liidu tootmisharule võimaluse oma olukorda parandada, sest võimaldab kõrgemaid hindu ning kasvatab müügimahtu ja turuosa.

| (268) | Võib arvata, et meetmete kasutusele võtmata jätmise korral suureneb asjaomastest riikidest pärit madala hinnaga import, mis lööb alla liidu tootmisharu hinnad. Sellisel juhul puudub liidu tootmisharul võimalus oma olukorda parandada. Võttes arvesse liidu tootmisharu kehva finantsolukorda, võib oodata täiendavaid sulgemisi, mis toovad kaasa töökohtade kaotuse. |
| --- | --- |

(268)

Võib arvata, et meetmete kasutusele võtmata jätmise korral suureneb asjaomastest riikidest pärit madala hinnaga import, mis lööb alla liidu tootmisharu hinnad. Sellisel juhul puudub liidu tootmisharul võimalus oma olukorda parandada. Võttes arvesse liidu tootmisharu kehva finantsolukorda, võib oodata täiendavaid sulgemisi, mis toovad kaasa töökohtade kaotuse.

| (269) | Ei ole märke selle kohta, et muudel liidu tootjatel, kes ei teinud uurimise käigus aktiivselt koostööd, oleks teistsugused huvid kui liidu tootmisharul. |
| --- | --- |

(269)

Ei ole märke selle kohta, et muudel liidu tootjatel, kes ei teinud uurimise käigus aktiivselt koostööd, oleks teistsugused huvid kui liidu tootmisharul.

| (270) | Iraani äriühing väitis, et meetmete kohaldamine ei aita liidu tootmisharu, vaid viib uute investeeringuteni muudes eksportivates riikides. Väidet ei saa aktsepteerida, sest sellest tuleneks loogiliselt, et tasakaalustavaid meetmeid ei saa kunagi kohaldada nende kaupade suhtes, millega seotud investeeringuid võidakse suunata teistesse riikidesse. See tähendaks ka kaitsest loobumist ebaausa kaubanduse puhul, seoses muude kolmandate riikide võimaliku konkurentsiga. |
| --- | --- |

(270)

Iraani äriühing väitis, et meetmete kohaldamine ei aita liidu tootmisharu, vaid viib uute investeeringuteni muudes eksportivates riikides. Väidet ei saa aktsepteerida, sest sellest tuleneks loogiliselt, et tasakaalustavaid meetmeid ei saa kunagi kohaldada nende kaupade suhtes, millega seotud investeeringuid võidakse suunata teistesse riikidesse. See tähendaks ka kaitsest loobumist ebaausa kaubanduse puhul, seoses muude kolmandate riikide võimaliku konkurentsiga.

| (271) | Sama huvitatud isik väitis, et ükski meede ei suuda parandada ELi PETi tootmisharu struktuuriliselt ebasoodsat konkurentsiolukorda võrreldes Aasia ja Lähis-Ida PETi tootmisharuga. See väide ei olnud paraku piisavalt põhjendatud. Tuleb märkida, et mõned valimisse kuulunud liidu tootjad, kes olid vertikaalselt integreeritud, on samuti raskes majandusolukorras. Samas selgus, et isegi võimalike konkurentsieeliste puhul (näiteks odav juurdepääs toorainetele) maksti eksportivatele tootjatele ikkagi tasakaalustatavaid subsiidiumide. |
| --- | --- |

(271)

Sama huvitatud isik väitis, et ükski meede ei suuda parandada ELi PETi tootmisharu struktuuriliselt ebasoodsat konkurentsiolukorda võrreldes Aasia ja Lähis-Ida PETi tootmisharuga. See väide ei olnud paraku piisavalt põhjendatud. Tuleb märkida, et mõned valimisse kuulunud liidu tootjad, kes olid vertikaalselt integreeritud, on samuti raskes majandusolukorras. Samas selgus, et isegi võimalike konkurentsieeliste puhul (näiteks odav juurdepääs toorainetele) maksti eksportivatele tootjatele ikkagi tasakaalustatavaid subsiidiumide.

| (272) | Seega tehti esialgne järeldus, et tasakaalustatavate meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(272)

Seega tehti esialgne järeldus, et tasakaalustatavate meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

| (273) | Nagu eespool märgitud, kohaldati sõltumatute importijate puhul valimit ning kahest valimisse kuulunud äriühingust tegi uurimise käigus täielikku koostööd ainult üks importija (Global Services International, edaspidi „G.S.I”), kes esitas küsimustiku vastused. Koostööd teinud importija deklareeritud import moodustas märkimisväärse osa asjaomaste riikide impordist uurimisperioodil. Polüetüleentereftalaadi impordi komisjonitasud moodustavad enamuse G.S.I. äritegevusest. Kuna importija tegevus põhineb komisjonitasul, ei avalda tollimaksu kehtestamine tõenäoliselt olulist mõju tema äritegevusele, sest impordihinna mis tahes tegeliku tõusu maksavad kinni tema kliendid. |
| --- | --- |

(273)

Nagu eespool märgitud, kohaldati sõltumatute importijate puhul valimit ning kahest valimisse kuulunud äriühingust tegi uurimise käigus täielikku koostööd ainult üks importija (Global Services International, edaspidi „G.S.I”), kes esitas küsimustiku vastused. Koostööd teinud importija deklareeritud import moodustas märkimisväärse osa asjaomaste riikide impordist uurimisperioodil. Polüetüleentereftalaadi impordi komisjonitasud moodustavad enamuse G.S.I. äritegevusest. Kuna importija tegevus põhineb komisjonitasul, ei avalda tollimaksu kehtestamine tõenäoliselt olulist mõju tema äritegevusele, sest impordihinna mis tahes tegeliku tõusu maksavad kinni tema kliendid.

| (274) | Ükski teine importija olulist teavet ei esitanud. Arvestades seda, et jätkus import muudest riikidest, mille suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased ja/või tasakaalustavad tollimaksud, ning ka riikidest, mille suhtes mingeid kaubanduskaitse meetmeid ei kohaldata (nt Omaan, USA, Brasiilia), tehakse järeldus, et importijad saavad kõnealustest riikidest importida. |
| --- | --- |

(274)

Ükski teine importija olulist teavet ei esitanud. Arvestades seda, et jätkus import muudest riikidest, mille suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased ja/või tasakaalustavad tollimaksud, ning ka riikidest, mille suhtes mingeid kaubanduskaitse meetmeid ei kohaldata (nt Omaan, USA, Brasiilia), tehakse järeldus, et importijad saavad kõnealustest riikidest importida.

| (275) | Seepärast tehti esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele. |
| --- | --- |

(275)

Seepärast tehti esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele.

6.3.   Liidu toorainetarnijate huvid

| (276) | Kolm toorainetarnijat (kaks PTA tarnijat ja üks MEG tarnija) tegi uurimise käigus koostööd ning esitas küsimustiku vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nende Euroopas asuvates ettevõtetes töötas ligikaudu 700 töötajat, kes olid seotud PTA/MEGi tootmisega. |
| --- | --- |

(276)

Kolm toorainetarnijat (kaks PTA tarnijat ja üks MEG tarnija) tegi uurimise käigus koostööd ning esitas küsimustiku vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nende Euroopas asuvates ettevõtetes töötas ligikaudu 700 töötajat, kes olid seotud PTA/MEGi tootmisega.

| (277) | Koostööd teinud PTA tootjad esindavad ligikaudu 50 % valmimisse kuulunud liidu tootjate PTA ostudest. PTA tootjad sõltuvad suurel määral polüetüleentereftalaadi toojatest, kes on nende peamised kliendid. Polüetüleentereftalaadi madalad hinnad toovad kaasa ka PTA hinna alanemise ning väiksemad marginaalid PTA tootjate jaoks. Tuleb märkida, et praegu on käimas dumpingu- ja subsiidiumide vastane uurimine Taist pärit PTA impordi suhtes, mis tähendab, et ELi PTA tootjate jaoks võib endast ebaausat konkurentsi kujutada ka Taist pärit import. Seepärast tehakse järeldus, et meetmete kehtestamine polüetüleentereftalaadi subsideeritud impordi suhtes oleks PTA tootjatele kasulik. |
| --- | --- |

(277)

Koostööd teinud PTA tootjad esindavad ligikaudu 50 % valmimisse kuulunud liidu tootjate PTA ostudest. PTA tootjad sõltuvad suurel määral polüetüleentereftalaadi toojatest, kes on nende peamised kliendid. Polüetüleentereftalaadi madalad hinnad toovad kaasa ka PTA hinna alanemise ning väiksemad marginaalid PTA tootjate jaoks. Tuleb märkida, et praegu on käimas dumpingu- ja subsiidiumide vastane uurimine Taist pärit PTA impordi suhtes, mis tähendab, et ELi PTA tootjate jaoks võib endast ebaausat konkurentsi kujutada ka Taist pärit import. Seepärast tehakse järeldus, et meetmete kehtestamine polüetüleentereftalaadi subsideeritud impordi suhtes oleks PTA tootjatele kasulik.

| (278) | Koostööd teinud MEGi tarnija puhul moodustab MEG vähem kui 10 % tema kogukäibest. Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi tootmine ei ole MEGi ainus ega ka peamine kasutusvõimalus ja MEGi tootjad on seega vähem sõltuvad polüetüleentereftalaadi tootmise olukorrast. Sellest hoolimata võivad raskused polüetüleentereftalaadi tootmises avaldada MEGi tarnijatele piiratud mõju vähemalt lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(278)

Koostööd teinud MEGi tarnija puhul moodustab MEG vähem kui 10 % tema kogukäibest. Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi tootmine ei ole MEGi ainus ega ka peamine kasutusvõimalus ja MEGi tootjad on seega vähem sõltuvad polüetüleentereftalaadi tootmise olukorrast. Sellest hoolimata võivad raskused polüetüleentereftalaadi tootmises avaldada MEGi tarnijatele piiratud mõju vähemalt lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul.

| (279) | Eespool öeldut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi suhtes oleks toorainetarnijate huvides. |
| --- | --- |

(279)

Eespool öeldut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi suhtes oleks toorainetarnijate huvides.

