# Den Europæiske Unions L 381/2006

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 381 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang28. december 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 381

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang28. december 2006

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1986/2006 af 20. december 2006 om adgang til anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1987/2006 af 20. december 2006 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) | 4 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1986/2006 af 20. december 2006 om adgang til anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1987/2006 af 20. december 2006 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II)

4

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets afgørelse af 18. december 2006 om indgåelse af aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr | 24 |
| Aftale mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr | 26 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

*

Rådets afgørelse af 18. december 2006 om indgåelse af aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr

24

Aftale mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr

26

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 381/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 381/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1986/2006

af 20. december 2006

om adgang til anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge Rådets direktiv 1999/37/EF af 29. april 1999 om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (3) skal medlemsstaterne bistå hinanden med gennemførelsen af direktivet, og de kan udveksle oplysninger bilateralt eller multilateralt, navnlig for, når et køretøj registreres, at kontrollere, om det opfylder formaliteterne efter omstændighederne i den medlemsstat, hvor det tidligere var registreret. Denne kontrol kan indebære brug af et elektronisk netværk. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge Rådets direktiv 1999/37/EF af 29. april 1999 om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (3) skal medlemsstaterne bistå hinanden med gennemførelsen af direktivet, og de kan udveksle oplysninger bilateralt eller multilateralt, navnlig for, når et køretøj registreres, at kontrollere, om det opfylder formaliteterne efter omstændighederne i den medlemsstat, hvor det tidligere var registreret. Denne kontrol kan indebære brug af et elektronisk netværk.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 000/2006 af ... og Rådets afgørelse 2006/000/RIA af ... om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (»SIS II«) (4)
   (5)udgør retsgrundlaget for SIS II, der er en delt database mellem medlemsstaterne, som bl.a. indeholder oplysninger om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cm3, oplysninger om påhængsvogne med en egenvægt på over 750 kg og campingvogne og oplysninger om køretøjers registreringsattester og nummerplader, der er stjålne, i ulovlig omsætning, forsvundne eller ugyldiggjorte. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 000/2006 af ... og Rådets afgørelse 2006/000/RIA af ... om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (»SIS II«) (4)
   (5)udgør retsgrundlaget for SIS II, der er en delt database mellem medlemsstaterne, som bl.a. indeholder oplysninger om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cm3, oplysninger om påhængsvogne med en egenvægt på over 750 kg og campingvogne og oplysninger om køretøjers registreringsattester og nummerplader, der er stjålne, i ulovlig omsætning, forsvundne eller ugyldiggjorte.

| (3) | Forordning (EF) nr. 000/2006 og afgørelse 2006/000/RIA er trådt i stedet for artikel 92-119 i konventionen af 19. juni 1990 om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 mellem regeringerne for staterne i Den Økonomiske Union Benelux, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Franske Republik om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (6) (»Schengen-konventionen«), bortset fra artikel 102a. Denne artikel vedrører adgang til Schengen-informationssystemet for de myndigheder og tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 000/2006 og afgørelse 2006/000/RIA er trådt i stedet for artikel 92-119 i konventionen af 19. juni 1990 om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 mellem regeringerne for staterne i Den Økonomiske Union Benelux, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Franske Republik om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (6) (»Schengen-konventionen«), bortset fra artikel 102a. Denne artikel vedrører adgang til Schengen-informationssystemet for de myndigheder og tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer.

| (4) | Det er endvidere nødvendigt at vedtage et tredje instrument baseret på afsnit V i traktaten, der skal supplere forordning (EF) nr. 000/2006 og afgørelse 2006/000/RIA for at sikre adgang til SIS II for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, og at erstatte Schengen-konventionens artikel 102a. |
| --- | --- |

(4)

Det er endvidere nødvendigt at vedtage et tredje instrument baseret på afsnit V i traktaten, der skal supplere forordning (EF) nr. 000/2006 og afgørelse 2006/000/RIA for at sikre adgang til SIS II for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, og at erstatte Schengen-konventionens artikel 102a.

| (5) | I henhold til afgørelse 2006/000/RIA skal der foretages indberetninger om genstande, herunder motorkøretøjer, til SIS II med henblik på beslaglæggelse eller anvendelse som bevismateriale i straffesager. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til afgørelse 2006/000/RIA skal der foretages indberetninger om genstande, herunder motorkøretøjer, til SIS II med henblik på beslaglæggelse eller anvendelse som bevismateriale i straffesager.

| (6) | I henhold til afgørelse 2006/000/RIA er adgangen til indberetninger om genstande til SIS II udelukkende forbeholdt de myndigheder, der er ansvarlige for grænsekontrol og andre politi- og toldkontrolforanstaltninger samt de judicielle myndigheder og Europol. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til afgørelse 2006/000/RIA er adgangen til indberetninger om genstande til SIS II udelukkende forbeholdt de myndigheder, der er ansvarlige for grænsekontrol og andre politi- og toldkontrolforanstaltninger samt de judicielle myndigheder og Europol.

| (7) | Statslige tjenester eller andre med henblik herpå klart identificerede ikke-statslige tjenester, der i medlemsstaterne har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, bør have adgang til oplysninger i SIS II om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cm3, påhængsvogne med en egenvægt på over 750 kg, campingvogne og køretøjers registreringsattester og nummerplader, der er stjålne, ulovligt handlede, forsvundne eller ugyldiggjorte, således at de har mulighed for at kontrollere, om køretøjer, der ønskes registreret, er stjålne, i ulovlig omsætning eller forsvundne. |
| --- | --- |

(7)

Statslige tjenester eller andre med henblik herpå klart identificerede ikke-statslige tjenester, der i medlemsstaterne har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, bør have adgang til oplysninger i SIS II om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cm3, påhængsvogne med en egenvægt på over 750 kg, campingvogne og køretøjers registreringsattester og nummerplader, der er stjålne, ulovligt handlede, forsvundne eller ugyldiggjorte, således at de har mulighed for at kontrollere, om køretøjer, der ønskes registreret, er stjålne, i ulovlig omsætning eller forsvundne.

| (8) | Det er derfor nødvendigt, at disse tjenester får adgang til disse oplysninger og mulighed for at benytte disse oplysninger administrativt med henblik på korrekt udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer. |
| --- | --- |

(8)

Det er derfor nødvendigt, at disse tjenester får adgang til disse oplysninger og mulighed for at benytte disse oplysninger administrativt med henblik på korrekt udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer.

| (9) | Hvis de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, ikke er statslige organer, bør en sådan adgang gives indirekte, dvs. gennem en myndighed, der har adgang i henhold til afgørelse 2006/000/RIA, og som har ansvaret for at sikre overensstemmelse med medlemsstaternes regler om sikkerhed og fortrolighed, jf. nævnte afgørelsen. |
| --- | --- |

(9)

Hvis de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, ikke er statslige organer, bør en sådan adgang gives indirekte, dvs. gennem en myndighed, der har adgang i henhold til afgørelse 2006/000/RIA, og som har ansvaret for at sikre overensstemmelse med medlemsstaternes regler om sikkerhed og fortrolighed, jf. nævnte afgørelsen.

| (10) | I afgørelse 2006/000/RIA fastlægges det, hvad der skal gøres, hvis søgningen i SIS II viser, at der er indberettet en genstand i SIS II. |
| --- | --- |

(10)

I afgørelse 2006/000/RIA fastlægges det, hvad der skal gøres, hvis søgningen i SIS II viser, at der er indberettet en genstand i SIS II.

| (11) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7) finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer. De særlige bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger vedrørende sikkerhed, fortrolighed og registrering i logfiler, der findes i afgørelse 2006/000/RIA, supplerer og klarlægger de principper, der er fastsat i direktivet, når tjenesterne behandler personoplysninger inden for rammerne af SIS II. |
| --- | --- |

(11)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7) finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer. De særlige bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger vedrørende sikkerhed, fortrolighed og registrering i logfiler, der findes i afgørelse 2006/000/RIA, supplerer og klarlægger de principper, der er fastsat i direktivet, når tjenesterne behandler personoplysninger inden for rammerne af SIS II.

| (12) | Målet for den påtænkte handling, nemlig at give de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, adgang til SIS II, så de lettere kan udføre de opgaver, der påhviler dem i henhold til direktiv 1999/37/EF, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor, da SIS II er et fælles informationssystem, kun gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(12)

Målet for den påtænkte handling, nemlig at give de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer, adgang til SIS II, så de lettere kan udføre de opgaver, der påhviler dem i henhold til direktiv 1999/37/EF, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor, da SIS II er et fælles informationssystem, kun gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (13) | Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(13)

Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (14) | Med hensyn til Island og Norge udgør denne forordning en videreudvikling af de bestemmelser i Schengen-reglerne, jf. aftalen, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (8), som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (9) af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til nævnte aftale. |
| --- | --- |

(14)

Med hensyn til Island og Norge udgør denne forordning en videreudvikling af de bestemmelser i Schengen-reglerne, jf. aftalen, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (8), som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (9) af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til nævnte aftale.

| (15) | Med hensyn til Schweiz udgør denne forordning en videreudvikling af de bestemmelser i Schengen-reglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne, som falder ind under det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 4, stk. 1, i afgørelser 2004/849/EF (10) og afgørelse 2004/860/EF (11). |
| --- | --- |

(15)

Med hensyn til Schweiz udgør denne forordning en videreudvikling af de bestemmelser i Schengen-reglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne, som falder ind under det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 4, stk. 1, i afgørelser 2004/849/EF (10) og afgørelse 2004/860/EF (11).

| (16) | Denne forordning udgør en retsakt, der bygger på eller på anden måde har tilknytning til Schengen-reglerne, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003 – |
| --- | --- |

(16)

Denne forordning udgør en retsakt, der bygger på eller på anden måde har tilknytning til Schengen-reglerne, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003 –

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Uanset artikel 38, 40 og artikel 46, stk. 1, i afgørelse 2006/000/RIA, har de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer som omhandlet i direktiv 1999/37/EF, adgang til følgende oplysninger i SIS II i overensstemmelse med afgørelsens artikel 38, stk. 2, litra a), b) og f), udelukkende med det formål at kontrollere, om køretøjer, der ønskes registreret, er stjålne, ulovligt handlede eller forsvundne eller eftersøges med henblik på anvendelse som bevismidler i straffesager:

| a) | oplysninger om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cm3 |
| --- | --- |

a)

oplysninger om motorkøretøjer med et slagvolumen på over 50 cm3

| b) | oplysninger om påhængsvogne med en egenvægt på over 750 kg og campingvogne |
| --- | --- |

b)

oplysninger om påhængsvogne med en egenvægt på over 750 kg og campingvogne

| c) | oplysninger om køretøjers registreringsattester og nummerplader, der er stjålne, i ulovlig omsætning, forsvundne eller ugyldiggjorte. |
| --- | --- |

c)

oplysninger om køretøjers registreringsattester og nummerplader, der er stjålne, i ulovlig omsætning, forsvundne eller ugyldiggjorte.

De pågældende tjenesters adgang til de nævnte oplysninger er underlagt den enkelte medlemsstats lovgivning, jf. dog stk. 2.

2.   Tjenester som omhandlet i stk. 1, der er statslige tjenester, har ret til at søge direkte i oplysningerne i SIS II.

3.   Tjenester som omhandlet i stk. 1, der ikke er statslige tjenester, har kun adgang til oplysninger i SIS II via en af de myndigheder, der er omhandlet i artikel 40 i afgørelsen nævnt i stk. 1. Den pågældende myndighed har ret til direkte at søge i oplysningerne og til at videregive oplysninger til den omhandlede tjeneste. Medlemsstaten sikrer, at den pågældende tjeneste og dens ansatte er forpligtet til at overholde enhver begrænsning i den brug, de må gøre af de oplysninger, som myndigheden har videregivet til dem.

4.   Artikel 39 i afgørelsen omhandlet i stk. 1 finder ikke anvendelse på søgninger, der foretages i overensstemmelse med denne artikel. Meddelelse af oplysninger, der er fremkommet under en søgning i SIS II, og som giver anledning til mistanke om en strafbar handling, fra de tjenester, der er omhandlet i stk. 1, til politimyndighederne eller de retslige myndigheder, er underlagt national lovgivning.

Artikel 2

Denne forordning træder i stedet for Schengen-konventionens artikel 102a.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den dato, der er fastsat i artikel 71, stk. 2, i afgørelse 2006/000/RIA.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2006.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

J. KORKEAOJA

Formand

---

(1)  EUT C 65 af 17.3.2006, s. 27.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 25.10.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 19.12.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT)

2

(3)  EFT L 138 af 1.6.1999, s. 57. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/127/EF (EUT L 10 af 16.1.2004, s. 29).

3

(4)  EUT L

4

(5)  EUT L

5

(6)  EFT L 239 af 22.9.2000, s. 19. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1160/2005 (EUT L 191 af 22.7.2005, s. 18).

6

(7)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  Rådets afgørelse 2004/849/EF af 25. oktober 2004 om undertegnelse, på Den Europæiske Unions vegne, af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (EUT L 368 af 15.12.2004, s. 26).

10

(11)  Rådets afgørelse 2004/860/EF af 25. oktober 2004 om undertegnelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (EUT L 370 af 17.12.2004, s. 78).

11

---

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 381/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 381/4

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 1987/2006

af 20. december 2006

om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, nr. 2, litra a), artikel 63, nr. 3, litra b), og artikel 66,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Schengen-informationssystemet (»SIS«), der blev oprettet i medfør af bestemmelserne i afsnit IV i konventionen af 19. juni 1990 om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 mellem regeringerne for staterne i Den Økonomiske Union Benelux, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Franske Republik om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (2) (»Schengen-konventionen«), og dets videreudvikling SIS 1+ udgør et væsentligt værktøj for anvendelsen af bestemmelserne i Schengen-reglerne som en integreret del af EU. |
| --- | --- |

(1)

Schengen-informationssystemet (»SIS«), der blev oprettet i medfør af bestemmelserne i afsnit IV i konventionen af 19. juni 1990 om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 mellem regeringerne for staterne i Den Økonomiske Union Benelux, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Franske Republik om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (2) (»Schengen-konventionen«), og dets videreudvikling SIS 1+ udgør et væsentligt værktøj for anvendelsen af bestemmelserne i Schengen-reglerne som en integreret del af EU.

| (2) | Kommissionen fik til opgave at udvikle anden generation af SIS (»SIS II«) i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2424/2001 (3) og Rådets afgørelse 2001/886/RIA (4) af 6. december 2001 om udviklingen af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II). SIS II skal erstatte det ved Schengen-konventionen indførte SIS. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen fik til opgave at udvikle anden generation af SIS (»SIS II«) i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2424/2001 (3) og Rådets afgørelse 2001/886/RIA (4) af 6. december 2001 om udviklingen af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II). SIS II skal erstatte det ved Schengen-konventionen indførte SIS.

| (3) | Denne forordning udgør det nødvendige retsgrundlag for forvaltningen af SIS II for så vidt angår forhold, der er omfattet af anvendelsesområdet for traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Rådets afgørelse 2006/000/RIA (5) om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) udgør det nødvendige retsgrundlag for forvaltningen af SIS II for så vidt angår forhold, der er omfattet af anvendelsesområdet for traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(3)

Denne forordning udgør det nødvendige retsgrundlag for forvaltningen af SIS II for så vidt angår forhold, der er omfattet af anvendelsesområdet for traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Rådets afgørelse 2006/000/RIA (5) om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) udgør det nødvendige retsgrundlag for forvaltningen af SIS II for så vidt angår forhold, der er omfattet af anvendelsesområdet for traktaten om Den Europæiske Union.

| (4) | Det forhold, at det nødvendige retsgrundlag for forvaltningen af SIS II består af særskilte instrumenter, berører ikke princippet om, at SIS II udgør ét enkelt informationssystem, der bør fungere som sådant. Visse bestemmelser i disse instrumenter bør derfor være identiske. |
| --- | --- |

(4)

Det forhold, at det nødvendige retsgrundlag for forvaltningen af SIS II består af særskilte instrumenter, berører ikke princippet om, at SIS II udgør ét enkelt informationssystem, der bør fungere som sådant. Visse bestemmelser i disse instrumenter bør derfor være identiske.

| (5) | SIS II bør udgøre en kompensationsforanstaltning, der bidrager til at opretholde et højt sikkerhedsniveau inden for Den Europæiske Unions område med frihed, sikkerhed og retfærdighed ved at støtte gennemførelsen af politikker i tilknytning til den del af Schengen-reglerne, der vedrører personers frie bevægelighed, som integreret i traktatens tredje del, afsnit IV. |
| --- | --- |

(5)

SIS II bør udgøre en kompensationsforanstaltning, der bidrager til at opretholde et højt sikkerhedsniveau inden for Den Europæiske Unions område med frihed, sikkerhed og retfærdighed ved at støtte gennemførelsen af politikker i tilknytning til den del af Schengen-reglerne, der vedrører personers frie bevægelighed, som integreret i traktatens tredje del, afsnit IV.

| (6) | Det er nødvendigt at specificere målene for SIS II, systemets tekniske struktur og finansiering, at fastsætte bestemmelser vedrørende driften og brugen af systemet samt at fastlægge ansvaret for det, de kategorier af oplysninger, der skal optages i systemet, formålet med og kriterierne for optagelsen af disse oplysninger, de myndigheder, der har adgang til oplysningerne, sammenkoblingen af indberetninger og yderligere regler for databehandling og beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt at specificere målene for SIS II, systemets tekniske struktur og finansiering, at fastsætte bestemmelser vedrørende driften og brugen af systemet samt at fastlægge ansvaret for det, de kategorier af oplysninger, der skal optages i systemet, formålet med og kriterierne for optagelsen af disse oplysninger, de myndigheder, der har adgang til oplysningerne, sammenkoblingen af indberetninger og yderligere regler for databehandling og beskyttelse af personoplysninger.

| (7) | SIS II skal omfatte et centralt system (den centrale SIS II) og nationale applikationer. Udgifterne til driften af den centrale SIS II og den hidrørende kommunikationsinfrastruktur bør dækkes over EU's almindelige budget. |
| --- | --- |

(7)

SIS II skal omfatte et centralt system (den centrale SIS II) og nationale applikationer. Udgifterne til driften af den centrale SIS II og den hidrørende kommunikationsinfrastruktur bør dækkes over EU's almindelige budget.

| (8) | Det er nødvendigt at udarbejde en håndbog med detaljerede bestemmelser om udvekslingen af visse supplerende oplysninger om de forholdsregler, der skal træffes som følge af indberetningerne. De nationale myndigheder i hver medlemsstat bør sikre udvekslingen af sådanne oplysninger. |
| --- | --- |

(8)

Det er nødvendigt at udarbejde en håndbog med detaljerede bestemmelser om udvekslingen af visse supplerende oplysninger om de forholdsregler, der skal træffes som følge af indberetningerne. De nationale myndigheder i hver medlemsstat bør sikre udvekslingen af sådanne oplysninger.

| (9) | Kommissionen bør i en overgangsperiode have ansvaret for den operationelle forvaltning af den centrale SIS II og dele af kommunikationsinfrastrukturen. Den kan dog for at sikre en gnidningsløs overgang til SIS II, delegere dette ansvar eller dele heraf til to nationale offentlige organer. På lang sigt og på grundlag af en konsekvensanalyse med en grundig analyse af alternativer ud fra et økonomisk, operationelt og organisatorisk perspektiv og lovgivningsforslag fra Kommissionen bør der oprettes en forvaltningsmyndighed, der skal have ansvaret for disse opgaver. Overgangsperioden bør være på højst fem år fra den dato fra hvilken, denne forordning finder anvendelse. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bør i en overgangsperiode have ansvaret for den operationelle forvaltning af den centrale SIS II og dele af kommunikationsinfrastrukturen. Den kan dog for at sikre en gnidningsløs overgang til SIS II, delegere dette ansvar eller dele heraf til to nationale offentlige organer. På lang sigt og på grundlag af en konsekvensanalyse med en grundig analyse af alternativer ud fra et økonomisk, operationelt og organisatorisk perspektiv og lovgivningsforslag fra Kommissionen bør der oprettes en forvaltningsmyndighed, der skal have ansvaret for disse opgaver. Overgangsperioden bør være på højst fem år fra den dato fra hvilken, denne forordning finder anvendelse.

| (10) | SIS II skal indeholde indberetninger om begrundelsen for nægtelse af indrejse eller ophold. Det er nødvendigt yderligere at overveje harmonisering af bestemmelserne om betingelserne for at foretage indberetninger om tredjelandsstatsborgere med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold og præcisere anvendelsen af disse indberetninger i forbindelse med asyl-, indvandrings- og tilbagesendelsespolitikken. Kommissionen bør derfor tre år efter datoen for denne forordnings anvendelse foretage en gennemgang af bestemmelserne om formålet med og betingelserne for at foretage indberetninger med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold. |
| --- | --- |

(10)

SIS II skal indeholde indberetninger om begrundelsen for nægtelse af indrejse eller ophold. Det er nødvendigt yderligere at overveje harmonisering af bestemmelserne om betingelserne for at foretage indberetninger om tredjelandsstatsborgere med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold og præcisere anvendelsen af disse indberetninger i forbindelse med asyl-, indvandrings- og tilbagesendelsespolitikken. Kommissionen bør derfor tre år efter datoen for denne forordnings anvendelse foretage en gennemgang af bestemmelserne om formålet med og betingelserne for at foretage indberetninger med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold.

| (11) | Indberetninger med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold bør ikke opbevares længere i SIS II, end det er nødvendigt af hensyn til opfyldelsen af formålet. Generelt skal de automatisk slettes i SIS II efter tre år. Enhver beslutning om at opbevare indberetningen i et længere tidsrum bør baseres på en samlet individuel vurdering. Medlemsstaterne bør undersøge disse indberetninger inden for denne periode på tre år og føre statistik over antallet af indberetninger, hvis opbevaringstid er blevet forlænget. |
| --- | --- |

(11)

Indberetninger med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold bør ikke opbevares længere i SIS II, end det er nødvendigt af hensyn til opfyldelsen af formålet. Generelt skal de automatisk slettes i SIS II efter tre år. Enhver beslutning om at opbevare indberetningen i et længere tidsrum bør baseres på en samlet individuel vurdering. Medlemsstaterne bør undersøge disse indberetninger inden for denne periode på tre år og føre statistik over antallet af indberetninger, hvis opbevaringstid er blevet forlænget.

| (12) | SIS II bør gøre det muligt at behandle biometriske data for at sikre en pålidelig identifikation af de pågældende personer. SIS II bør i samme forbindelse også gøre det muligt at behandle oplysninger om personer, hvis identitet er blevet misbrugt, for derved at undgå de ulemper, en fejlidentifikation af dem giver, under hensyntagen til passende garantier, navnlig den pågældende persons samtykke og en streng begrænsning af de formål, hvortil sådanne oplysninger lovligt kan behandles. |
| --- | --- |

(12)

SIS II bør gøre det muligt at behandle biometriske data for at sikre en pålidelig identifikation af de pågældende personer. SIS II bør i samme forbindelse også gøre det muligt at behandle oplysninger om personer, hvis identitet er blevet misbrugt, for derved at undgå de ulemper, en fejlidentifikation af dem giver, under hensyntagen til passende garantier, navnlig den pågældende persons samtykke og en streng begrænsning af de formål, hvortil sådanne oplysninger lovligt kan behandles.

| (13) | Det bør være muligt for medlemsstaterne at sammenkoble indberetninger i SIS II. Det forhold, at en medlemsstat sammenkobler to eller flere indberetninger, bør ikke have indflydelse på de forholdsregler, der skal træffes, opbevaringstiden eller adgangen til indberetningerne. |
| --- | --- |

(13)

Det bør være muligt for medlemsstaterne at sammenkoble indberetninger i SIS II. Det forhold, at en medlemsstat sammenkobler to eller flere indberetninger, bør ikke have indflydelse på de forholdsregler, der skal træffes, opbevaringstiden eller adgangen til indberetningerne.

| (14) | Oplysninger, der er behandlet i SIS II i medfør af denne forordning, bør ikke overføres til eller stilles til rådighed for et tredjeland eller internationale organisationer. |
| --- | --- |

(14)

Oplysninger, der er behandlet i SIS II i medfør af denne forordning, bør ikke overføres til eller stilles til rådighed for et tredjeland eller internationale organisationer.

| (15) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6) finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Dette omfatter udpegelse af en registeransvarlig og mulighed for medlemsstaterne for at tillade undtagelser og begrænsninger i forbindelse med nogle af de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i nævnte direktiv, bl.a. for så vidt angår den berørte persons ret til indsigt og oplysninger. Principperne i direktiv 95/46/EF bør i fornødent omfang suppleres eller tydeliggøres i denne forordning. |
| --- | --- |

(15)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6) finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Dette omfatter udpegelse af en registeransvarlig og mulighed for medlemsstaterne for at tillade undtagelser og begrænsninger i forbindelse med nogle af de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i nævnte direktiv, bl.a. for så vidt angår den berørte persons ret til indsigt og oplysninger. Principperne i direktiv 95/46/EF bør i fornødent omfang suppleres eller tydeliggøres i denne forordning.

| (16) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7), særlig artiklerne heri vedrørende behandlingernes fortrolige karakter og behandlingssikkerhed, finder anvendelse på Fællesskabets institutioners eller organers behandling af personoplysninger, når denne behandling sker som led i institutionernes eller organernes varetagelse af deres opgaver som ansvarlige for den operationelle forvaltning af SIS II. Principperne i forordning (EF) nr. 45/2001 bør i fornødent omfang suppleres eller tydeliggøres i denne forordning. |
| --- | --- |

(16)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7), særlig artiklerne heri vedrørende behandlingernes fortrolige karakter og behandlingssikkerhed, finder anvendelse på Fællesskabets institutioners eller organers behandling af personoplysninger, når denne behandling sker som led i institutionernes eller organernes varetagelse af deres opgaver som ansvarlige for den operationelle forvaltning af SIS II. Principperne i forordning (EF) nr. 45/2001 bør i fornødent omfang suppleres eller tydeliggøres i denne forordning.

| (17) | For så vidt angår fortrolighed bør de relevante bestemmelser i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne finde anvendelse på de tjenestemænd eller øvrige ansatte, der er ansat og arbejder i forbindelse med SIS II. |
| --- | --- |

(17)

For så vidt angår fortrolighed bør de relevante bestemmelser i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne finde anvendelse på de tjenestemænd eller øvrige ansatte, der er ansat og arbejder i forbindelse med SIS II.

| (18) | Det er hensigtsmæssigt, at nationale tilsynsmyndigheder overvåger, at medlemsstaternes behandling af personoplysninger er lovlig, mens Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der blev udnævnt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2004/55/EF af 22. december 2003 om udnævnelse af den uafhængige kontrolmyndighed, der skal oprettes i medfør af EF-traktatens artikel 286 (8), bør overvåge fællesskabsinstitutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger i betragtning af fællesskabsinstitutionernes og -organernes begrænsede opgaver vedrørende selve oplysningerne. |
| --- | --- |

(18)

Det er hensigtsmæssigt, at nationale tilsynsmyndigheder overvåger, at medlemsstaternes behandling af personoplysninger er lovlig, mens Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der blev udnævnt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2004/55/EF af 22. december 2003 om udnævnelse af den uafhængige kontrolmyndighed, der skal oprettes i medfør af EF-traktatens artikel 286 (8), bør overvåge fællesskabsinstitutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger i betragtning af fællesskabsinstitutionernes og -organernes begrænsede opgaver vedrørende selve oplysningerne.

| (19) | Både medlemsstaterne og Kommissionen bør udarbejde en sikkerhedsplan for at lette den gennemførelsen af sikkerhedsforpligtelser og bør samarbejde indbyrdes for at behandle sikkerhedsspørgsmål ud fra et fælles perspektiv. |
| --- | --- |

(19)

Både medlemsstaterne og Kommissionen bør udarbejde en sikkerhedsplan for at lette den gennemførelsen af sikkerhedsforpligtelser og bør samarbejde indbyrdes for at behandle sikkerhedsspørgsmål ud fra et fælles perspektiv.

| (20) | Af hensyn til gennemskueligheden bør Kommissionen eller, når denne er oprettet, forvaltningsmyndigheden hvert andet år udarbejde en rapport om den centrale SIS II's og kommunikationsinfrastrukturens tekniske funktion, herunder om dens sikkerhed, og om udvekslingen af supplerende oplysninger. Kommissionen bør hvert fjerde år udsende en samlet evaluering. |
| --- | --- |

(20)

Af hensyn til gennemskueligheden bør Kommissionen eller, når denne er oprettet, forvaltningsmyndigheden hvert andet år udarbejde en rapport om den centrale SIS II's og kommunikationsinfrastrukturens tekniske funktion, herunder om dens sikkerhed, og om udvekslingen af supplerende oplysninger. Kommissionen bør hvert fjerde år udsende en samlet evaluering.

| (21) | Visse aspekter af SIS II såsom tekniske regler for optagelse af data, herunder af oplysninger, der er nødvendige for at foretage en indberetning, ajourføring, oplysninger om sletning og søgning, regler for indberetningernes kompatibilitet og prioritet, sammenkobling af indberetninger og udveksling af supplerende oplysninger kan på grund af disse aspekters tekniske art, detaljeringsgraden og behovet for regelmæssig ajourføring ikke dækkes udtømmende i denne forordnings bestemmelser. Gennemførelsesbeføjelserne i forbindelse med disse aspekter bør derfor delegeres til Kommissionen. Der bør udformes tekniske regler for søgning af indberetninger med henblik på en tilfredsstillende afvikling af applikationer på nationalt plan. Efter en konsekvensanalyse fra Kommissionen bør der tages stilling til, i hvilket omfang forvaltningsmyndigheden kan få ansvaret for gennemførelsesforanstaltningerne, når den engang er oprettet. |
| --- | --- |

(21)

Visse aspekter af SIS II såsom tekniske regler for optagelse af data, herunder af oplysninger, der er nødvendige for at foretage en indberetning, ajourføring, oplysninger om sletning og søgning, regler for indberetningernes kompatibilitet og prioritet, sammenkobling af indberetninger og udveksling af supplerende oplysninger kan på grund af disse aspekters tekniske art, detaljeringsgraden og behovet for regelmæssig ajourføring ikke dækkes udtømmende i denne forordnings bestemmelser. Gennemførelsesbeføjelserne i forbindelse med disse aspekter bør derfor delegeres til Kommissionen. Der bør udformes tekniske regler for søgning af indberetninger med henblik på en tilfredsstillende afvikling af applikationer på nationalt plan. Efter en konsekvensanalyse fra Kommissionen bør der tages stilling til, i hvilket omfang forvaltningsmyndigheden kan få ansvaret for gennemførelsesforanstaltningerne, når den engang er oprettet.

| (22) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9). |
| --- | --- |

(22)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9).

| (23) | Det er hensigtsmæssigt at fastsætte overgangsbestemmelser vedrørende indberetninger foretaget i SIS 1+, der skal overføres til SIS II. Nogle af bestemmelserne i Schengen-reglerne bør fortsat finde anvendelse i et begrænset tidsrum, indtil medlemsstaterne har undersøgt, om disse indberetninger er forenelige med de nye retlige rammer. Undersøgelsen af kompatibiliteten af indberetninger om personer bør have førsteprioritet. Desuden bør enhver ændring, tilføjelse, rettelse eller ajourføring af en indberetning, der er overført fra SIS 1+ til SIS II, samt ethvert positivt søgningsresultat i forbindelse med en sådan indberetning udløse en øjeblikkelig undersøgelse af dens forenelighed med denne forordnings bestemmelser. |
| --- | --- |