6.4.   Kasutajate huvid

| (280) | Käesoleva menetlusega hõlmatud polüetüleentereftalaati (mille viskoossuskoefitsient on 78 ml/g või kõrgem, nn pudeli tüüp) kasutatakse peamiselt vee- ja muude jookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (tahke toidu ja pesuvahendite pakendid) ja plaatide tootmiseks areneb, kuid on veel suhteliselt piiratud. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis. |
| --- | --- |

(280)

Käesoleva menetlusega hõlmatud polüetüleentereftalaati (mille viskoossuskoefitsient on 78 ml/g või kõrgem, nn pudeli tüüp) kasutatakse peamiselt vee- ja muude jookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (tahke toidu ja pesuvahendite pakendid) ja plaatide tootmiseks areneb, kuid on veel suhteliselt piiratud. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis.

| (281) | Villijad täidavad polüetüleentereftalaatpudelid vee ja/või muude jookidega. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaadi oma pudelite jaoks („hard tolling”). |
| --- | --- |

(281)

Villijad täidavad polüetüleentereftalaatpudelid vee ja/või muude jookidega. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaadi oma pudelite jaoks („hard tolling”).

| (282) | Seega saab eristada kaht kasutajate rühma:






  — | töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi otse tootjatelt, töötlevad selle eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad edasi täiendavaks töötlemiseks (või villimiseks); ja |
| --- | --- | --- |

(282)

Seega saab eristada kaht kasutajate rühma:

—

töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi otse tootjatelt, töötlevad selle eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad edasi täiendavaks töötlemiseks (või villimiseks); ja

| — | villijad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi oma alltöövõtjale pudelivalmistajale/töötlejale („hard tolling”) või lepivad kokku hinna, millega alltöövõtja töötleja ja/või pudelivalmistaja ostab polüetüleentereftalaati („soft tolling”). |
| --- | --- |

—

villijad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi oma alltöövõtjale pudelivalmistajale/töötlejale („hard tolling”) või lepivad kokku hinna, millega alltöövõtja töötleja ja/või pudelivalmistaja ostab polüetüleentereftalaati („soft tolling”).

a)   Töötlejad

| (283) | Eelvormide tootjad on pudeli tüüpi polüetüleentereftalaadi peamised kasutajad. Uurimise käigus tegi täielikult koostööd (st esitas küsimustiku täielikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul) neli töötlejat, kes esindasid 16 % liidu tarbimisest uurimisperioodil. Nagu eespool märgitud, esitas suur hulk töötlejaid hiljem menetluse käigus märkused, milles nad väljendasid vastuseisu meetmetele, kuid nad jätsid esitamata kontrollitavad andmed oma tarbimise kohta. Koostööd teinud importija väitis ärakuulamisel, et rohkem kui 80 % ELi kasutajatest on meetmete vastu. Selle teabe tõetuseks ei esitatud piisavalt tõendeid ning seda ei olnud võimalik kontrollida. |
| --- | --- |

(283)

Eelvormide tootjad on pudeli tüüpi polüetüleentereftalaadi peamised kasutajad. Uurimise käigus tegi täielikult koostööd (st esitas küsimustiku täielikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul) neli töötlejat, kes esindasid 16 % liidu tarbimisest uurimisperioodil. Nagu eespool märgitud, esitas suur hulk töötlejaid hiljem menetluse käigus märkused, milles nad väljendasid vastuseisu meetmetele, kuid nad jätsid esitamata kontrollitavad andmed oma tarbimise kohta. Koostööd teinud importija väitis ärakuulamisel, et rohkem kui 80 % ELi kasutajatest on meetmete vastu. Selle teabe tõetuseks ei esitatud piisavalt tõendeid ning seda ei olnud võimalik kontrollida.

| (284) | Euroopa plastitöötlejaid esindav organisatsioon (EuPC) väitis ärakuulamisel, et on menetluse suhtes neutraalsel seisukohal. Mõned selle liikmed on mis tahes meetmete vastu, kuid polüetüleentereftalaadi praegune hinnatase Euroopa turul ei ole vastuvõetav polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelevate äriühingute jaoks. Polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelevad äriühingud (keda EuPC samuti esindab) on meetmete poolt. Siiski selgus hiljem uurimise käigus, et organisatsioon muutis oma seisukohti ja väljendas vastuseisu meetmete võtmisele. Organisatsioon väitis, et meetmete võtmine tekitab täiendavat kulu ELi plastitöötlejatele, kes on enamasti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (edaspidi „VKEd”). Organisatsioon väitis, et kõnealused VKEd ei suuda toime tulla kõrgemate PET hindadega ning on sunnitud kas tegevuse lõpetama või asuma väljapoole ELi. Väite kohta ei ole praegu täiendavaid põhjendusi esitatud. |
| --- | --- |

(284)

Euroopa plastitöötlejaid esindav organisatsioon (EuPC) väitis ärakuulamisel, et on menetluse suhtes neutraalsel seisukohal. Mõned selle liikmed on mis tahes meetmete vastu, kuid polüetüleentereftalaadi praegune hinnatase Euroopa turul ei ole vastuvõetav polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelevate äriühingute jaoks. Polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelevad äriühingud (keda EuPC samuti esindab) on meetmete poolt. Siiski selgus hiljem uurimise käigus, et organisatsioon muutis oma seisukohti ja väljendas vastuseisu meetmete võtmisele. Organisatsioon väitis, et meetmete võtmine tekitab täiendavat kulu ELi plastitöötlejatele, kes on enamasti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (edaspidi „VKEd”). Organisatsioon väitis, et kõnealused VKEd ei suuda toime tulla kõrgemate PET hindadega ning on sunnitud kas tegevuse lõpetama või asuma väljapoole ELi. Väite kohta ei ole praegu täiendavaid põhjendusi esitatud.

| (285) | Koostööd teinud töötlejate teenistuses oli kokku 1 300 inimest, ning hiljem menetluse käigus märkused esitanud töötlejad väitsid oma töötajate arvuks 6 000. Importija ja tema kliendid märkisid ärakuulamisel, et töötlejate tööhõive tase ulatub kuni 20 000 töötajani. Tööhõivet käsitlevat teavet tuleb veel kontrollida. |
| --- | --- |

(285)

Koostööd teinud töötlejate teenistuses oli kokku 1 300 inimest, ning hiljem menetluse käigus märkused esitanud töötlejad väitsid oma töötajate arvuks 6 000. Importija ja tema kliendid märkisid ärakuulamisel, et töötlejate tööhõive tase ulatub kuni 20 000 töötajani. Tööhõivet käsitlevat teavet tuleb veel kontrollida.

| (286) | Olemasoleva teabe põhjal moodustab eelvormide tootmiseks kasutatav polüetüleentereftalaat 70–80 % töötlejate tootmiskulude kogusummast. Seega on see nende äriühingute jaoks otsustava tähtsusega kuluartikkel. Uurimise käigus selgus, et enamasti on koostööd teinud töötlejad juba kahjumit teeninud. Kuna suur osa töötlejatest on väikesed ja keskmise suurusega kohalikud äriühingud, võib neil lühikese ja keskpika aja jooksul olla keeruline kulude vähimatki kasvu üle kanda, seda eelkõige juhul, kui nende klient (villija) on suurfirma, kes on palju paremal läbirääkimispositsioonil. Eelvormide ja/või pudelite müügi lepingutesse (mis tavaliselt sõlmitakse aasta kaupa) lisatakse siiski sageli mehhanism polüetüleentereftalaadi hinnamuutuste kohandamiseks. |
| --- | --- |

(286)

Olemasoleva teabe põhjal moodustab eelvormide tootmiseks kasutatav polüetüleentereftalaat 70–80 % töötlejate tootmiskulude kogusummast. Seega on see nende äriühingute jaoks otsustava tähtsusega kuluartikkel. Uurimise käigus selgus, et enamasti on koostööd teinud töötlejad juba kahjumit teeninud. Kuna suur osa töötlejatest on väikesed ja keskmise suurusega kohalikud äriühingud, võib neil lühikese ja keskpika aja jooksul olla keeruline kulude vähimatki kasvu üle kanda, seda eelkõige juhul, kui nende klient (villija) on suurfirma, kes on palju paremal läbirääkimispositsioonil. Eelvormide ja/või pudelite müügi lepingutesse (mis tavaliselt sõlmitakse aasta kaupa) lisatakse siiski sageli mehhanism polüetüleentereftalaadi hinnamuutuste kohandamiseks.

| (287) | Töötlejad ja koostööd teinud importija väitsid, et meetmete tulemusena võivad mõned suuremad eelvormide tootjad viia oma standarditud tootmisliinid üle ELi naaberriikidesse. Kuna eelvormide veokulud on lühikese vahemaa puhul suhteliselt madalad, on selline protsess teataval määral juba alanud. Praegu tundub, et kliendi lähedus ja tarnete paindlikkus kompenseerivad naaberriikide pakutavaid eeliseid. Võttes arvesse, et kavandatud meetmete tase on mõõdukas, tehti esialgne järeldus, et eelvormide väljaspool ELi tootmise eelised ei tohiks seniseid tagasilööke üles kaaluda. Veokulusid arvesse võttes oleks tootmise ümberpaigutamine alternatiiviks vaid neile äriühingutele, kelle kliendid asuvad ELi piiride lähedal, kuid mitte neile töötlejatele, kelle kliendid asuvad ELi muudes piirkondades. |
| --- | --- |

(287)

Töötlejad ja koostööd teinud importija väitsid, et meetmete tulemusena võivad mõned suuremad eelvormide tootjad viia oma standarditud tootmisliinid üle ELi naaberriikidesse. Kuna eelvormide veokulud on lühikese vahemaa puhul suhteliselt madalad, on selline protsess teataval määral juba alanud. Praegu tundub, et kliendi lähedus ja tarnete paindlikkus kompenseerivad naaberriikide pakutavaid eeliseid. Võttes arvesse, et kavandatud meetmete tase on mõõdukas, tehti esialgne järeldus, et eelvormide väljaspool ELi tootmise eelised ei tohiks seniseid tagasilööke üles kaaluda. Veokulusid arvesse võttes oleks tootmise ümberpaigutamine alternatiiviks vaid neile äriühingutele, kelle kliendid asuvad ELi piiride lähedal, kuid mitte neile töötlejatele, kelle kliendid asuvad ELi muudes piirkondades.

| (288) | Töötlejad ja koostööd teinud importija väitsid veel, et meetmed võivad pakkuda polüetüleentereftalaadi tootjatele üksnes lühiajalist kergendust. Nad väitsid, et keskpikas ja pikas ajavahemikus, kui eelvormide tootjad on tootmise EList välja viinud, ei oleks ELi turul piisavalt nõudlust polüetüleentereftalaadi tootjate järele ning kahanevad hinnad sunniksid polüetüleentereftalaadi tootjaid lõpuks tootmist sulgema või ELi territooriumilt välja viima. Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud väiteid ning asjaolu, et esialgu ei sunni majanduslikud põhjused eelvormide tootjaid tootmist EList välja viima, ei ole eespool kirjeldatud stsenaarium tõenäoline. |
| --- | --- |