(23)

Det er hensigtsmæssigt at fastsætte overgangsbestemmelser vedrørende indberetninger foretaget i SIS 1+, der skal overføres til SIS II. Nogle af bestemmelserne i Schengen-reglerne bør fortsat finde anvendelse i et begrænset tidsrum, indtil medlemsstaterne har undersøgt, om disse indberetninger er forenelige med de nye retlige rammer. Undersøgelsen af kompatibiliteten af indberetninger om personer bør have førsteprioritet. Desuden bør enhver ændring, tilføjelse, rettelse eller ajourføring af en indberetning, der er overført fra SIS 1+ til SIS II, samt ethvert positivt søgningsresultat i forbindelse med en sådan indberetning udløse en øjeblikkelig undersøgelse af dens forenelighed med denne forordnings bestemmelser.

| (24) | Det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser for den resterende del af det budget, der er øremærket til de SIS-foranstaltninger, der ikke indgår som en del af EU's almindelige budget. |
| --- | --- |

(24)

Det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser for den resterende del af det budget, der er øremærket til de SIS-foranstaltninger, der ikke indgår som en del af EU's almindelige budget.

| (25) | Målene for den påtænkte handling, nemlig at oprette og regulere et fælles informationssystem, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(25)

Målene for den påtænkte handling, nemlig at oprette og regulere et fælles informationssystem, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (26) | Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som er anerkendt bl.a. i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(26)

Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som er anerkendt bl.a. i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (27) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter datoen for vedtagelsen af denne forordning til udbygning af Schengen-reglerne efter bestemmelserne i traktatens tredje del, afsnit IV, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling. |
| --- | --- |

(27)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter datoen for vedtagelsen af denne forordning til udbygning af Schengen-reglerne efter bestemmelserne i traktatens tredje del, afsnit IV, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling.

| (28) | Denne forordning er et led i udviklingen af de bestemmelser i Schengen-reglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (10). Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(28)

Denne forordning er et led i udviklingen af de bestemmelser i Schengen-reglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (10). Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige.

| (29) | Denne forordning er et led i udviklingen af de bestemmelser i Schengen-reglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (11). Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(29)

Denne forordning er et led i udviklingen af de bestemmelser i Schengen-reglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (11). Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

| (30) | Denne forordning berører ikke arrangementerne vedrørende Det Forenede Kongeriges og Irlands delvise deltagelse i Schengen-reglerne, som fastlagt i henholdsvis afgørelse 2000/365/EF og afgørelse 2002/192/EF. |
| --- | --- |

(30)

Denne forordning berører ikke arrangementerne vedrørende Det Forenede Kongeriges og Irlands delvise deltagelse i Schengen-reglerne, som fastlagt i henholdsvis afgørelse 2000/365/EF og afgørelse 2002/192/EF.

| (31) | For Islands og Norges vedkommende er denne forordning et led i udviklingen af de bestemmelser i Schengen-reglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (12), der falder ind under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (13) af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til ovennævnte aftale. |
| --- | --- |

(31)

For Islands og Norges vedkommende er denne forordning et led i udviklingen af de bestemmelser i Schengen-reglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (12), der falder ind under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (13) af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til ovennævnte aftale.

| (32) | Der bør udarbejdes en ordning, der giver repræsentanter for Island og Norge mulighed for at deltage som associeret i arbejdet i de udvalg, der bistår Kommissionen ved udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser. En sådan ordning er omhandlet i den brevveksling mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge vedrørende udvalg, der bistår Europa-Kommissionen i udøvelsen af dennes gennemførelsesbeføjelser (14), der er knyttet som bilag til ovennævnte aftale. |
| --- | --- |

(32)

Der bør udarbejdes en ordning, der giver repræsentanter for Island og Norge mulighed for at deltage som associeret i arbejdet i de udvalg, der bistår Kommissionen ved udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser. En sådan ordning er omhandlet i den brevveksling mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge vedrørende udvalg, der bistår Europa-Kommissionen i udøvelsen af dennes gennemførelsesbeføjelser (14), der er knyttet som bilag til ovennævnte aftale.

| (33) | For Schweiz vedkommende er denne forordning et led i udviklingen af de bestemmelser i Schengen-reglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne, der falder ind under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 4, stk. 1, i afgørelse 2004/849/EF (15) og 2004/860/EF (16). |
| --- | --- |

(33)

For Schweiz vedkommende er denne forordning et led i udviklingen af de bestemmelser i Schengen-reglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne, der falder ind under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 4, stk. 1, i afgørelse 2004/849/EF (15) og 2004/860/EF (16).

| (34) | Der bør udarbejdes en ordning, der giver repræsentanter for Schweiz mulighed for at deltage som associeret i arbejdet i de udvalg, der bistår Kommissionen ved udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser. En sådan ordning er omhandlet i den brevveksling mellem Fællesskabet og Schweiz, der er knyttet som bilag til ovennævnte aftale. |
| --- | --- |

(34)

Der bør udarbejdes en ordning, der giver repræsentanter for Schweiz mulighed for at deltage som associeret i arbejdet i de udvalg, der bistår Kommissionen ved udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser. En sådan ordning er omhandlet i den brevveksling mellem Fællesskabet og Schweiz, der er knyttet som bilag til ovennævnte aftale.

| (35) | Denne forordning udgør en udbygning af Schengen-reglerne eller har på anden måde forbindelse til dem, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003. |
| --- | --- |

(35)

Denne forordning udgør en udbygning af Schengen-reglerne eller har på anden måde forbindelse til dem, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003.

| (36) | Denne forordning bør finde anvendelse på Det Forenede Kongerige og Irland, fra datoer, der fastsættes efter procedurerne i de relevante instrumenter vedrørende anvendelsen af Schengen-reglerne på disse stater |
| --- | --- |

(36)

Denne forordning bør finde anvendelse på Det Forenede Kongerige og Irland, fra datoer, der fastsættes efter procedurerne i de relevante instrumenter vedrørende anvendelsen af Schengen-reglerne på disse stater

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Oprettelse af SIS II og generelle mål

1.   Anden generation af Schengen-informationssystemet (»SIS II«) oprettes hermed.

2.   SIS II har ved hjælp af oplysningerne i dette system til formål i overensstemmelse med denne forordning at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for Den Europæiske Unions område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, herunder at bevare den offentlige sikkerhed og den offentlige orden samt beskytte sikkerheden på medlemsstaternes område, og at sikre anvendelsen af bestemmelserne i afsnit IV i tredje del af traktaten om persontrafik på deres område.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   I denne forordning fastsættes betingelser og procedurer for optagelse og behandling af indberetninger i SIS II vedrørende tredjelandsstatsborgere og for udveksling af supplerende og uddybende oplysninger med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold i medlemsstaterne.

2.   I denne forordning fastsættes også bestemmelser vedrørende SIS II's tekniske struktur, medlemsstaternes og den i artikel 15 omhandlede forvaltningsmyndigheds ansvar, generel behandling af oplysninger, de berørte personers rettigheder samt erstatningsansvar.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| a) | »indberetning«: et sæt oplysninger, der indlæses i SIS II, således at de kompetente myndigheder kan identificere en person med henblik på at træffe en særlig forholdsregel |
| --- | --- |

a)

»indberetning«: et sæt oplysninger, der indlæses i SIS II, således at de kompetente myndigheder kan identificere en person med henblik på at træffe en særlig forholdsregel

| b) | »supplerende oplysninger«: oplysninger, der ikke lagres i SIS II, men har tilknytning til indberetninger til SIS II, og som udveksles:






  i) | for at gøre det muligt for medlemsstaterne at konsultere og informere hinanden i forbindelse med indlæsning af en indberetning |
| --- | --- | --- |

b)

»supplerende oplysninger«: oplysninger, der ikke lagres i SIS II, men har tilknytning til indberetninger til SIS II, og som udveksles:

i)

for at gøre det muligt for medlemsstaterne at konsultere og informere hinanden i forbindelse med indlæsning af en indberetning

| ii) | når en søgning har givet et positivt resultat, således at de rette forholdsregler kan træffes |
| --- | --- |

ii)

når en søgning har givet et positivt resultat, således at de rette forholdsregler kan træffes

| iii) | når den påkrævede forholdsregel ikke kan træffes |
| --- | --- |

iii)

når den påkrævede forholdsregel ikke kan træffes

| iv) | i spørgsmål vedrørende kvaliteten af SIS II-oplysningerne |
| --- | --- |

iv)

i spørgsmål vedrørende kvaliteten af SIS II-oplysningerne

| v) | i spørgsmål vedrørende indberetningernes kompatibilitet og prioritet |
| --- | --- |

v)

i spørgsmål vedrørende indberetningernes kompatibilitet og prioritet

| vi) | i spørgsmål vedrørende retten til adgang til systemet |
| --- | --- |

vi)

i spørgsmål vedrørende retten til adgang til systemet

| c) | »uddybende oplysninger«: oplysninger, der er lagret i SIS II og har tilknytning til indberetninger til SIS II, og som umiddelbart skal være til rådighed for de kompetente myndigheder, når personer, som der er indlæst oplysninger om i SIS II, lokaliseres ved søgning heri |
| --- | --- |

c)

»uddybende oplysninger«: oplysninger, der er lagret i SIS II og har tilknytning til indberetninger til SIS II, og som umiddelbart skal være til rådighed for de kompetente myndigheder, når personer, som der er indlæst oplysninger om i SIS II, lokaliseres ved søgning heri

| d) | »tredjelandsstatsborger«: enhver person, der hverken er:






  i) | unionsborger som omhandlet i traktatens artikel 17, stk. 1,
  eller |
| --- | --- | --- |

d)

»tredjelandsstatsborger«: enhver person, der hverken er:

i)

unionsborger som omhandlet i traktatens artikel 17, stk. 1,

eller

| ii) | statsborger i et tredjeland, som i henhold til aftaler mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og de pågældende lande på den anden side nyder godt af en ret til fri bevægelighed svarende til EU-borgernes |
| --- | --- |

ii)

statsborger i et tredjeland, som i henhold til aftaler mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og de pågældende lande på den anden side nyder godt af en ret til fri bevægelighed svarende til EU-borgernes

| e) | »personoplysninger«: enhver form for information om en identificeret eller identificérbar fysisk person (»den registrerede«); ved identificérbar person forstås en person, der direkte eller indirekte kan identificeres |
| --- | --- |

e)

»personoplysninger«: enhver form for information om en identificeret eller identificérbar fysisk person (»den registrerede«); ved identificérbar person forstås en person, der direkte eller indirekte kan identificeres

| f) | »behandling af personoplysninger« (»behandling«): enhver operation eller række af operationer - med eller uden brug af elektronisk databehandling - som personoplysninger gøres til genstand for, f.eks. indsamling, registrering, systematisering, opbevaring, tilpasning eller ændring, udlæsning, søgning, brug, videregivelse ved transmission, formidling eller enhver anden form for overladelse, sammenstilling eller samkøring samt blokering, slettelse eller tilintetgørelse. |
| --- | --- |

f)

»behandling af personoplysninger« (»behandling«): enhver operation eller række af operationer - med eller uden brug af elektronisk databehandling - som personoplysninger gøres til genstand for, f.eks. indsamling, registrering, systematisering, opbevaring, tilpasning eller ændring, udlæsning, søgning, brug, videregivelse ved transmission, formidling eller enhver anden form for overladelse, sammenstilling eller samkøring samt blokering, slettelse eller tilintetgørelse.

Artikel 4

SIS II's tekniske struktur og driftsmåder

1.   SIS II består af:

| a) | et centralt system (»den centrale SIS II«) bestående af:






  — | en teknisk støttefunktion (»CS-SIS«), som indeholder en database, SIS II-databasen |
| --- | --- | --- |

a)

et centralt system (»den centrale SIS II«) bestående af:

—

en teknisk støttefunktion (»CS-SIS«), som indeholder en database, SIS II-databasen

| — | en ensartet national grænseflade (»NI-SIS«) |
| --- | --- |

—

en ensartet national grænseflade (»NI-SIS«)

| b) | et nationalt system (»N. SIS II«) i hver enkelt medlemsstat, som består af de nationale datasystemer, der er i forbindelse med den centrale SIS II. En N. SIS II kan indeholde en datafil (»national kopi«), som indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen |
| --- | --- |

b)

et nationalt system (»N. SIS II«) i hver enkelt medlemsstat, som består af de nationale datasystemer, der er i forbindelse med den centrale SIS II. En N. SIS II kan indeholde en datafil (»national kopi«), som indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen

| c) | en kommunikationsinfrastruktur mellem den CS-SIS og NI-SIS (»kommunikationsinfrastrukturen«), der sørger for et krypteret virtuelt netværk forbeholdt SIS II-oplysninger og udvekslingen af oplysninger mellem Sirene-kontorer som omhandlet i artikel 7, stk. 2. |
| --- | --- |

c)

en kommunikationsinfrastruktur mellem den CS-SIS og NI-SIS (»kommunikationsinfrastrukturen«), der sørger for et krypteret virtuelt netværk forbeholdt SIS II-oplysninger og udvekslingen af oplysninger mellem Sirene-kontorer som omhandlet i artikel 7, stk. 2.

2.   SIS II-oplysninger indlæses, ajourføres, slettes og søges via de forskellige N. SIS II-systemer. Der kan søges elektronisk i en national kopi på de enkelte medlemsstaters område. Der kan ikke søges i andre medlemsstaters N. SIS II-filer.

3.   Den CS-SIS, der udfører teknisk tilsyn og forvaltning, ligger i Strasbourg (Frankrig), og et backup-CS-SIS, der kan sikre alle funktioner i det overordnede CS-SIS i tilfælde af svigt, findes i Sankt Johann im Pongau (Østrig).

4.   CS-SIS stiller de tjenester til rådighed, som er nødvendige for optagelsen og behandlingen af SIS II-oplysninger, herunder for søgning i SIS II-databasen. For de medlemsstater, der anvender en national kopi, skal CS-SIS:

| a) | sørge for online-ajourføring af de nationale kopier |
| --- | --- |

a)

sørge for online-ajourføring af de nationale kopier

| b) | sikre synkroniseringen og sammenhængen mellem de nationale kopier og SIS II-databasen |
| --- | --- |

b)

sikre synkroniseringen og sammenhængen mellem de nationale kopier og SIS II-databasen

| c) | sørge for operationen med henblik på initialisering og genopretning af de nationale kopier. |
| --- | --- |

c)

sørge for operationen med henblik på initialisering og genopretning af de nationale kopier.

Artikel 5

Udgifter

1.   Udgifterne i forbindelse med oprettelse, drift og vedligeholdelse af den centrale SIS II og kommunikationsinfrastrukturen afholdes over EU's almindelige budget.

2.   Disse udgifter omfatter også det arbejde med CS-SIS, der sikrer, at de tjenester, der er omhandlet i artikel 4, stk. 4, stilles til rådighed.

3.   Udgifterne til oprettelse, drift og vedligeholdelse af hver N. SIS II dækkes af den pågældende medlemsstat.

KAPITEL II

MEDLEMSSTATERNES ANSVAR

Artikel 6

Nationale systemer

Hver medlemsstat er ansvarlig for at oprette, drive og vedligeholde sin N. SIS II og for at forbinde sin N. SIS II med NI-SIS.

Artikel 7

N. SIS II-kontoret og Sirene-kontoret

1.   Hver medlemsstat udpeger en myndighed (»N. SIS II-kontoret«), som har det overordnede ansvar for dens N. SIS II. Denne myndighed er ansvarlig for, at N. SIS II fungerer sikkert og gnidningsløst, sikrer, at de kompetente myndigheder har adgang til SIS II, og træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre overholdelse af bestemmelserne i denne forordning. Hver medlemsstat foretager sine indberetninger via sit N. SIS II-kontor.

2.   Hver medlemsstat udpeger den myndighed, der sikrer udvekslingen af alle supplerende oplysninger (»Sirene-kontoret«) i overensstemmelse med Sirene-Håndbogen, jf. artikel 8.

Disse kontorer samordner også kontrollen af kvaliteten af de oplysninger, der indlæses i SIS II. Med henblik herpå har det adgang til de oplysninger, der behandles i SIS II.

3.   Medlemsstaterne underretter den i artikel 15 omhandlede forvaltningsmyndighed om deres N. SIS II-kontor og deres Sirene-kontor. Forvaltningsmyndigheden offentliggør listen over kontorerne sammen med den liste, der er omhandlet i artikel 31, stk. 8.

Artikel 8

Udveksling af supplerende oplysninger

1.   Supplerende oplysninger udveksles i overensstemmelse med »Sirene-Håndbogen« og ved hjælp af kommunikationsinfrastrukturen. Hvis kommunikationsinfrastrukturen ikke er til rådighed, kan medlemsstaterne anvende andre tilstrækkeligt sikrede tekniske midler til at udveksle supplerende oplysninger.

2.   Supplerende oplysninger må kun anvendes til det formål, de blev meddelt til.

3.   Anmodninger fra en anden medlemsstat om supplerende oplysninger besvares snarest muligt.

4.   Der skal efter proceduren i artikel 51, stk. 2, vedtages detaljerede bestemmelser for udvekslingen af supplerende oplysninger i form af Sirene-Håndbogen, med forbehold af bestemmelserne i retsakten om oprettelse af forvaltningsmyndigheden.

Artikel 9

Overholdelse af tekniske krav

1.   For at sikre en hurtig og effektiv overførsel af oplysninger skal hver medlemsstat ved oprettelsen af sin N. SIS II overholde de protokoller og tekniske procedurer, der er fastsat for at sikre, at N. SIS II er kompatibel med CS-SIS. Disse protokoller og tekniske procedurer fastsættes efter proceduren i artikel 51, stk. 2, jf. dog bestemmelserne i retsakten om oprettelse af forvaltningsmyndigheden.

2.   Hvis en medlemsstat anvender en national kopi, skal den ved hjælp af de tjenester, som CS-SIS stiller til rådighed, sikre, at oplysninger lagret i den nationale kopi via automatiske ajourføringer, jf. artikel 4, stk. 4, er identiske og i overensstemmelse med SIS II-databasen, og at en søgning i dens nationale kopi giver et søgeresultat, der svarer til resultatet af en søgning i SIS II-databasen.

Artikel 10

Sikkerhed - medlemsstater

1.   Hver medlemsstat vedtager i relation til sin N. SIS II de nødvendige foranstaltninger, herunder en sikkerhedsplan, med henblik på:

| a) | fysisk at beskytte oplysninger, bl.a. ved at udarbejde beredskabsplaner for beskyttelse af kritisk infrastruktur |
| --- | --- |

a)

fysisk at beskytte oplysninger, bl.a. ved at udarbejde beredskabsplaner for beskyttelse af kritisk infrastruktur

| b) | at forhindre, at uautoriserede får adgang til de anlæg, der benyttes til behandling af personoplysninger (kontrol med fysisk adgang til anlæggene) |
| --- | --- |

b)

at forhindre, at uautoriserede får adgang til de anlæg, der benyttes til behandling af personoplysninger (kontrol med fysisk adgang til anlæggene)

| c) | at forhindre, at databærerne kan læses, kopieres, ændres eller fjernes af uautoriserede personer (kontrol med databærere) |
| --- | --- |

c)

at forhindre, at databærerne kan læses, kopieres, ændres eller fjernes af uautoriserede personer (kontrol med databærere)

| d) | at forhindre uautoriseret indlæsning af oplysninger samt uautoriseret læsning, ændring eller sletning af indlæste personoplysninger (kontrol med optagelse) |
| --- | --- |

d)

at forhindre uautoriseret indlæsning af oplysninger samt uautoriseret læsning, ændring eller sletning af indlæste personoplysninger (kontrol med optagelse)

| e) | at forhindre, at edb-systemerne kan benyttes af uautoriserede personer ved hjælp af datatransmissionsudstyr (brugerkontrol) |
| --- | --- |

e)

at forhindre, at edb-systemerne kan benyttes af uautoriserede personer ved hjælp af datatransmissionsudstyr (brugerkontrol)

| f) | at sikre, at autoriserede personer, hvad angår brugen af et edb-system, kun får adgang til de oplysninger, som henhører under deres kompetence, og kun ved hjælp af individuelle og entydige brugeridentiteter og fortrolige password (adgangskontrol) |
| --- | --- |

f)

at sikre, at autoriserede personer, hvad angår brugen af et edb-system, kun får adgang til de oplysninger, som henhører under deres kompetence, og kun ved hjælp af individuelle og entydige brugeridentiteter og fortrolige password (adgangskontrol)

| g) | at sikre, at alle myndigheder med adgangsret til SIS II eller til anlæggene opretter profiler, der beskriver funktioner og ansvarsområder for de personer, som er autoriseret til at få adgang til, indlæse, ajourføre, slette og søge i oplysningerne, og øjeblikkelig stiller disse profiler til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder, omhandlet i artikel 44, stk. 1, på deres anmodning (personaleprofiler). |
| --- | --- |

g)

at sikre, at alle myndigheder med adgangsret til SIS II eller til anlæggene opretter profiler, der beskriver funktioner og ansvarsområder for de personer, som er autoriseret til at få adgang til, indlæse, ajourføre, slette og søge i oplysningerne, og øjeblikkelig stiller disse profiler til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder, omhandlet i artikel 44, stk. 1, på deres anmodning (personaleprofiler).

| h) | at sikre, at det er muligt at undersøge og fastslå, til hvilke myndigheder der kan videregives personoplysninger via datatransmissionsudstyr (kontrol med videregivelse) |
| --- | --- |

h)

at sikre, at det er muligt at undersøge og fastslå, til hvilke myndigheder der kan videregives personoplysninger via datatransmissionsudstyr (kontrol med videregivelse)

| i) | at sikre, at det er muligt efterfølgende at undersøge og fastslå, hvilke personoplysninger der er indlæst i edb-systemerne, hvornår, af hvem og med hvilket formål (efterfølgende kontrol med indlæsning) |
| --- | --- |

i)

at sikre, at det er muligt efterfølgende at undersøge og fastslå, hvilke personoplysninger der er indlæst i edb-systemerne, hvornår, af hvem og med hvilket formål (efterfølgende kontrol med indlæsning)

| j) | at forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger i forbindelse med overførsel af oplysninger eller transport af databærere, navnlig ved hjælp af hensigtsmæssige krypteringsteknikker (kontrol med overførsler) |
| --- | --- |

j)

at forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger i forbindelse med overførsel af oplysninger eller transport af databærere, navnlig ved hjælp af hensigtsmæssige krypteringsteknikker (kontrol med overførsler)

| k) | at kontrollere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i dette stykke, og træffe de nødvendige organisatoriske foranstaltninger vedrørende intern kontrol for at sikre overholdelsen af denne forordning (egenkontrol). |
| --- | --- |

k)

at kontrollere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i dette stykke, og træffe de nødvendige organisatoriske foranstaltninger vedrørende intern kontrol for at sikre overholdelsen af denne forordning (egenkontrol).

2.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger svarende til dem, der er omhandlet i stk. 1, for så vidt angår sikkerhed i forbindelse med udveksling af supplerende oplysninger.

Artikel 11

Fortrolighed - medlemsstater

Hver medlemsstat anvender i overensstemmelse med national lovgivning sine egne regler for tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav i forbindelse med alle personer og organer, der skal arbejde med SIS II-oplysninger og supplerende oplysninger. Denne pligt fortsætter med at bestå, efter at de pågældende personer er fratrådt deres stilling, eller det pågældende organs virksomhed er ophørt.

Artikel 12

Opbevaring af registreringer på nationalt plan

1.   Medlemsstater, der ikke anvender nationale kopier, påser, at hver adgang til og alle udvekslinger af personoplysninger inden for CS-SIS registreres i N. SIS II for at kontrollere, om søgningen er tilladt, og om databehandlingen er lovlig, samt for at udøve egenkontrol og derved sikre N. SIS II's korrekte funktion, samt dataintegriteten og -sikkerheden.

2.   Medlemsstater, der anvender nationale kopier, påser, at hver adgang til og alle udvekslinger af SIS II-oplysninger registreres med henblik på de formål, der er omhandlet i stk. 1. Dette gælder ikke for de i artikel 4, stk. 4, omhandlede tjenester.

3.   Registreringerne skal navnlig vise indberetningernes hidtidige forløb, dato og tidspunkt for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til søgninger, henvisning til de overførte oplysninger samt navnet på både den kompetente myndighed og den person, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne.

4.   Registreringerne må kun anvendes til det i stk. 1 og 2 omhandlede formål og slettes tidligst ét år og senest tre år efter deres oprettelse. De registreringer, der indeholder indberetningernes hidtidige forløb, slettes efter en periode på mellem et og tre år efter, at indberetningerne er slettet.

5.   Registreringerne kan opbevares længere, hvis der er brug for dem i forbindelse med kontrolprocedurer, som allerede er indledt.

6.   De kompetente nationale myndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere, om søgningen er lovlig, og om databehandlingen er lovlig, samt for at udøve egenkontrol og sikre N. SIS II's korrekte funktion samt dataintegriteten og -sikkerheden, skal inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, med henblik på at kunne udføre deres opgaver.

Artikel 13

Egenkontrol

Medlemsstaterne sikrer, at enhver myndighed, der har ret til adgang til SIS II-oplysninger, træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for overholdelsen af denne forordning, og i nødvendigt omfang samarbejder med den nationale tilsynsmyndighed.

Artikel 14

Uddannelse af personalet

Før personale i myndigheder med adgangsret til SIS II får tilladelse til at behandle oplysninger, der er lagret i SIS II, modtager det den relevante uddannelse i datasikkerheds- og databeskyttelsesregler samt orienteres om relevante lovovertrædelser og sanktioner.

KAPITEL III

FORVALTNINGSMYNDIGHEDENS ANSVARSOMRÅDER

Artikel 15

Operationel forvaltning

1.   Efter en overgangsperiode, har en forvaltningsmyndighed (»forvaltningsmyndigheden«), der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget, ansvaret for den operationelle forvaltning af den centrale SIS II. Forvaltningsmyndigheden sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at den bedste disponible teknologi, med forbehold af en cost-benefit-analyse, til enhver tid anvendes til den centrale SIS II.

2.   Forvaltningsmyndigheden har ligeledes ansvaret for følgende opgaver i forbindelse med kommunikationsinfrastrukturen:

| a) | tilsyn |
| --- | --- |

a)

tilsyn

| b) | sikkerhed |
| --- | --- |

b)

sikkerhed

| c) | koordinering af forbindelserne mellem medlemsstaterne og udbyderen. |
| --- | --- |

c)

koordinering af forbindelserne mellem medlemsstaterne og udbyderen.

3.   Kommissionen har ansvaret for alle andre opgaver i forbindelse med kommunikationsinfrastrukturen, navnlig

| a) | opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

a)

opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen

| b) | anskaffelse og fornyelse |
| --- | --- |

b)

anskaffelse og fornyelse

| c) | kontraktforhold. |
| --- | --- |

c)

kontraktforhold.

4.   I en overgangsperiode, indtil forvaltningsmyndigheden indleder sin virksomhed, er Kommissionen ansvarlig for den operationelle forvaltning af den centrale SIS II. Kommissionen kan i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (17) overlade denne opgave samt opgaver i forbindelse med gennemførelsen af budgettet til nationale offentlige organer i to forskellige lande.

5.   Hvert nationalt offentligt organ som omhandlet i stk. 4 skal navnlig opfylde følgende udvælgelseskriterier:

| a) | det skal godtgøre lang erfaring med at drive et stort informationssystem med de i artikel 4, stk. 4, omhandlede funktioner |
| --- | --- |

a)

det skal godtgøre lang erfaring med at drive et stort informationssystem med de i artikel 4, stk. 4, omhandlede funktioner

| b) | det skal råde over en betragtelig ekspertise inden for de service- og sikkerhedskrav, der knytter sig til et informationssystem indeholdende funktioner, der kan sammenlignes med de i artikel 4, stk. 4, omhandlede funktioner |
| --- | --- |

b)

det skal råde over en betragtelig ekspertise inden for de service- og sikkerhedskrav, der knytter sig til et informationssystem indeholdende funktioner, der kan sammenlignes med de i artikel 4, stk. 4, omhandlede funktioner

| c) | det skal have tilstrækkeligt og erfarent personale, der råder over den relevante faglige ekspertise og de relevante sproglige færdigheder, som er nødvendige for at kunne samarbejde i et internationalt miljø som det, der kræves for SIS II |
| --- | --- |

c)

det skal have tilstrækkeligt og erfarent personale, der råder over den relevante faglige ekspertise og de relevante sproglige færdigheder, som er nødvendige for at kunne samarbejde i et internationalt miljø som det, der kræves for SIS II

| d) | det skal råde over en infrastruktur med en sikker og særligt indrettet facilitet, der især er i stand til at fungere som backup for og garantere en kontinuerlig drift af store it-systemer,
  og |
| --- | --- |

d)

det skal råde over en infrastruktur med en sikker og særligt indrettet facilitet, der især er i stand til at fungere som backup for og garantere en kontinuerlig drift af store it-systemer,

og

| e) | det skal virke i et administrativt miljø, der sætter det i stand til at udføre sine opgaver korrekt og undgå enhver form for interessekonflikt. |
| --- | --- |

e)

det skal virke i et administrativt miljø, der sætter det i stand til at udføre sine opgaver korrekt og undgå enhver form for interessekonflikt.

6.   Forud for enhver delegation af opgaver, som omhandlet i stk. 4, og med regelmæssige mellemrum derefter underretter Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet om vilkårene for delegationen og det nøjagtige omfang heraf samt de organer, hvortil der delegeres opgaver.

7.   Hvis Kommissionen i overgangsperioden delegerer sit ansvar i medfør af stk. 4, sikrer den, at denne delegation fuldt ud overholder de frister, der er fastsat af det institutionelle system, som er fastlagt i traktaten. Den sikrer navnlig, at denne delegation ikke negativt påvirker konkrete kontrolmekanismer i henhold til fællesskabslovgivningen, uanset om det drejer sig om kontrol udøvet af Domstolen, Revisionsretten eller Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

8.   Den operationelle forvaltning af den centrale SIS II omfatter alle de opgaver, der er nødvendige for, at den centrale SIS II kan fungere døgnet rundt alle ugens dage i overensstemmelse med denne forordning, navnlig den vedligeholdelse og den tekniske udvikling, der er nødvendig for, at systemet kan fungere gnidningsløst.