(288)

Töötlejad ja koostööd teinud importija väitsid veel, et meetmed võivad pakkuda polüetüleentereftalaadi tootjatele üksnes lühiajalist kergendust. Nad väitsid, et keskpikas ja pikas ajavahemikus, kui eelvormide tootjad on tootmise EList välja viinud, ei oleks ELi turul piisavalt nõudlust polüetüleentereftalaadi tootjate järele ning kahanevad hinnad sunniksid polüetüleentereftalaadi tootjaid lõpuks tootmist sulgema või ELi territooriumilt välja viima. Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud väiteid ning asjaolu, et esialgu ei sunni majanduslikud põhjused eelvormide tootjaid tootmist EList välja viima, ei ole eespool kirjeldatud stsenaarium tõenäoline.

| (289) | Esialgu ei saa siiski eitada, et meetmete kehtestamine võib avaldada märkimisväärset mõju töötlejate tootmiskuludele. Kuna ei ole teada, kas eelvormide ja/või pudelite valmistajad saaksid suurenenud kulutusi klientidele üle kanda, ei saa esialgses etapis esitada kindlaid väiteid mõju kohta töötlejate kulutasuvusele ja nende üldistele tulemustele. |
| --- | --- |

(289)

Esialgu ei saa siiski eitada, et meetmete kehtestamine võib avaldada märkimisväärset mõju töötlejate tootmiskuludele. Kuna ei ole teada, kas eelvormide ja/või pudelite valmistajad saaksid suurenenud kulutusi klientidele üle kanda, ei saa esialgses etapis esitada kindlaid väiteid mõju kohta töötlejate kulutasuvusele ja nende üldistele tulemustele.

b)   Villijad

| (290) | Kuus villijat, sh Coca-Cola Co., Nestle Waters'i, Danone ja Orangina filiaalid, tegid uurimise käigus koostööd, st esitasid küsimustiku täielikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nad esindavad ligikaudu 11 % liidu polüetüleentereftalaadi tarbimisest uurimisperioodil. Teabe vorm ei võimaldanud kergesti kindlaks teha polüetüleentereftalaati kasutava tootmisega otseselt seotud töötajate arvu. Esialgse hinnangu kohaselt on selliseid töötajaid ligikaudu 6 000. Kättesaadava teabe põhjal järeldati, et liidu kogu villimistööstuses töötab 40 000–60 000 töötajat, kes on otseselt seotud tootmisega, milles kasutatakse polüetüleentereftalaati. |
| --- | --- |

(290)

Kuus villijat, sh Coca-Cola Co., Nestle Waters'i, Danone ja Orangina filiaalid, tegid uurimise käigus koostööd, st esitasid küsimustiku täielikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nad esindavad ligikaudu 11 % liidu polüetüleentereftalaadi tarbimisest uurimisperioodil. Teabe vorm ei võimaldanud kergesti kindlaks teha polüetüleentereftalaati kasutava tootmisega otseselt seotud töötajate arvu. Esialgse hinnangu kohaselt on selliseid töötajaid ligikaudu 6 000. Kättesaadava teabe põhjal järeldati, et liidu kogu villimistööstuses töötab 40 000–60 000 töötajat, kes on otseselt seotud tootmisega, milles kasutatakse polüetüleentereftalaati.

| (291) | Kättesaadava teabe põhjal moodustasid kulutused polüetüleentereftalaadile 1–14 % koostööd teinud villijate kogukuludest, sõltuvalt nende vastavate toodete tootmiseks kasutatud muude komponentide hinnast. Kättesaadava teabe põhjal selgus, et polüetüleentereftalaat on olulisem kuluartikkel mineraalvee tootjate jaoks (eelkõige kaubamärgita toodete puhul), samas mõnede karastusjookide tootjate jaoks on see marginaalne. Kättesaadavatest andmetest ilmnes, et mõnel juhul võivad polüetüleentereftalaadiga seotud kulud moodustada kuni 20 % mineraalvee lõpphinnast tarbijale. Keskmiselt võivad polüetüleentereftalaadiga seotud kulud moodustada kuni 10 % villijate kogukuludest. |
| --- | --- |

(291)

Kättesaadava teabe põhjal moodustasid kulutused polüetüleentereftalaadile 1–14 % koostööd teinud villijate kogukuludest, sõltuvalt nende vastavate toodete tootmiseks kasutatud muude komponentide hinnast. Kättesaadava teabe põhjal selgus, et polüetüleentereftalaat on olulisem kuluartikkel mineraalvee tootjate jaoks (eelkõige kaubamärgita toodete puhul), samas mõnede karastusjookide tootjate jaoks on see marginaalne. Kättesaadavatest andmetest ilmnes, et mõnel juhul võivad polüetüleentereftalaadiga seotud kulud moodustada kuni 20 % mineraalvee lõpphinnast tarbijale. Keskmiselt võivad polüetüleentereftalaadiga seotud kulud moodustada kuni 10 % villijate kogukuludest.

| (292) | Eespool öeldut arvesse võttes jõuti järeldusele, et kavandatud meetmete rakendamisest tuleneval polüetüleentereftalaadi hinna võimalikul tõusul oleks üksnes piiratud mõju (vähem kui 2 %-line kulude kasv) villijate üldisele olukorrale, seda isegi juhul, kui neil on väidetavalt keeruline kasvanud kulusid kliendile üle kanda, mis on igal juhul vähemalt keskpikas perspektiivis ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(292)

Eespool öeldut arvesse võttes jõuti järeldusele, et kavandatud meetmete rakendamisest tuleneval polüetüleentereftalaadi hinna võimalikul tõusul oleks üksnes piiratud mõju (vähem kui 2 %-line kulude kasv) villijate üldisele olukorrale, seda isegi juhul, kui neil on väidetavalt keeruline kasvanud kulusid kliendile üle kanda, mis on igal juhul vähemalt keskpikas perspektiivis ebatõenäoline.

6.5.   Polüetüleentereftalaadi tarne defitsiit

| (293) | Mitu huvitatud isikut väitis, et meetmete rakendamine võib kaasa tuua polüetüleentereftalaadi defitsiidi ELi turul ning liidu tootjate tootmisvõimsus ei ole piisav olemasoleva nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(293)

Mitu huvitatud isikut väitis, et meetmete rakendamine võib kaasa tuua polüetüleentereftalaadi defitsiidi ELi turul ning liidu tootjate tootmisvõimsus ei ole piisav olemasoleva nõudluse rahuldamiseks.

| (294) | Tuleb märkida, et liidu tootjad kasutasid uurimisperioodil ainult 69 % oma tootmisvõimsusest ning neil on piisavalt kasutamata tootmisvõimsust, et kompenseerida asjaomastest riikidest pärit importi, kui seda vaja peaks olema. Tollimaksu eesmärk ei peaks siiski olema impordi tõrjumine, vaid ainult ausa konkurentsi taastamine turul. Peale selle on kättesaadavad muud tarneallikad. |
| --- | --- |

(294)

Tuleb märkida, et liidu tootjad kasutasid uurimisperioodil ainult 69 % oma tootmisvõimsusest ning neil on piisavalt kasutamata tootmisvõimsust, et kompenseerida asjaomastest riikidest pärit importi, kui seda vaja peaks olema. Tollimaksu eesmärk ei peaks siiski olema impordi tõrjumine, vaid ainult ausa konkurentsi taastamine turul. Peale selle on kättesaadavad muud tarneallikad.

| (295) | Eeldatavasti suurendab polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelev tööstus tootmist, kui uue polüetüleentereftalaadi hind säilib ELis mõistlikul tasemel ega alane ebaausa konkurentsi tõttu. |
| --- | --- |

(295)

Eeldatavasti suurendab polüetüleentereftalaadi taaskasutamisega tegelev tööstus tootmist, kui uue polüetüleentereftalaadi hind säilib ELis mõistlikul tasemel ega alane ebaausa konkurentsi tõttu.

6.6.   Muud väited

| (296) | Iraani eksportija väitis, et võttes arvesse Iraani arenguriigi staatust ning asjaolu, et rahvusvahelised sanktsioonid kahjustavad juba märkimisväärselt Iraani eksportijaid, oleks meetmete kohaldamisel Iraanist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes ebaproportsionaalselt suur negatiivne mõju. Väljakujunenud tava kohaselt võtab komisjon subsiidiumidevastaseid meetmeid nii arenguriikide kui ka arenenud riikide suhtes, kui õigusnormid seda nõuavad. Asjaolu, et Iraani suhtes kohaldatakse sanktsioone, ei ole kehtivate subsiidiumidevastaste eeskirjadega seoses asjakohane põhjendus. |
| --- | --- |

(296)

Iraani eksportija väitis, et võttes arvesse Iraani arenguriigi staatust ning asjaolu, et rahvusvahelised sanktsioonid kahjustavad juba märkimisväärselt Iraani eksportijaid, oleks meetmete kohaldamisel Iraanist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes ebaproportsionaalselt suur negatiivne mõju. Väljakujunenud tava kohaselt võtab komisjon subsiidiumidevastaseid meetmeid nii arenguriikide kui ka arenenud riikide suhtes, kui õigusnormid seda nõuavad. Asjaolu, et Iraani suhtes kohaldatakse sanktsioone, ei ole kehtivate subsiidiumidevastaste eeskirjadega seoses asjakohane põhjendus.

6.7.   Järeldus ELi huvide kohta

| (297) | Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes annab liidu tootmisharule ja ka muudele liidu tootjatele võimaluse parandada oma olukorda, kasvatada müügimahtu ning suurendada müügihindu ja turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv kasutajate (peamiselt töötlejate) jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate saadava kasuga. |
| --- | --- |

(297)

Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes annab liidu tootmisharule ja ka muudele liidu tootjatele võimaluse parandada oma olukorda, kasvatada müügimahtu ning suurendada müügihindu ja turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv kasutajate (peamiselt töötlejate) jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate saadava kasuga.

| (298) | Ausa konkurentsi taastamine ja mõistliku hinnataseme säilitamine ELis toetab polüetüleentereftalaadi taaskasutamist ning aitab seega kaasa keskkonna kaitsmisele. Eespool öeldu põhjal tehti esialgne järeldus, et käesoleval juhul puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid meetmete kehtestamata jätmist. Lõppetapis, pärast kasutajate küsimustike vastuste kontrollimist ja edasist uurimist võib tekkida vajadus see esialgne hinnang läbi vaadata. |
| --- | --- |

(298)

Ausa konkurentsi taastamine ja mõistliku hinnataseme säilitamine ELis toetab polüetüleentereftalaadi taaskasutamist ning aitab seega kaasa keskkonna kaitsmisele. Eespool öeldu põhjal tehti esialgne järeldus, et käesoleval juhul puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid meetmete kehtestamata jätmist. Lõppetapis, pärast kasutajate küsimustike vastuste kontrollimist ja edasist uurimist võib tekkida vajadus see esialgne hinnang läbi vaadata.