Artikel 16

Sikkerhed

1.   Forvaltningsmyndigheden træffer i relation til den centrale SIS II og Kommissionen i relation til kommunikationsinfrastrukturen de nødvendige foranstaltninger, herunder en sikkerhedsplan, med henblik på:

| a) | fysisk at beskytte oplysninger, bl.a. ved at udarbejde beredskabsplaner for beskyttelse af kritisk infrastruktur |
| --- | --- |

a)

fysisk at beskytte oplysninger, bl.a. ved at udarbejde beredskabsplaner for beskyttelse af kritisk infrastruktur

| b) | at forhindre, at uautoriserede får adgang til de anlæg, der benyttes til behandling af personoplysninger (kontrol med fysisk adgang til anlæggene) |
| --- | --- |

b)

at forhindre, at uautoriserede får adgang til de anlæg, der benyttes til behandling af personoplysninger (kontrol med fysisk adgang til anlæggene)

| c) | at forhindre, at databærerne kan læses, kopieres, ændres eller fjernes af uautoriserede personer (kontrol med databærere) |
| --- | --- |

c)

at forhindre, at databærerne kan læses, kopieres, ændres eller fjernes af uautoriserede personer (kontrol med databærere)

| d) | at forhindre uautoriseret indlæsning af oplysninger samt uautoriseret læsning, ændring eller sletning af indlæste personoplysninger (kontrol med optagelse) |
| --- | --- |

d)

at forhindre uautoriseret indlæsning af oplysninger samt uautoriseret læsning, ændring eller sletning af indlæste personoplysninger (kontrol med optagelse)

| e) | at forhindre, at edb-systemerne kan benyttes af uautoriserede personer ved hjælp af datatransmissionsudstyr (brugerkontrol) |
| --- | --- |

e)

at forhindre, at edb-systemerne kan benyttes af uautoriserede personer ved hjælp af datatransmissionsudstyr (brugerkontrol)

| f) | at sikre, at autoriserede personer, hvad angår brugen af et edb-system, kun får adgang til de oplysninger, som henhører under deres kompetence, og kun ved hjælp af individuelle og entydige brugeridentiteter og fortrolige password (adgangskontrol) |
| --- | --- |

f)

at sikre, at autoriserede personer, hvad angår brugen af et edb-system, kun får adgang til de oplysninger, som henhører under deres kompetence, og kun ved hjælp af individuelle og entydige brugeridentiteter og fortrolige password (adgangskontrol)

| g) | at oprette profiler, der beskriver funktioner og ansvarsområder for de personer, som er autoriseret til at få adgang til oplysningerne eller anlæggene, og øjeblikkelig stiller disse profiler til rådighed for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, omhandlet i artikel 45, på dennes anmodning (personaleprofiler) |
| --- | --- |

g)

at oprette profiler, der beskriver funktioner og ansvarsområder for de personer, som er autoriseret til at få adgang til oplysningerne eller anlæggene, og øjeblikkelig stiller disse profiler til rådighed for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, omhandlet i artikel 45, på dennes anmodning (personaleprofiler)

| h) | at sikre, at det er muligt at undersøge og fastslå, til hvilke myndigheder der kan videregives personoplysninger via datatransmissionsudstyr (kontrol med videregivelse) |
| --- | --- |

h)

at sikre, at det er muligt at undersøge og fastslå, til hvilke myndigheder der kan videregives personoplysninger via datatransmissionsudstyr (kontrol med videregivelse)

| i) | at sikre, at det er muligt efterfølgende at undersøge og fastslå, hvilke personoplysninger der er indlæst i edb-systemerne, hvornår og af hvem (efterfølgende kontrol med indlæsning) |
| --- | --- |

i)

at sikre, at det er muligt efterfølgende at undersøge og fastslå, hvilke personoplysninger der er indlæst i edb-systemerne, hvornår og af hvem (efterfølgende kontrol med indlæsning)

| j) | at forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger i forbindelse med overførsel af oplysninger eller transport af databærere, navnlig ved hjælp af hensigtsmæssige krypteringsteknikker (kontrol med overførsler) |
| --- | --- |

j)

at forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger i forbindelse med overførsel af oplysninger eller transport af databærere, navnlig ved hjælp af hensigtsmæssige krypteringsteknikker (kontrol med overførsler)

| k) | at kontrollere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i dette stykke, og træffe de nødvendige organisatoriske foranstaltninger vedrørende intern kontrol for at sikre overholdelsen af denne forordning (egenkontrol). |
| --- | --- |

k)

at kontrollere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i dette stykke, og træffe de nødvendige organisatoriske foranstaltninger vedrørende intern kontrol for at sikre overholdelsen af denne forordning (egenkontrol).

2.   Forvaltningsmyndigheden træffer foranstaltninger svarende til dem, der er omhandlet i stk. 1, for så vidt angår sikkerhed i forbindelse med udveksling af supplerende oplysninger gennem kommunikationsinfrastrukturen.

Artikel 17

Fortrolighed - forvaltningsmyndigheden

1.   Forvaltningsmyndigheden anvender de relevante regler for tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav i forhold til alt personale, der skal arbejde med SIS II-oplysninger, efter standarder svarende til dem, der er fastsat i nærværende forordnings artikel 11, jf. dog artikel 17 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber. Denne pligt fortsætter med at bestå, efter at de pågældende personer er fratrådt deres stilling, eller deres virksomhed er ophørt.

2.   Forvaltningsmyndigheden træffer foranstaltninger svarende til dem, der er omhandlet i stk. 1, for så vidt angår fortrolighed i forbindelse med udveksling af supplerende oplysninger gennem kommunikationsinfrastrukturen.

Artikel 18

Opbevaring af registreringer på centralt plan

1.   Forvaltningsmyndigheden påser, at hver adgang til og alle udvekslinger af personoplysninger inden for CS-SIS registreres til de formål, der er nævnt i artikel 12, stk. 1 og 2.

2.   Registreringerne skal navnlig vise indberetningernes hidtidige forløb, dato og tidspunkt for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til søgninger, henvisning til de overførte oplysninger samt navnet på den kompetente myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne.

3.   Registreringerne må kun anvendes til det i stk. 1 nævnte formål og slettes tidligst ét år og senest tre år efter deres oprettelse. De registreringer, der indeholder indberetningernes hidtidige forløb, slettes efter en periode på mellem et og tre år efter, at indberetningerne er slettet.

4.   Registreringerne kan opbevares længere, hvis der er brug for dem i forbindelse med kontrolprocedurer, som allerede er indledt.

5.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere, om søgningen er lovlig, og om databehandlingen er lovlig, samt for at udøve egenkontrol og sikre CS-SIS II's korrekte funktion samt dataintegriteten og -sikkerheden, skal inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, således at de er i stand til at udføre deres opgaver.

Artikel 19

Oplysningskampagne

Ved idriftsættelsen af SIS II gennemfører Kommissionen i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder, og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, en oplysningskampagne, som informerer offentligheden om formålene, de lagrede oplysninger, de myndigheder, der har adgang, og personers rettigheder. Efter oprettelsen gentager forvaltningsmyndigheden i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse sådanne kampagner regelmæssigt. Medlemsstaterne udarbejder og gennemfører i samarbejde med deres nationale tilsynsmyndigheder de nødvendige politikker for at orientere deres borgere om SIS II generelt.

KAPITEL IV

INDBERETNINGER OM TREDJELANDSSTATSBORGERE MED HENBLIK PÅ NÆGTELSE AF INDREJSE OG OPHOLD

Artikel 20

Kategorier af oplysninger

1.   SIS II indeholder udelukkende de kategorier af oplysninger, der meddeles af medlemsstaterne, og som er nødvendige til de formål, der er fastsat i artikel 24, jf. dog artikel 8, stk. 1, eller denne forordnings bestemmelser vedrørende lagring af supplerende oplysninger.

2.   Oplysningerne om indberettede personer må højst omfatte følgende:

| a) | efternavn(e) og fornavn(e), fødenavn(e) og tidligere anvendte navne og eventuelt særskilt registrerede kaldenavne |
| --- | --- |

a)

efternavn(e) og fornavn(e), fødenavn(e) og tidligere anvendte navne og eventuelt særskilt registrerede kaldenavne

| b) | særlige fysiske kendetegn af objektiv og blivende karakter |
| --- | --- |

b)

særlige fysiske kendetegn af objektiv og blivende karakter

| c) | fødested og fødselsdato |
| --- | --- |

c)

fødested og fødselsdato

| d) | køn |
| --- | --- |

d)

køn

| e) | fotografier |
| --- | --- |

e)

fotografier

| f) | fingeraftryk |
| --- | --- |

f)

fingeraftryk

| g) | nationalitet(er) |
| --- | --- |

g)

nationalitet(er)

| h) | om vedkommende er bevæbnet, voldelig eller er flygtet |
| --- | --- |

h)

om vedkommende er bevæbnet, voldelig eller er flygtet

| i) | indberetningsgrund |
| --- | --- |

i)

indberetningsgrund

| j) | myndighed, der har foretaget indberetningen |
| --- | --- |

j)

myndighed, der har foretaget indberetningen

| k) | en henvisning til den afgørelse, der ligger til grund for indberetningen |
| --- | --- |

k)

en henvisning til den afgørelse, der ligger til grund for indberetningen

| l) | forholdsregler |
| --- | --- |

l)

forholdsregler

| m) | sammenkobling med andre indberetninger, der er foretaget i SIS II, i overensstemmelse med artikel 37. |
| --- | --- |

m)

sammenkobling med andre indberetninger, der er foretaget i SIS II, i overensstemmelse med artikel 37.

3.   De tekniske bestemmelser, der er nødvendige for at indlæse, ajourføre, slette og søge i de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, fastsættes efter proceduren i artikel 51, stk. 2, med forbehold af bestemmelserne i retsakten om oprettelse af forvaltningsmyndigheden.

4.   De tekniske bestemmelser, der er nødvendige for at kunne foretage en søgning som omhandlet i stk. 2, skal være enslydende med henblik på søgninger i CS-SIS, i nationale kopier og i tekniske kopier, jf. artikel 31, stk. 2.

Artikel 21

Proportionalitet

Forud for udstedelsen af en indberetning undersøger medlemsstaten, om det pågældende tilfælde er så egnet, relevant og vigtigt, at indberetningen bør optages i SIS II.

Artikel 22

Særlige regler for fotografier og fingeraftryk

Brug af fotografier og fingeraftryk, jf. artikel 20, stk. 2, litra e) og f), sker på følgende betingelser:

| a) | fotografier og fingeraftryk må kun indlæses efter en særlig kvalitetskontrol for at sikre, at en minimumsstandard for datakvalitet er opfyldt. Specifikationen for den særlige kvalitetskontrol fastsættes efter proceduren i artikel 51, stk. 3, med forbehold af bestemmelserne i retsakten om oprettelse af forvaltningsmyndigheden. |
| --- | --- |

a)

fotografier og fingeraftryk må kun indlæses efter en særlig kvalitetskontrol for at sikre, at en minimumsstandard for datakvalitet er opfyldt. Specifikationen for den særlige kvalitetskontrol fastsættes efter proceduren i artikel 51, stk. 3, med forbehold af bestemmelserne i retsakten om oprettelse af forvaltningsmyndigheden.

| b) | fotografier og fingeraftryk må kun anvendes til at bekræfte identiteten af en tredjelandsstatsborger, der er lokaliseret som følge af en alfanumerisk søgning i SIS II. |
| --- | --- |

b)

fotografier og fingeraftryk må kun anvendes til at bekræfte identiteten af en tredjelandsstatsborger, der er lokaliseret som følge af en alfanumerisk søgning i SIS II.

| c) | så snart det er teknisk muligt, kan fotografier og fingeraftryk også anvendes til at identificere en tredjelandsstatsborger på grundlag af vedkommendes biometriske identifikator. Inden denne funktion implementeres i SIS II, forelægger Kommissionen en rapport om den nødvendige teknologis tilgængelighed og umiddelbare anvendelighed, som forelægges Europa-Parlamentet til høring. |
| --- | --- |

c)

så snart det er teknisk muligt, kan fotografier og fingeraftryk også anvendes til at identificere en tredjelandsstatsborger på grundlag af vedkommendes biometriske identifikator. Inden denne funktion implementeres i SIS II, forelægger Kommissionen en rapport om den nødvendige teknologis tilgængelighed og umiddelbare anvendelighed, som forelægges Europa-Parlamentet til høring.

Artikel 23

Minimumsoplysninger for optagelse af en indberetning

1.   En indberetning må ikke foretages uden de oplysninger, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra a), d), k) og l).

2.   I det omfang de er til rådighed indlæses alle de andre oplysninger, der er anført i artikel 20, stk. 2.

Artikel 24

Betingelser for at foretage indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold

1.   Oplysninger om tredjelandsstatsborgere, om hvilke der er foretaget en indberetning med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold, optages på grundlag af en national indberetning, som bygger på en afgørelse truffet af de kompetente administrative myndigheder eller domstole i overensstemmelse med procedurebestemmelserne i national lovgivning på grundlag af en individuel vurdering. Anke af sådanne afgørelser sker i overensstemmelse med national lovgivning.

2.   En indberetning optages, når den i stk. 1 omhandlede afgørelse bygger på, at den pågældende tredjelandsstatsborgers tilstedeværelse i medlemsstaten kan udgøre en trussel for den offentlige orden eller sikkerhed eller for den nationale sikkerhed. Dette gælder i særdeleshed:

| a) | når en tredjelandsstatsborger i en medlemsstat er blevet idømt en frihedsstraf af en varighed på mindst et år på grund af en strafbar handling |
| --- | --- |

a)

når en tredjelandsstatsborger i en medlemsstat er blevet idømt en frihedsstraf af en varighed på mindst et år på grund af en strafbar handling

| b) | når der er begrundet mistanke om, at en tredjelandsstatsborger har begået alvorlige strafbare handlinger, eller når der foreligger konkrete indicier for, at den pågældende har til hensigt at begå sådanne handlinger på en medlemsstats område. |
| --- | --- |

b)

når der er begrundet mistanke om, at en tredjelandsstatsborger har begået alvorlige strafbare handlinger, eller når der foreligger konkrete indicier for, at den pågældende har til hensigt at begå sådanne handlinger på en medlemsstats område.

3.   En indberetning kan ligeledes optages, når den i stk. 1 omhandlede afgørelse bygger på, at den pågældende tredjelandsstatsborger tidligere er blevet udsendt, afvist eller udvist, når den pågældende foranstaltning ikke er blevet udskudt eller suspenderet, og den indebærer eller er ledsaget af et indrejseforbud eller eventuelt et forbud mod at tage ophold som følge af en overtrædelse af de nationale bestemmelser om tredjelandsstatsborgeres indrejse eller ophold.

4.   Denne artikel gælder ikke for de personer, der er omhandlet i artikel 26.

5.   Kommissionen tager anvendelsen af denne artikel op til revision tre år efter den dato, der er omhandlet i artikel 55, stk. 2. Kommissionen, der udøver sin initiativret i henhold til traktaten, fremsætter på grundlag af denne revision de nødvendige forslag om ændring af denne artikel for at opnå et højere harmoniseringsniveau for kriterierne for optagelse af indberetninger.

Artikel 25

Betingelser for at foretage indberetninger om tredjelandsstatsborgere, som er omfattet af retten til fri bevægelighed inden for Fællesskabet

1.   En indberetning vedrørende en tredjelandsstatsborger, som er omfattet af retten til fri bevægelighed inden for Fællesskabet, jf. Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (18), baseres på de regler, der er vedtaget til gennemførelse af dette direktiv.

2.   I tilfælde af et positivt søgningsresultat vedrørende en indberetning i medfør af artikel 24 vedrørende en tredjelandsstatsborger, som er omfattet af retten til fri bevægelighed inden for Fællesskabet, hører den medlemsstat, der foretager indberetningen, omgående den indberettende medlemsstat via sit Sirene-kontor og i henhold til bestemmelserne i Sirene-Håndbogen, for at der hurtigst muligt kan træffes afgørelse om, hvilke forholdsregler der skal træffes.

Artikel 26

Betingelser for at foretage indberetninger om tredjelandsstatsborgere, som er omfattet af en restriktiv foranstaltning i overensstemmelse med artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Union

1.   Forudsat at kravene til oplysningernes kvalitet er opfyldt, optages der oplysninger i SIS II med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold om tredjelandsstatsborgere, som er omfattet af en restriktiv foranstaltning med henblik på at forhindre indrejse i eller transit gennem medlemsstaternes område, truffet i overensstemmelse med artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Union, herunder foranstaltninger, hvorved der gennemføres et rejseforbud udstedt af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd, jf. dog artikel 25.

2.   Artikel 23 gælder ikke for indberetninger, der er foretaget på grundlag af stk. 1.

3.   Den medlemsstat, der er ansvarlig for at indlæse, ajourføre og slette disse indberetninger på alle medlemsstaternes vegne, udpeges ved vedtagelsen af den relevante foranstaltning i overensstemmelse med artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Union.

Artikel 27

Myndigheder med ret til adgang til indberetninger

1.   Adgang til oplysninger, der er optaget i SIS II, samt ret til direkte søgning i disse oplysninger eller i en kopi af SIS-II-oplysningerne er forbeholdt myndigheder med ansvar for identifikation af tredjelandsstatsborgere med henblik på:

| a) | grænsekontrol i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (19) |
| --- | --- |

a)

grænsekontrol i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (19)

| b) | anden politi- og toldkontrol inde i den berørte medlemsstat og de udpegede myndigheders koordinering heraf. |
| --- | --- |

b)

anden politi- og toldkontrol inde i den berørte medlemsstat og de udpegede myndigheders koordinering heraf.

2.   De nationale judicielle myndigheder, herunder myndigheder med ansvar for indledning af offentlig retsforfølgning i straffesager og retslig efterforskning inden tiltale, samt deres koordinerende myndigheder har dog også ret til adgang til oplysninger, der er optaget i SIS II, samt ret til direkte søgning i disse oplysninger i forbindelse med varetagelsen af deres opgaver som fastsat i national lovgivning.

3.   Derudover kan retten til adgang til oplysninger, der er optaget i SIS II, og oplysninger om personrelaterede dokumenter, der er optaget i overensstemmelse med artikel 38, stk. 2, litra d) og e), i afgørelse 2006/000/RIA, og retten til direkte søgning i sådanne oplysninger også udøves af myndigheder med ansvar for visumudstedelse, centrale myndigheder med ansvar for behandling af visumansøgninger og myndigheder med ansvar for udstedelse af opholdstilladelser og for forvaltning af lovgivningen om tredjelandsstatsborgere i forbindelse med anvendelsen af gældende fællesskabsret vedrørende bevægelighed for personer. Disse myndigheders adgang til oplysningerne er undergivet den enkelte medlemsstats lovgivning.

4.   De myndigheder, der er nævnt i denne artikel, skal optages på den liste, der omhandles i artikel 31, stk. 8.

Artikel 28

Rækkevidden af adgangen

Brugerne har kun adgang til oplysninger, der er nødvendige for varetagelsen af deres opgaver.

Artikel 29

Opbevaringstid for indberetninger

1.   Indberetninger, der er optaget i SIS II i medfør af denne forordning, opbevares kun så længe, det er nødvendigt af hensyn til det formål, der ligger til grund for indberetningen.

2.   En medlemsstat, som foretager en sådan indberetning skal inden tre år efter indberetningen til SIS II, undersøge behovet for en fortsat opbevaring.

3.   Hver enkelt medlemsstat fastsætter, hvor det er relevant, kortere undersøgelsesfrister i overensstemmelse med sin nationale lovgivning.

4.   Inden udløbet af undersøgelsesfristen kan den indberettende medlemsstat kan efter en samlet individuel vurdering, der skal registreres, beslutte fortsat at opbevare indberetningen, hvis dette er nødvendigt af hensyn til det formål, der ligger til grund for indberetningen. I så fald finder stk. 2 anvendelse. Hvis det besluttes at opbevare indberetningen længere, skal det meddeles CS-SIS.

5.   Indberetninger slettes automatisk, når den i stk. 2 nævnte undersøgelsesfrist er udløbet. Dette gælder ikke, hvis den medlemsstat, der har foretaget indberetningen, har meddelt CS-SIS, at indberetningen opbevares længere, jf. stk. 4. CS-SIS underretter automatisk med fire måneders varsel medlemsstaterne om en planlagt sletning af oplysninger.

6.   Medlemsstaterne fører statistik over antallet af indberetninger, hvis opbevaringstid er blevet forlænget i overensstemmelse med stk. 4.

Artikel 30

Opnåelse af statsborgerskab og indberetninger

Indberetninger om en person, som har opnået statsborgerskab i en stat, hvis statsborgere er omfattet af retten til fri bevægelighed inden for Fællesskabet, slettes, så snart den indberettende medlemsstat er blevet underrettet i medfør af artikel 34 eller bliver klar over, at vedkommende har opnået et sådant statsborgerskab.

KAPITEL V

GENERELLE REGLER FOR BEHANDLING AF OPLYSNINGER

Artikel 31

Behandling af SIS II-oplysninger

1.   Medlemsstaterne må kun behandle de oplysninger, der er omhandlet i artikel 20, med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold på deres område.

2.   Oplysningerne må kun kopieres til tekniske formål, når dette er nødvendigt for, at de myndigheder, der er nævnt i artikel 27, kan foretage en direkte søgning. Bestemmelserne i denne forordning finder anvendelse på sådanne kopier. En anden medlemsstats indberetninger må ikke kopieres fra N. SIS II til andre nationale datafiler.

3.   Tekniske kopier, jf. stk. 2, som fører til offline-databaser, må kun eksistere i højst 48 timer. Dette tidsrum kan forlænges i nødsituationer, indtil nødsituationen ophører.

Uanset første afsnit er tekniske kopier, førende til offline-databaser, som skal anvendes af visumudstedende myndigheder, ikke længere tilladt et år efter, at den pågældende myndighed med tilfredsstillende resultat er blevet tilkoblet kommunikationsinfrastrukturen for visuminformationssystemet, som skal fastlægges i en fremtidig forordning om visuminformationssystemet (VIS), og udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold. Dette gælder ikke kopier, der fremstilles til udelukkende at blive brugt i nødsituationer, hvis nettet er utilgængeligt i over 24 timer.

Medlemsstaterne opbevarer en ajourført oversigt over sådanne kopier, stiller denne oversigt til rådighed for deres nationale tilsynsmyndighed og sikrer, at bestemmelserne i denne forordning, herunder navnlig dem i artikel 10, anvendes på disse kopier.

4.   Der gives kun adgang til sådanne oplysninger inden for rammerne af de nationale myndigheders beføjelser, som omhandlet i artikel 27, og til behørigt autoriseret personale.

5.   Oplysningerne må ikke anvendes til administrative formål. Som en undtagelse kan oplysninger, der er optaget i medfør af denne forordning, anvendes i overensstemmelse med den enkelte medlemsstats nationale lovgivning af de myndigheder, der er omhandlet i artikel 27, stk. 3, i forbindelse med varetagelsen af deres opgaver.

6.   Oplysninger, der er optaget i overensstemmelse med denne forordnings artikel 24, og oplysninger vedrørende personrelaterede dokumenter, der er optaget i overensstemmelse med artikel 38, stk. 2, litra d) og e), i afgørelse 2006/000/RIA, kan anvendes i overensstemmelse med den enkelte medlemsstats nationale lovgivning til de formål, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 27, stk. 3.

7.   Enhver anvendelse af oplysninger i strid med stk. 1-6 betragtes som misbrug efter bestemmelserne i den enkelte medlemsstats nationale lovgivning.

8.   Hver medlemsstat indgiver til forvaltningsmyndigheden en liste over, hvilke kompetente myndigheder der har tilladelse til direkte søgning i oplysningerne i SIS II i henhold til denne forordning og ændringer af denne liste. For hver myndighed på denne liste skal det angives, hvilke oplysninger den må søge og til hvilke formål. Tilsynsmyndigheden sørger for, at listen hvert år offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

9.   For så vidt fællesskabslovgivningen ikke fastsætter særlige bestemmelser, finder den enkelte medlemsstats lovgivning anvendelse på oplysningerne i dens N. SIS II.

Artikel 32

SIS II-data og nationale filer

1.   Artikel 31, stk. 2, berører ikke en medlemsstats ret til i sine nationale filer at opbevare SIS II-oplysninger, i forbindelse med hvilke der er truffet forholdsregler på dens område. Sådanne oplysninger opbevares i nationale filer i højst tre år, medmindre der i national lovgivning findes særlige bestemmelser om en længere opbevaringstid.

2.   Artikel 31, stk. 2, berører ikke en medlemsstats ret til i nationale filer at opbevare oplysninger indeholdt i en bestemt indberetning, som den pågældende medlemsstat har foretaget til SIS II.

Artikel 33

Oplysninger i tilfælde af manglende gennemførelse af en indberetning

Hvis en krævet forholdsregel ikke kan iværksættes, underretter den anmodede medlemsstat straks den indberettende medlemsstat herom.

Artikel 34

Kvaliteten af de oplysninger, der behandles i SIS II

1.   Den indberettende medlemsstat har ansvaret for at sikre, at oplysningerne er korrekte og aktuelle, samt at de er lovligt indlæst i SIS II.

2.   Kun den indberettende medlemsstat må ændre, supplere, rette, ajourføre eller slette de oplysninger, den har indberettet.

3.   Hvis en af de medlemsstater, som ikke har foretaget indberetningen, er i besiddelse af indicier, der lader formode, at en oplysning er ukorrekt eller er blevet ulovligt lagret, meddeler medlemsstaten ved udveksling af supplerende oplysninger den indberettende medlemsstat dette ved førstgivne lejlighed og senest ti dage, efter at den fik kendskab til disse indicier. Den indberettende medlemsstat kontrollerer denne meddelelse og retter eller sletter om nødvendigt omgående oplysningen.

4.   Hvis medlemsstaterne ikke kan nå til enighed inden to måneder, forelægger den medlemsstat, der ikke har foretaget indberetningen, sagen for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der skal fungere som mægler sammen med de berørte nationale tilsynsmyndigheder.

5.   Medlemsstaterne udveksler supplerende oplysninger, hvis en person hævder ikke at være den person, der er eftersøgt i en indberetning. Hvis resultatet af undersøgelsen er, at der faktisk er to forskellige personer, skal denne person underrettes om de i artikel 36 omhandlede bestemmelser.

6.   Når der allerede findes en indberetning om en given person i SIS II, aftaler den medlemsstat, der foretager en ny indberetning, nærmere om optagelsen af indberetningen med den medlemsstat, der foretog den første indberetning. Aftalen indgås på grundlag af en udveksling af supplerende oplysninger.

Artikel 35

Sondring mellem personer med kendetegn, der ligner hinanden

Når det i forbindelse med optagelsen af en ny indberetning viser sig, at der i SIS II allerede figurerer en person med samme identitetskriterium, skal følgende procedure følges:

| a) | Sirene-kontoret tager kontakt til den anmodende myndighed for at afklare, om det drejer sig om samme person. |
| --- | --- |

a)

Sirene-kontoret tager kontakt til den anmodende myndighed for at afklare, om det drejer sig om samme person.

| b) | Hvis undersøgelsen viser, at den nye indberetning faktisk drejer sig om samme person som den person, der allerede er indberettet i SIS II, iværksætter Sirene-kontoret proceduren for optagelse af flere indberetninger om samme person, jf. artikel 34, stk. 6. Hvis undersøgelsen viser, at det faktisk drejer sig om to forskellige personer, godkender Sirene-kontoret anmodningen om optagelse af en anden indberetning ved at tilføje de nødvendige oplysninger for at forhindre fejlidentifikationer. |
| --- | --- |

b)

Hvis undersøgelsen viser, at den nye indberetning faktisk drejer sig om samme person som den person, der allerede er indberettet i SIS II, iværksætter Sirene-kontoret proceduren for optagelse af flere indberetninger om samme person, jf. artikel 34, stk. 6. Hvis undersøgelsen viser, at det faktisk drejer sig om to forskellige personer, godkender Sirene-kontoret anmodningen om optagelse af en anden indberetning ved at tilføje de nødvendige oplysninger for at forhindre fejlidentifikationer.

Artikel 36

Uddybende oplysninger med henblik på håndtering af misbrug af identitet

1.   Når der kan opstå forveksling mellem den person, der reelt er omfattet af en indberetning, og en person, hvis identitet er blevet misbrugt, skal den medlemsstat, der foretog indberetningen, med den pågældende persons udtrykkelige samtykke tilføje oplysninger vedrørende sidstnævnte i indberetningen for at undgå de negative følger af fejlidentifikation.

2.   Oplysninger vedrørende en person, hvis identitet er blevet misbrugt, må kun anvendes til følgende formål:

| a) | at gøre det muligt for den kompetente myndighed at skelne mellem den person, hvis identitet er blevet misbrugt, og den person, der reelt er omfattet af indberetningen |
| --- | --- |

a)

at gøre det muligt for den kompetente myndighed at skelne mellem den person, hvis identitet er blevet misbrugt, og den person, der reelt er omfattet af indberetningen

| b) | at gøre det muligt for den person, hvis identitet er blevet misbrugt, at bevise sin identitet og fastslå, at vedkommendes identitet er blevet misbrugt. |
| --- | --- |

b)

at gøre det muligt for den person, hvis identitet er blevet misbrugt, at bevise sin identitet og fastslå, at vedkommendes identitet er blevet misbrugt.

3.   Ved anvendelse af denne artikel må kun følgende personoplysninger optages og behandles yderligere i SIS II:

| a) | efternavn(e) og fornavn(e), fødenavn(e) og tidligere anvendte navne og eventuelt særskilt registrerede kaldenavne |
| --- | --- |

a)

efternavn(e) og fornavn(e), fødenavn(e) og tidligere anvendte navne og eventuelt særskilt registrerede kaldenavne

| b) | særlige fysiske kendetegn af objektiv og blivende karakter |
| --- | --- |

b)

særlige fysiske kendetegn af objektiv og blivende karakter

| c) | fødested og fødselsdato |
| --- | --- |

c)

fødested og fødselsdato

| d) | køn |
| --- | --- |

d)

køn

| e) | fotografier |
| --- | --- |

e)

fotografier

| f) | fingeraftryk |
| --- | --- |

f)

fingeraftryk

| g) | nationalitet(er) |
| --- | --- |

g)

nationalitet(er)

| h) | identitetsdokumenters nummer og udstedelsesdato. |
| --- | --- |

h)

identitetsdokumenters nummer og udstedelsesdato.

4.   De tekniske bestemmelser, der er nødvendige for indlæsningen og den videre behandling af oplysninger, der er omhandlet i stk. 3, fastsættes efter proceduren i artikel 51, stk. 2, med forbehold af bestemmelserne i retsakten om oprettelse af forvaltningsmyndigheden.

5.   De oplysninger, der er omhandlet i stk. 3, slettes samtidig med den tilsvarende indberetning eller tidligere, hvis den pågældende person anmoder herom.

6.   Kun de myndigheder, der har ret til adgang til den tilsvarende indberetning, har adgang til de oplysninger, der er omhandlet i stk. 3, og udelukkende med henblik på at undgå fejlidentifikation.

Artikel 37

Sammenkobling af indberetninger

1.   En medlemsstat kan sammenkoble indberetninger, den foretager til SIS II. Virkningen heraf er at skabe en forbindelse mellem to eller flere indberetninger.

2.   Sammenkoblingen påvirker ikke de særlige forholdsregler, der skal træffes på grundlag af hver enkelt sammenkoblet indberetning, eller det tidsrum, hver af dem skal opbevares.

3.   Sammenkoblingen påvirker ikke retten til adgang til systemet som fastsat i denne forordning. Myndigheder, der ikke har ret til adgang til bestemte kategorier af indberetninger, må ikke kunne se forbindelsen til en indberetning, som de ikke har adgang til.

4.   En medlemsstat må kun sammenkoble indberetninger, når der er et klart operationelt behov.

5.   En medlemsstat kan foretage en sammenkobling i overensstemmelse med sin nationale lovgivning, forudsat at de principper, der er fastsat i denne artikel, overholdes.

6.   Når en medlemsstat finder, at det er i strid med dens nationale lovgivning eller internationale forpligtelser, at en anden medlemsstat sammenkobler indberetninger, kan den træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at der ikke er adgang til de sammenkoblede indberetninger fra dens område eller for dens myndigheder etableret uden for dens område.