7.   AJUTISED TASAKAALUSTAVAD MEETMED

| (299) | Võttes arvesse subsideerimist, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi, tuleks kehtestada Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutised meetmed, et vältida subsideeritud impordi tõttu edasise kahju tekkimist liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(299)

Võttes arvesse subsideerimist, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi, tuleks kehtestada Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutised meetmed, et vältida subsideeritud impordi tõttu edasise kahju tekkimist liidu tootmisharule.

7.1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (300) | Ajutised meetmed asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud subsideeritud import, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali. Kahjustava subsiidiumi mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(300)

Ajutised meetmed asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud subsideeritud import, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali. Kahjustava subsiidiumi mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumise korral.

| (301) | Liidu väitel on taotletav kasum 7,5 %, mida kasutati ka Hiina Rahvavabariigi suhtes algatatud menetluse puhul. Vaatlusalusel perioodil ei saavutanud liidu tootmisharu kordagi sellist kasumit (tegelikult ei olnud ta kordagi kulutasuv) ning tootmisharu üldiste märkuste kohaselt tegutses ta tavaliselt üpris madalate marginaalide alusel. Suurim kasum, mille kaks valimisse kuulunud äriühingut ühe aasta jooksul vaatlusalusel perioodil saavutasid, oli 3 %. Olukorda arvestades peeti esialgu asjakohaseks sihtkasumi määraks 5 %. |
| --- | --- |

(301)

Liidu väitel on taotletav kasum 7,5 %, mida kasutati ka Hiina Rahvavabariigi suhtes algatatud menetluse puhul. Vaatlusalusel perioodil ei saavutanud liidu tootmisharu kordagi sellist kasumit (tegelikult ei olnud ta kordagi kulutasuv) ning tootmisharu üldiste märkuste kohaselt tegutses ta tavaliselt üpris madalate marginaalide alusel. Suurim kasum, mille kaks valimisse kuulunud äriühingut ühe aasta jooksul vaatlusalusel perioodil saavutasid, oli 3 %. Olukorda arvestades peeti esialgu asjakohaseks sihtkasumi määraks 5 %.

| (302) | Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal. |
| --- | --- |

(302)

Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal.

| (303) | Kuna tooraine hinnad ja seega ka polüetüleentereftalaadi hinnad kõikusid uurimisperioodil liidu turul märkimisväärselt, peeti asjakohaseks arvutada kahju kõrvaldamise tase kvartaliandmete alusel.






  Riik | Kahju kõrvaldamise tase |
| --- | --- | --- |
| Iraan | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| AÜE | 18,5 % |

(303)

Kuna tooraine hinnad ja seega ka polüetüleentereftalaadi hinnad kõikusid uurimisperioodil liidu turul märkimisväärselt, peeti asjakohaseks arvutada kahju kõrvaldamise tase kvartaliandmete alusel.

Riik

Kahju kõrvaldamise tase

Iraan

17,0 %

Pakistan

15,2 %

AÜE

18,5 %

7.2.   Ajutised meetmed

| (304) | Eespool märgitut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 12 lõikega 1 tuleks kehtestada Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt subsiidiumi- või kahjumarginaali kõige madalamale leitud tasemele. |
| --- | --- |

(304)

Eespool märgitut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 12 lõikega 1 tuleks kehtestada Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt subsiidiumi- või kahjumarginaali kõige madalamale leitud tasemele.

| (305) | Eespool öeldut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 12 lõikega 1 otsustati, et Iraanist pärit impordi suhtes kohaldatava ajutise tasakaalustava tollimaksu määr tuleb kehtestada kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemel, samas kui Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi suhtes kohaldatava ajutise tasakaalustava tollimaksu määr tuleb kehtestada kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(305)

Eespool öeldut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 12 lõikega 1 otsustati, et Iraanist pärit impordi suhtes kohaldatava ajutise tasakaalustava tollimaksu määr tuleb kehtestada kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemel, samas kui Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi suhtes kohaldatava ajutise tasakaalustava tollimaksu määr tuleb kehtestada kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali tasemel.

| (306) | Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadiga seotud kulud ja selle hind kõikusid suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul märkimisväärselt. Seetõttu peeti asjakohaseks kehtestada tollimaksud konkreetse summana tonni kohta. Need summad tulenevad tasakaalustava tollimaksumäära kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida kasutati dumpingumarginaali arvutamisel ka samaaegselt toimunud dumpinguvastase menetluse raames. |
| --- | --- |

(306)

Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadiga seotud kulud ja selle hind kõikusid suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul märkimisväärselt. Seetõttu peeti asjakohaseks kehtestada tollimaksud konkreetse summana tonni kohta. Need summad tulenevad tasakaalustava tollimaksumäära kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida kasutati dumpingumarginaali arvutamisel ka samaaegselt toimunud dumpinguvastase menetluse raames.

| (307) | Vastavalt eespool osutatule kavandatavad tasakaalustava tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:










  Riik | Kogu subsiidiumimarginaal | millest ekspordisubsiidium | Kahjumarginaal
  (kvartalipõhine) | Ajutise tasakaalustava tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | Summa
  (eurot/tonn) |
| Iraan | 53 % | 2 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 |
| Pakistan | 9,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 9,7 % | 83,64 |
| AÜE | 5,1 % | 0 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(307)

Vastavalt eespool osutatule kavandatavad tasakaalustava tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Riik

Kogu subsiidiumimarginaal

millest ekspordisubsiidium

Kahjumarginaal

(kvartalipõhine)

Ajutise tasakaalustava tollimaksu määr

%

Summa

(eurot/tonn)

Iraan

53 %

2 %

17,0 %

17,0 %

142,97

Pakistan

9,7 %

7,4 %

15,2 %

9,7 %

83,64

AÜE

5,1 %

0 %

18,5 %

5,1 %

42,34

7.3.   Lõppsäte

| (308) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamisel uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(308)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamisel uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on 78 ml/g või kõrgem ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla.

2.   Ajutise tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete CIF-hinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Riik | Tasakaalustava tollimaksu määr
  (eurot/tonn) |
| --- | --- |
| Iraan: kõik äriühingud | 142,97 |
| Pakistan: kõik äriühingud | 83,64 |
| Araabia Ühendemiraadid: kõik äriühingud | 42,34 |

Riik

Tasakaalustava tollimaksu määr

(eurot/tonn)

Iraan: kõik äriühingud

142,97

Pakistan: kõik äriühingud

83,64

Araabia Ühendemiraadid: kõik äriühingud

42,34

3.   Kui kaubad on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ja sellest tulenevalt jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summa põhjal arvutatud ajutise tasakaalustava tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 30 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 31 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse neli kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  ELT C 208, 3.9.2009, lk 7.

2

(3)  ELT C 208, 3.9.2009, lk 12.

3

(4)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

4

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/59

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 474/2010,

31. mai 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 74,3 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 59,7 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 57,4 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 90 70 | TR | 111,1 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,0 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,6 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,1 |
| BR | 79,2 |
| CA | 113,1 |
| CL | 95,4 |
| CN | 51,4 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 106,6 |
| US | 148,6 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 20 95 | TR | 526,5 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 427,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

74,3

TR

63,0

ZZ

59,7

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

57,4

TR

120,9

ZZ

66,5

0709 90 70

TR

111,1

ZZ

111,1

0805 50 10

AR

92,0

BR

112,1

TR

93,6

ZA

102,2

ZZ

100,0

0808 10 80

AR

90,1

BR

79,2

CA

113,1

CL

95,4

CN

51,4

MK

26,7

NZ

106,6

US

148,6

ZA

90,6

ZZ

89,1

0809 20 95

TR

526,5

US

328,1

ZZ

427,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/61

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 475/2010,

31. mai 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 470/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 470/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 131, 29.5.2010, lk 29.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. juunist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 37,71 | 3,59 |
| 1701 12 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,71 | 3,29 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

37,71

0,00

1701 11 90 (1)

37,71

3,59

1701 12 10 (1)

37,71

0,00

1701 12 90 (1)

37,71

3,29

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/63

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 476/2010,

31. mai 2010,

millega määratakse kindlaks alates 1. juunist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. juunist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. juunist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. juunist 2010 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. juunist 2010

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 13,98 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 13,98 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

13,98

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

13,98

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

14.5.2010-28.5.2010

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 165,97 | 116,10 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 138,17 | 128,17 | 108,17 | 84,83 |
| Lahe lisatasu | — | 16,37 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 36,08 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

165,97

116,10

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

138,17

128,17

108,17

84,83

Lahe lisatasu

—

16,37

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

36,08

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam: | 30,61 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu – Rotterdam: | 63,21 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam:

30,61 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu – Rotterdam:

63,21 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

DIREKTIIVID

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/66

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/32/EL,

10. mai 2010,

millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiuvaldkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 155 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 155 lõikele 2 võivad sotsiaalpartnerid ühiselt taotleda, et nende poolt liidu tasandil ELi toimimise lepingu artiklis 153 käsitletud küsimustes sõlmitud kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 155 lõikele 2 võivad sotsiaalpartnerid ühiselt taotleda, et nende poolt liidu tasandil ELi toimimise lepingu artiklis 153 käsitletud küsimustes sõlmitud kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal.

| (2) | Euroopa sotsiaalpartnerite organisatsioonid HOSPEEM (Euroopa haiglate ja tervishoiu valdkonna tööandjate ühendus, tööandjaid esindav valdkondlik organisatsioon) ning EPSU (Euroopa avaliku sektori ametiühingute liit, üleeuroopaline ametiühingute organisatsioon) teatasid komisjonile 17. novembril 2008 kirja teel oma soovist alustada läbirääkimisi EÜ asutamislepingu artikli 138 lõike 4 ja artikli 139 (1) alusel, et sõlmida raamkokkulepe, mis käsitleb haigla- ja tervishoiusektoris teravate instrumentidega vigastuste ärahoidmist. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa sotsiaalpartnerite organisatsioonid HOSPEEM (Euroopa haiglate ja tervishoiu valdkonna tööandjate ühendus, tööandjaid esindav valdkondlik organisatsioon) ning EPSU (Euroopa avaliku sektori ametiühingute liit, üleeuroopaline ametiühingute organisatsioon) teatasid komisjonile 17. novembril 2008 kirja teel oma soovist alustada läbirääkimisi EÜ asutamislepingu artikli 138 lõike 4 ja artikli 139 (1) alusel, et sõlmida raamkokkulepe, mis käsitleb haigla- ja tervishoiusektoris teravate instrumentidega vigastuste ärahoidmist.