7.   De tekniske bestemmelser om sammenkobling af indberetninger vedtages efter proceduren i artikel 51, stk. 2, med forbehold af bestemmelserne i retsakten om oprettelse af forvaltningsmyndigheden.

Artikel 38

Formålet med de supplerende oplysninger og opbevaringstid herfor

1.   Medlemsstaterne opbevarer en henvisning til de afgørelser, der giver anledning til en indberetning, i Sirene-kontoret for at støtte udvekslingen af supplerende oplysninger.

2.   Personoplysninger, som Sirene-kontoret opbevarer i filer som følge af en udveksling af oplysninger, opbevares kun så længe, det er nødvendigt af hensyn til det formål, hvortil de blev givet. De skal under alle omstændigheder slettes senest et år efter, at den pågældende indberetning er slettet i SIS II.

3.   Stk. 2 berører ikke en medlemsstats ret til i nationale filer at opbevare oplysninger om en bestemt indberetning, som den pågældende medlemsstat har foretaget, eller om en indberetning, i forbindelse med hvilken der er truffet forholdsregler på dens område. Bestemmelserne om, hvor længe sådanne oplysninger må opbevares i disse filer, er undergivet national lovgivning.

Artikel 39

Overførsel af personoplysninger til tredjeparter

Oplysninger, der er behandlet i SIS II i henhold til denne forordning, må ikke overføres eller stilles til rådighed for tredjelande eller internationale organisationer.

KAPITEL VI

DATABESKYTTELSE

Artikel 40

Behandling af følsomme kategorier af oplysninger

Behandling af de kategorier af oplysninger, der anført i artikel 8, stk. 1, i direktiv 95/46/EF er forbudt.

Artikel 41

Ret til indsigt, rettelse af ukorrekte oplysninger og sletning af ulovligt lagrede oplysninger

1.   En persons ret til indsigt i oplysninger om sig selv, som er indlæst i SIS II i overensstemmelse med denne forordning, er undergivet lovgivningen i den medlemsstat, på hvis område denne ret gøres gældende.

2.   Hvis den nationale lovgivning tillader det, afgør den nationale tilsynsmyndighed om oplysningerne skal videregives og på hvilken måde.

3.   En medlemsstat må ikke videregive oplysninger om en indberetning, den ikke selv har foretaget, medmindre den forinden har givet den indberettende medlemsstat lejlighed til at udtale sig herom. Dette skal ske gennem udveksling af supplerende oplysninger.

4.   Den registrerede nægtes indsigt i oplysningerne, hvis dette er nødvendigt for varetagelsen af en lovlig opgave i tilknytning til en indberetning eller for beskyttelsen af tredjemands rettigheder og frihedsrettigheder.

5.   Enhver person har ret til at få rettet oplysninger om sig selv, der er ukorrekte, eller få slettet oplysninger om sig selv, der lagres ulovligt.

6.   Den berørte person informeres snarest muligt og under ingen omstændigheder senere end 60 dage fra den dato, hvor vedkommende ansøger om indsigt eller tidligere, hvis der er fastsat en kortere frist i national lovgivning.

7.   Den berørte person informeres snarest muligt og under ingen omstændigheder senere end tre måneder fra den dato, hvor vedkommende ansøger om rettelse eller sletning af oplysninger, om udfaldet af udøvelsen af denne ret til rettelse eller sletning, eller tidligere, hvis der er fastsat en kortere frist i national lovgivning.

Artikel 42

Ret til information

1.   Tredjelandsstatsborgere, som er omfattet af en indberetning i medfør af denne forordning, informeres i overensstemmelse med artikel 10 og 11 i direktiv 95/46/EF. Disse oplysninger gives skriftligt sammen med en kopi af eller en henvisning til den nationale afgørelse, der ligger til grund for indberetningen, som omhandlet i artikel 24, stk. 1.

2.   Der informeres dog ikke,

| a) | hvis:






  i) | personoplysningerne ikke er indsamlet hos den pågældende tredjelandsstatsborger,
  og |
| --- | --- | --- |

a)

hvis:

i)

personoplysningerne ikke er indsamlet hos den pågældende tredjelandsstatsborger,

og

| ii) | information viser sig umulig eller er uforholdsmæssig vanskelig |
| --- | --- |

ii)

information viser sig umulig eller er uforholdsmæssig vanskelig

| b) | hvis den pågældende tredjelandsstatsborger allerede har informationerne |
| --- | --- |

b)

hvis den pågældende tredjelandsstatsborger allerede har informationerne

| c) | hvis national lovgivning tillader en begrænsning i retten til information, især for at beskytte den nationale sikkerhed, forsvaret eller den offentlige sikkerhed og forebyggelsen, efterforskningen, afsløringen og retsforfølgningen af strafbare handlinger. |
| --- | --- |

c)

hvis national lovgivning tillader en begrænsning i retten til information, især for at beskytte den nationale sikkerhed, forsvaret eller den offentlige sikkerhed og forebyggelsen, efterforskningen, afsløringen og retsforfølgningen af strafbare handlinger.

Artikel 43

Klager

1.   Enhver indberettet person kan indbringe et spørgsmål for den domstol eller myndighed, der er kompetent ifølge den nationale lovgivning i enhver medlemsstat, med påstand om adgang til, rettelse eller sletning af oplysningerne, aktindsigt eller skadeserstatning.

2.   Medlemsstaterne forpligter sig gensidigt til at fuldbyrde endelige afgørelser, der er truffet af de domstole eller myndigheder, der er omhandlet i stk. 1, jf. dog artikel 48.

3.   Kommissionen evaluerer klagereglerne i denne artikel senest den....

Artikel 44

Tilsyn med N. SIS II

1.   Den eller de myndigheder, der er udpeget i hver medlemsstat, og som har de beføjelser, der er omhandlet i artikel 28 i direktiv 95/46/EF (»den nationale tilsynsmyndighed«), overvåger uafhængigt lovligheden af behandlingen af SIS II-personoplysninger på deres område og overførslen heraf fra deres område, samt udveksling og yderligere behandling af supplerende oplysninger.

2.   Den nationale tilsynsmyndighed sikrer, at der foretages en audit af databehandlingsaktiviteterne i N. SIS II i overensstemmelse med internationale standarder for audit mindst hvert fjerde år.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at deres nationale tilsynsmyndighed har tilstrækkelige ressourcer til at udføre de opgaver, som er pålagt dem ved denne forordning.

Artikel 45

Tilsyn med forvaltningsmyndigheden

1.   Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse kontrollerer, at forvaltningsmyndighedens behandling af personoplysninger sker i overensstemmelse med denne forordning. De opgaver og beføjelser, der er omhandlet i artikel 46 og 47 i forordning (EF) nr. 45/2001 finder tilsvarende anvendelse.

2.   Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse sikrer, at der foretages en audit af forvaltningsmyndighedens behandling af personoplysninger i overensstemmelse med internationale standarder for audit mindst hvert fjerde år. En rapport om en sådan audit sendes til Europa-Parlamentet, Rådet, forvaltningsmyndigheden, Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder. Forvaltningsmyndigheden skal have mulighed for at fremsætte bemærkninger, inden rapporten vedtages.

Artikel 46

Samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

1.   De nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der hver især handler inden for deres respektive beføjelser, samarbejder aktivt inden for rammerne af deres ansvarsområder og sikrer samordnet tilsyn med SIS II.

2.   De udveksler inden for deres respektive beføjelser relevante oplysninger, bistår hinanden med at gennemføre audit og inspektioner, undersøger vanskeligheder med fortolkningen eller anvendelsen af denne forordning, undersøger problemer med udøvelsen af uafhængigt tilsyn eller i forbindelse med udøvelsen af den registreredes rettigheder, udarbejder harmoniserede forslag til fælles løsninger på eventuelle problemer og fremmer bevidstheden om databeskyttelsesrettigheder alt efter behov.

3.   De nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse mødes med dette formål mindst to gange om året. Udgifter og service i forbindelse med disse møder påhviler Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Forretningsordenen vedtages på det første møde. De øvrige arbejdsmetoder udvikles i fællesskab efter behov. Der sendes en fælles aktivitetsrapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og forvaltningsmyndigheden hvert andet år.

Artikel 47

Databeskyttelse i overgangsperioden

Såfremt Kommissionen i overgangsperioden delegerer sit ansvar til et andet organ eller andre organer i medfør af artikel 15, stk. 4, sikrer den, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse har ret til og er i stand til fuldt ud at udføre sine opgaver, herunder mulighed for at udføre kontrol på stedet eller udøve enhver anden beføjelse, den pågældende er tillagt ved artikel 47 i forordning (EF) nr. 45/2001.

KAPITEL VII

ERSTATNINGSANSVAR OG SANKTIONER

Artikel 48

Erstatningsansvar

1.   Hver medlemsstat er ansvarlig i overensstemmelse med den nationale lovgivning for enhver skade, der tilføjes en person i forbindelse med brugen af N. SIS II. Dette gælder også, hvis skaden forvoldes af den indberettende medlemsstat, fordi denne har indlæst ukorrekte oplysninger eller lagret oplysninger ulovligt.

2.   Hvis den medlemsstat, mod hvilken der rejses sag, ikke er den samme som den indberettende medlemsstat, skal den indberettende medlemsstat efter anmodning godtgøre de beløb, der er udbetalt i skadeserstatning, medmindre den medlemsstat, der anmoder om godtgørelse, har benyttet oplysningerne i strid med denne forordning.

3.   Hvis en medlemsstats manglende overholdelse af sine forpligtelser i henhold til denne forordning volder skade på SIS II, holdes den pågældende medlemsstat ansvarlig for skaden, medmindre forvaltningsmyndigheden eller en anden medlemsstat, der deltager i SIS II, ikke har truffet rimelige foranstaltninger til at forhindre skaden i at ske eller til at begrænse dens omfang.

Artikel 49

Sanktioner

Medlemsstaterne sikrer, at misbrug af SIS II-oplysninger og udveksling af supplerende oplysninger i strid med denne forordning straffes med sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning i overensstemmelse med national lovgivning.

KAPITEL VIII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 50

Overvågning og statistik

1.   Forvaltningsmyndigheden sørger for, at der indføres procedurer til kontrol af, hvordan SIS II fungerer set i forhold til de mål, der er fastlagt for resultater, omkostningseffektivitet, sikkerhed og tjenestens kvalitet.

2.   Med henblik på den tekniske vedligeholdelse, rapportering og statistik har forvaltningsmyndigheden adgang til de nødvendige oplysninger vedrørende behandlingsprocesserne i den centrale SIS II.

3.   Forvaltningsmyndigheden offentliggør hvert år statistikker, der viser henholdsvis antallet af registeroplysninger pr. kategori af indberetning, antallet af positive søgningsresultater pr. kategori af indberetning samt det antal gange, der er givet adgang til SIS II, samlet som for hver enkelt medlemsstat.

4.   To år efter at SIS II er bragt i funktion og derefter hvert andet år, forelægger forvaltningsmyndigheden Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om den centrale SIS II's og kommunikationsinfrastrukturens tekniske funktion, herunder dens sikkerhed, og den bilaterale og multilaterale udveksling af supplerende oplysninger mellem medlemsstaterne.

5.   Tre år efter at SIS II er bragt i funktion og derefter hvert fjerde år, foretager Kommissionen en overordnet evaluering af den centrale SIS II og den bilaterale og multilaterale udveksling af supplerende oplysninger mellem medlemsstaterne. Denne overordnede evaluering skal omfatte en undersøgelse af de opnåede resultater i forhold til målene og en vurdering af de grundlæggende princippers fortsatte gyldighed, anvendelsen af denne forordning for så vidt angår den centrale SIS II og sikkerheden i den centrale SIS II og eventuelle konklusioner for fremtidige foranstaltninger. Kommissionen sender evalueringen til Europa-Parlamentet og Rådet.

6.   Medlemsstaterne sender forvaltningsmyndigheden og Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at udarbejde de rapporter, der er omhandlet i stk. 3, 4 og 5.

7.   Forvaltningsmyndigheden sender Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at foretage de overordnede evalueringer, der er omhandlet i stk. 5.

8.   I en overgangsperiode, indtil forvaltningsmyndigheden indleder sin virksomhed, er Kommissionen ansvarlig for udarbejdelsen og forelæggelsen af de i stk. 3 og 4 nævnte rapporter.

Artikel 51

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalg udøver sin funktion fra denne forordnings ikrafttrædelsesdato.

Artikel 52

Ændring af bestemmelserne i Schengen-reglerne

1.   I forhold, der er omfattet af traktatens anvendelsesområde, erstatter denne forordning på den dato, der er omhandlet i artikel 55, stk. 2, bestemmelserne i artikel 92-119 i Schengen-konventionen med undtagelse af artikel 102A.

2.   Den erstatter også på den dato, der er omhandlet i artikel 55, stk. 2, følgende bestemmelser i Schengen-reglerne om gennemførelse af disse artikler (20):

| a) | Eksekutivkomitéens afgørelse af 14. december 1993 om finansieringsordningen for oprettelses- og driftsudgifter for Schengen-informationssystemet (C. SIS) (SCH/Com-ex (93) 16) |
| --- | --- |

a)

Eksekutivkomitéens afgørelse af 14. december 1993 om finansieringsordningen for oprettelses- og driftsudgifter for Schengen-informationssystemet (C. SIS) (SCH/Com-ex (93) 16)

| b) | Eksekutivkomitéens afgørelse af 7. oktober 1997 udvikling af SIS (SCH/Com-ex (97) 24) |
| --- | --- |

b)

Eksekutivkomitéens afgørelse af 7. oktober 1997 udvikling af SIS (SCH/Com-ex (97) 24)

| c) | Eksekutivkomitéens afgørelse af 15. december 1997 om ændring af finansieringsordningen for C. SIS (SCH/Com-ex (97) 35) |
| --- | --- |

c)

Eksekutivkomitéens afgørelse af 15. december 1997 om ændring af finansieringsordningen for C. SIS (SCH/Com-ex (97) 35)

| d) | Eksekutivkomitéens afgørelse af 21. april 1998 om C. SIS med 15/18 tilslutninger (SCH/Com-ex (98) 11) |
| --- | --- |

d)

Eksekutivkomitéens afgørelse af 21. april 1998 om C. SIS med 15/18 tilslutninger (SCH/Com-ex (98) 11)

| e) | Eksekutivkomitéens afgørelse af 28. april 1999 om udgifter til oprettelse af C. SIS (SCH/Com-ex (99) 4) |
| --- | --- |

e)

Eksekutivkomitéens afgørelse af 28. april 1999 om udgifter til oprettelse af C. SIS (SCH/Com-ex (99) 4)

| f) | Eksekutivkomitéens afgørelse af 28. april 1999 om ajourføring af Sirene-Håndbogen (SCH/Com-ex (99) 5) |
| --- | --- |

f)

Eksekutivkomitéens afgørelse af 28. april 1999 om ajourføring af Sirene-Håndbogen (SCH/Com-ex (99) 5)

| g) | Eksekutivkomitéens erklæring af 18. april 1996 om definition af begrebet udlænding (SCH/Com-ex (96) decl. 5) |
| --- | --- |

g)

Eksekutivkomitéens erklæring af 18. april 1996 om definition af begrebet udlænding (SCH/Com-ex (96) decl. 5)

| h) | Eksekutivkomitéens erklæring af 28. april 1999 om SIS' struktur (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev.). |
| --- | --- |

h)

Eksekutivkomitéens erklæring af 28. april 1999 om SIS' struktur (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev.).

| i) | Eksekutivkomitéens afgørelse af 7. oktober 1997 om Norges og Islands andel i udgifterne til oprettelse og drift af C. SIS (SCH/Com-ex (97) 18). |
| --- | --- |

i)

Eksekutivkomitéens afgørelse af 7. oktober 1997 om Norges og Islands andel i udgifterne til oprettelse og drift af C. SIS (SCH/Com-ex (97) 18).

3.   I forhold, der er omfattet af traktatens anvendelsesområde, anses henvisninger til de erstattede artikler i Schengen-konventionen og relevante bestemmelser i Schengen-reglerne om gennemførelse af disse artikler som henvisninger til denne forordning.

Artikel 53

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 378/2004, forordning (EF) nr. 871/2004, afgørelse 2005/451/RIA, afgørelse 2005/728/RIA og afgørelse 2006/628/EF ophæves på den dato, der er omhandlet i artikel 55, stk. 2.

Artikel 54

Overgangsperiode og budget

1.   Indberetninger overføres fra SIS 1+ til SIS II. Medlemsstaterne, der giver indberetninger om personer forrang, sørger for, at indholdet af de indberetninger, der overføres fra SIS 1+ til SIS II, opfylder bestemmelserne i denne forordning snarest muligt og senest tre år efter den dato, der er omhandlet i artikel 55, stk. 2. I denne overgangsperiode kan medlemsstaterne fortsat anvende bestemmelserne i artikel 94 og 96 i Schengen-konventionen på indholdet af indberetninger, der overføres fra SIS 1+ til SIS II, efter følgende regler:

| a) | Såfremt indholdet af en indberetning, der overføres fra SIS 1+ til SIS II, ændres, suppleres, rettes eller ajourføres, sikrer medlemsstaterne, at indberetningen opfylder denne forordnings bestemmelser fra tidspunktet for denne ændring, supplering, rettelse eller ajourføring. |
| --- | --- |

a)

Såfremt indholdet af en indberetning, der overføres fra SIS 1+ til SIS II, ændres, suppleres, rettes eller ajourføres, sikrer medlemsstaterne, at indberetningen opfylder denne forordnings bestemmelser fra tidspunktet for denne ændring, supplering, rettelse eller ajourføring.

| b) | Såfremt et positivt søgningsresultat eller en indberetning overføres fra SIS 1+ til SIS II, undersøger medlemsstaterne øjeblikkelig foreneligheden af denne indberetning med denne forordnings bestemmelser uden dog at forsinke den handling, der skal udføres på grundlag af denne indberetning. |
| --- | --- |

b)

Såfremt et positivt søgningsresultat eller en indberetning overføres fra SIS 1+ til SIS II, undersøger medlemsstaterne øjeblikkelig foreneligheden af denne indberetning med denne forordnings bestemmelser uden dog at forsinke den handling, der skal udføres på grundlag af denne indberetning.

2.   Det beløb, der på den dato, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 55, stk. 2, resterer på det budget, som er blevet godkendt i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 119 i Schengen-konventionen, tilbagebetales til medlemsstaterne. De beløb, der skal tilbagebetales, beregnes på grundlag af medlemsstaternes bidrag som fastsat i Eksekutivkomitéens afgørelse af 14. december 1993 om finansieringsordningen for oprettelses- og driftsudgifter for Schengen-informationssystemet.

3.   I den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 15, stk. 4, anses henvisninger i denne forordning til forvaltningsmyndigheden som henvisninger til Kommissionen.

Artikel 55

Ikrafttræden, anvendelse og migration

1.   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Den finder anvendelse på de medlemsstater, der deltager i SIS 1+, fra datoer, der fastsættes af Rådet, som træffer afgørelse med enstemmighed blandt de medlemmer, der repræsenterer regeringerne for de medlemsstater, der deltager i SIS 1+.

3.   De datoer, der er omhandlet i stk. 2, fastsættes, når:

| a) | de nødvendige gennemførelsesforanstaltninger er vedtaget |
| --- | --- |

a)

de nødvendige gennemførelsesforanstaltninger er vedtaget

| b) | alle medlemsstater, der deltager fuldt ud i SIS 1+, har meddelt Kommissionen, at de har truffet de nødvendige tekniske og retlige foranstaltninger til behandling af SIS II-data og udveksling af supplerende oplysninger |
| --- | --- |

b)

alle medlemsstater, der deltager fuldt ud i SIS 1+, har meddelt Kommissionen, at de har truffet de nødvendige tekniske og retlige foranstaltninger til behandling af SIS II-data og udveksling af supplerende oplysninger

| c) | Kommissionen har erklæret, at der med tilfredsstillende resultat er gennemført en samlet test af SIS II udført af Kommissionen i fællesskab med medlemsstaterne, og Rådets forberedende organer har godkendt det foreslåede testresultat og bekræftet, at SIS II's ydelsesniveau er mindst lige så højt som det, der opnås med SIS 1+ |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har erklæret, at der med tilfredsstillende resultat er gennemført en samlet test af SIS II udført af Kommissionen i fællesskab med medlemsstaterne, og Rådets forberedende organer har godkendt det foreslåede testresultat og bekræftet, at SIS II's ydelsesniveau er mindst lige så højt som det, der opnås med SIS 1+

| d) | Kommissionen har truffet de nødvendige tekniske foranstaltninger, der gør det muligt at koble den centrale SIS II til N. SIS II i de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen har truffet de nødvendige tekniske foranstaltninger, der gør det muligt at koble den centrale SIS II til N. SIS II i de berørte medlemsstater.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet resultaterne af den test, der gennemføres i overensstemmelse med stk. 3, litra c).

5.   Enhver afgørelse, som Rådet træffer i overensstemmelse med stk. 2, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2006

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

J. KORKEAOJA

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets udtalelse af 25.10.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 19.12.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EFT L 239 af 22.9.2000, s. 19. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1160/2005 (EUT L 191 af 22.7.2005, s. 18).

2

(3)  EFT L 328 af 13.12.2001, s. 4.

3

(4)  EFT L 328 af 13.12.2001, s. 1.

4

(5)  EUT: Indsæt venligst nummer.

5

(6)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

7

(8)  EUT L 12 af 17.1.2004, s. 47.

8

(9)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43.

10

(11)  EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20.

11

(12)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.

12

(13)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31.

13

(14)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 53.

14

(15)  Rådets afgørelse 2004/849/EF af 25. oktober 2004 om undertegnelse, på Den Europæiske Unions vegne, af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (EUT L 368 af 15.12.2004, s. 26).

15

(16)  Rådets afgørelse 2004/860/EF af 25. oktober 2004 om undertegnelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (EUT L 370 af 17.12.2004, s. 78).

16

(17)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

17

(18)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

18

(19)  EUT L 105 af 13.4.2006, s. 1.

19

(20)  EFT L 239 af 22.9.2000, s. 439.

20

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 381/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 381/24

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 18. december 2006

om indgåelse af aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr

(2006/1005/EF)

RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR –

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger om en aftale mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr blev vedtaget den 5. maj 2006. |
| --- | --- |

(1)

Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger om en aftale mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr blev vedtaget den 5. maj 2006.

| (2) | Forhandlingerne er afsluttet, og begge parter paraferede aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (herefter benævnt »aftalen«) den 7. juni 2006. |
| --- | --- |

(2)

Forhandlingerne er afsluttet, og begge parter paraferede aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (herefter benævnt »aftalen«) den 7. juni 2006.

| (3) | Der bør fastlægges passende interne fællesskabsprocedurer for at sikre, at aftalen fungerer efter hensigten. |
| --- | --- |

(3)

Der bør fastlægges passende interne fællesskabsprocedurer for at sikre, at aftalen fungerer efter hensigten.

| (4) | Markedet for kontorudstyr er i hastig udvikling. Det er afgørende betydning, at der ofte foretages en revurdering af mulighederne for at gøre energibesparelserne og miljøfordelene størst mulige ved at fremme forsyningen af og efterspørgslen efter energieffektive produkter. Det er derfor nødvendigt at bemyndige Kommissionen, der bistås af et rådgivende organ i fællesskabsregi bestående af nationale repræsentanter og alle interesserede parter, til regelmæssigt at revurdere og opgradere de fælles specifikationer for kontorudstyr, der er fastlagt i bilag C til aftalen og at træffe visse beslutninger med hensyn til gennemførelsen af aftalen, som f.eks. ENERGY STAR-logoets layout og retningslinjerne for anvendelse af logoet, som er indeholdt i henholdsvis bilag A og B. |
| --- | --- |

(4)

Markedet for kontorudstyr er i hastig udvikling. Det er afgørende betydning, at der ofte foretages en revurdering af mulighederne for at gøre energibesparelserne og miljøfordelene størst mulige ved at fremme forsyningen af og efterspørgslen efter energieffektive produkter. Det er derfor nødvendigt at bemyndige Kommissionen, der bistås af et rådgivende organ i fællesskabsregi bestående af nationale repræsentanter og alle interesserede parter, til regelmæssigt at revurdere og opgradere de fælles specifikationer for kontorudstyr, der er fastlagt i bilag C til aftalen og at træffe visse beslutninger med hensyn til gennemførelsen af aftalen, som f.eks. ENERGY STAR-logoets layout og retningslinjerne for anvendelse af logoet, som er indeholdt i henholdsvis bilag A og B.

| (5) | Gennemførelsen af aftalen bør vurderes af den tekniske kommission, der oprettes i henhold til aftalen. |
| --- | --- |

(5)

Gennemførelsen af aftalen bør vurderes af den tekniske kommission, der oprettes i henhold til aftalen.

| (6) | Alle aftalens parter bør udpege en administrationsenhed, og proceduren for ændring af aftalen bør fastlægges. |
| --- | --- |

(6)

Alle aftalens parter bør udpege en administrationsenhed, og proceduren for ændring af aftalen bør fastlægges.

| (7) | Aftalen bør godkendes – |
| --- | --- |

(7)

Aftalen bør godkendes –

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, herunder bilagene til aftalen, godkendes herved på Fællesskabets vegne.

Teksten og bilagene til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Rådets formand bemyndiges hermed til at udpege den (de) person(er), der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet.

Artikel 3

Formanden for Rådet giver på Fællesskabets vegne den i aftalens artikel XIV, stk. 1, omhandlede skriftlige underretning.

Artikel 4

1.   Kommissionen repræsenterer Fællesskabet i den tekniske kommission, der er beskrevet i aftalens artikel VII, efter høring af de synspunkter, der fremføres af medlemmerne af Det Europæiske Fællesskabs ENERGY STAR-Råd, der er nedsat i henhold til forordning (EF) nr. 2422/2001 (1). Efter høringen af Det Europæiske Fællesskabs ENERGY STAR-Råd udfører Kommissionen de opgaver, der er beskrevet i aftalens artikel VI, stk. 5, VII, stk. 1 og 2, og IX, stk. 4.

2.   Med henblik på forberedelsen af Fællesskabets holdning med hensyn til ændringer i fortegnelsen over kontorudstyr i bilag C tager Kommissionen højde for enhver udtalelse fra Det Europæiske Fællesskabs ENERGY STAR-Råd.

3.   Fællesskabets holdning med hensyn til afgørelser, der skal træffes af administrationsenhederne, fastlægges af Kommissionen med hensyn til ændringer af bilag A (ENERGY STAR-navnet og det fælles logo), bilag B (retningslinjer for korrekt anvendelse af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo) og bilag C (fælles specifikationer) til aftalen efter høring af Det Europæiske Fællesskabs ENERGY STAR-Råd.

4.   I alle andre tilfælde fastlægges Fællesskabets holdning med hensyn til de afgørelser, der skal træffes af aftalens parter, af Rådet efter forslag fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel 300 i traktaten.

Artikel 5

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, denaf 18. december 2006

På Rådets vegne

J.-E. ENESTAM

Formand

---

(1)  EFT L 332 af 15.12.2001, s. 1

1

---

AFTALE MELLEM

regeringen for Amerikas forenede stater og det Europæiske fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr

Regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab, herefter benævnt »parterne« har -

UNDER HENVISNING TIL ØNSKET om at gøre energibesparelserne og de miljøfordelene størst mulige ved at fremme forsyningen af og efterspørgslen efter energieffektive produkter;

UNDER HENVISNING TIL aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, der blev udfærdiget den 19. december 2000, og bilagene hertil med ændringer (herefter benævnt »2000-aftalen«);

UNDER HENVISNING TIL, at parterne udtrykker tilfredshed med de fremskridt, der er sket inden for rammerne af 2000-aftalen;

UNDER HENVISNING TIL, at parterne er overbeviste om, at der kan opnås yderligere fordele, hvis den gensidige indsats vedrørende ENERGY STAR videreføres;

AFTALT FØLGENDE:

Artikel 1

Generelle principper

1.   Parterne anvender et fælles sæt energieffektivitetsspecifikationer og et fælles logo med det formål at fastsætte overensstemmende mål for fabrikanterne for derved at opnå den størst mulige virkning af deres individuelle bestræbelser vedrørende forsyning af og efterspørgsel efter sådanne produkttyper.

2.   Parterne anvender det fælles logo til at identificere kvalificerede energieffektive produkttyper anført i bilag C.

3.   Parterne sikrer, at de fælles specifikationer tilskynder til fortsat forbedring af effektivitet under hensyn til den mest avancerede teknik på markedet.

4.   Det tilstræbes, at de fælles specifikationer kun opfyldes af 25 % af de modeller, som der foreligger oplysninger om på det tidspunkt, hvor specifikationerne fastsættes, idet andre faktorer også tages i betragtning.

5.   Parterne sikrer, at forbrugerne kan identificere effektive produkter på markedet ved hjælp af mærkningen.

Artikel II

Forbindelse til 2000-aftalen

Denne aftale erstatter hele 2000-aftalen.

Artikel III

Definitioner

I denne aftale forstås ved:

| a) | »ENERGY STAR«: det symbol, der er anført i bilag A, og som ejes af De Forenede Staters Miljøstyrelse (US EPA) |
| --- | --- |

a)

»ENERGY STAR«: det symbol, der er anført i bilag A, og som ejes af De Forenede Staters Miljøstyrelse (US EPA)

| b) | »Fælles logo«: det certificeringssymbol, der er anført i bilag A, og som ejes af US. EPA |
| --- | --- |

b)

»Fælles logo«: det certificeringssymbol, der er anført i bilag A, og som ejes af US. EPA

| c) | »ENERGY STAR-symboler«: »ENERGY STAR«-navnet og det fælles logo såvel som alle versioner af disse symboler, der måtte blive udviklet eller ændret af administrationsenhederne eller programdeltagerne, som defineret heri, herunder tegn eller symboler anført i bilag A |
| --- | --- |

c)

»ENERGY STAR-symboler«: »ENERGY STAR«-navnet og det fælles logo såvel som alle versioner af disse symboler, der måtte blive udviklet eller ændret af administrationsenhederne eller programdeltagerne, som defineret heri, herunder tegn eller symboler anført i bilag A

| d) | »ENERGY STAR-mærkningsprogram«: et program, der styres af en administrationsenhed, der anvender fælles energieffektivitetsspecifikationer, symboler og retningslinjer for udpegede produkttyper |
| --- | --- |

d)

»ENERGY STAR-mærkningsprogram«: et program, der styres af en administrationsenhed, der anvender fælles energieffektivitetsspecifikationer, symboler og retningslinjer for udpegede produkttyper

| e) | »Programdeltagere«: fabrikanter, sælgere eller detailforhandlere, der sælger de udpegede energieffektive produkter, som opfylder specifikationerne, og som har valgt at deltage i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet ved registrering eller indgåelse af en aftale med en af parternes administrationsenhed |
| --- | --- |

e)

»Programdeltagere«: fabrikanter, sælgere eller detailforhandlere, der sælger de udpegede energieffektive produkter, som opfylder specifikationerne, og som har valgt at deltage i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet ved registrering eller indgåelse af en aftale med en af parternes administrationsenhed

| f) | »Fælles specifikationer«: krav til energieffektivitet og ydelse, herunder afprøvningsmetoder, anført i bilag C, der anvendes af administrationsenhederne og programdeltagerne for at afgøre, om energieffektive produkter kvalificerer sig til det fælles logo. |
| --- | --- |

f)

»Fælles specifikationer«: krav til energieffektivitet og ydelse, herunder afprøvningsmetoder, anført i bilag C, der anvendes af administrationsenhederne og programdeltagerne for at afgøre, om energieffektive produkter kvalificerer sig til det fælles logo.

Artikel IV

Administrationsenheder

Hver part udpeger hermed en administrationsenhed, der er ansvarlig for gennemførelse af denne aftale (»administrationsenhederne«). Det Europæiske Fællesskab udpeger Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (»Kommissionen«) som sin administrationsenhed. Amerikas Forenede Stater udpeger US EPA som sin administrationsenhed.

Artikel V

Administrationen af ENERGY STAR-mærkningsprogrammet

1.   Hver administrationsenhed administrerer ENERGY STAR-mærkningsprogrammet for de energieffektive produkttyper, der er anført i bilag C, ifølge de bestemmelser og betingelser, der er fastlagt i denne aftale. Programadministration omfatter registrering af frivillige programdeltagere, føring af listerne over programdeltagere og overensstemmende produkter og håndhævelse af betingelserne i retningslinjerne for anvendelse af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo i bilag B.

2.   ENERGY STAR-mærkningsprogrammet anvender de fælles specifikationer, der er anført i bilag C.

3.   I det omfang hver administrationsenhed træffer effektive foranstaltninger til at informere forbrugerne om ENERGY STAR-symbolerne skal dette gøres i overensstemmelse med retningslinjerne for korrekt anvendelse af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo i bilag B.

4.   Hver administrationsenhed dækker omkostningerne ved alle de foranstaltninger, den udfører i henhold til denne aftale.

Artikel VI

Deltagelse i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet

1.   Enhver fabrikant, sælger eller detailforhandler kan deltage i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet ved at blive registreret som programdeltager hos en af parternes administrationsenhed.

2.   Programdeltagerne må anvende det fælles logo til mærkning af kvalificerede produkter, der er blevet afprøvet i deres egne anlæg eller af et uafhængigt testlaboratorium, og som opfylder de fælles specifikationer i bilag C, og de kan selv certificere produktkvalifikationen.

3.   Når en parts administrationsenhed registrerer en programdeltager i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet, anerkendes denne registrering af den anden parts administrationsenhed.

4.   For at lette anerkendelsen af programdeltagere i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet i overensstemmelse med stk. 3 ovenfor samarbejder administrationsenhederne for at føre fælles lister over alle programdeltagere og produkter, der kvalificerer sig til det fælles logo.

5.   Uanset selvcertificeringsprocedurerne, der er anført i stk. 2 ovenfor, bevarer administrationsenheden retten til at afprøve eller på anden vis undersøge de produkter, der sælges eller er blevet solgt på deres territorier (i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater for Kommissionens vedkommende) for at afgøre, om produkterne er certificeret i overensstemmelse med de fælles specifikationer i bilag C. Administrationsenhederne meddeler og samarbejder fuldt ud med hinanden for at sikre, at alle produkter, der bærer det fælles logo, opfylder de fælles specifikationer i bilag C.

Artikel VII

Programkoordinering parterne imellem

1.   Parterne opretter en teknisk kommission, der skal undersøge gennemførelsen af denne aftale, og som er sammensat af repræsentanter fra deres respektive administrationsenheder.

2.   I princippet mødes den tekniske kommission hvert år og holder samråd efter anmodning fra en af administrationsenhederne for at gennemgå forløbet og administrationen af ENERGY STAR-mærkningsprogrammet, de fælles specifikationer i bilag C, produktdækning, forbrugeroplysningsaktioner og fremskridt med hensyn til at nå målsætningerne for denne aftale.

3.   Ikke-parter (herunder andre regeringer og industrirepræsentanter) kan deltage i den tekniske kommissions møder som observatører, medmindre begge administrationsenheder træffer anden bestemmelse.

Artikel VIII

Registrering af ENERGY STAR-symboler

1.   US EPA kan som ejer af ENERGY STAR-symbolerne eventuelt ønske at registrere symbolerne i Det Europæiske Fællesskab som EF-varemærker. Kommissionen vil ikke forsøge eller foretage registrering af ENERGY STAR-symboler eller eventuelle varianter heraf i noget land.

2.   Hvis US EPA registrerer symbolerne i Det Europæiske Fællesskab eller i en af dets medlemsstater, vil USA ikke betragte det som en krænkelse af disse symboler, hvis Kommissionen eller en programdeltager, der er registreret af Kommissionen, anvender symbolet eller mærkningen som anført i bilag A i overensstemmelse med aftalens bestemmelser.

Artikel IX

Håndhævelse og manglende overholdelse

1.   For at beskytte ENERGY STAR-symbolerne sikrer hver administrationsenhed, at ENERGY STAR-symbolerne anvendes korrekt på deres territorium (i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater for Kommissionens vedkommende). Begge administrationsenheder sikrer, at ENERGY STAR-symbolerne kun anvendes i den form, der fremgår af bilag A. Begge administrationsenheder sikrer, at ENERGY STAR-symbolerne kun anvendes på den måde, der er anført i retningslinjerne for korrekt anvendelse af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo, der er fastsat i bilag B.

2.   Hver administrationsenhed sørger for, at der træffes øjeblikkelige og passende foranstaltninger mod programdeltagere, når den får kendskab til, at en programdeltager har anvendt et krænkende symbol eller har anbragt ENERGY STAR-symboler på et produkt, der ikke er i overensstemmelse med specifikationerne i bilag C. Sådanne foranstaltninger omfatter, men er ikke begrænset til, følgende:

| a) | programdeltageren informeres skriftligt om den manglende overholdelse af betingelserne i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet |
| --- | --- |

a)

programdeltageren informeres skriftligt om den manglende overholdelse af betingelserne i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet

| b) | der udarbejdes ved forhandlinger en plan for at opnå overholdelse,
  og |
| --- | --- |

b)

der udarbejdes ved forhandlinger en plan for at opnå overholdelse,

og

| c) | hvis der ikke kan opnås overholdelse, ophæves programdeltagerens registrering om nødvendigt. |
| --- | --- |

c)

hvis der ikke kan opnås overholdelse, ophæves programdeltagerens registrering om nødvendigt.

3.   Hver administrationsenhed sikrer, at der træffes alle rimelige foranstaltninger for at få en enhed, der ikke er programdeltager, til at ophøre med enhver uautoriseret anvendelse af ENERGY STAR-symboler eller anvendelse af et krænkende symbol. Sådanne foranstaltninger omfatter, men er ikke begrænset til, følgende:

| a) | enheden, der anvender ENERGY STAR-symboler, oplyses om ENERGY STAR-mærkningsprogrammets krav og retningslinjerne for korrekt anvendelse af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo,
  og |
| --- | --- |

a)

enheden, der anvender ENERGY STAR-symboler, oplyses om ENERGY STAR-mærkningsprogrammets krav og retningslinjerne for korrekt anvendelse af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo,

og

| b) | enheden opfordres til at blive programdeltager og registrere kvalificerede produkter. |
| --- | --- |

b)

enheden opfordres til at blive programdeltager og registrere kvalificerede produkter.

4.   Hver administrationsenhed underretter øjeblikkeligt den anden parts administrationsenhed om overtrædelser af ENERGY STAR-symboler, som den har fået kendskab til, samt om de foranstaltninger, der træffes for at bringe en sådan overtrædelse til ophør.

Artikel X

Procedurer for ændring af aftalen og dens bilag A og B og for tilføjelse af nye bilag

1.   Administrationsenhederne kan foreslå ændringer til denne aftale og til dens bilag A og B, og kan foreslå nye bilag til aftalen.

2.   Et ændringsforslag forelægges skriftligt og drøftes på den tekniske kommissions næste møde, forudsat at det er blevet meddelt den anden administrationsenhed mindst tres dage forud for et sådant møde.

3.   Ændringer til denne aftale og til dens bilag A og B og beslutninger om at tilføje nye bilag foretages ved fælles aftale mellem parterne. Ændringer til bilag A, B og C foretages i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel XI og XII.

Artikel XI

Procedurer for ændring af bilag A og B

1.   En administrationsenhed, der ønsker at ændre bilag A og B, følger den fremgangsmåde, der er anført i artikel X, skt. 1 og 2.

2.   Ændringer til bilag A og B foretages ved fælles aftale mellem parterne.

Artikel XII

Procedurer for ændring af bilag C

1.   En administrationsenhed, der ønsker at ændre bilag C for at revidere gældende specifikationer eller at tilføje en ny produkttype (»foreslående administrationsenhed«), følger den fremgangsmåde, der er anført i artikel IX, stk. 1 og 2, og medtager i sit forslag:

| a) | en påvisning af, at der vil opnås betydelige energibesparelser ved at revidere specifikationerne eller ved at tilføje en ny produkttype |
| --- | --- |

a)

en påvisning af, at der vil opnås betydelige energibesparelser ved at revidere specifikationerne eller ved at tilføje en ny produkttype

| b) | energiforbrug, hvor dette er relevant, ved forskellige energiforbrugstilstande |
| --- | --- |

b)

energiforbrug, hvor dette er relevant, ved forskellige energiforbrugstilstande

| c) | oplysninger om de standardiserede afprøvningsprotokoller, der vil blive anvendt ved evaluering af produktet |
| --- | --- |

c)

oplysninger om de standardiserede afprøvningsprotokoller, der vil blive anvendt ved evaluering af produktet

| d) | bevis for eksisterende frit tilgængelig teknologi, der vil muliggøre omkostningseffektive energibesparelser uden at påvirke produktets ydeevne negativt |
| --- | --- |

d)

bevis for eksisterende frit tilgængelig teknologi, der vil muliggøre omkostningseffektive energibesparelser uden at påvirke produktets ydeevne negativt

| e) | oplysninger om anslået antal produktmodeller, der vil opfylde de foreslåede specifikationer, og hvilken omtrentlig markedsandel, de udgør |
| --- | --- |

e)

oplysninger om anslået antal produktmodeller, der vil opfylde de foreslåede specifikationer, og hvilken omtrentlig markedsandel, de udgør

| f) | oplysninger om holdningen i de industrigrupper, der måtte blive berørt af den foreslåede ændring,
  og |
| --- | --- |

f)

oplysninger om holdningen i de industrigrupper, der måtte blive berørt af den foreslåede ændring,

og

| g) | en foreslået dato for gennemførelse af de nye specifikationer under hensyntagen til produktets livscyklus og produktplaner. |
| --- | --- |

g)

en foreslået dato for gennemførelse af de nye specifikationer under hensyntagen til produktets livscyklus og produktplaner.

2.   Foreslåede ændringer, som accepteres af begge administrationsenheder, træder i kraft på den dag, som de to administrationsenheder bliver enige om.

3.   Hvis den anden administrationsenhed (»indsigende administrationsenhed«) efter modtagelse af et forsag i henhold til artikel IX, stk. 1 og 2, mener, at forslaget ikke opfylder kravene i stk. 1, eller på anden måde har indsigelser mod forslaget, skal den straks (normalt på næste møde i den tekniske kommission) skriftligt meddele den foreslående administrationsenhed sin indsigelse og medsende eventuelle foreliggende oplysninger til støtte for indsigelsen, f.eks. oplysninger, der viser, at forslaget, hvis det vedtages, sandsynligvis vil:

| a) | give en virksomhed eller en industrigruppe uforholdsmæssig og urimelig markedsindflydelse |
| --- | --- |

a)

give en virksomhed eller en industrigruppe uforholdsmæssig og urimelig markedsindflydelse

| b) | modvirke den overordnede industrideltagelse i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet |
| --- | --- |

b)

modvirke den overordnede industrideltagelse i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet

| c) | være i modstrid med dens love og forskrifter,
  eller |
| --- | --- |

c)

være i modstrid med dens love og forskrifter,

eller

| d) | pålægge belastende tekniske krav. |
| --- | --- |

d)

pålægge belastende tekniske krav.

4.   Administrationsenhederne skal gøres deres bedste for at nå til enighed om den foreslåede ændring på det første møde i den tekniske kommission efter forslagets fremsættelse. Hvis administrationsenhederne ikke kan nå til enighed om den foreslåede ændring på den tekniske kommissions møde, skal de forsøge at nå til enighed skriftligt inden det efterfølgende møde i den tekniske kommission.

5.   Hvis parterne efter det efterfølgende møde i den tekniske kommission ikke kan nå til enighed, trækker den administrationsenhed, der har rejst forslaget, dette tilbage; med hensyn til forslag om at revidere gældende specifikationer fjernes den tilsvarende produkttype fra bilag C på den dato, som administrationsenhederne bliver enige om. Alle programdeltagere informeres om denne ændring og om, hvilke fremgangsmåder der skal følges for at gennemføre ændringen.

6.   Ved udarbejdelse af nye fælles specifikationer eller ved revision af eksisterende fælles specifikationer sikrer administrationsenhederne en effektiv koordinering og høring indbyrdes og med deres respektive interesserede parter, særlig med hensyn til indholdet af arbejdsdokumenterne og tidsplaner.

Artikel XIII

Almene bestemmelser

1.   Denne aftale omfatter ikke andre miljømærkningsprogrammer, som måtte blive udarbejdet og vedtaget af parterne.

2.   Alle de foranstaltninger, der iværksættes i henhold til denne aftale er underkastet hver parts gældende love og forskrifter og betinget af, at relevante midler og ressourcer er til rådighed.

3.   Parternes rettigheder og forpligtelser i henhold til bilaterale, regionale eller multilaterale aftaler, der er indgået forud for denne aftales ikrafttrædelse, berøres ikke af denne aftale.

4.   Begge administrationsenheder kan gennemføre mærkningsprogrammer vedrørende produkttyper, der ikke er medtaget i bilag C, medmindre andet er fastsat i andre bestemmelser i denne aftale. Uanset hvad der er fastsat i andre bestemmelser i denne aftale, kan ingen af parterne hindre indførsel, udførsel, salg eller distribution af produkter, fordi de bærer energieffektivitetssymboler fra den anden parts administrationsenhed.

Artikel XIV

Ikrafttrædelse og varighed

1.   Denne aftale træder i kraft på den dag, hvor parterne hver især har meddelt den anden skriftligt, at deres respektive nationale procedurer, der er nødvendige for dens ikrafttrædelse, er afsluttet.

2.   Denne aftale gælder i første omgang i en periode på fem år. Mindst et år inden denne første periodes udløb mødes parterne for at drøfte aftalens forlængelse.

Artikel XV

Ophør

1.   Hver af parterne kan til enhver tid bringe denne aftale til ophør, forudsat det med en frist på tre måneder meddeles den anden part skriftligt.

2.   Hvis denne aftale bringes til ophør eller ikke fornyes, meddeler administrationsenhederne alle de programdeltagere, der er registreret hos dem, at det fælles program er bragt til ophør. Administrationsenhederne meddeler desuden de programdeltagere, der er registreret hos dem, at hver administrationsenhed kan fortsætte mærkningsaktiviteterne ifølge to separate individuelle programmer. I dette tilfælde vil Det Europæiske Fællesskab ikke anvende ENERGY Star-symbolerne. Kommissionen sikrer, at den selv, Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og alle programdeltagere, der er registreret hos den, ophører med at anvende ENERGY STAR-symbolerne fra den dato, administrationsenhederne er blevet enige om skriftligt. Forpligtelserne i denne artikel XV, stk. 2, fortsætter efter aftalens ophør.

Artikel XVI

Gyldige sprog

Udfærdiget i to eksemplarer i Washington D.C. den tyvende december to tusind og seks på tjekkisk, dansk, nederlandsk, engelsk, estisk, finsk, fransk, tysk, græsk, ungarsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk og svensk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. I tilfælde af fortolkningsproblemer har engelsk forrang.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

Por el Gobierno de los Estados Unidos de América

Za vládu Spojených států amerických

For regeringen for Amerikas Forenede Stater

Für die Regierung der Vereinigten Staaten von Amerika

Ameerika Ühendriikide valitsuse nimel

Για την Κυβερνηση των Ηνωμενων Πολιτειων τησ Αμερικησ

For the Government of the United States of America

Pour le gouvernement des États-Unis d'Amérique

Per il governo degli Stati Uniti d'America

Amerikas Savienoto Valstu valdības vārdā

Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybės vardu

az Amerikai Egyesült Államok kormánya részéről

Għall-Gvern ta' l-Istati Uniti ta' l-Amerika

Voor de regering van Verenigde Staten van Amerika

W imieniu rządu Stanów Zjednoczonych Ameryki

Pelo governo Estados Unidos da América

Za vládu Spojené štáty americké

Za vlado Združene države Amerike

Amerikan yhdysvaltojen hallituksen puolesta

För Amerikas förenta staters regering

Image

BILAG A

ENERGY STAR-NAVNET OG DET FÆLLES LOGO

Navn: ENERGY STAR

Fælles logo:

Image

BILAG B

Retningslinjer for korrekt anvendelse af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo

ENERGY STAR-navnet og det fælles logo er symboler, der tilhører US EPA. Derfor må navnet og det fælles log kun anvendes i overensstemmelse med følgende retningslinjer og partnerskabsaftalen eller Europa-Kommissionens registreringsformular undertegnet af programdeltagerne i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet. Disse retningslinjer uddeles til dem, der vil være ansvarlige for udarbejdelse af ENERGY STAR-materiale på Deres vegne.

US EPA og Europa-Kommissionen på medlemsstaternes område i Det Europæiske Fællesskab fører tilsyn med, at ENERGY STAR-navnet og det fælles logo anvendes korrekt. Dette omfatter tilsyn med anvendelse af symboler på markedet og direkte kontakt med de organisationer, der anvender dem ukorrekt eller uden tilladelse. Følgerne af misbrug af symboler kan omfatte afslutning på programdeltagernes deltagelse i ENERGY STAR-mærkningsprogrammet, og produkter indført i USA med ukorrekt anvendelse af symboler risikerer at blive konfiskeret af de amerikanske toldmyndigheder.

Generelle retningslinjer

ENERGY STAR-programmet er et partnerskab mellem virksomheder og organisationer på den ene side, og den amerikanske forbundsregering eller Det Europæiske Fællesskab på den anden side. Som led i dette partnerskab kan virksomheder og organisationer anvende ENERGY STAR-navnet og det fælles logo i deres energieffektivitets- og miljøaktiviteter.

Organisationer skal indgå en aftale med en administrationsenhed - i USA det amerikanske miljøagentur eller i EU Europa-Kommissionen - om at måtte anvende de symboler, der er anført i dette dokument. Det er ikke tilladt at ændre disse symboler, da ændringer vil medføre, at virksomheder og forbrugere kommer i vildrede med hensyn til ENERGY STAR-programmets oprindelse og mindske programmets værdi for alle.

Organisationer, der anvender disse symboler, skal følge nedenstående generelle retningslinjer:

| 1. | ENERGY STAR-navnet og det fælles logo må under ingen omstændigheder anvendes på en måde, der måtte antyde støtte til en virksomhed, dens produkter eller dens tjenesteydelser. Hverken det fælles logo eller ENERGY STAR-navnet må anvendes i et andet virksomhedsnavn eller logo, produktnavn, tjenesteydelsesnavn, domænenavn eller titel på webside, og det fælles logo, ENERGY STAR-navnet eller et tilsvarende symbol må heller ikke gøres til genstand for en varemærkeansøgning eller udgøre en del af et varemærke af andre enheder end US EPA. |
| --- | --- |

1.

ENERGY STAR-navnet og det fælles logo må under ingen omstændigheder anvendes på en måde, der måtte antyde støtte til en virksomhed, dens produkter eller dens tjenesteydelser. Hverken det fælles logo eller ENERGY STAR-navnet må anvendes i et andet virksomhedsnavn eller logo, produktnavn, tjenesteydelsesnavn, domænenavn eller titel på webside, og det fælles logo, ENERGY STAR-navnet eller et tilsvarende symbol må heller ikke gøres til genstand for en varemærkeansøgning eller udgøre en del af et varemærke af andre enheder end US EPA.

| 2. | ENERGY STAR-navnet og det fælles logo må aldrig anvendes på en måde, der ville virke nedsættende for ENERGY STAR, EPA, energiministeriet, Det Europæiske Fællesskab, Europa-Kommissionen eller andre regeringsorganer. |
| --- | --- |

2.

ENERGY STAR-navnet og det fælles logo må aldrig anvendes på en måde, der ville virke nedsættende for ENERGY STAR, EPA, energiministeriet, Det Europæiske Fællesskab, Europa-Kommissionen eller andre regeringsorganer.

| 3. | Det fælles logo må aldrig blive forbundet med produkter, der ikke opfylder ENERGY STAR-kravene. |
| --- | --- |

3.

Det fælles logo må aldrig blive forbundet med produkter, der ikke opfylder ENERGY STAR-kravene.

| 4. | Partnere og andre autoriserede organisationer er ansvarlige for deres egen anvendelse af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo samt for deres repræsentanters, som f.eks. reklamebureauers og gennemførelsesorganers, anvendelse af disse. |
| --- | --- |

4.

Partnere og andre autoriserede organisationer er ansvarlige for deres egen anvendelse af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo samt for deres repræsentanters, som f.eks. reklamebureauers og gennemførelsesorganers, anvendelse af disse.

Anvendelse af ENERGY STAR-navnet

| — | ENERGY STAR-navnet skal til enhver tid anføres med versaler; |
| --- | --- |

—

ENERGY STAR-navnet skal til enhver tid anføres med versaler;

| — | Registreringssymbolet ® skal anvendes første gang ordene »ENERGY STAR« forekommer i materiale, der er beregnet til det amerikanske marked;
  og |
| --- | --- |

—

Registreringssymbolet ® skal anvendes første gang ordene »ENERGY STAR« forekommer i materiale, der er beregnet til det amerikanske marked;

og

| — | ®-symbolet skal til enhver tid anføres i hævet skrift; |
| --- | --- |

—

®-symbolet skal til enhver tid anføres i hævet skrift;

| — | Der må ikke være mellemrum mellem ordene »ENERGY STAR« og ®-symbolet; |
| --- | --- |

—

Der må ikke være mellemrum mellem ordene »ENERGY STAR« og ®-symbolet;

| — | ®-symbolet skal gentages i et dokument i alle kapiteloverskrifter eller på alle websider. |
| --- | --- |

—

®-symbolet skal gentages i et dokument i alle kapiteloverskrifter eller på alle websider.

Anvendelse af det fælles logo

Det fælles logo er et symbol, der kun må anvendes til mærkning af de produkter, der som minimum overholder ENERGY STAR-retningslinjerne for præstation.

Anvendelse af det fælles logo omfatter:

| — | mærkning af et omfattet og registreret produkt |
| --- | --- |

—

mærkning af et omfattet og registreret produkt

| — | anførelse i produktdokumentation vedrørende et omfattet produkt |
| --- | --- |

—

anførelse i produktdokumentation vedrørende et omfattet produkt

| — | anvendelse på internettet til identifikation af et omfattet produkt |
| --- | --- |

—

anvendelse på internettet til identifikation af et omfattet produkt

| — | anvendelse i reklameøjemed, hvor det anvendes i nærheden af eller på et omfattet produkt |
| --- | --- |

—

anvendelse i reklameøjemed, hvor det anvendes i nærheden af eller på et omfattet produkt

| — | anvendelse på materiale på salgsstedet |
| --- | --- |

—

anvendelse på materiale på salgsstedet

| — | anvendelse på omfattede produkters emballage. |
| --- | --- |

—

anvendelse på omfattede produkters emballage.

Det fælles logos udseende

US EPA skabte dette symbol for at maksimere symbolets visuelle indtryk og med henblik på at opnå kontrast og læsbarhed. Symbolet omfatter ENERGY STAR-symbolet i en blok, hvor ENERGY STAR-navnet er anført i en blok lige under symbolet for at øge symbolets læsbarhed. De to blokke adskilles af en hvid streg, hvis tykkelse svarer til tykkelsen af buen i symbolet. Symbolet er også omgivet af en hvid markeringslinje, hvis tykkelse ligeledes svarer til tykkelsen af buen i symbolet.

Fri afstand

US EPA og Europa-Kommissionen kræver, at en fri afstand på 0,333 (1/3) af grafikboksens højde i symbolet til enhver tid omgiver symbolet. Dette område må ikke indeholde andre grafiske elementer, som f.eks. tekst og billeder. US EPA og Europa-Kommissionen kræver denne frie afstand, da det fælles logo ofte forekommer på materialer, hvorpå der anvendes komplekst billedmateriale såsom andre symboler, grafiske anordninger og tekst.

Mindstemål

Det er tilladt at ændre mærkets størrelse, men størrelsesforholdet skal bevares. Af hensyn til læsbarheden anbefales det, at symbolet ikke gengives på tryk med en bredde på under 0,375 tomme (3/8"; 9,5 mm). Bogstavernes læsbarhed i symbolet skal bevares på internettet.

Foretrukken farve

Den foretrukne farve til symbolet er 100 % cyan. Alternative versioner i sort eller spejlvendt i hvid er tilladt. Den internetfarve, der svarer til 100 % cyan er hexfarve #0099FF. Hvis flerfarvet tryk er tilgængelig i forbindelse med markedsføring, produktdokumentation eller materiale på salgsstedet, bør symbolet trykkes i 100 % cyan. Hvis denne farve ikke er tilgængelig, kan den erstattes med sort.

Ukorrekt anvendelse af symbolet

Det bør sikres, at:

| — | symbolet ikke anvendes på ikke-kvalificerede produkter |
| --- | --- |

—

symbolet ikke anvendes på ikke-kvalificerede produkter

| — | symbolet ikke ændres ved anvendelse af ENERGY STAR-symbolblokken uden den blok, der indeholder navnet »ENERGY STAR«. |
| --- | --- |

—

symbolet ikke ændres ved anvendelse af ENERGY STAR-symbolblokken uden den blok, der indeholder navnet »ENERGY STAR«.

Ved gengivelse af symbolet bør det sikres, at:

| — | symbolet ikke omgøres til en kontur |
| --- | --- |

—

symbolet ikke omgøres til en kontur

| — | et hvidt symbol ikke anvendes på en hvid baggrund |
| --- | --- |

—

et hvidt symbol ikke anvendes på en hvid baggrund

| — | at symbolets farver ikke ændres |
| --- | --- |

—

at symbolets farver ikke ændres

| — | symbolet ikke på nogen måde forvrænges |
| --- | --- |

—

symbolet ikke på nogen måde forvrænges

| — | at symbolets formslutning ikke ændres |
| --- | --- |

—

at symbolets formslutning ikke ændres

| — | symbolet ikke placeres på overfyldte billeder |
| --- | --- |

—

symbolet ikke placeres på overfyldte billeder

| — | symbolet ikke roteres |
| --- | --- |

—

symbolet ikke roteres

| — | ingen af symbolets elementer adskilles |
| --- | --- |

—

ingen af symbolets elementer adskilles

| — | ingen af symbolets dele erstattes |
| --- | --- |

—

ingen af symbolets dele erstattes

| — | ingen andre skrifttyper anvendes som erstatning for en del af symbolet |
| --- | --- |

—

ingen andre skrifttyper anvendes som erstatning for en del af symbolet

| — | den frie afstand omkring symbolet overholdes |
| --- | --- |

—

den frie afstand omkring symbolet overholdes

| — | symbolet ikke stilles skråt |
| --- | --- |

—

symbolet ikke stilles skråt

| — | symbolets formslutningsstørrelse ikke ændres |
| --- | --- |

—

symbolets formslutningsstørrelse ikke ændres

| — | den godkendte ordlyd ikke erstattes |
| --- | --- |

—

den godkendte ordlyd ikke erstattes

| — | det fælles logo ikke anvendes i en farve, der ikke er godkendt |
| --- | --- |

—

det fælles logo ikke anvendes i en farve, der ikke er godkendt

| — | der ikke anføres tekst i symbolet |
| --- | --- |

—

der ikke anføres tekst i symbolet

| — | symbolblokken ikke anvendes uafhængigt. ENERGY STAR-navnet skal ligeledes anføres. |
| --- | --- |

—

symbolblokken ikke anvendes uafhængigt. ENERGY STAR-navnet skal ligeledes anføres.

| — | symbolblokken ikke slettes i symbolet. |
| --- | --- |

—

symbolblokken ikke slettes i symbolet.

ENERGY STAR på skrift og i tale

For at bevare og øge værdien af ENERGY STAR anbefale US EPA og Europa-Kommissionen, at nedenstående terminologi anvendes, når programmets elementer omtales skriftligt og mundtligt.

| KORREKT | UKORREKT |
| --- | --- |
| ENERGY STAR-computer | Computer i overensstemmelse med ENERGY STAR
  ENERGY STAR-certificeret computer
  ENERGY STAR-klassificeret computer |
| Computer, der har fået tildelt ENERGY STAR-symbolet | |
| Produkter, der har fået tildelt ENERGY STAR-symbolet | ENERGY STAR-produkt
  ENERGY STAR-produkter (hvor der henvises til en produktgruppe)
  ENERGY STAR-udstyr
  Støttet af US EPA
  Opfylder ENERGY STAR-standarderne |
| PARTNERE/PROGRAMDELTAGERE |
| En ENERGY STAR-partner | En ENERGY STAR-virksomhed |
| Virksomhed X, en ENERGY STAR-partner | Virksomhed X, en virksomhed støttet af US EPA |
| En virksomhed, der deltager i ENERGY STAR-programmet | En virksomhed, som US EPA har godkendt til salg af ENERGY STAR-udstyr |
| En virksomhed, der fremmer ENERGY STAR | Støttet af US EPA |
| ENERGY STAR-skærme | ENERGY STAR-skærmprogram |
| REGERINGSAUTORITETSKILDE |
| Produkter, der tildeles en ENERGY STAR, forebygger drivhusgasemissioner, idet de er i overensstemmelse med strenge retningslinjer for energieffektivitet, der er fastsat af US EPA og Europa-Kommissionen | |
| ENERGY STAR og ENERGY STAR-symbolet er registrerede varemærker i Amerikas Forenede Stater | |
| ENERGY STAR er et registreret varemærke, der tilhører den amerikanske regering | |
| PRÆSTATIONSRETNINGSLINJER | |
| ENERGY STAR-retningslinjer | ENERGY STAR-standarder |
| ENERGY STAR-specifikationer | Godkendt af US EPA |
| ENERGY STAR-præstationsniveauer | Støttet af US EPA |
| Frivillige programmer | Støttet af US EPA |

KORREKT

UKORREKT

ENERGY STAR-computer

Computer i overensstemmelse med ENERGY STAR

ENERGY STAR-certificeret computer

ENERGY STAR-klassificeret computer

Computer, der har fået tildelt ENERGY STAR-symbolet

Produkter, der har fået tildelt ENERGY STAR-symbolet

ENERGY STAR-produkt

ENERGY STAR-produkter (hvor der henvises til en produktgruppe)

ENERGY STAR-udstyr

Støttet af US EPA

Opfylder ENERGY STAR-standarderne

PARTNERE/PROGRAMDELTAGERE

En ENERGY STAR-partner

En ENERGY STAR-virksomhed

Virksomhed X, en ENERGY STAR-partner

Virksomhed X, en virksomhed støttet af US EPA

En virksomhed, der deltager i ENERGY STAR-programmet

En virksomhed, som US EPA har godkendt til salg af ENERGY STAR-udstyr

En virksomhed, der fremmer ENERGY STAR

Støttet af US EPA

ENERGY STAR-skærme

ENERGY STAR-skærmprogram

REGERINGSAUTORITETSKILDE

Produkter, der tildeles en ENERGY STAR, forebygger drivhusgasemissioner, idet de er i overensstemmelse med strenge retningslinjer for energieffektivitet, der er fastsat af US EPA og Europa-Kommissionen

ENERGY STAR og ENERGY STAR-symbolet er registrerede varemærker i Amerikas Forenede Stater

ENERGY STAR er et registreret varemærke, der tilhører den amerikanske regering

PRÆSTATIONSRETNINGSLINJER

ENERGY STAR-retningslinjer

ENERGY STAR-standarder

ENERGY STAR-specifikationer

Godkendt af US EPA

ENERGY STAR-præstationsniveauer

Støttet af US EPA

Frivillige programmer

Støttet af US EPA

Spørgsmål vedrørende anvendelsen af ENERGY STAR-navnet og det fælles logo

ENERGY STAR Hotline

I USA gratisnummer:1-888-STAR-YES (1-888-782-7937)

Uden for USA: 202-775-6650

Fax: 202-775-6680

www.energystar.gov

EUROPA-KOMMISSIONEN

Generaldirektoratet for Energi og Transport

Telefon: +32 2 2985792

Fax: +32 2 2966016

www.eu-energystar.org

BILAG C

FÆLLES SPECIFIKATIONER

I.   COMPUTERSPECIFIKATIONER

Følgende computerspecifikationer anvendes til og med den 19. juli 2007. De computerspecifikationer, der anvendes fra den 20. juli 2007, fremgår af afsnit VIII.