| (3) | 17. juulil 2009 kirjutasid Euroopa sotsiaalpartnerid alla raamkokkuleppele teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris. |
| --- | --- |

(3)

17. juulil 2009 kirjutasid Euroopa sotsiaalpartnerid alla raamkokkuleppele teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris.

| (4) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt saavutada võimalikult ohutu töökeskkond, hoides ära kõigi teravate meditsiiniinstrumentide (sealhulgas süstlanõelte) tekitatud vigastusi ning kaitstes haigla- ja tervishoiusektori ohustatud töötajaid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(4)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt saavutada võimalikult ohutu töökeskkond, hoides ära kõigi teravate meditsiiniinstrumentide (sealhulgas süstlanõelte) tekitatud vigastusi ning kaitstes haigla- ja tervishoiusektori ohustatud töötajaid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (5) | Komisjon võttis direktiivi ettepaneku koostamisel arvesse allakirjutanute esindatust, arvestades kokkuleppe ulatust haigla- ja tervishoiusektoris, nende volitusi, samuti raamkokkuleppe klauslite õiguspärasust ning selle vastavust väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid käsitlevatele sätetele. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon võttis direktiivi ettepaneku koostamisel arvesse allakirjutanute esindatust, arvestades kokkuleppe ulatust haigla- ja tervishoiusektoris, nende volitusi, samuti raamkokkuleppe klauslite õiguspärasust ning selle vastavust väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid käsitlevatele sätetele.

| (6) | Komisjon teatas oma ettepanekust Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas oma ettepanekust Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

| (7) | Euroopa Parlament võttis 11. veebruaril 2010 vastu resolutsiooni ettepaneku kohta. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlament võttis 11. veebruaril 2010 vastu resolutsiooni ettepaneku kohta.

| (8) | Raamkokkuleppe eesmärk, nagu see on sätestatud klauslis 1, on aidata kaasa ühe sotsiaalpoliitika eesmärgi saavutamisele, nimelt töötingimuste parandamisele. |
| --- | --- |

(8)

Raamkokkuleppe eesmärk, nagu see on sätestatud klauslis 1, on aidata kaasa ühe sotsiaalpoliitika eesmärgi saavutamisele, nimelt töötingimuste parandamisele.

| (9) | Klausliga 11 lubatakse liikmesriikidel ja ühendusel (alates 1. detsembrist 2009 asendatud liiduga) säilitada ja kehtestada sätteid, mis on veelgi soodsamad töötajate kaitsmisel teravate meditsiiniinstrumentide põhjustatud vigastuste eest. |
| --- | --- |

(9)

Klausliga 11 lubatakse liikmesriikidel ja ühendusel (alates 1. detsembrist 2009 asendatud liiduga) säilitada ja kehtestada sätteid, mis on veelgi soodsamad töötajate kaitsmisel teravate meditsiiniinstrumentide põhjustatud vigastuste eest.

| (10) | Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi rikutakse. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi rikutakse.

| (11) | Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamise usaldada sotsiaalpartneritele nende ühise taotluse alusel, tingimusel et nad võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamise usaldada sotsiaalpartneritele nende ühise taotluse alusel, tingimusel et nad võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused.

| (12) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) punktiga 34 innustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides oma vastavustabeleid, milles on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama, |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) punktiga 34 innustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides oma vastavustabeleid, milles on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesoleva direktiiviga rakendatakse lisas sätestatud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris, millele on 17. juulil 2009 alla kirjutanud HOSPEEM ja EPSU.

Artikkel 2

Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt jõustatud siseriiklike sätete rikkumise korral. Kõnealused karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid või tagavad, et sotsiaalpartnerid kehtestavad kokkuleppe teel vajalikud meetmed, hiljemalt 11. mail 2013. Nad teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. mai 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  Uus numeratsioon: ELi toimimise lepingu artikli 154 lõige 4 ja artikkel 155.

1

(2)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

2

---

LISA

RAAMKOKKULEPE TERAVATE INSTRUMENTIDE PÕHJUSTATUD VIGASTUSTE ÄRAHOIDMISE KOHTA HAIGLA- JA TERVISHOIUSEKTORIS

Preambul

| 1. | Töötervishoid ja -ohutus peaksid olema olulised küsimused kõigile haigla- ja tervishoiusektori töötajatele. Meetmed ebavajalike vigastuste vältimiseks ja nende eest kaitsmiseks avaldavad õigesti rakendatuna positiivset mõju ressurssidele. |
| --- | --- |

1.

Töötervishoid ja -ohutus peaksid olema olulised küsimused kõigile haigla- ja tervishoiusektori töötajatele. Meetmed ebavajalike vigastuste vältimiseks ja nende eest kaitsmiseks avaldavad õigesti rakendatuna positiivset mõju ressurssidele.

| 2. | Töötajate tervis ja ohutus on ülima tähtsusega ning see on tihedalt seotud patsientide tervisega. See toetab hoolduse kvaliteeti. |
| --- | --- |

2.

Töötajate tervis ja ohutus on ülima tähtsusega ning see on tihedalt seotud patsientide tervisega. See toetab hoolduse kvaliteeti.

| 3. | Teravate meditsiiniinstrumentidega seotud poliitikat tuleks kujundada ja rakendada sotsiaalse dialoogi tulemusena. |
| --- | --- |

3.

Teravate meditsiiniinstrumentidega seotud poliitikat tuleks kujundada ja rakendada sotsiaalse dialoogi tulemusena.

| 4. | HOSPEEM (Euroopa haiglate ja tervishoiu valdkonna tööandjate ühendus) ja EPSU (Euroopa avaliku sektori ametiühingute liit), tunnustatud sotsiaalpartnerid Euroopas haigla ja tervishoiuvaldkonnas, on kokku leppinud järgmises: |
| --- | --- |

4.

HOSPEEM (Euroopa haiglate ja tervishoiu valdkonna tööandjate ühendus) ja EPSU (Euroopa avaliku sektori ametiühingute liit), tunnustatud sotsiaalpartnerid Euroopas haigla ja tervishoiuvaldkonnas, on kokku leppinud järgmises:

Üldtingimused

| 1. | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 138 ja artikli 139 lõiget 2 (1); |
| --- | --- |

1.

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 138 ja artikli 139 lõiget 2 (1);

| 2. | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (2); |
| --- | --- |

2.

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (2);

| 3. | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiivi 89/655/EMÜ töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (3); |
| --- | --- |

3.

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiivi 89/655/EMÜ töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (3);

| 4. | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (4); |
| --- | --- |

4.

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (4);

| 5. | võttes arvesse ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegiat aastateks 2007–2012 (5); |
| --- | --- |

5.

võttes arvesse ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegiat aastateks 2007–2012 (5);

| 6. | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (6); |
| --- | --- |

6.

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (6);

| 7. | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel (2006/2015(INI)); |
| --- | --- |

7.

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel (2006/2015(INI));

| 8. | võttes arvesse Euroopa Komisjoni konsultatsioonide esimest ja teist järku Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel; |
| --- | --- |

8.

võttes arvesse Euroopa Komisjoni konsultatsioonide esimest ja teist järku Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel;

| 9. | võttes arvesse EPSU-HOSPEEMi 7. veebruari 2008. aasta tehnilise seminari tulemusi süstlatorkevigastuste kohta; |
| --- | --- |

9.

võttes arvesse EPSU-HOSPEEMi 7. veebruari 2008. aasta tehnilise seminari tulemusi süstlatorkevigastuste kohta;

| 10. | võttes arvesse direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 6 sätestatud üldiste ennetuspõhimõtete hierarhiat ning direktiivi 2000/54/EÜ artiklites 3, 5 ja 6 kindlaksmääratud ennetusmeetmeid; |
| --- | --- |

10.

võttes arvesse direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 6 sätestatud üldiste ennetuspõhimõtete hierarhiat ning direktiivi 2000/54/EÜ artiklites 3, 5 ja 6 kindlaksmääratud ennetusmeetmeid;

| 11. | võttes arvesse ILO/WHO ühiseid juhendeid terviseteenuste ja HIV/AIDSi kohta ning ILO/WHO ühiseid juhendeid kokkupuutejärgse profülaktika kohta HIV-nakkuse vältimiseks; |
| --- | --- |

11.

võttes arvesse ILO/WHO ühiseid juhendeid terviseteenuste ja HIV/AIDSi kohta ning ILO/WHO ühiseid juhendeid kokkupuutejärgse profülaktika kohta HIV-nakkuse vältimiseks;

| 12. | järgides täielikult kehtivaid riiklikke õigusakte ja kollektiivlepinguid; |
| --- | --- |

12.

järgides täielikult kehtivaid riiklikke õigusakte ja kollektiivlepinguid;

| 13. | arvestades, et tuleb võtta meetmeid, et hinnata teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ulatust haigla- ja tervishoiusektoris; teaduslikud tõendid näitavad, et ennetus- ja kaitsemeetmed võivad märkimisväärselt vähendada õnnetusi ja nakkusjuhte; |
| --- | --- |

13.

arvestades, et tuleb võtta meetmeid, et hinnata teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ulatust haigla- ja tervishoiusektoris; teaduslikud tõendid näitavad, et ennetus- ja kaitsemeetmed võivad märkimisväärselt vähendada õnnetusi ja nakkusjuhte;

| 14. | arvestades, et täielik riskihindamise menetlus on vigastuste ja nakkuste vältimiseks võetavate asjakohaste meetmete eeltingimuseks; |
| --- | --- |

14.

arvestades, et täielik riskihindamise menetlus on vigastuste ja nakkuste vältimiseks võetavate asjakohaste meetmete eeltingimuseks;

| 15. | arvestades, et tööandjad ning töötajate töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajad peavad tegema koostööd, et hoida ära teravate meditsiiniinstrumentide põhjustatud vigastusi ja kaitsta töötajaid sellest tingitud nakkuste eest; |
| --- | --- |

15.

arvestades, et tööandjad ning töötajate töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajad peavad tegema koostööd, et hoida ära teravate meditsiiniinstrumentide põhjustatud vigastusi ja kaitsta töötajaid sellest tingitud nakkuste eest;

| 16. | arvestades, et teravate instrumentide põhjustatud vigastused puudutavad peamiselt, kuid mitte ainult tervishoiutöötajaid; |
| --- | --- |

16.

arvestades, et teravate instrumentide põhjustatud vigastused puudutavad peamiselt, kuid mitte ainult tervishoiutöötajaid;

| 17. | arvestades, et kuigi hariduse käigus kliinilist praktikat läbivaid üliõpilasi ei käsitata käesoleva kokkuleppe kohaselt töötajatena, tuleks üliõpilased hõlmata käesolevas kokkuleppes kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmetega ning sellealast vastutust reguleeritakse riiklike õigusaktide ja tavadega. |
| --- | --- |

17.

arvestades, et kuigi hariduse käigus kliinilist praktikat läbivaid üliõpilasi ei käsitata käesoleva kokkuleppe kohaselt töötajatena, tuleks üliõpilased hõlmata käesolevas kokkuleppes kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmetega ning sellealast vastutust reguleeritakse riiklike õigusaktide ja tavadega.