A.   Definitioner

| 1. | Computer: En desktop-, tower- eller minitowerenhed eller en bærbar enhed, herunder avancerede desktopcomputere, pc'er, arbejdsstationer, netcomputere, X-terminal-controllere og computerbaserede kasseapparater. For at være omfattet skal enheden kunne tilsluttes en stikkontakt, uden at enheder, der både kan tilsluttes en stikkontakt og drives af batteri, derved udelukkes. Denne definition skal først og fremmest dække computere, der sælges til erhvervsmæssig eller privat brug. Denne definition på en computer omfatter ikke computere, der sælges eller i øvrigt markedsføres som »filserver« eller »server«. |
| --- | --- |

1.

Computer: En desktop-, tower- eller minitowerenhed eller en bærbar enhed, herunder avancerede desktopcomputere, pc'er, arbejdsstationer, netcomputere, X-terminal-controllere og computerbaserede kasseapparater. For at være omfattet skal enheden kunne tilsluttes en stikkontakt, uden at enheder, der både kan tilsluttes en stikkontakt og drives af batteri, derved udelukkes. Denne definition skal først og fremmest dække computere, der sælges til erhvervsmæssig eller privat brug. Denne definition på en computer omfatter ikke computere, der sælges eller i øvrigt markedsføres som »filserver« eller »server«.

| 2. | Skærm: En CRT-skærm (katodestrålerør), fladskærm (f.eks. flydende krystaller) eller anden form for visningsenhed og tilhørende elektroniske dele. En skærm kan enten sælges separat eller integreret i computerens chassis. Denne definition er først og fremmest beregnet til at dække standardskærme, der er beregnet til brug sammen med computere. I denne specifikation skal følgende dog også betragtes som en skærm: mainframe-terminaler og fysisk separate visningsenheder. |
| --- | --- |

2.

Skærm: En CRT-skærm (katodestrålerør), fladskærm (f.eks. flydende krystaller) eller anden form for visningsenhed og tilhørende elektroniske dele. En skærm kan enten sælges separat eller integreret i computerens chassis. Denne definition er først og fremmest beregnet til at dække standardskærme, der er beregnet til brug sammen med computere. I denne specifikation skal følgende dog også betragtes som en skærm: mainframe-terminaler og fysisk separate visningsenheder.

| 3. | Integreret computersystem: Systemer, hvor computeren og skærmen er sammenbygget til en enkelt enhed. Sådanne systemer skal opfylde følgende kriterier: Strømforbruget for de to komponenter kan ikke måles separat, og systemet er sluttet til en stikkontakt via et enkelt strømkabel. |
| --- | --- |

3.

Integreret computersystem: Systemer, hvor computeren og skærmen er sammenbygget til en enkelt enhed. Sådanne systemer skal opfylde følgende kriterier: Strømforbruget for de to komponenter kan ikke måles separat, og systemet er sluttet til en stikkontakt via et enkelt strømkabel.

| 4. | Inaktivitet: En periode, hvor computeren ikke modtager noget brugerinput (f.eks. aktivering af tastatur eller mus). |
| --- | --- |

4.

Inaktivitet: En periode, hvor computeren ikke modtager noget brugerinput (f.eks. aktivering af tastatur eller mus).

| 5. | Energibesparende tilstand eller dvaletilstand: Den energibesparende tilstand, som computeren skifter til efter en periode med inaktivitet. |
| --- | --- |

5.

Energibesparende tilstand eller dvaletilstand: Den energibesparende tilstand, som computeren skifter til efter en periode med inaktivitet.

| 6. | Aktiveringshændelse: En brugerudført, programmeret eller ekstern hændelse eller påvirkning, der får computeren til at skifte fra energibesparende dvaletilstand til aktiv drifttilstand. Aktiveringshændelser er f.eks., men ikke udelukkende, brug af musen eller tastaturet eller tryk på en knap på chassiset og, når der er tale om eksterne hændelser, påvirkning fra telefon, fjernstyring, net, kabelmodem, satellit osv. |
| --- | --- |

6.

Aktiveringshændelse: En brugerudført, programmeret eller ekstern hændelse eller påvirkning, der får computeren til at skifte fra energibesparende dvaletilstand til aktiv drifttilstand. Aktiveringshændelser er f.eks., men ikke udelukkende, brug af musen eller tastaturet eller tryk på en knap på chassiset og, når der er tale om eksterne hændelser, påvirkning fra telefon, fjernstyring, net, kabelmodem, satellit osv.

B.   Produktkrav for tildeling af ENERGY STAR

| 1. | Tekniske specifikationer






  a) | Computere: En ENERGY STAR-computer skal opfylde følgende betingelser:
  Der er to sæt retningslinjer - A og B - i henhold til hvilke en computer kan få tildelt ENERGY STAR-mærket. De to sæt retningslinjer er udarbejdet for at gøre det muligt for programdeltagerne at benytte forskellige metoder til styring af strømforbrug og energieffektivitet.
  Følgende computertyper skal opfylde kravene i henhold til A-retningslinjerne.






  — | Computere, der leveres med mulighed for brug i et net, således at de kan forblive i energibesparende dvaletilstand, samtidig med at deres netinterfaceadapter stadig kan reagere på netaftastninger. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Tekniske specifikationer

a)

Computere: En ENERGY STAR-computer skal opfylde følgende betingelser:

Der er to sæt retningslinjer - A og B - i henhold til hvilke en computer kan få tildelt ENERGY STAR-mærket. De to sæt retningslinjer er udarbejdet for at gøre det muligt for programdeltagerne at benytte forskellige metoder til styring af strømforbrug og energieffektivitet.

Følgende computertyper skal opfylde kravene i henhold til A-retningslinjerne.

—

Computere, der leveres med mulighed for brug i et net, således at de kan forblive i energibesparende dvaletilstand, samtidig med at deres netinterfaceadapter stadig kan reagere på netaftastninger.

| — | Computere, der ikke leveres med mulighed for netinterface. |
| --- | --- |

—

Computere, der ikke leveres med mulighed for netinterface.

| — | Computere, der leveres til et ikke-netmiljø. |
| --- | --- |

—

Computere, der leveres til et ikke-netmiljø.

EPA forventer, at computere, der sælges eller i øvrigt markedsføres som personlige computere, kun skal opfylde kravene i henhold til A-retningslinjerne.

Computere, der leveres med mulighed for brug i et net, som på nuværende tidspunkt forudsætter, at computerens processor og/eller hukommelse medvirker til at opretholde computerens netværksforbindelse i dvaletilstand, kan opfylde kravene i henhold til B-retningslinjerne. Computere, der opfylder kravene i henhold til B-retningslinjerne, forventes at have samme netfunktionalitet i dvaletilstand og i aktiv tilstand.

| i) | A-retningslinjer






  a) | Computeren skal skifte til dvaletilstand efter en periode med inaktivitet. |
| --- | --- | --- |

i)

A-retningslinjer

a)

Computeren skal skifte til dvaletilstand efter en periode med inaktivitet.

| b) | Hvis computeren leveres med mulighed for brug i et net, skal den kunne skifte til dvaletilstand, mens den er tilsluttet nettet. |
| --- | --- |

b)

Hvis computeren leveres med mulighed for brug i et net, skal den kunne skifte til dvaletilstand, mens den er tilsluttet nettet.

| c) | Hvis computeren leveres med mulighed for brug i et net, skal den, mens den er i dvaletilstand, stadig kunne reagere på aktiveringshændelser, der sendes til computeren eller er beregnet for denne, mens den er tilsluttet nettet. Hvis aktiveringshændelsen kræver, at computeren skal forlade dvaletilstanden og udføre en opgave, skal computeren skifte tilbage til dvaletilstanden efter en periode med inaktivitet, når den ønskede opgave er udført. Programdeltagerne kan anvende alle tilgængelige midler til at opnå den funktionalitet, der er beskrevet i dette underafsnit. |
| --- | --- |

c)

Hvis computeren leveres med mulighed for brug i et net, skal den, mens den er i dvaletilstand, stadig kunne reagere på aktiveringshændelser, der sendes til computeren eller er beregnet for denne, mens den er tilsluttet nettet. Hvis aktiveringshændelsen kræver, at computeren skal forlade dvaletilstanden og udføre en opgave, skal computeren skifte tilbage til dvaletilstanden efter en periode med inaktivitet, når den ønskede opgave er udført. Programdeltagerne kan anvende alle tilgængelige midler til at opnå den funktionalitet, der er beskrevet i dette underafsnit.

| d) | Computerens strømforbrug i dvaletilstand skal svare til tabel 1.
  Tabel 1






  Strømforsyningens maksimale konstante udgangseffekt (1) | Watt i dvaletilstand |
| --- | --- | --- |
| ≤200 watt | ≤15 watt |
| >200 watt≤300 watt | ≤20 watt |
| >300 watt≤350 watt | ≤25 watt |
| >350 watt≤400 watt | ≤30 watt |
| ≤400 watt | 10 % af den maksimale konstante udgangseffekt |

d)

Computerens strømforbrug i dvaletilstand skal svare til tabel 1.

Tabel 1

Strømforsyningens maksimale konstante udgangseffekt (1)

Watt i dvaletilstand

≤200 watt

≤15 watt

>200 watt≤300 watt

≤20 watt

>300 watt≤350 watt

≤25 watt

>350 watt≤400 watt

≤30 watt

≤400 watt

10 % af den maksimale konstante udgangseffekt

Computere, som altid opretholder et strømforbrug på under eller lig med 15 watt, opfylder energikravene i denne specifikation og skal ikke være udstyret med den dvalefunktion, der er beskrevet i afsnit A.

| ii) | B-retningslinjer






  a) | Computeren skal skifte til dvaletilstand efter en periode med inaktivitet. |
| --- | --- | --- |

ii)

B-retningslinjer

a)

Computeren skal skifte til dvaletilstand efter en periode med inaktivitet.

| b) | Hvis computeren leveres med mulighed for brug i et net, skal den kunne skifte til dvaletilstand uanset netteknologien. |
| --- | --- |

b)

Hvis computeren leveres med mulighed for brug i et net, skal den kunne skifte til dvaletilstand uanset netteknologien.

| c) | Computeren skal i dvaletilstand fortsat kunne reagere på alle slags netaftastninger. Den netfunktionalitet, som brugeren har til rådighed må ikke blive reduceret (dvs. at den netfunktion, som brugeren har i dvaletilstanden, skal være den samme, som før computeren skiftede til dvaletilstand). |
| --- | --- |

c)

Computeren skal i dvaletilstand fortsat kunne reagere på alle slags netaftastninger. Den netfunktionalitet, som brugeren har til rådighed må ikke blive reduceret (dvs. at den netfunktion, som brugeren har i dvaletilstanden, skal være den samme, som før computeren skiftede til dvaletilstand).

| d) | Computeren må i dvaletilstand højst bruge 15 % af strømforsyningens maksimale konstante udgangseffekt. |
| --- | --- |

d)

Computeren må i dvaletilstand højst bruge 15 % af strømforsyningens maksimale konstante udgangseffekt.

| b) | Integrerede computersystemer: Et ENERGY STAR-integreret computersystem opfylder følgende betingelser:






  i) | Det integrerede computersystem skal skifte til dvaletilstand efter en periode med inaktivitet. |
| --- | --- | --- |

b)

Integrerede computersystemer: Et ENERGY STAR-integreret computersystem opfylder følgende betingelser:

i)

Det integrerede computersystem skal skifte til dvaletilstand efter en periode med inaktivitet.

| ii) | Hvis det integrerede computersystem leveres med mulighed for brug i et net, skal den kunne skifte til dvaletilstand, mens den er tilsluttet nettet. |
| --- | --- |

ii)

Hvis det integrerede computersystem leveres med mulighed for brug i et net, skal den kunne skifte til dvaletilstand, mens den er tilsluttet nettet.

| iii) | Hvis det integrerede computersystem leveres med mulighed for brug i et net, skal den, mens den er i dvaletilstand, stadig kunne reagere på aktiveringshændelser, der sendes til computeren eller er beregnet for denne, mens den er tilsluttet nettet. Hvis aktiveringshændelsen kræver, at computeren skal forlade dvaletilstanden og udføre en opgave, skal det integrerede skifte tilbage til dvaletilstanden efter en periode med inaktivitet, når den ønskede opgave er udført.
  Programdeltagerne kan anvende alle tilgængelige midler til at opnå den funktionalitet, der er beskrevet i dette underafsnit. |
| --- | --- |

iii)

Hvis det integrerede computersystem leveres med mulighed for brug i et net, skal den, mens den er i dvaletilstand, stadig kunne reagere på aktiveringshændelser, der sendes til computeren eller er beregnet for denne, mens den er tilsluttet nettet. Hvis aktiveringshændelsen kræver, at computeren skal forlade dvaletilstanden og udføre en opgave, skal det integrerede skifte tilbage til dvaletilstanden efter en periode med inaktivitet, når den ønskede opgave er udført.

Programdeltagerne kan anvende alle tilgængelige midler til at opnå den funktionalitet, der er beskrevet i dette underafsnit.

| iv) | Et integreret computersystem må højst bruge 35 watt i dvaletilstand. Integrerede computersystemer, som altid opretholder et strømforbrug på under eller lig med 35 watt, opfylder energikravene i aftalen og skal ikke være udstyret med den dvalefunktion, der er beskrevet i afsnit I.A. |
| --- | --- |

iv)

Et integreret computersystem må højst bruge 35 watt i dvaletilstand. Integrerede computersystemer, som altid opretholder et strømforbrug på under eller lig med 35 watt, opfylder energikravene i aftalen og skal ikke være udstyret med den dvalefunktion, der er beskrevet i afsnit I.A.

| 2. | Indstillinger ved leveringen: For at sikre, at det maksimale antal brugere udnytter den energibesparende dvaletilstand, skal programdeltagere levere deres computere og/eller integrerede computersystemer med strømsparefunktionen aktiveret. Aktivering skal som standard for alle produkter indstilles til at ske efter mindre end 30 minutters inaktivitet. (EPA anbefaler, at standardtiden for aktivering indstilles til mellem 15 og 30 minutters inaktivitet). Brugeren skal have mulighed for at ændre disse indstillinger eller deaktivere den energibesparende dvaletilstand. |
| --- | --- |

2.

Indstillinger ved leveringen: For at sikre, at det maksimale antal brugere udnytter den energibesparende dvaletilstand, skal programdeltagere levere deres computere og/eller integrerede computersystemer med strømsparefunktionen aktiveret. Aktivering skal som standard for alle produkter indstilles til at ske efter mindre end 30 minutters inaktivitet. (EPA anbefaler, at standardtiden for aktivering indstilles til mellem 15 og 30 minutters inaktivitet). Brugeren skal have mulighed for at ændre disse indstillinger eller deaktivere den energibesparende dvaletilstand.

| 3. | Operativsystemer: Korrekt aktivering af en computers energibesparende dvaletilstand er som regel afhængig af, at der installeres en bestemt udgave af et operativsystem. Hvis en computer leveres af programdeltageren med et eller flere operativsystemer, skal computeren være i stand til at skifte til og returnere fra den energibesparende dvaletilstand, mens den kører under mindst et af disse operativsystemer. Hvis computeren ikke leveres med et operativsystem, skal programdeltageren udtrykkeligt angive, hvilke mekanismer der vil gøre computeren berettiget til ENERGY STAR-mærket. Hvis der derudover kræves særlig software, særlige hardwaredrivere eller særligt tilbehør for at skifte til og returnere fra dvaletilstanden, skal sådanne komponenter være installeret på computeren. Programdeltageren skal medtage disse oplysninger i produktdokumentationen (f.eks. brugervejledning og datablade) og/eller på sit internetsted. Brochurer og annoncer skal formuleres, så de ikke giver anledning til vildledende fortolkninger. |
| --- | --- |

3.

Operativsystemer: Korrekt aktivering af en computers energibesparende dvaletilstand er som regel afhængig af, at der installeres en bestemt udgave af et operativsystem. Hvis en computer leveres af programdeltageren med et eller flere operativsystemer, skal computeren være i stand til at skifte til og returnere fra den energibesparende dvaletilstand, mens den kører under mindst et af disse operativsystemer. Hvis computeren ikke leveres med et operativsystem, skal programdeltageren udtrykkeligt angive, hvilke mekanismer der vil gøre computeren berettiget til ENERGY STAR-mærket. Hvis der derudover kræves særlig software, særlige hardwaredrivere eller særligt tilbehør for at skifte til og returnere fra dvaletilstanden, skal sådanne komponenter være installeret på computeren. Programdeltageren skal medtage disse oplysninger i produktdokumentationen (f.eks. brugervejledning og datablade) og/eller på sit internetsted. Brochurer og annoncer skal formuleres, så de ikke giver anledning til vildledende fortolkninger.

| 4. | Skærmstyring: Computeren skal indeholde en eller flere anordninger, som gør det muligt at aktivere en ENERGY STAR-skærms energibesparende tilstande. Programdeltageren skal i produktdokumentationen klart angive, hvordan den af programdeltageren leverede computer kan styre ENERGY STAR-skærme, og gøre opmærksom på eventuelle særlige omstændigheder, der skal være til stede, for at skærmens strømforbrug skal kunne styres. Programdeltageren skal som standard indstille computeren til at aktivere skærmens første energibesparende tilstand eller dvaletilstand efter 30 minutters inaktivitet. Programdeltageren skal også indstille standardtiden for aktivering af strømsparefunktionens næste niveau, så skærmen skifter til anden energibesparende tilstand eller »dyb dvaletilstand« efter en inaktiv periode på 60 minutter. Den samlede periode for aktivering af begge energibesparende tilstande må ikke overstige 60 minutter. Programdeltageren kan vælge at indstille computeren til straks at skifte skærmen til anden energibesparende dvaletilstand eller »dyb dvaletilstand« efter 30 minutters inaktivitet.
  Brugeren skal have mulighed for at ændre disse indstillinger eller deaktivere skærmens energibesparende tilstande. Kravet om skærmstyring gælder ikke for integrerede computersystemer. Integrerede computersystemer, som markedsføres og sælges som en del af et docking-system, skal dog automatisk kunne styre strømmen til en ekstern skærm. |
| --- | --- |

4.

Skærmstyring: Computeren skal indeholde en eller flere anordninger, som gør det muligt at aktivere en ENERGY STAR-skærms energibesparende tilstande. Programdeltageren skal i produktdokumentationen klart angive, hvordan den af programdeltageren leverede computer kan styre ENERGY STAR-skærme, og gøre opmærksom på eventuelle særlige omstændigheder, der skal være til stede, for at skærmens strømforbrug skal kunne styres. Programdeltageren skal som standard indstille computeren til at aktivere skærmens første energibesparende tilstand eller dvaletilstand efter 30 minutters inaktivitet. Programdeltageren skal også indstille standardtiden for aktivering af strømsparefunktionens næste niveau, så skærmen skifter til anden energibesparende tilstand eller »dyb dvaletilstand« efter en inaktiv periode på 60 minutter. Den samlede periode for aktivering af begge energibesparende tilstande må ikke overstige 60 minutter. Programdeltageren kan vælge at indstille computeren til straks at skifte skærmen til anden energibesparende dvaletilstand eller »dyb dvaletilstand« efter 30 minutters inaktivitet.

Brugeren skal have mulighed for at ændre disse indstillinger eller deaktivere skærmens energibesparende tilstande. Kravet om skærmstyring gælder ikke for integrerede computersystemer. Integrerede computersystemer, som markedsføres og sælges som en del af et docking-system, skal dog automatisk kunne styre strømmen til en ekstern skærm.

C.   Retningslinjer for prøvning af ENERGY STAR-computere

| 1. | Prøvningsbetingelser: Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.
  Ledningsimpedans: < 0,25 ohm
  Harmonisk forvrængning i alt: < 5 %
  Spænding:
  Inputvekselspænding (2): 115 VAC RMS ± 5 V RMS
  Inputvekselspændingsfrekvens (3) 60 Hz ± 3 Hz
  Omgivende temperatur: 25 °C ± 3 °C |
| --- | --- |

1.

Prøvningsbetingelser: Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.

Ledningsimpedans: < 0,25 ohm

Harmonisk forvrængning i alt: < 5 %

Spænding:

Inputvekselspænding (2): 115 VAC RMS ± 5 V RMS

Inputvekselspændingsfrekvens (3) 60 Hz ± 3 Hz

Omgivende temperatur: 25 °C ± 3 °C

| 2. | Prøvningsudstyr: Målet er en nøjagtig måling af enhedens eller skærmens SANDE strømforbrug (4). Dette kræver et sand effektivværdi-wattmeter. Der findes mange forskellige wattmetre, men producenter skal være omhyggelige, så der vælges en korrekt model. Følgende faktorer skal inddrages ved køb af et wattmeter og ved forberedelse af den egentlige prøvning.
  Amplitudeforhold:
  I en tidligere version af ENERGY STAR-prøvningsproceduren skulle producenter bruge et wattmeter med et amplitudeforhold på over 8. Som påpeget af mange programdeltagere er dette hverken et brugbart eller relevant krav. Følgende afsnit har til formål at behandle aspekter vedrørende amplitudeforhold og tydeliggøre hensigten med den tidligere ukorrekte anvisning. Desværre kan ENERGY STAR-programmet ikke opstille specifikke krav til udstyr for derved at afhjælpe fejlen. Prøvning er lige så meget en kunst, som det er en videnskab, og producenter og prøvningslaboratorier er nødt til selv at foretage en vurdering og trække på folk, der ved noget om prøvning, når de skal vælge et korrekt wattmeter.

  Indledningsvis er det vigtigt at forstå, at enheder, som indeholder omskiftet strømforsyning, trækker strøm i en bølgeform, der adskiller sig fra typisk sinusformet strøm (5). Figur 1 viser den typiske strømbølgeform for en typisk koblet elektronisk enhed. Mens praktisk talt et hvilket som helst wattmeter kan måle en standardstrømbølgeform, er det vanskeligere at vælge et wattmeter, når der indgår uregelmæssige bølgeformer af strømmen.
  Det er vigtigt, at det valgte wattmeter er i stand til at aflæse den strøm, der aftages af enheden, uden at fremkalde intern spidsforvrængning (dvs. at toppen af strømbølgen skæres af). Dette kræver en vurdering af metrets amplitudeforhold (6) og af metrets tilgængelige strømområder. Jo bedre metret er, jo højere vil amplitudeforholdet være, og jo flere strømområder vil der være at vælge imellem.
  Ved forberedelse af prøvningen skal den strømspidsværdi (ampere) der er knyttet til den enhed, der måles, konstateres som det første. Dette kan gøres ved hjælp af et oscilloskop. Derefter skal der vælges et strømområde, som gør det muligt for wattmetret at registrere spidsværdien af strømmen. Her gælder det specielt, at den fuldstændige værdi for det valgte strømområde ganget med wattmetrets amplitudeforhold (for strøm) skal være højere end den aflæste spidsværdi af strømmen på oscilloskopet. Hvis et wattmeter f.eks. har et amplitudeforhold på 4, og strømområdet er sat til 3 ampere, kan wattmetret registrere spidsværdier af strømmen på op til 12 ampere. Hvis den målte spidsværdi af strømmen kun ligger på 6 ampere, må wattmetret anses for at være tilfredsstillende. Derudover er det vigtigt at være opmærksom på, at det, hvis strømområdet er indstillet for højt til at registrere spidsværdien af strømmen, muligvis ikke er helt nøjagtigt ved måling af strømmens ikke-spidsværdier. Det er derfor helt nødvendigt at foretage en vanskelig afvejning. Igen gælder det, at jo flere strømområder, der er at vælge mellem, og jo højere amplitudeforholdet er, jo bedre resultater opnår man.
  Frekvenskarakteristik:
  Et andet aspekt, som man skal tage hensyn til i forbindelse med valget af et wattmeter, er metrets nominelle frekvenskarakteristik. Elektronisk udstyr med omskiftet strømforsyning fremkalder harmoniske (ulige harmoniske, typisk op til den 21. harmoniske). Disse harmoniske skal der tages hensyn til ved effektmålingen, i modsat fald bliver effektforbruget unøjagtigt. ENERGY STAR-programmet anbefaler derfor, at producenter køber wattmetre, som har en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz. Dette vil tage hensyn til harmoniske op til den 50. og anbefales af IEC 555.
  Opløsning:
  Producenter vil muligvis gerne have et meter med en opløsning på 0,1 watt.
  Nøjagtighed:
  Et yderligere aspekt, der skal tages hensyn til, er den nøjagtighed, man vil være i stand til at opnå. Kataloger og datablade for wattmetre indeholder som regel oplysninger om den nøjagtighed, som man kan opnå for effektaflæsninger ved forskellige områdeindstillinger. Hvis man måler et produkt, som er meget tæt på maksimalt energiforbrug for den tilstand, der måles, er det nødvendigt at udarbejde en prøvning, som giver en større nøjagtighed.
  Kalibrering:
  Wattmetre bør kalibreres hvert år for at opretholde deres nøjagtighed. |
| --- | --- |

2.

Prøvningsudstyr: Målet er en nøjagtig måling af enhedens eller skærmens SANDE strømforbrug (4). Dette kræver et sand effektivværdi-wattmeter. Der findes mange forskellige wattmetre, men producenter skal være omhyggelige, så der vælges en korrekt model. Følgende faktorer skal inddrages ved køb af et wattmeter og ved forberedelse af den egentlige prøvning.

Amplitudeforhold:

I en tidligere version af ENERGY STAR-prøvningsproceduren skulle producenter bruge et wattmeter med et amplitudeforhold på over 8. Som påpeget af mange programdeltagere er dette hverken et brugbart eller relevant krav. Følgende afsnit har til formål at behandle aspekter vedrørende amplitudeforhold og tydeliggøre hensigten med den tidligere ukorrekte anvisning. Desværre kan ENERGY STAR-programmet ikke opstille specifikke krav til udstyr for derved at afhjælpe fejlen. Prøvning er lige så meget en kunst, som det er en videnskab, og producenter og prøvningslaboratorier er nødt til selv at foretage en vurdering og trække på folk, der ved noget om prøvning, når de skal vælge et korrekt wattmeter.

Indledningsvis er det vigtigt at forstå, at enheder, som indeholder omskiftet strømforsyning, trækker strøm i en bølgeform, der adskiller sig fra typisk sinusformet strøm (5). Figur 1 viser den typiske strømbølgeform for en typisk koblet elektronisk enhed. Mens praktisk talt et hvilket som helst wattmeter kan måle en standardstrømbølgeform, er det vanskeligere at vælge et wattmeter, når der indgår uregelmæssige bølgeformer af strømmen.

Det er vigtigt, at det valgte wattmeter er i stand til at aflæse den strøm, der aftages af enheden, uden at fremkalde intern spidsforvrængning (dvs. at toppen af strømbølgen skæres af). Dette kræver en vurdering af metrets amplitudeforhold (6) og af metrets tilgængelige strømområder. Jo bedre metret er, jo højere vil amplitudeforholdet være, og jo flere strømområder vil der være at vælge imellem.

Ved forberedelse af prøvningen skal den strømspidsværdi (ampere) der er knyttet til den enhed, der måles, konstateres som det første. Dette kan gøres ved hjælp af et oscilloskop. Derefter skal der vælges et strømområde, som gør det muligt for wattmetret at registrere spidsværdien af strømmen. Her gælder det specielt, at den fuldstændige værdi for det valgte strømområde ganget med wattmetrets amplitudeforhold (for strøm) skal være højere end den aflæste spidsværdi af strømmen på oscilloskopet. Hvis et wattmeter f.eks. har et amplitudeforhold på 4, og strømområdet er sat til 3 ampere, kan wattmetret registrere spidsværdier af strømmen på op til 12 ampere. Hvis den målte spidsværdi af strømmen kun ligger på 6 ampere, må wattmetret anses for at være tilfredsstillende. Derudover er det vigtigt at være opmærksom på, at det, hvis strømområdet er indstillet for højt til at registrere spidsværdien af strømmen, muligvis ikke er helt nøjagtigt ved måling af strømmens ikke-spidsværdier. Det er derfor helt nødvendigt at foretage en vanskelig afvejning. Igen gælder det, at jo flere strømområder, der er at vælge mellem, og jo højere amplitudeforholdet er, jo bedre resultater opnår man.

Frekvenskarakteristik:

Et andet aspekt, som man skal tage hensyn til i forbindelse med valget af et wattmeter, er metrets nominelle frekvenskarakteristik. Elektronisk udstyr med omskiftet strømforsyning fremkalder harmoniske (ulige harmoniske, typisk op til den 21. harmoniske). Disse harmoniske skal der tages hensyn til ved effektmålingen, i modsat fald bliver effektforbruget unøjagtigt. ENERGY STAR-programmet anbefaler derfor, at producenter køber wattmetre, som har en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz. Dette vil tage hensyn til harmoniske op til den 50. og anbefales af IEC 555.

Opløsning:

Producenter vil muligvis gerne have et meter med en opløsning på 0,1 watt.

Nøjagtighed:

Et yderligere aspekt, der skal tages hensyn til, er den nøjagtighed, man vil være i stand til at opnå. Kataloger og datablade for wattmetre indeholder som regel oplysninger om den nøjagtighed, som man kan opnå for effektaflæsninger ved forskellige områdeindstillinger. Hvis man måler et produkt, som er meget tæt på maksimalt energiforbrug for den tilstand, der måles, er det nødvendigt at udarbejde en prøvning, som giver en større nøjagtighed.

Kalibrering:

Wattmetre bør kalibreres hvert år for at opretholde deres nøjagtighed.

| 3. | Prøvningsmetode: Producenter skal måle det gennemsnitlige effektforbrug for enhederne, mens de befinder sig i slukket tilstand eller energibesparende tilstand. Dette skal gøres ved at måle energiforbruget over en periode på en time. Det derved målte energiforbrug kan divideres med en time for at beregne det gennemsnitlige wattforbrug.
  Effektmåling i energibesparende tilstande: Denne test bør gennemføres for hver eneste strømsparetilstand (f.eks. energibesparende tilstand, slukket tilstand, standbytilstand, dvaletilstand), der er relevant for den pågældende enhed i forbindelse med kvalificering til at få tildelt ENERGY STAR-mærket. Inden prøvningen igangsættes, skal maskinen være sluttet til en strømførende ledning, men være slukket og stabiliseret ved rumtemperatur i mindst 12 timer. Et korrekt wattmeter skal være sluttet til maskinen og være klar til at give en præcis indikation af maskinens energiforbrug uden at forstyrre energikilden. Denne måling kan foretages før eller efter målingen af effektforbruget ved slukket tilstand. Gennemførelsen af de to prøvninger bør tilsammen ikke tage mere end 14 timer, inklusive den tid, det tager at tilslutte og frakoble maskinen.
  Tænd enheden, og lad den gennemkøre sin opvarmningscyklus. Efter at standardtiden for aktivering af energisparetilstanden er udløbet, skal wattmetret aflæses, og den aflæste værdi samt tiden noteres (eller stopuret eller timeren startes). Efter en time skal wattmetret igen aflæses, og den aflæste værdi registreres. Forskellen mellem de to aflæsninger er energiforbruget i energibesparende tilstand: Divider denne værdi med en time for at få den gennemsnitlige nominelle effekt. |
| --- | --- |

3.

Prøvningsmetode: Producenter skal måle det gennemsnitlige effektforbrug for enhederne, mens de befinder sig i slukket tilstand eller energibesparende tilstand. Dette skal gøres ved at måle energiforbruget over en periode på en time. Det derved målte energiforbrug kan divideres med en time for at beregne det gennemsnitlige wattforbrug.

Effektmåling i energibesparende tilstande: Denne test bør gennemføres for hver eneste strømsparetilstand (f.eks. energibesparende tilstand, slukket tilstand, standbytilstand, dvaletilstand), der er relevant for den pågældende enhed i forbindelse med kvalificering til at få tildelt ENERGY STAR-mærket. Inden prøvningen igangsættes, skal maskinen være sluttet til en strømførende ledning, men være slukket og stabiliseret ved rumtemperatur i mindst 12 timer. Et korrekt wattmeter skal være sluttet til maskinen og være klar til at give en præcis indikation af maskinens energiforbrug uden at forstyrre energikilden. Denne måling kan foretages før eller efter målingen af effektforbruget ved slukket tilstand. Gennemførelsen af de to prøvninger bør tilsammen ikke tage mere end 14 timer, inklusive den tid, det tager at tilslutte og frakoble maskinen.

Tænd enheden, og lad den gennemkøre sin opvarmningscyklus. Efter at standardtiden for aktivering af energisparetilstanden er udløbet, skal wattmetret aflæses, og den aflæste værdi samt tiden noteres (eller stopuret eller timeren startes). Efter en time skal wattmetret igen aflæses, og den aflæste værdi registreres. Forskellen mellem de to aflæsninger er energiforbruget i energibesparende tilstand: Divider denne værdi med en time for at få den gennemsnitlige nominelle effekt.

II.   SPECIFIKATIONER FOR COMPUTERSKÆRME

A.   Definitioner

| 1. | Computerskærm (også benævnt »skærm«): Et elektronisk produkt, der er tilgængeligt på markedet, og som består af en skærm og den tilhørende elektronik, der er indkapslet i ét kabinet, der kan anvendes til visning af udgangsinformation fra en computer ved hjælp af et eller flere input, som f.eks. VGA, DVI og/eller IEEE 1394. Skærmen benytter normalt et katodestrålerør (CRT), flydende krystalpanel (LDC) eller anden form for visningsenhed. Denne definition er først og fremmest beregnet til at dække standardskærme, der er beregnet til brug sammen med computere. For at være omfattet skal computerskærmen have en synlig diagonal skærmstørrelse på mere end 12 tommer, og den skal kunne forsynes med strøm fra en vekselstrømsstikkontakt eller et batteri, som sælges sammen med en vekselstrømsadapter. Computerskærme med tv-modtagerenhed kan være omfattet af ENERGY STAR i henhold til disse specifikationer, så længe de markedsføres og sælges til forbrugere som computerskærme (dvs. der fokuseres på computerskærmen som primær funktion) eller som skærme med dobbelt funktion (kombinerede computer og tv-skærme). Produkter med tv-modtagerenhed og mulighed for tilslutning til en computer, der markedsføres og sælges som fjernsyn, er imidlertid ikke omfattet af denne specifikation. |
| --- | --- |

1.

Computerskærm (også benævnt »skærm«): Et elektronisk produkt, der er tilgængeligt på markedet, og som består af en skærm og den tilhørende elektronik, der er indkapslet i ét kabinet, der kan anvendes til visning af udgangsinformation fra en computer ved hjælp af et eller flere input, som f.eks. VGA, DVI og/eller IEEE 1394. Skærmen benytter normalt et katodestrålerør (CRT), flydende krystalpanel (LDC) eller anden form for visningsenhed. Denne definition er først og fremmest beregnet til at dække standardskærme, der er beregnet til brug sammen med computere. For at være omfattet skal computerskærmen have en synlig diagonal skærmstørrelse på mere end 12 tommer, og den skal kunne forsynes med strøm fra en vekselstrømsstikkontakt eller et batteri, som sælges sammen med en vekselstrømsadapter. Computerskærme med tv-modtagerenhed kan være omfattet af ENERGY STAR i henhold til disse specifikationer, så længe de markedsføres og sælges til forbrugere som computerskærme (dvs. der fokuseres på computerskærmen som primær funktion) eller som skærme med dobbelt funktion (kombinerede computer og tv-skærme). Produkter med tv-modtagerenhed og mulighed for tilslutning til en computer, der markedsføres og sælges som fjernsyn, er imidlertid ikke omfattet af denne specifikation.

| 2. | Tændt tilstand/aktiv tilstand: Produktet er tilsluttet en strømkilde og frembringer et billede. Elforbruget i denne tilstand er typisk større end i dvaletilstand og slukket tilstand. |
| --- | --- |

2.

Tændt tilstand/aktiv tilstand: Produktet er tilsluttet en strømkilde og frembringer et billede. Elforbruget i denne tilstand er typisk større end i dvaletilstand og slukket tilstand.

| 3. | Dvaletilstand/energibesparende tilstand: Den energibesparende tilstand, som computeren skifter til efter anvisning fra en computer eller ved hjælp af andre funktioner. Denne tilstand er kendetegnet ved slukket skærmbillede og nedsat elforbrug. Skærmen skifter igen til tændt tilstand med fuld driftsfunktion, når den modtager signal hertil fra en bruger/computer (f.eks. når brugeren aktiverer mus eller tastatur). |
| --- | --- |

3.

Dvaletilstand/energibesparende tilstand: Den energibesparende tilstand, som computeren skifter til efter anvisning fra en computer eller ved hjælp af andre funktioner. Denne tilstand er kendetegnet ved slukket skærmbillede og nedsat elforbrug. Skærmen skifter igen til tændt tilstand med fuld driftsfunktion, når den modtager signal hertil fra en bruger/computer (f.eks. når brugeren aktiverer mus eller tastatur).

| 4. | Slukket tilstand/standby: Den mest energibesparende tilstand, som forbrugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når en computerskærm er tilsluttet elnettet og anvendes i overensstemmelse med producentens anvisninger. I forbindelse med denne specifikation defineres slukket tilstand som den tilstand, hvor produktet er tilsluttet en strømkilde, men uden at det frembringer et billede, og det afventer et skift til tændt tilstand i kraft af et direkte signal fra brugeren/computeren (f.eks. brugeren trykker på tænd/slukknappen) (7). |
| --- | --- |

4.

Slukket tilstand/standby: Den mest energibesparende tilstand, som forbrugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når en computerskærm er tilsluttet elnettet og anvendes i overensstemmelse med producentens anvisninger. I forbindelse med denne specifikation defineres slukket tilstand som den tilstand, hvor produktet er tilsluttet en strømkilde, men uden at det frembringer et billede, og det afventer et skift til tændt tilstand i kraft af et direkte signal fra brugeren/computeren (f.eks. brugeren trykker på tænd/slukknappen) (7).

| 5. | Slukket tilstand: En tilstand, hvor produktet stadig er tilsluttet elnettet, men er frakoblet en ekstern strømforsyningskilde. Forbrugeren skifter normalt til denne tilstand ved hjælp af en »slukknap«. Når produktet er i denne tilstand, vil det ikke forbruge strøm, og metret vil under målingen normalt vise 0 watt. |
| --- | --- |

5.

Slukket tilstand: En tilstand, hvor produktet stadig er tilsluttet elnettet, men er frakoblet en ekstern strømforsyningskilde. Forbrugeren skifter normalt til denne tilstand ved hjælp af en »slukknap«. Når produktet er i denne tilstand, vil det ikke forbruge strøm, og metret vil under målingen normalt vise 0 watt.

| 6. | Afbrudt: Produktet er blevet frakoblet elnettet, og tilslutningen til alle eksterne strømkilder er derfor afbrudt. |
| --- | --- |

6.

Afbrudt: Produktet er blevet frakoblet elnettet, og tilslutningen til alle eksterne strømkilder er derfor afbrudt.

B.   Omfattede produkter

For at være omfattet af ENERGY STAR skal en computerskærmmodel være i overensstemmelse med definitionen i afsnit A og specifikationskravene i nedenstående afsnit II.C. Som beskrevet i afsnit II.A.1 omfatter disse specifikationer ikke produkter med mulighed for tilslutning til en computer, der markedsføres og sælges som fjernsyn.

C.   Energieffektivitetsspecifikationer for omfattede produkter

Kun de produkter, der er anført i afsnit II. B, og som opfylder nedenstående krav, kan få tildelt ENERGY STAR-mærket.

Bredformatskærme: Bredformatskærme (f.eks. 16:9, 15:9 osv.) vil kunne komme i betragtning til ENERGY STAR, forudsat at de opfylder kravene om energieffektivitet i disse specifikationer. Der foreligger ingen særskilte specifikationer for bredformatskærme, og de skal derfor opfylde kravene i nedenstående afsnit II.C.1 og II.C.2.

| 1. | Tændt tilstand/aktiv tilstand: For at være omfattet af ENERGY STAR-programmet må computerskærmene ikke overstige følgende ligning for det maksimale energiforbrug i aktiv tilstand: Hvis X < 1 megapixel, er Y = 23; hvis X > 1 megapixel, er Y = 28X. Y udtrykkes i watt og rundes op til det nærmeste hele tal, og X er antal megapixel udtrykt i decimalform (eksempel: 1 920 000 pixels = 1,92 megapixels). For eksempel vil det højst tilladte elforbrug for en computerskærm med en opløsning på 1 024 × 768 (eller 78 megapixel) være Y = 23 watt, og for en computerskærm med en opløsning på 1 600 × 1 200 vil det være 28(1,92) = 53,76 eller 54 watt, når det rundes op.
  For at en computerskærm kan være omfattet af ENERGY STAR, skal den afprøves i henhold til proceduren skitseret i afsnit II. D om afprøvningsmetode. |
| --- | --- |

1.

Tændt tilstand/aktiv tilstand: For at være omfattet af ENERGY STAR-programmet må computerskærmene ikke overstige følgende ligning for det maksimale energiforbrug i aktiv tilstand: Hvis X < 1 megapixel, er Y = 23; hvis X > 1 megapixel, er Y = 28X. Y udtrykkes i watt og rundes op til det nærmeste hele tal, og X er antal megapixel udtrykt i decimalform (eksempel: 1 920 000 pixels = 1,92 megapixels). For eksempel vil det højst tilladte elforbrug for en computerskærm med en opløsning på 1 024 × 768 (eller 78 megapixel) være Y = 23 watt, og for en computerskærm med en opløsning på 1 600 × 1 200 vil det være 28(1,92) = 53,76 eller 54 watt, når det rundes op.

For at en computerskærm kan være omfattet af ENERGY STAR, skal den afprøves i henhold til proceduren skitseret i afsnit II. D om afprøvningsmetode.

| 2. | Dvaletilstand og slukket tilstand






  a) | Det maksimale energiforbrug i dvaletilstand og slukket tilstand fremgår af nedenstående tabel 2. Computerskærme med flere dvaletilstande (dvs. dvale og dyb dvale) skal opfylde nedenstående krav til dvaletilstand i alle disse tilstande. Eksempelvis vil en computerskærm, som ved prøvningen måles til 4 watt i dvale og 2 watt i dyb dvale ikke være omfattet, fordi en af dvaletilstandene overskrider 2 watt. |
| --- | --- | --- |

2.

Dvaletilstand og slukket tilstand

a)

Det maksimale energiforbrug i dvaletilstand og slukket tilstand fremgår af nedenstående tabel 2. Computerskærme med flere dvaletilstande (dvs. dvale og dyb dvale) skal opfylde nedenstående krav til dvaletilstand i alle disse tilstande. Eksempelvis vil en computerskærm, som ved prøvningen måles til 4 watt i dvale og 2 watt i dyb dvale ikke være omfattet, fordi en af dvaletilstandene overskrider 2 watt.

| b) | Undtagelse for dvaletilstand: Computerskærme, som automatisk kan gå fra tændt tilstand/aktiv tilstand til en slukket tilstand/standby med et strømforbrug på højst 1 watt, opfylder disse betingelser med hensyn til strømforbrug. Computerskærmens »slukket tilstand/standby« skal aktiveres efter højst 30 minutter uden brugeraktivitet, eller som det på anden måde defineres i kommende udgaver af computerspecifikationerne. Ved genoptagelse af brugeraktivitet (f.eks. når brugeren aktiverer mus eller tastatur), skal computerskærmen skifte tilbage til fuld driftsfunktion. Dvaletilstanden er med andre ord ikke nødvendig, hvis computerskærmen kan skifte fra tændt tilstand/aktiv tilstand til slukket tilstand/standby og opfylde ENERGY STAR-kravene til slukket tilstand/standby.
  Tabel 2
  Energieffektivitetskriterier for dvaletilstand/slukket tilstand






  Dvaletilstand | ≤ 2 watt |
| --- | --- | --- |
| Slukket tilstand | ≤ 1 watt |

b)

Undtagelse for dvaletilstand: Computerskærme, som automatisk kan gå fra tændt tilstand/aktiv tilstand til en slukket tilstand/standby med et strømforbrug på højst 1 watt, opfylder disse betingelser med hensyn til strømforbrug. Computerskærmens »slukket tilstand/standby« skal aktiveres efter højst 30 minutter uden brugeraktivitet, eller som det på anden måde defineres i kommende udgaver af computerspecifikationerne. Ved genoptagelse af brugeraktivitet (f.eks. når brugeren aktiverer mus eller tastatur), skal computerskærmen skifte tilbage til fuld driftsfunktion. Dvaletilstanden er med andre ord ikke nødvendig, hvis computerskærmen kan skifte fra tændt tilstand/aktiv tilstand til slukket tilstand/standby og opfylde ENERGY STAR-kravene til slukket tilstand/standby.

Tabel 2

Energieffektivitetskriterier for dvaletilstand/slukket tilstand

Dvaletilstand

≤ 2 watt

Slukket tilstand

≤ 1 watt

| c) | Aktivering af dvaletilstand: Der kan kun opnås energibesparelser fra computerskærmens dvaletilstand, hvis denne energibesparende tilstand er aktiveret. Aktivering og standardtidsintervaller styres af computeren; når det er muligt (f.eks. når skærmfabrikanten har forretningsaftaler med specifikke computerfabrikanter, eller når skærmfabrikanter også sælger egne computere eller computer og skærm samlet), bør skærmfabrikanten sikre, at dvaletilstanden på ENERGY STAR-computerskærme er aktiveret, når de leveres til kunden. Desuden skal computeren aktivere computerskærmens dvaletilstand efter højst 30 minutter uden brugeraktivitet, eller som det på anden måde defineres. Hvis en computerskærm automatisk kan skifte fra tændt tilstand/aktiv tilstand til slukket tilstand/standby, skal computerskærmens slukket tilstand/standby i overensstemmelse med kravene til dvaletilstand aktiveres efter højst 30 minutter uden brugeraktivitet, eller som det på anden måde defineres. |
| --- | --- |

c)

Aktivering af dvaletilstand: Der kan kun opnås energibesparelser fra computerskærmens dvaletilstand, hvis denne energibesparende tilstand er aktiveret. Aktivering og standardtidsintervaller styres af computeren; når det er muligt (f.eks. når skærmfabrikanten har forretningsaftaler med specifikke computerfabrikanter, eller når skærmfabrikanter også sælger egne computere eller computer og skærm samlet), bør skærmfabrikanten sikre, at dvaletilstanden på ENERGY STAR-computerskærme er aktiveret, når de leveres til kunden. Desuden skal computeren aktivere computerskærmens dvaletilstand efter højst 30 minutter uden brugeraktivitet, eller som det på anden måde defineres. Hvis en computerskærm automatisk kan skifte fra tændt tilstand/aktiv tilstand til slukket tilstand/standby, skal computerskærmens slukket tilstand/standby i overensstemmelse med kravene til dvaletilstand aktiveres efter højst 30 minutter uden brugeraktivitet, eller som det på anden måde defineres.

D.   Prøvningsmetode

Prøvning af produkter: opstilling, metode og dokumentation: Nedenstående prøvnings- og målemetoder henviser til offentliggjorte specifikationer fra Video Electronics Standards Association (VESA), Display Metrology Committee og Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC), og de supplerer disse retningslinjer, hvor dette er nødvendigt, med metoder, som er udviklet i samarbejde med computerskærmfabrikanterne.

Fabrikanterne udfører prøvninger af de produktmodeller, som opfylder ENERGY STAR-retningslinjerne, og afgiver fabrikanterklæring. Familier af computerskærmmodeller, som bygger på samme stel og er identiske på enhver måde bortset fra kabinettet og farven, kan være omfattet ved forelæggelse af prøvningsdata for en enkelt, repræsentativ model. Tilsvarende kan modeller, som er uændrede, eller som kun afviger i finish fra de modeller, som blev solgt i tidligere år, fortsat være omfattet uden forelæggelse af nye prøvningsdata, forudsat at specifikationen er uændret.

Elforbruget måles fra stikkontakten eller den strømkilde, der benyttes under prøvningen. Computerskærmens faktiske gennemsnitlige elforbrug måles i tændt tilstand/aktiv tilstand, dvaletilstand/energibesparende tilstand og slukket tilstand/standby. Ved udførelsen af målinger med henblik på fabrikanterklæring vedrørende en produktmodel skal det afprøvede produkt indledningsvis være i samme tilstand (f.eks. konfiguration og indstillinger), som når det leveres til kunden, medmindre der er behov for justeringer i henhold til nedenstående instrukser.

For at sikre, at elektroniske produkters elforbrug måles på en ensartet måde, er det nødvendigt at følge følgende protokol, som har tre hovedkomponenter:

Prøvning af produkter: opstilling og betingelser: De generelle prøvningsbetingelser og måleprotokoller er skitseret nedenfor i afsnit 1(a) til (h), og de skal følges ved effektmåling.

Prøvning af produkter: metode: De egentlige prøvningstrin for måling af elforbruget i tændt tilstand/aktiv tilstand, dvaletilstand/energibesparende tilstand og slukket tilstand/standby er anført i nedenstående afsnit 2(a).

Prøvning af produkter: dokumentation: Der er redegjort nærmere for dokumentationskravene i forbindelse med forelæggelse af produktdata i nedenstående afsnit 3.

Med denne protokol sikres, at uvedkommende faktorer ikke får negativ indflydelse på prøvningsresultaterne, og at det på en ensartet måde er muligt at reproducere prøvningsresultaterne. Fabrikanterne kan vælge at lade et internt eller et uafhængigt laboratorium tilvejebringe prøvningsresultaterne.

| 1. | Prøvning af produkter: opstilling og betingelser:






  a) | Prøvningsbetingelser: Generelle kriterier







  Forsyningsspænding (8): | Europa: | 230 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nordamerika: | 115 (±1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (±1 %) |
| Australien/New Zealand: | 230 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %) |
| Japan: | 100 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)/60 Hz (±1 %) |
| Total harmonisk forvrængning (spænding): | < 2 % THD |
| Omgivende temperatur: | 20 °C ± 5 °C |
| Relativ fugtighed: | 30 – 80 % |
| Ledningsimpedans: | < 0,25 ohm |

1.

Prøvning af produkter: opstilling og betingelser:

a)

Prøvningsbetingelser: Generelle kriterier

Forsyningsspænding (8):

Europa:

230 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)

Nordamerika:

115 (±1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (±1 %)

Australien/New Zealand:

230 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)

Japan:

100 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)/60 Hz (±1 %)

Total harmonisk forvrængning (spænding):

< 2 % THD

Omgivende temperatur:

20 °C ± 5 °C

Relativ fugtighed:

30 – 80 %

Ledningsimpedans:

< 0,25 ohm

(Jf. IEC 62301: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, afsnit 3.2, 3.3 samt VESA Flat Panel Display Measurements (FPDM) Standard 2.0, afsnit 301-2)

| b) | Mørkekammerforhold: Ved lysmålinger skal computerskærmen anbringes under mørkekammerforhold. Computerskærmens målte illuminans (E) må højest være 1,0 lux i slukket tilstand/standby. Målinger foretages vinkelret på skærmens midtpunkt med et apparat til måling af lysstyrke (Light Measuring Device (LMD)), når computerskærmen befinder sig i slukket tilstand/standby (jf. VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-2F). |
| --- | --- |

b)

Mørkekammerforhold: Ved lysmålinger skal computerskærmen anbringes under mørkekammerforhold. Computerskærmens målte illuminans (E) må højest være 1,0 lux i slukket tilstand/standby. Målinger foretages vinkelret på skærmens midtpunkt med et apparat til måling af lysstyrke (Light Measuring Device (LMD)), når computerskærmen befinder sig i slukket tilstand/standby (jf. VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-2F).

| c) | Farveindstillinger og periferienheder: Alle farveindstillinger (farvetone, mætning, gamma osv.) stilles i overensstemmelse med fabrikkens standardindstilling. Der må ikke tilsluttes eksterne enheder til eventuelt medfølgende Universal Serial Bus (USB) hubs eller porte. Indbyggede højttalere, tv-tunere osv. kan indstilles til den mindst elforbrugende konfiguration, som kan indstilles af brugeren for at minimere det elforbrug, der ikke skyldes selve skærmbilledet. Elforbruget må ikke minimeres ved at fjerne kredsløb eller foretage andre indgreb, som brugeren ikke har kontrol over. |
| --- | --- |

c)

Farveindstillinger og periferienheder: Alle farveindstillinger (farvetone, mætning, gamma osv.) stilles i overensstemmelse med fabrikkens standardindstilling. Der må ikke tilsluttes eksterne enheder til eventuelt medfølgende Universal Serial Bus (USB) hubs eller porte. Indbyggede højttalere, tv-tunere osv. kan indstilles til den mindst elforbrugende konfiguration, som kan indstilles af brugeren for at minimere det elforbrug, der ikke skyldes selve skærmbilledet. Elforbruget må ikke minimeres ved at fjerne kredsløb eller foretage andre indgreb, som brugeren ikke har kontrol over.

| d) | Prøvningsbetingelser ved effektmåling: For CRT-skærme sættes pixelformatet til det foretrukne pixelformat med den højeste opløsning, som forventes anvendt ved en opdateringsfrekvens på 75 Hz. Til prøvningen anvendes VESA Discrete Monitor Timing (DMT) eller en nyere industristandard for timing af pixelformat. CRT-skærmen skal opfylde alle de af fabrikanten anførte kvalitetsspecifikationer i det format, som prøves. For LCD-skærme og andre teknologier med faste pixelopløsningerr sættes pixelformatet til den indbyggede indstilling. LCD-skærmens opdateringsfrekvens sættes til 60 Hz, medmindre fabrikanten udtrykkeligt anbefaler en anden opdateringsfrekvens; i så fald anvendes den sidstnævnte. |
| --- | --- |

d)

Prøvningsbetingelser ved effektmåling: For CRT-skærme sættes pixelformatet til det foretrukne pixelformat med den højeste opløsning, som forventes anvendt ved en opdateringsfrekvens på 75 Hz. Til prøvningen anvendes VESA Discrete Monitor Timing (DMT) eller en nyere industristandard for timing af pixelformat. CRT-skærmen skal opfylde alle de af fabrikanten anførte kvalitetsspecifikationer i det format, som prøves. For LCD-skærme og andre teknologier med faste pixelopløsningerr sættes pixelformatet til den indbyggede indstilling. LCD-skærmens opdateringsfrekvens sættes til 60 Hz, medmindre fabrikanten udtrykkeligt anbefaler en anden opdateringsfrekvens; i så fald anvendes den sidstnævnte.

| e) | Protokoller for effektmåling: Computerskærmes elforbrug måles i watt ved visning af et påtrykt prøvebillede. Enheden skal varme op i mindst 20 minutter (jf. VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-2D eller 305-3 vedrørende opvarmningsprøvningen). Et sand effektivværdi-wattmeter med en crest-faktor på mindst fem anvendes til at måle elforbruget ved hver tilfældigt udvalgt enhed ved en, eller flere hvor dette måtte være relevant, af de kombinationer af spænding/frekvens, som er anført i afsnit II.D.1(a) (jf. VESA Standard: Display Specifications and Measurement Procedures, Version 1.0, Revision 1.0, afsnit 8.1.3). Målingerne foretages, når watt-værdierne er stabile over en periode af tre minutter. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode af tre minutter (jf. IEC 4.3.1). (Fabrikanterne ser bort fra input sync signal check cycle, når der foretages målinger på modellen i dvaletilstand/energibesparende tilstand og slukket tilstand/standby). Fabrikanterne anvender kalibreret måleudstyr, som måler med en nøjagtighed på 0,1 watt eller bedre.
  I overensstemmelse med den europæiske standard EN 50301 (jf. BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Metoder til måling af elforbruget i audio-, video- og beslægtet udstyr, bilag A), har EPA fastsat en prøvningsprocedure, hvor antallet af enheder, som skal prøves, afhænger af prøvningsresultaterne for den første enhed. Hvis en computerskærms elforbrug ved prøvning ligger mindst 15 % (dvs. 15 % eller mere) under ENERGY STAR-specifikationen i alle tre tilstande (tændt tilstand/aktiv tilstand, dvaletilstand/energibesparende tilstand og slukket tilstand/standby), foretages der kun én prøvning. Hvis en computerskærms elforbrug ved prøvning ligger inden for 15 % (dvs. mindre end 15 %) under ENERGY STAR-specifikationen i en eller flere af de tre tilstande, foretages der imidlertid prøvning på yderligere to enheder. Ingen af prøvningsværdierne må overstige ENERGY STAR-specifikationen for modellen, hvis den skal være omfattet af ENERGY STAR. Alle prøvningsresultater og gennemsnitsværdierne (som bygger på mindst tre datapunkter) skal rapporteres på en ENERGY STAR QPI-formular (oplysninger om omfattede produkter (Qualifying Product Information).
  Denne fremgangsmåde belyses yderligere med dette eksempel:
  Eksempel: For overskuelighedens skyld antages, at specifikationen er 100 watt eller derunder, og at den kun finder anvendelse for én tilstand. 85 watt udgør tærskelværdien på 15 %.Måles den første enhed til 80 watt, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 80 watt er enheden mindst 15 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den sikre side« af tærskelværdien på 15 %).Måles den første enhed til 85 watt, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 85 watt er enheden præcis 15 % mere effektiv end specifikationskravet).Måles den første enhed til 90 watt, foretages der prøvning af to yderligere enheder for at fastslå, om modellen er omfattet (med 90 watt er enheden kun 10 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den usikre side« af tærskelværdien på 15 %).Måles tre enheder til henholdsvis 90, 98 og 105 watt, er modellen ikke omfattet af ENERGY STAR - skønt gennemsnittet er 98 watt - fordi en af værdierne (105) overstiger ENERGY STAR-specifikationen. |
| --- | --- |

e)

Protokoller for effektmåling: Computerskærmes elforbrug måles i watt ved visning af et påtrykt prøvebillede. Enheden skal varme op i mindst 20 minutter (jf. VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-2D eller 305-3 vedrørende opvarmningsprøvningen). Et sand effektivværdi-wattmeter med en crest-faktor på mindst fem anvendes til at måle elforbruget ved hver tilfældigt udvalgt enhed ved en, eller flere hvor dette måtte være relevant, af de kombinationer af spænding/frekvens, som er anført i afsnit II.D.1(a) (jf. VESA Standard: Display Specifications and Measurement Procedures, Version 1.0, Revision 1.0, afsnit 8.1.3). Målingerne foretages, når watt-værdierne er stabile over en periode af tre minutter. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode af tre minutter (jf. IEC 4.3.1). (Fabrikanterne ser bort fra input sync signal check cycle, når der foretages målinger på modellen i dvaletilstand/energibesparende tilstand og slukket tilstand/standby). Fabrikanterne anvender kalibreret måleudstyr, som måler med en nøjagtighed på 0,1 watt eller bedre.

I overensstemmelse med den europæiske standard EN 50301 (jf. BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Metoder til måling af elforbruget i audio-, video- og beslægtet udstyr, bilag A), har EPA fastsat en prøvningsprocedure, hvor antallet af enheder, som skal prøves, afhænger af prøvningsresultaterne for den første enhed. Hvis en computerskærms elforbrug ved prøvning ligger mindst 15 % (dvs. 15 % eller mere) under ENERGY STAR-specifikationen i alle tre tilstande (tændt tilstand/aktiv tilstand, dvaletilstand/energibesparende tilstand og slukket tilstand/standby), foretages der kun én prøvning. Hvis en computerskærms elforbrug ved prøvning ligger inden for 15 % (dvs. mindre end 15 %) under ENERGY STAR-specifikationen i en eller flere af de tre tilstande, foretages der imidlertid prøvning på yderligere to enheder. Ingen af prøvningsværdierne må overstige ENERGY STAR-specifikationen for modellen, hvis den skal være omfattet af ENERGY STAR. Alle prøvningsresultater og gennemsnitsværdierne (som bygger på mindst tre datapunkter) skal rapporteres på en ENERGY STAR QPI-formular (oplysninger om omfattede produkter (Qualifying Product Information).