Klausel 1:   eesmärk

Käesoleva raamkokkuleppe eesmärk on:

| — | saavutada võimalikult ohutu töökeskkond; |
| --- | --- |

—

saavutada võimalikult ohutu töökeskkond;

| — | hoida ära töötajate vigastusi, mis võivad tekkida kõigi teravate meditsiiniinstrumentide (sealhulgas süstlanõelte) tõttu; |
| --- | --- |

—

hoida ära töötajate vigastusi, mis võivad tekkida kõigi teravate meditsiiniinstrumentide (sealhulgas süstlanõelte) tõttu;

| — | kaitsta ohustatud töötajaid; |
| --- | --- |

—

kaitsta ohustatud töötajaid;

| — | luua integreeritud lähenemisviis, kehtestades tegutsemisviisid riskihindamise, riskiennetamise, koolituse, teabe, teadlikkuse tõstmise ja seire valdkonnas; |
| --- | --- |

—

luua integreeritud lähenemisviis, kehtestades tegutsemisviisid riskihindamise, riskiennetamise, koolituse, teabe, teadlikkuse tõstmise ja seire valdkonnas;

| — | kehtestada vastu- ja järelmeetmed. |
| --- | --- |

—

kehtestada vastu- ja järelmeetmed.

Klausel 2:   kohaldamisala

Käesolevat kokkulepet rakendatakse kõigi haigla- ja tervishoiusektori töötajate suhtes ning kõigi nende suhtes, kes alluvad tööandjate juhtimisele ja järelevalvele. Tööandjad peavad võtma meetmed tagamaks, et alltöövõtjad järgiksid käesolevas kokkuleppes ettenähtud sätteid.

Klausel 3:   mõisted

Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)

2)

3)

4)

5)

6)

7)

8)

9)

Klausel 4:   põhimõtted

| 1. | Hea koolituse saanud, piisavate ressurssidega ja kaitstud terviseteenistuse tööjõud on oluline tegur teravate meditsiiniinstrumentide põhjustatud vigastuste ja nakkuste vältimiseks. Kokkupuute vältimine on töö käigus saadud vigastuste ja nakkusohu kõrvaldamisel ja vähendamisel kõige olulisem strateegia. |
| --- | --- |

1.

Hea koolituse saanud, piisavate ressurssidega ja kaitstud terviseteenistuse tööjõud on oluline tegur teravate meditsiiniinstrumentide põhjustatud vigastuste ja nakkuste vältimiseks. Kokkupuute vältimine on töö käigus saadud vigastuste ja nakkusohu kõrvaldamisel ja vähendamisel kõige olulisem strateegia.

| 2. | Töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajate osa on riskiennetamisel ja töötajate kaitsmisel oluline. |
| --- | --- |

2.

Töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajate osa on riskiennetamisel ja töötajate kaitsmisel oluline.

| 3. | Tööandjal on kohustus tagada töötajate tervis ja ohutus kõigis tööga seotud valdkondades, sealhulgas psühho-sotsiaalsetes tegurites ja töökorralduses. |
| --- | --- |

3.

Tööandjal on kohustus tagada töötajate tervis ja ohutus kõigis tööga seotud valdkondades, sealhulgas psühho-sotsiaalsetes tegurites ja töökorralduses.

| 4. | Iga töötaja kohus on hoolitseda võimalikult hästi omaenese ja teiste tema tööalasest tegevusest mõjutatud isikute ohutuse ja tervise eest vastavalt oma väljaõppele ja tööandjalt saadud juhistele. |
| --- | --- |

4.

Iga töötaja kohus on hoolitseda võimalikult hästi omaenese ja teiste tema tööalasest tegevusest mõjutatud isikute ohutuse ja tervise eest vastavalt oma väljaõppele ja tööandjalt saadud juhistele.

| 5. | Tööandja peab looma keskkonna, milles töötajad ja nende esindajad osalevad tervishoiu ja ohutuse poliitika ja praktiliste rakendusviiside väljatöötamises. |
| --- | --- |

5.

Tööandja peab looma keskkonna, milles töötajad ja nende esindajad osalevad tervishoiu ja ohutuse poliitika ja praktiliste rakendusviiside väljatöötamises.

| 6. | Käesoleva kokkuleppe klauslites 5–10 osutatud konkreetsete ennetusmeetmete põhimõte on, et kunagi ei tohi eeldada, et ohtu ei ole. Kohaldatakse direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 6 ja direktiivi 2000/54/EÜ artiklites 3, 5 ja 6 sätestatud üldiste ennetuspõhimõtete hierarhiat. |
| --- | --- |

6.

Käesoleva kokkuleppe klauslites 5–10 osutatud konkreetsete ennetusmeetmete põhimõte on, et kunagi ei tohi eeldada, et ohtu ei ole. Kohaldatakse direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 6 ja direktiivi 2000/54/EÜ artiklites 3, 5 ja 6 sätestatud üldiste ennetuspõhimõtete hierarhiat.

| 7. | Tööandjad ja töötajate esindajad teevad asjakohasel tasemel koostööd, et kõrvaldada ja ära hoida ohte, kaitsta töötajate tervist ja ohutust ning luua ohutu töökeskkond, sealhulgas pidades nõu turvalise varustuse valiku ja kasutuse üle ning tehes kindlaks, kuidas kõige paremini koolitusi, teavitamise ja teadlikkuse tõstmise menetlusi läbi viia. |
| --- | --- |

7.

Tööandjad ja töötajate esindajad teevad asjakohasel tasemel koostööd, et kõrvaldada ja ära hoida ohte, kaitsta töötajate tervist ja ohutust ning luua ohutu töökeskkond, sealhulgas pidades nõu turvalise varustuse valiku ja kasutuse üle ning tehes kindlaks, kuidas kõige paremini koolitusi, teavitamise ja teadlikkuse tõstmise menetlusi läbi viia.

| 8. | Teavitus- ja konsultatsiooniprotsessi kaudu tuleb võtta meetmed kooskõlas liikmesriikide õiguse ja/või kollektiivlepingutega. |
| --- | --- |

8.

Teavitus- ja konsultatsiooniprotsessi kaudu tuleb võtta meetmed kooskõlas liikmesriikide õiguse ja/või kollektiivlepingutega.

| 9. | Teadlikkuse tõstmise meetmete tõhusus nõuab kohustuste jagamist tööandjate, töötajate ja nende esindajate vahel. |
| --- | --- |

9.

Teadlikkuse tõstmise meetmete tõhusus nõuab kohustuste jagamist tööandjate, töötajate ja nende esindajate vahel.

| 10. | Töökoha muutmisel võimalikult ohutuks on oluline kombineerida planeerimist ning teadlikkuse tõstmise, teavitamise, väljaõppe, ennetuse ja järelevalve meetmeid. |
| --- | --- |

10.

Töökoha muutmisel võimalikult ohutuks on oluline kombineerida planeerimist ning teadlikkuse tõstmise, teavitamise, väljaõppe, ennetuse ja järelevalve meetmeid.

| 11. | Tuleb edendada suhtumist, mille puhul ei keskenduta süüdlaste otsimisele. Juhtumitest teatamine peaks keskenduma pigem süsteemsetele teguritele kui üksikutele vigadele. Süstemaatilist teavitamist tuleb pidada heakskiidetud menetluseks. |
| --- | --- |

11.

Tuleb edendada suhtumist, mille puhul ei keskenduta süüdlaste otsimisele. Juhtumitest teatamine peaks keskenduma pigem süsteemsetele teguritele kui üksikutele vigadele. Süstemaatilist teavitamist tuleb pidada heakskiidetud menetluseks.

Klausel 5:   riskihindamine

| 1. | Riskihindamismenetlused tuleb teha vastavalt direktiivi 2000/54/EÜ artiklitele 3 ja 6 ja direktiivi 89/391/EMÜ artiklitele 6 ja 9. |
| --- | --- |

1.

Riskihindamismenetlused tuleb teha vastavalt direktiivi 2000/54/EÜ artiklitele 3 ja 6 ja direktiivi 89/391/EMÜ artiklitele 6 ja 9.

| 2. | Riskihindamine peab hõlmama kokkupuute kindlakstegemist, arusaama heade ressurssidega ja hästiorganiseeritud töökeskkonna tähtsusest ning peab hõlmama kõiki olukordi, kus esineb vigastusi, verd või muud potentsiaalselt nakkusohtlikku materjali. |
| --- | --- |

2.

Riskihindamine peab hõlmama kokkupuute kindlakstegemist, arusaama heade ressurssidega ja hästiorganiseeritud töökeskkonna tähtsusest ning peab hõlmama kõiki olukordi, kus esineb vigastusi, verd või muud potentsiaalselt nakkusohtlikku materjali.

| 3. | Riskihindamine peab arvese võtma tehnikat, töökorraldust, töötingimusi, kvalifikatsioonitaset, tööga seotud psühho-sotsiaalseid tegureid ja töökeskkonnaga seotud tegurite mõju. Sellega:






  — | tehakse kindlaks, kuidas vältida kokkupuudet; |
| --- | --- | --- |

3.

Riskihindamine peab arvese võtma tehnikat, töökorraldust, töötingimusi, kvalifikatsioonitaset, tööga seotud psühho-sotsiaalseid tegureid ja töökeskkonnaga seotud tegurite mõju. Sellega:

—

tehakse kindlaks, kuidas vältida kokkupuudet;

| — | kaalutakse võimalikke alternatiivseid süsteeme. |
| --- | --- |

—

kaalutakse võimalikke alternatiivseid süsteeme.

Klausel 6:   kõrvaldamine, vältimine ja kaitse

| 1. | Kui riskihindamine toob esile teravate instrumentide põhjustatud vigastusohu ja/või nakkusohu, tuleb töötajate kokkupuude kõrvaldada, võttes järgmised meetmed olenemata nende järjekorrast:






  — | määrata kindlaks ja rakendada turvalisi menetlusi teravate meditsiiniinstrumentide ja saastunud jäätmete kasutamiseks ja kõrvaldamiseks. Neid menetlusi tuleb korrapäraselt uuesti hinnata ning need peavad moodustama klauslis 8 nimetatud töötajate teavitamis- ja koolitusmeetmete lahutamatu osa; |
| --- | --- | --- |

1.

Kui riskihindamine toob esile teravate instrumentide põhjustatud vigastusohu ja/või nakkusohu, tuleb töötajate kokkupuude kõrvaldada, võttes järgmised meetmed olenemata nende järjekorrast:

—

määrata kindlaks ja rakendada turvalisi menetlusi teravate meditsiiniinstrumentide ja saastunud jäätmete kasutamiseks ja kõrvaldamiseks. Neid menetlusi tuleb korrapäraselt uuesti hinnata ning need peavad moodustama klauslis 8 nimetatud töötajate teavitamis- ja koolitusmeetmete lahutamatu osa;

| — | kõrvaldada ebavajalik teravate instrumentide kasutamine, muutes tegutsemisviise ning võttes riskihindamise tulemusi arvestades kasutusele kaitsemehhanismidega varustatud meditsiinivahendid; |
| --- | --- |

—

kõrvaldada ebavajalik teravate instrumentide kasutamine, muutes tegutsemisviise ning võttes riskihindamise tulemusi arvestades kasutusele kaitsemehhanismidega varustatud meditsiinivahendid;

| — | kohe tuleb keelustada tava panna süstlanõelad tagasi kaitseotsikutesse. |
| --- | --- |

—

kohe tuleb keelustada tava panna süstlanõelad tagasi kaitseotsikutesse.

| 2. | Võttes arvesse tegevust ja riskihindamist, tuleb kokkupuuteohtu vähendada nii palju, et asjaomased töötajad ja nende tervis oleksid piisavalt kaitstud. Riskihindamise tulemusi arvestades tuleb rakendada järgmisi meetmeid:






  — | kehtestada tõhusad jäätmete kõrvaldamise menetlused ning asetada selgelt märgistatud ja tehniliselt turvalised konteinerid äravisatavate teravate instrumentide ning süstalde ja süstlanõelte jaoks võimalikult lähedale hinnatud aladele, kus teravaid instrumente kasutatakse või kus neid leidub; |
| --- | --- | --- |

2.

Võttes arvesse tegevust ja riskihindamist, tuleb kokkupuuteohtu vähendada nii palju, et asjaomased töötajad ja nende tervis oleksid piisavalt kaitstud. Riskihindamise tulemusi arvestades tuleb rakendada järgmisi meetmeid:

—

kehtestada tõhusad jäätmete kõrvaldamise menetlused ning asetada selgelt märgistatud ja tehniliselt turvalised konteinerid äravisatavate teravate instrumentide ning süstalde ja süstlanõelte jaoks võimalikult lähedale hinnatud aladele, kus teravaid instrumente kasutatakse või kus neid leidub;

| — | hoida ära nakkusohtu, rakendades turvalisi töösüsteeme järgmiste meetmete abil:






  a) | sellise ühtse üldise ennetuspoliitika väljatöötamine, mis hõlmab tehnikat, töökorraldust, töötingimusi, tööga seotud psühho-sotsiaalsed tegureid ja töökeskkonnaga seotud tegurite mõju; |
| --- | --- | --- |

—

hoida ära nakkusohtu, rakendades turvalisi töösüsteeme järgmiste meetmete abil:

a)

sellise ühtse üldise ennetuspoliitika väljatöötamine, mis hõlmab tehnikat, töökorraldust, töötingimusi, tööga seotud psühho-sotsiaalsed tegureid ja töökeskkonnaga seotud tegurite mõju;

| b) | koolitus; |
| --- | --- |

b)

koolitus;

| c) | tervisekontrolli läbiviimine kooskõlas direktiivi 2000/54/EÜ artikliga 14; |
| --- | --- |

c)

tervisekontrolli läbiviimine kooskõlas direktiivi 2000/54/EÜ artikliga 14;

| — | isikukaitsevahendite kasutamine. |
| --- | --- |

—

isikukaitsevahendite kasutamine.

| 3. | Kui klauslis 5 osutatud hindamisest ilmneb oht töötajatele ja nende tervisele, mis tuleneb nende kokkupuutest bioloogiliste mõjuritega, mille jaoks on olemas toimivad vaktsiinid, tuleb töötajatele pakkuda vaktsineerimisvõimalust. |
| --- | --- |

3.

Kui klauslis 5 osutatud hindamisest ilmneb oht töötajatele ja nende tervisele, mis tuleneb nende kokkupuutest bioloogiliste mõjuritega, mille jaoks on olemas toimivad vaktsiinid, tuleb töötajatele pakkuda vaktsineerimisvõimalust.

| 4. | Vaktsineerimine ja vajadusel korduvvaktsineerimine, sealhulgas vaktsiinitüübi määramine, tehakse kooskõlas riiklike õigusaktide ja/või tavadega.






  — | Töötajaid tuleb informeerida nii vaktsineerimise kui ka vaktsineerimata jätmise eelistest ja puudustest. |
| --- | --- | --- |

4.

Vaktsineerimine ja vajadusel korduvvaktsineerimine, sealhulgas vaktsiinitüübi määramine, tehakse kooskõlas riiklike õigusaktide ja/või tavadega.

—

Töötajaid tuleb informeerida nii vaktsineerimise kui ka vaktsineerimata jätmise eelistest ja puudustest.

| — | Vaktsineerimine peab olema tasuta kõigile töökohal tervishoiu- ja seotud tegevustega tegelevatele töötajatele ja üliõpilastele. |
| --- | --- |

—

Vaktsineerimine peab olema tasuta kõigile töökohal tervishoiu- ja seotud tegevustega tegelevatele töötajatele ja üliõpilastele.

Klausel 7:   teavitamine ja teadlikkuse tõstmine

Kuna teravaid instrumente käsitletakse direktiivi 89/655/EMÜ (8) tähenduses töövahenditena, peab tööandja lisaks töötajatele antavale direktiivi 89/655/EMÜ artiklis 6 määratletud teabele ja kirjalikele juhenditele võtma järgmised asjakohased meetmed:

| — | juhtima tähelepanu erinevatele ohtudele; |
| --- | --- |

—

juhtima tähelepanu erinevatele ohtudele;

| — | andma juhiseid olemasolevate õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

—

andma juhiseid olemasolevate õigusaktide kohta;

| — | edendama häid tavasid seoses ohtlike juhtumite/õnnetuste vältimise ja registreerimisega; |
| --- | --- |

—

edendama häid tavasid seoses ohtlike juhtumite/õnnetuste vältimise ja registreerimisega;

| — | tõstma teadlikkust, töötades välja tegevusi ja reklaammaterjale koostöös esindavate ametiühingute ja/või töötajate esindajatega; |
| --- | --- |

—

tõstma teadlikkust, töötades välja tegevusi ja reklaammaterjale koostöös esindavate ametiühingute ja/või töötajate esindajatega;

| — | andma teavet olemasolevate toetusprogrammide kohta. |
| --- | --- |

—

andma teavet olemasolevate toetusprogrammide kohta.

Klausel 8:   koolitus

Lisaks direktiivi 2000/54/EÜ artiklis 9 kehtestatud meetmetele peavad töötajad saama asjakohast koolitust teravaid instrumente käsitlevate tegevusviiside ja menetluste kohta, sealhulgas järgmise kohta:

| — | kaitsemehhanismidega teravate meditsiiniinstrumentide õige kasutamine; |
| --- | --- |

—

kaitsemehhanismidega teravate meditsiiniinstrumentide õige kasutamine;

| — | tutvustus kõigile uutele ja ajutistele töötajatele; |
| --- | --- |

—

tutvustus kõigile uutele ja ajutistele töötajatele;

| — | ohud, mis tekivad kokkupuutel vere ja kehavedelikega; |
| --- | --- |

—

ohud, mis tekivad kokkupuutel vere ja kehavedelikega;

| — | ennetusmeetmed, sealhulgas standardsed ettevaatusabinõud, turvalised töösüsteemid, õiged kasutamis- ja kõrvaldusmenetlused, immuniseerimise tähtsus, vastavalt töökohal kehtivatele menetlustele; |
| --- | --- |

—

ennetusmeetmed, sealhulgas standardsed ettevaatusabinõud, turvalised töösüsteemid, õiged kasutamis- ja kõrvaldusmenetlused, immuniseerimise tähtsus, vastavalt töökohal kehtivatele menetlustele;

| — | teatamine, vastumeetmed ja järelevalve menetlused ning nende tähtsus; |
| --- | --- |

—

teatamine, vastumeetmed ja järelevalve menetlused ning nende tähtsus;

| — | vigastuste korral võetavad meetmed. |
| --- | --- |

—

vigastuste korral võetavad meetmed.

Tööandjad peavad organiseerima ja korraldama töötajatele kohustuslikke koolitusi. Tööandjad peavad lubama töötajatel koolitustel osaleda. Koolitusi peab pakkuma korrapäraselt, võttes arvesse järelevalve, kaasajastamise ja täiustamise tulemusi.

Klausel 9:   aruandlus

| 1. | See hõlmab töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajate ja/või asjakohaste tööandjate/töötajate esindajate kehtestatud teatamismenetluste läbivaatamist. Teatamismehhanismid peavad sisaldama kohalikke, riiklikke ja üleeuroopalisi süsteeme. |
| --- | --- |

1.

See hõlmab töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajate ja/või asjakohaste tööandjate/töötajate esindajate kehtestatud teatamismenetluste läbivaatamist. Teatamismehhanismid peavad sisaldama kohalikke, riiklikke ja üleeuroopalisi süsteeme.

| 2. | Töötajad peavad kõigist teravate instrumentidega seotud õnnetustest või ohtlikest juhtumitest viivitamata teatama tööandjale ja/või vastutavale isikule ja/või töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutavale isikule. |
| --- | --- |

2.

Töötajad peavad kõigist teravate instrumentidega seotud õnnetustest või ohtlikest juhtumitest viivitamata teatama tööandjale ja/või vastutavale isikule ja/või töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutavale isikule.

Klausel 10:   vastu- ja järelmeetmed

Teravate instrumentide põhjustatud vigastuste korral peavad paigas olema tegevusviisid ja menetlused. Kõik töötajad peavad neist tegevusviisidest ja menetlustest teadlikud olema. Need peavad vajaduse korral vastama Euroopa, riiklikele ja piirkondlikele õigusaktidele ja kollektiivlepingutele.

Eelkõige tuleb võtta järgmised meetmed:

| — | tööandja astub viivitamata samme vigastada saanud töötaja eest hoolitsemiseks, sealhulgas annab kokkupuutejärgset profülaktikat ning teeb vajalikud meditsiinilised proovid, kui need on meditsiinilistel põhjustel näidustatud, ning pakub asjakohast tervisekontrolli kooskõlas klausli 6 lõike 2 punktiga c; |
| --- | --- |

—

tööandja astub viivitamata samme vigastada saanud töötaja eest hoolitsemiseks, sealhulgas annab kokkupuutejärgset profülaktikat ning teeb vajalikud meditsiinilised proovid, kui need on meditsiinilistel põhjustel näidustatud, ning pakub asjakohast tervisekontrolli kooskõlas klausli 6 lõike 2 punktiga c;

| — | tööandja uurib õnnetuse / ohtliku juhtumi põhjuseid ja olukorda ning võtab vajadusel asjakohaseid meetmeid. Töötaja peab andma asjakohast teavet sobival ajal, et täiendada õnnetuse või ohtliku juhtumi üksikasju; |
| --- | --- |

—

tööandja uurib õnnetuse / ohtliku juhtumi põhjuseid ja olukorda ning võtab vajadusel asjakohaseid meetmeid. Töötaja peab andma asjakohast teavet sobival ajal, et täiendada õnnetuse või ohtliku juhtumi üksikasju;

| — | vigastuse korral peab tööandja kaaluma järgmisi samme, sealhulgas vajadusel nõustama töötajaid ja garanteerima ravi. Rehabilitatsioon, töösuhte jätkamine ja juurdepääs kompensatsioonile peavad olema kooskõlas riiklike ja/või valdkondlike lepete või õigusaktidega. |
| --- | --- |

—

vigastuse korral peab tööandja kaaluma järgmisi samme, sealhulgas vajadusel nõustama töötajaid ja garanteerima ravi. Rehabilitatsioon, töösuhte jätkamine ja juurdepääs kompensatsioonile peavad olema kooskõlas riiklike ja/või valdkondlike lepete või õigusaktidega.

Vigastuse, diagnoosi ja ravi konfidentsiaalsus on ülima tähtsusega ning seda peab austama.

Klausel 11:   rakendamine

Käesolev kokkulepe ei piira olemasolevate ja tulevaste riiklike ja ühenduse (9) sätete kohaldamist, mis on veelgi soodsamad töötajate kaitsmisel teravate meditsiiniinstrumentide põhjustatud vigastuste eest.

Allakirjutanud paluvad komisjonil edastada käesolev raamkokkulepe nõukogule, et nõukogu võtaks vastu otsuse, millega muudetakse käesolev kokkulepe Euroopa Liidu liikmesriikides kohustuslikuks.

Kui see rakendatakse Euroopa tasandil nõukogu otsuse kaudu ning ilma et see piiraks komisjoni, liikmesriikide kohtute ja Euroopa Kohtu vastavat rolli, võib komisjon käesoleva kokkuleppe tõlgendamise suunata allakirjutanutele, kes esitavad oma arvamuse.

Kui mõni kokkuleppe pooltest seda taotleb, vaatavad allakirjutanud kokkuleppe kohaldamise läbi viie aasta möödumisel nõukogu otsuse kuupäevast.

Brüssel, 17. juuli 2009

EPSU nimel

Karen JENNINGS

HOSPEEMi nimel

Godfrey PERERA

---

(1)  Uus numeratsioon: ELi toimimise lepingu artikkel 154 ja artikli 155 lõige 2.

1

(2)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

2

(3)  EÜT L 393, 30.12.1990, lk 13. Direktiivi hilisem kodifitseeritud versioon on direktiiv 2009/104/EÜ, ELT L 260, 3.10.2009, lk 5.

3

(4)  EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21.

4

(5)  KOM(2007) 62 lõplik, 21.2.2007.

5

(6)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29.

6

(7)  EÜT L 206, 29.7.1991, lk 19.

7

(8)  Direktiivi hilisem kodifitseeritud versioon on direktiiv 2009/104/EÜ.

8

(9)  Alates 1. detsembrist 2009 on sõna „ühendus” asendatud sõnaga „liit”.

9

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/73

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/34/EL,

31. mai 2010,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa seoses toimeaine penkonasooli kasutuse laiendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Penkonasool on komisjoni direktiiviga 2009/77/EÜ (2) kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisas loetletud toimeainete hulka erisättega, et liikmesriigid võivad lubada seda kasutada ainult kasvuhoones ja et teavitaja esitab pinnases leiduva ainevahetussaaduse U1 leviku ja käitumise kohta 31. detsembriks 2011 lisateavet. |
| --- | --- |

(1)

Penkonasool on komisjoni direktiiviga 2009/77/EÜ (2) kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisas loetletud toimeainete hulka erisättega, et liikmesriigid võivad lubada seda kasutada ainult kasvuhoones ja et teavitaja esitab pinnases leiduva ainevahetussaaduse U1 leviku ja käitumise kohta 31. detsembriks 2011 lisateavet.

| (2) | 2009. aasta 6. mail esitas teavitaja nõutud teabe Saksamaale, kes oli komisjoni määrusega (EÜ) nr 451/2000 (3) nimetatud referentliikmesriigiks. Saksamaa hindas lisateavet ja esitas komisjonile 6. novembril 2009 penkonasooli käsitleva hindamisaruande projekti lisandi, mis edastati teistele liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) märkuste esitamiseks. Saadud märkustes ei juhitud tähelepanu ühelegi olulisele probleemile ning teised liikmesriigid ja EFSA ei tõstatanud küsimusi, mille alusel jätta kasutus laiendamata. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti ja lisandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 11. mail 2010 komisjoni läbivaatamisaruandena penkonasooli kohta. |
| --- | --- |

(2)

2009. aasta 6. mail esitas teavitaja nõutud teabe Saksamaale, kes oli komisjoni määrusega (EÜ) nr 451/2000 (3) nimetatud referentliikmesriigiks. Saksamaa hindas lisateavet ja esitas komisjonile 6. novembril 2009 penkonasooli käsitleva hindamisaruande projekti lisandi, mis edastati teistele liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) märkuste esitamiseks. Saadud märkustes ei juhitud tähelepanu ühelegi olulisele probleemile ning teised liikmesriigid ja EFSA ei tõstatanud küsimusi, mille alusel jätta kasutus laiendamata. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti ja lisandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 11. mail 2010 komisjoni läbivaatamisaruandena penkonasooli kohta.

| (3) | Teavitaja esitatud lisateave pinnases leiduva ainevahetussaaduse U1 leviku ja käitumise kohta ning referentliikmesriigi tehtud uue hindamise tulemused näitavad, et penkonasooli sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib põhimõtteliselt käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele vastavatena, eelkõige esialgses toimikus ettenähtud kasutusalade osas, mida uuriti ja kirjeldati üksikasjalikult komisjoni läbivaatamisaruandes. Seega ei ole enam vaja kohaldada piirangut, mille kohaselt võib penkonasooli kasutada ainult kasvuhoones, nagu on sätestatud direktiivis 91/414/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2009/77/EÜ. |
| --- | --- |

(3)

Teavitaja esitatud lisateave pinnases leiduva ainevahetussaaduse U1 leviku ja käitumise kohta ning referentliikmesriigi tehtud uue hindamise tulemused näitavad, et penkonasooli sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib põhimõtteliselt käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele vastavatena, eelkõige esialgses toimikus ettenähtud kasutusalade osas, mida uuriti ja kirjeldati üksikasjalikult komisjoni läbivaatamisaruandes. Seega ei ole enam vaja kohaldada piirangut, mille kohaselt võib penkonasooli kasutada ainult kasvuhoones, nagu on sätestatud direktiivis 91/414/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2009/77/EÜ.

| (4) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seega on asjakohane nõuda teavitajalt lisateavet pinnases leiduva ainevahetussaaduse CGA179944 leviku ja käitumise kohta happelises pinnases. |
| --- | --- |

(4)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seega on asjakohane nõuda teavitajalt lisateavet pinnases leiduva ainevahetussaaduse CGA179944 leviku ja käitumise kohta happelises pinnases.

| (5) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2010. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2010.

Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 31. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  ELT L 172, 2.7.2009, lk 23.

2

(3)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

3

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas muudetakse 292. rea veergu „Erisätted” järgmiselt.

| 1. | A osa asendatakse järgmisega:
  „A   OSA
  Lubatud kasutada ainult fungitsiidina.” |
| --- | --- |

1.

A osa asendatakse järgmisega:

„A   OSA

Lubatud kasutada ainult fungitsiidina.”

| 2. | B osa neljanda lõigu esimene lause
  „Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisateabe esitamist pinnases leiduva ainevahetussaaduse U1 leviku ja käitumise kohta.”
  asendatakse järgmisega:
  „Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisateabe esitamist pinnases leiduva ainevahetussaaduse CGA179944 leviku ja käitumise kohta happelises pinnases.” |
| --- | --- |

2.

B osa neljanda lõigu esimene lause

„Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisateabe esitamist pinnases leiduva ainevahetussaaduse U1 leviku ja käitumise kohta.”

asendatakse järgmisega:

„Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisateabe esitamist pinnases leiduva ainevahetussaaduse CGA179944 leviku ja käitumise kohta happelises pinnases.”

---

OTSUSED

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/75

---

NÕUKOGU OTSUS,

26. aprill 2010,

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühe Austria liikme ametisse nimetamise kohta

(2010/305/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse nõukogu otsust 2006/524/EÜ, Euratom (1),

võttes arvesse Austria valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse komisjoni arvamust,

ning arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Heinz PETERI ametiaja lõppemisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse Alfred GAJDOSIK, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (III rühm – erinevate elualade esindajad), järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 26. aprill 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Á. MORATINOS

---

(1)  ELT L 207, 28.7.2006, lk 30.

1

---