Denne fremgangsmåde belyses yderligere med dette eksempel:

| f) | Luminansprøvebilleder og -procedurer: For CRT-skærme benytter teknikeren AT01P-billedet (Alignment Target 01 Positive Mode) (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, AT01P) med henblik på at fastlægge skærmstørrelse og anvender det til at indstille computerskærmen i henhold til fabrikantens anbefalede skærmbilledstørrelse, der typisk er en smule mindre end den maksimalt synlige skærmstørrelse. Derefter benyttes prøvebilledet (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), som indeholder otte gråtoner fra fuld sort (0 volt) til fuld hvid (0,7 volt) (9). Indgangssignalværdierne skal være i overensstemmelse med VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002. Teknikeren justerer (hvor dette er muligt) computerskærmens lyshed ned fra dens maksimum, indtil den sorte bjælke med det lavest luminansniveau kun er svagt synlig (VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-3K). Derefter benytter teknikeren et prøvebillede (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) med en fuld hvid (0,7 volt) boks, der dækker 80 % af billedfladen. Dernæst justerer teknikeren kontrasten, til det hvide område på skærmen giver en luminans på mindst 100 candela pr. m2 målt i henhold til VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 302-1.
  For alle fast pixel-opløsningspaneler (dvs. LCD m.fl.) benyttes prøvebilledet (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), som indeholder otte gråtoner fra fuld sort (0 volt) til fuld hvid (0,7 volt) 2. Indgangssignalværdierne skal være i overensstemmelse med VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002. Med lyshed og kontrast på maksimum kontrollerer teknikeren, at den hvide og den næsten hvide gråtone kan skelnes fra hinanden. Hvis der ikke kan ses forskel på den hvide og næsten hvide gråtone, justeres kontrasten, indtil forskellen kan ses. Derefter benytter teknikeren et prøvebillede (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) med en fuld hvid (0,7 volt) boks, der dækker 80 % af billedfladen. Dernæst justerer teknikeren lysheden, til det hvide område på skærmen giver en luminans på mindst 175 candela pr. m2 (f.eks. 150), anvender teknikeren den maksimale luminans (f.eks. 150) og rapporterer værdien til EPA sammen med den øvrige krævede dokumentation for prøvning. På lignende måde gælder det, at hvis computerskærmens minimumluminans er større end 175 candela pr. m2 (f.eks. 200), anvender teknikeren den minimale luminans (f.eks. 200) og rapporterer værdien på ENERGY STAR QPI-formularen (oplysninger om omfattede produkter (Qualifying Product Information)). |
| --- | --- |

f)

Luminansprøvebilleder og -procedurer: For CRT-skærme benytter teknikeren AT01P-billedet (Alignment Target 01 Positive Mode) (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, AT01P) med henblik på at fastlægge skærmstørrelse og anvender det til at indstille computerskærmen i henhold til fabrikantens anbefalede skærmbilledstørrelse, der typisk er en smule mindre end den maksimalt synlige skærmstørrelse. Derefter benyttes prøvebilledet (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), som indeholder otte gråtoner fra fuld sort (0 volt) til fuld hvid (0,7 volt) (9). Indgangssignalværdierne skal være i overensstemmelse med VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002. Teknikeren justerer (hvor dette er muligt) computerskærmens lyshed ned fra dens maksimum, indtil den sorte bjælke med det lavest luminansniveau kun er svagt synlig (VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-3K). Derefter benytter teknikeren et prøvebillede (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) med en fuld hvid (0,7 volt) boks, der dækker 80 % af billedfladen. Dernæst justerer teknikeren kontrasten, til det hvide område på skærmen giver en luminans på mindst 100 candela pr. m2 målt i henhold til VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 302-1.

For alle fast pixel-opløsningspaneler (dvs. LCD m.fl.) benyttes prøvebilledet (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), som indeholder otte gråtoner fra fuld sort (0 volt) til fuld hvid (0,7 volt) 2. Indgangssignalværdierne skal være i overensstemmelse med VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002. Med lyshed og kontrast på maksimum kontrollerer teknikeren, at den hvide og den næsten hvide gråtone kan skelnes fra hinanden. Hvis der ikke kan ses forskel på den hvide og næsten hvide gråtone, justeres kontrasten, indtil forskellen kan ses. Derefter benytter teknikeren et prøvebillede (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) med en fuld hvid (0,7 volt) boks, der dækker 80 % af billedfladen. Dernæst justerer teknikeren lysheden, til det hvide område på skærmen giver en luminans på mindst 175 candela pr. m2 (f.eks. 150), anvender teknikeren den maksimale luminans (f.eks. 150) og rapporterer værdien til EPA sammen med den øvrige krævede dokumentation for prøvning. På lignende måde gælder det, at hvis computerskærmens minimumluminans er større end 175 candela pr. m2 (f.eks. 200), anvender teknikeren den minimale luminans (f.eks. 200) og rapporterer værdien på ENERGY STAR QPI-formularen (oplysninger om omfattede produkter (Qualifying Product Information)).

| g) | Protokoller til lysmåling: Når der skal foretages lysmålinger, f.eks. illuminans og luminans, anvendes et LMD, og computerskærmen anbringes under mørkekammerforhold. Med et LMD foretages målinger vinkelret på computerskærmens midtpunkt (jf. VESA FPDM Standard 2.0, bilag A115). Der måles på en skærmoverflade på mindst 500 pixel, medmindre dette overstiger, hvad der svarer til et rektangulært område med sidelængder lig med 10 % af den synlige skærmhøjde og -bredde (i dette tilfælde finder sidstnævnte grænse anvendelse). Det oplyste område må dog under ingen omstændigheder være mindre end det område, som måles med LMD (jf. VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-2H). |
| --- | --- |

g)

Protokoller til lysmåling: Når der skal foretages lysmålinger, f.eks. illuminans og luminans, anvendes et LMD, og computerskærmen anbringes under mørkekammerforhold. Med et LMD foretages målinger vinkelret på computerskærmens midtpunkt (jf. VESA FPDM Standard 2.0, bilag A115). Der måles på en skærmoverflade på mindst 500 pixel, medmindre dette overstiger, hvad der svarer til et rektangulært område med sidelængder lig med 10 % af den synlige skærmhøjde og -bredde (i dette tilfælde finder sidstnævnte grænse anvendelse). Det oplyste område må dog under ingen omstændigheder være mindre end det område, som måles med LMD (jf. VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-2H).

| h) | Displayets indstilling og karakteristik: Computerskærmens tekniske karakteristik skal registreres forud for prøvningen. Som minimum registreres følgende oplysninger:





  Produktbeskrivelse/-kategori (f.eks. 17-tommer computerskærm med hvidt kabinet) |
| --- | --- |
| Displayteknologi (f.eks. CRT, LCD, Plasma) |
| Varemærke/fabrikant |
| Modelnummer |
| Serienummer |
| Nominel spænding (VAC) og frekvens (Hz) |
| Skærmstørrelse (synlig diagonal) (tommer) |
| Billedformat (f.eks. 4:3) |
| Anbefalet billedstørrelse (størrelse ved prøvning) bredde X højde |
| Betragtningsvinkel (grader horisontalt og vertikalt) |
| Opdateringsfrekvens (under prøvningen) (Hz) |
| Antal pixel ved prøvningen (horisontalt) |
| Antal pixel ved prøvningen (vertikalt) |
| Angivet maksimal opløsning (horisontalt) |
| Angivet maksimal opløsning (vertikalt) |
| Tilslutninger: analog, digital eller begge |
| Information om instrumentering (f.eks. type signalgenerator) |

h)

Displayets indstilling og karakteristik: Computerskærmens tekniske karakteristik skal registreres forud for prøvningen. Som minimum registreres følgende oplysninger:

Produktbeskrivelse/-kategori (f.eks. 17-tommer computerskærm med hvidt kabinet)

Displayteknologi (f.eks. CRT, LCD, Plasma)

Varemærke/fabrikant

Modelnummer

Serienummer

Nominel spænding (VAC) og frekvens (Hz)

Skærmstørrelse (synlig diagonal) (tommer)

Billedformat (f.eks. 4:3)

Anbefalet billedstørrelse (størrelse ved prøvning) bredde X højde

Betragtningsvinkel (grader horisontalt og vertikalt)

Opdateringsfrekvens (under prøvningen) (Hz)

Antal pixel ved prøvningen (horisontalt)

Antal pixel ved prøvningen (vertikalt)

Angivet maksimal opløsning (horisontalt)

Angivet maksimal opløsning (vertikalt)

Tilslutninger: analog, digital eller begge

Information om instrumentering (f.eks. type signalgenerator)

| 2. | Produktprøvningsmetode






  a) | Prøvningsmetode: Følgende prøvningstrin benyttes til at måle en prøvningsenheds faktiske elforbrug i tændt tilstand/aktiv tilstand, dvaletilstand/energibesparende tilstand og slukket tilstand/standby. Fabrikanterne foretager prøvning af deres computerskærme med anvendelse af den analoge tilslutning, medmindre skærmen ikke er udstyret med en sådan (dvs. skærme med digital tilslutning, der i forbindelse med denne prøvning defineres som skærme, der kun er udstyret med digital tilslutning). Hvad angår skærme med digital tilslutning henvises til fodnote 8 angående oplysninger om spænding, og derefter følges nedenstående afprøvningsmetode med anvendelse af en digital signalgenerator.






  i) | Tændt tilstand/aktiv tilstand






  a) | Tilslut prøvningsudstyret og den enhed, som skal prøves, til stikkontakten eller strømkilden. Følger der med computerskærmen en ekstern strømforsyning, anvendes denne (i modsætning til en referencestrømforsyning) i forbindelse med prøvningen. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Produktprøvningsmetode

a)

Prøvningsmetode: Følgende prøvningstrin benyttes til at måle en prøvningsenheds faktiske elforbrug i tændt tilstand/aktiv tilstand, dvaletilstand/energibesparende tilstand og slukket tilstand/standby. Fabrikanterne foretager prøvning af deres computerskærme med anvendelse af den analoge tilslutning, medmindre skærmen ikke er udstyret med en sådan (dvs. skærme med digital tilslutning, der i forbindelse med denne prøvning defineres som skærme, der kun er udstyret med digital tilslutning). Hvad angår skærme med digital tilslutning henvises til fodnote 8 angående oplysninger om spænding, og derefter følges nedenstående afprøvningsmetode med anvendelse af en digital signalgenerator.

i)

Tændt tilstand/aktiv tilstand

a)

Tilslut prøvningsudstyret og den enhed, som skal prøves, til stikkontakten eller strømkilden. Følger der med computerskærmen en ekstern strømforsyning, anvendes denne (i modsætning til en referencestrømforsyning) i forbindelse med prøvningen.

| b) | Alt prøvningsudstyr tændes, og strømkildens spænding og frekvens justeres. |
| --- | --- |

b)

Alt prøvningsudstyr tændes, og strømkildens spænding og frekvens justeres.

| c) | Kontroller, at enheden, som der foretages prøvning af, fungerer normalt. Der må ikke ændres på fabrikkens standardindstilling. |
| --- | --- |

c)

Kontroller, at enheden, som der foretages prøvning af, fungerer normalt. Der må ikke ændres på fabrikkens standardindstilling.

| d) | Prøvningsenheden sættes i tændt tilstand/aktiv tilstand med enten fjernbetjeningen eller tænd/slukknappen på enhedens kabinet. Giv enheden tid til at nå driftstemperaturen (ca. 20 minutter). |
| --- | --- |

d)

Prøvningsenheden sættes i tændt tilstand/aktiv tilstand med enten fjernbetjeningen eller tænd/slukknappen på enhedens kabinet. Giv enheden tid til at nå driftstemperaturen (ca. 20 minutter).

| e) | Indstil det korrekte billedformat. Se også afsnit II.D.1(d), Prøvningsbetingelser ved effektmåling. |
| --- | --- |

e)

Indstil det korrekte billedformat. Se også afsnit II.D.1(d), Prøvningsbetingelser ved effektmåling.

| f) | Sørg for, at prøvningen foregår under mørkekammerforhold. Se også afsnit G: Protokoller til lysmåling, og B: Mørkekammerforhold. |
| --- | --- |

f)

Sørg for, at prøvningen foregår under mørkekammerforhold. Se også afsnit G: Protokoller til lysmåling, og B: Mørkekammerforhold.

| g) | Indstil størrelse og luminans. Se også afsnit II.D.1(f): Luminansprøvebilleder og procedurer for CRT-skærme og fast pixel-opløsningspaneler. Når luminansen er indstillet, er der ikke længere behov for mørkekammerforhold. |
| --- | --- |

g)

Indstil størrelse og luminans. Se også afsnit II.D.1(f): Luminansprøvebilleder og procedurer for CRT-skærme og fast pixel-opløsningspaneler. Når luminansen er indstillet, er der ikke længere behov for mørkekammerforhold.

| h) | Kontroller, at strømmen fra stikkontakten overholder specifikationerne, eller juster vekselstrømskilden som beskrevet i afsnit A (f.eks. 115 V ±1 %, 60 Hz ± 1 %). |
| --- | --- |

h)

Kontroller, at strømmen fra stikkontakten overholder specifikationerne, eller juster vekselstrømskilden som beskrevet i afsnit A (f.eks. 115 V ±1 %, 60 Hz ± 1 %).

| i) | Indstil wattmeterets strømområde. Den valgte fuldskalaværdi ganget med wattmetrets amplitudeforhold (Ipeak/Irms) skal være højere end strømmens aflæste spidsværdi på oscilloskopet. |
| --- | --- |

i)

Indstil wattmeterets strømområde. Den valgte fuldskalaværdi ganget med wattmetrets amplitudeforhold (Ipeak/Irms) skal være højere end strømmens aflæste spidsværdi på oscilloskopet.

| j) | Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug fra wattmeteret. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode af tre minutter. Se afsnit II.D.1(e): Protokoller for effektmåling. |
| --- | --- |

j)

Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug fra wattmeteret. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode af tre minutter. Se afsnit II.D.1(e): Protokoller for effektmåling.

| k) | Elforbruget og det samlede pixelformat (antal viste horisontale × vertikale pixel) skal registreres med henblik på at beregne antal pixel/watt. |
| --- | --- |

k)

Elforbruget og det samlede pixelformat (antal viste horisontale × vertikale pixel) skal registreres med henblik på at beregne antal pixel/watt.

| l) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. |
| --- | --- |

l)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres.

| ii) | Dvaletilstand/energibesparende tilstand (tændt, men intet videosignal)






  a) | Efter prøvningen i tændt tilstand/aktiv tilstand er afsluttet, sættes computerskærmen i dvaletilstand/energibesparende tilstand. Indstillingsmetoden og den rækkefølge af begivenheder, der er nødvendige for at nå frem til denne tilstand, dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- | --- |

ii)

Dvaletilstand/energibesparende tilstand (tændt, men intet videosignal)

a)

Efter prøvningen i tændt tilstand/aktiv tilstand er afsluttet, sættes computerskærmen i dvaletilstand/energibesparende tilstand. Indstillingsmetoden og den rækkefølge af begivenheder, der er nødvendige for at nå frem til denne tilstand, dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| b) | Lad computerskærmen blive i dvaletilstand/energibesparende tilstand, indtil målingen af elforbruget er stabil. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode af tre minutter. Fabrikanterne ser bort fra input sync signal check cycle, når der foretages målinger på modellen i dvaletilstand/energibesparende tilstand. |
| --- | --- |

b)

Lad computerskærmen blive i dvaletilstand/energibesparende tilstand, indtil målingen af elforbruget er stabil. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode af tre minutter. Fabrikanterne ser bort fra input sync signal check cycle, når der foretages målinger på modellen i dvaletilstand/energibesparende tilstand.

| c) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Tiden, som afsættes til målingen, skal være tilstrækkelig lang til, at den korrekte gennemsnitsværdi måles (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest elforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være tilstrækkelig lang til, at det sande gennemsnit, som omfatter alle tilstande, opnås. |
| --- | --- |

c)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Tiden, som afsættes til målingen, skal være tilstrækkelig lang til, at den korrekte gennemsnitsværdi måles (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest elforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være tilstrækkelig lang til, at det sande gennemsnit, som omfatter alle tilstande, opnås.

| iii) | Slukket tilstand/standby (slukket)






  a) | Efter at prøvningen i dvaletilstand/energibesparende tilstand er afsluttet, sættes computerskærmen i slukket tilstand/standby. Er enheden kun forsynet med én tænd/slukknap (dvs. en soft off- eller en hard off-knap) trykkes der på denne knap; har enheden to tænd/slukknapper (dvs. en soft off- OG en hard off-knap), trykkes på soft off-knappen. Indstillingsmetoden og den rækkefølge af begivenheder, der er nødvendige for at nå frem til slukket tilstand/standby, dokumenters. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- | --- |

iii)

Slukket tilstand/standby (slukket)

a)

Efter at prøvningen i dvaletilstand/energibesparende tilstand er afsluttet, sættes computerskærmen i slukket tilstand/standby. Er enheden kun forsynet med én tænd/slukknap (dvs. en soft off- eller en hard off-knap) trykkes der på denne knap; har enheden to tænd/slukknapper (dvs. en soft off- OG en hard off-knap), trykkes på soft off-knappen. Indstillingsmetoden og den rækkefølge af begivenheder, der er nødvendige for at nå frem til slukket tilstand/standby, dokumenters. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| b) | Lad computerskærmen blive i slukket tilstand/standby, indtil målingen af elforbruget er stabil. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode af tre minutter. Fabrikanterne ser bort fra input sync signal check cycle, når der foretages målinger på modellen i slukket tilstand/standby. |
| --- | --- |

b)

Lad computerskærmen blive i slukket tilstand/standby, indtil målingen af elforbruget er stabil. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode af tre minutter. Fabrikanterne ser bort fra input sync signal check cycle, når der foretages målinger på modellen i slukket tilstand/standby.

| c) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Tiden, som afsættes til målingen, skal være tilstrækkelig lang til, at den korrekte gennemsnitsværdi måles (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). |
| --- | --- |

c)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Tiden, som afsættes til målingen, skal være tilstrækkelig lang til, at den korrekte gennemsnitsværdi måles (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier).

| 3. | Prøvning af produkter: dokumentation:
  Forelæggelse af data for omfattede produkter: Partnere skal afgive fabrikanterklæring for de produktmodeller, som opfylder ENERGY STAR-retningslinjerne, og rapportere oplysningerne på en QPI-formular (oplysninger om omfattede produkter (Qualifying Product Information)). Fabrikanten forelægger hvert år - eller oftere, hvis vedkommende ønsker det - en liste over de produkter, der er omfattet af ENERGY STAR, med oplysninger om såvel nye som udgåede modeller. |
| --- | --- |

3.

Prøvning af produkter: dokumentation:

Forelæggelse af data for omfattede produkter: Partnere skal afgive fabrikanterklæring for de produktmodeller, som opfylder ENERGY STAR-retningslinjerne, og rapportere oplysningerne på en QPI-formular (oplysninger om omfattede produkter (Qualifying Product Information)). Fabrikanten forelægger hvert år - eller oftere, hvis vedkommende ønsker det - en liste over de produkter, der er omfattet af ENERGY STAR, med oplysninger om såvel nye som udgåede modeller.

E.   Brugergrænseflade

Fabrikanterne opfordres kraftigt til at udforme produkter i overensstemmelse med standarderne for brugergrænseflader, som er opstillet inden for rammerne af Power Management Controls-projektet med henblik på at gøre strømstyringen mere ensartet og intuitiv i alle elektroniske enheder. Der findes nærmere oplysninger om dette projekt på adressen http://eetd.LBL.gov/Controls.

III.   SPECIFIKATIONER FOR PRINTERE, FAX- OG FRANKERINGSMASKINER

Nedenstående specifikationer for printere, fax- og frankeringsmaskiner finder anvendelse indtil den 31. marts 2007.

A.   Definitioner

| 1. | Printer: Billedbehandlingsudstyr fremstillet som en standardmodel, som kan udprinte papirkopier, og som kan modtage data fra enkeltbruger- eller netcomputere. Derudover skal enheden kunne tilsluttes en stikkontakt. Denne definition skal dække produkter, der markedsføres og sælges som printere, herunder printere, som kan opgraders til multifunktionsenheder (MFD) (10). |
| --- | --- |

1.

Printer: Billedbehandlingsudstyr fremstillet som en standardmodel, som kan udprinte papirkopier, og som kan modtage data fra enkeltbruger- eller netcomputere. Derudover skal enheden kunne tilsluttes en stikkontakt. Denne definition skal dække produkter, der markedsføres og sælges som printere, herunder printere, som kan opgraders til multifunktionsenheder (MFD) (10).

| 2. | Faxmaskine: Billedbehandlingsudstyr fremstillet som en standardmodel, som kan udskrive data på papir, og hvis primære funktion er at sende og modtage data. Faxmaskiner til almindeligt papir er omfattet af disse specifikationer (f.eks. inkjet-/bubble-jet-faxmaskiner, laser-/LED-faxmaskiner og termiske faxmaskiner). Enheden skal kunne tilsluttes en stikkontakt. Denne definition skal dække produkter, der markedsføres og sælges som faxmaskiner. |
| --- | --- |

2.

Faxmaskine: Billedbehandlingsudstyr fremstillet som en standardmodel, som kan udskrive data på papir, og hvis primære funktion er at sende og modtage data. Faxmaskiner til almindeligt papir er omfattet af disse specifikationer (f.eks. inkjet-/bubble-jet-faxmaskiner, laser-/LED-faxmaskiner og termiske faxmaskiner). Enheden skal kunne tilsluttes en stikkontakt. Denne definition skal dække produkter, der markedsføres og sælges som faxmaskiner.

| 3. | Kombineret printer/faxmaskine: Billedbehandlingsudstyr fremstillet som en standardmodel, der fungerer både som fuldt ud funktionel printer og som faxmaskine, jf. definitionerne ovenfor. Denne definition skal dække produkter, der markedsføres og sælges som en kombineret printer-/faxløsning. |
| --- | --- |

3.

Kombineret printer/faxmaskine: Billedbehandlingsudstyr fremstillet som en standardmodel, der fungerer både som fuldt ud funktionel printer og som faxmaskine, jf. definitionerne ovenfor. Denne definition skal dække produkter, der markedsføres og sælges som en kombineret printer-/faxløsning.

| 4. | Frankeringsmaskine: Billedbehandlingsudstyr, der printer frankering på forsendelser. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres og sælges som frankeringsmaskiner. |
| --- | --- |

4.

Frankeringsmaskine: Billedbehandlingsudstyr, der printer frankering på forsendelser. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres og sælges som frankeringsmaskiner.

| 5. | Printhastighed: Sider pr. minut er målet for en models printhastighed. Printhastighed er den printhastighed for produktet, som programdeltageren har angivet i sin markedsføring. For så vidt angår linjeskrivere (f.eks. matrix-/anslagsprintere), måles printhastighed på grundlag af den i ISO 10561 fastlagte metode.
  For så vidt angår storformatprintere, der er konstrueret til hovedsagelig at håndtere A2- eller 17" × 22"-papir eller endnu større format, angives printhastighed som output af monokrom tekst ved standardopløsning. Printhastighed, der er målt som udprintning af A2- eller A0-sider pr. minut, konverteres som følger til A4-printhastighed: a) en A2-side pr. minut svarer til fire A4-sider pr. minut; b) en A0-side pr. minut svarer til 16 A4-sider pr. minut.
  For frankeringsmaskiner anses sider pr. minut at svare til forsendelser pr. minut. |
| --- | --- |

5.

Printhastighed: Sider pr. minut er målet for en models printhastighed. Printhastighed er den printhastighed for produktet, som programdeltageren har angivet i sin markedsføring. For så vidt angår linjeskrivere (f.eks. matrix-/anslagsprintere), måles printhastighed på grundlag af den i ISO 10561 fastlagte metode.

For så vidt angår storformatprintere, der er konstrueret til hovedsagelig at håndtere A2- eller 17" × 22"-papir eller endnu større format, angives printhastighed som output af monokrom tekst ved standardopløsning. Printhastighed, der er målt som udprintning af A2- eller A0-sider pr. minut, konverteres som følger til A4-printhastighed: a) en A2-side pr. minut svarer til fire A4-sider pr. minut; b) en A0-side pr. minut svarer til 16 A4-sider pr. minut.

For frankeringsmaskiner anses sider pr. minut at svare til forsendelser pr. minut.

| 6. | Tilbehørsdel: Supplerende udstyr, der ikke er nødvendigt for basisenhedens normaldrift, men som kan tilsluttes før eller efter leveringen for at forbedre eller ændre printerens ydeevne. Tilbehør kan f.eks. være efterbehandlings- og sorteringsmoduler, supplerende arkfødere og duplex-enheder. Tilbehør kan sælges separat under eget modelnummer eller sammen med basisenheden som en del af en printer. |
| --- | --- |

6.

Tilbehørsdel: Supplerende udstyr, der ikke er nødvendigt for basisenhedens normaldrift, men som kan tilsluttes før eller efter leveringen for at forbedre eller ændre printerens ydeevne. Tilbehør kan f.eks. være efterbehandlings- og sorteringsmoduler, supplerende arkfødere og duplex-enheder. Tilbehør kan sælges separat under eget modelnummer eller sammen med basisenheden som en del af en printer.

| 7. | Aktiv tilstand: Den tilstand, hvor produktet præsterer papirudprintning eller modtager input til papirudprintning. Strømforsyningskravet i denne tilstand er typisk større end i standbytilstand. |
| --- | --- |

7.

Aktiv tilstand: Den tilstand, hvor produktet præsterer papirudprintning eller modtager input til papirudprintning. Strømforsyningskravet i denne tilstand er typisk større end i standbytilstand.

| 8. | Standbytilstand: Tilstand, hvor produktet hverken præsterer papirudprintning eller modtager input til papirudprintning. Overgang fra standbytilstand til aktiv tilstand bør ikke medføre nogen mærkbar forsinkelse af papirudprintningen. |
| --- | --- |

8.

Standbytilstand: Tilstand, hvor produktet hverken præsterer papirudprintning eller modtager input til papirudprintning. Overgang fra standbytilstand til aktiv tilstand bør ikke medføre nogen mærkbar forsinkelse af papirudprintningen.

| 9. | Dvaletilstand: Tilstand, hvor produktet ikke præsterer papirudprintning eller modtager input til papirudprintning og bruger mindre strøm end i standbytilstand. I overgangen fra dvaletilstand til aktiv tilstand kan der være en mindre forsinkelse i papirudprintningen, mens der ikke må være nogen forsinkelse i modtagelsen af information fra net eller andre inputkilder. Produktet går i dvaletilstand inden for et nærmere specificeret tidsinterval efter seneste papirprint. |
| --- | --- |

9.

Dvaletilstand: Tilstand, hvor produktet ikke præsterer papirudprintning eller modtager input til papirudprintning og bruger mindre strøm end i standbytilstand. I overgangen fra dvaletilstand til aktiv tilstand kan der være en mindre forsinkelse i papirudprintningen, mens der ikke må være nogen forsinkelse i modtagelsen af information fra net eller andre inputkilder. Produktet går i dvaletilstand inden for et nærmere specificeret tidsinterval efter seneste papirprint.

| 10. | Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden: Det tidsinterval, som programdeltageren indstiller inden levering, og som bestemmer, hvornår produktet går i dvaletilstand. Standardtidsintervallet måles fra seneste papirudprintning. |
| --- | --- |

10.

Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden: Det tidsinterval, som programdeltageren indstiller inden levering, og som bestemmer, hvornår produktet går i dvaletilstand. Standardtidsintervallet måles fra seneste papirudprintning.

| 11. | Duplex-funktion: Printning af tekst, billede eller en kombination af tekst og billede på begge sider af et ark papir. |
| --- | --- |

11.

Duplex-funktion: Printning af tekst, billede eller en kombination af tekst og billede på begge sider af et ark papir.

| 12. | Standardmodel: Term til beskrivelse af et produkt og dets funktioner, således som det markedsføres og sælges af programdeltageren, samt den brug, det er fremstillet til. |
| --- | --- |

12.

Standardmodel: Term til beskrivelse af et produkt og dets funktioner, således som det markedsføres og sælges af programdeltageren, samt den brug, det er fremstillet til.

| 13. | Aktiveringshændelse: I denne aftales forstand er en aktiveringshændelse en brugerudført, programmeret eller ekstern hændelse eller påvirkning, der får computeren til at skifte fra standby- eller dvaletilstand til aktiv driftsklar tilstand. En aktiveringshændelse i disse specifikationers forstand omfatter ikke netrelaterede aftastninger eller PING'er, der er almindeligt forekommende i netmiljøer. |
| --- | --- |

13.

Aktiveringshændelse: I denne aftales forstand er en aktiveringshændelse en brugerudført, programmeret eller ekstern hændelse eller påvirkning, der får computeren til at skifte fra standby- eller dvaletilstand til aktiv driftsklar tilstand. En aktiveringshændelse i disse specifikationers forstand omfatter ikke netrelaterede aftastninger eller PING'er, der er almindeligt forekommende i netmiljøer.

B.   Produktkrav for tildeling af ENERGY STAR-mærket

| 1. | Tekniske specifikationer






  a) | Dvaletilstand: ENERGY STAR-programdeltagere er enige om, at kun produkter, der er i stand til at gå i dvaletilstand efter et tidsrum af inaktivitet eller fastholde et strømforbrug på eller under det i tabel 3 til 8 inklusive (nedenfor) nævnte, kan siges at opfylde ENERGY STAR-kravene. |
| --- | --- | --- |

1.

Tekniske specifikationer

a)

Dvaletilstand: ENERGY STAR-programdeltagere er enige om, at kun produkter, der er i stand til at gå i dvaletilstand efter et tidsrum af inaktivitet eller fastholde et strømforbrug på eller under det i tabel 3 til 8 inklusive (nedenfor) nævnte, kan siges at opfylde ENERGY STAR-kravene.

| b) | Standardtidsinterval: ENERGY STAR-programdeltagere er enige om at holde indstillingen af standardtidsintervallet, inden dvaletilstand indtræder efter udførelse af seneste opgave (dvs. fra sidste papirudprintning), inden for de i tabel 3 til 8 inklusive (nedenfor) angivne tidsintervaller. Programdeltagere skal også levere produkterne med standardtidsintervaller for dvaletilstand, der er indstillet til de i tabel 3 til 8 (nedenfor) anførte værdier. |
| --- | --- |

b)

Standardtidsinterval: ENERGY STAR-programdeltagere er enige om at holde indstillingen af standardtidsintervallet, inden dvaletilstand indtræder efter udførelse af seneste opgave (dvs. fra sidste papirudprintning), inden for de i tabel 3 til 8 inklusive (nedenfor) angivne tidsintervaller. Programdeltagere skal også levere produkterne med standardtidsintervaller for dvaletilstand, der er indstillet til de i tabel 3 til 8 (nedenfor) anførte værdier.

| c) | Netfunktionalitet: ENERGY STAR-deltagere er enige om at betegne produkterne i overensstemmelse med disses slutbrugerformål (punkt II.A.12. ovenfor), navnlig produkter, der er beregnet til at blive koblet op på et net. ENERGY STAR-programdeltagere er enige om, at alle produkter, der markedsføres, reklameres for og sælges som net-egnede, skal overholde ENERGY STAR-specifikationerne (nedenfor), når de er konfigureret til net-brug (dvs. med netfunktionalitet).






  i) | Hvis produktet leveres med mulighed for netopkobling, skal det kunne gå i dvaletilstand, mens det er opkoblet på nettet. |
| --- | --- | --- |

c)

Netfunktionalitet: ENERGY STAR-deltagere er enige om at betegne produkterne i overensstemmelse med disses slutbrugerformål (punkt II.A.12. ovenfor), navnlig produkter, der er beregnet til at blive koblet op på et net. ENERGY STAR-programdeltagere er enige om, at alle produkter, der markedsføres, reklameres for og sælges som net-egnede, skal overholde ENERGY STAR-specifikationerne (nedenfor), når de er konfigureret til net-brug (dvs. med netfunktionalitet).

i)

Hvis produktet leveres med mulighed for netopkobling, skal det kunne gå i dvaletilstand, mens det er opkoblet på nettet.

| ii) | Hvis produktet har mulighed for netopkobling, skal det i dvaletilstand stadig kunne reageres på aktiveringshændelser, adresseret til eller rettet mod produktet, mens det er opkoblet på nettet. |
| --- | --- |

ii)

Hvis produktet har mulighed for netopkobling, skal det i dvaletilstand stadig kunne reageres på aktiveringshændelser, adresseret til eller rettet mod produktet, mens det er opkoblet på nettet.

| d) | Duplex-funktion: For så vidt angår alle standardformatprintere med en printhastighed på over 10 sider pr. minut, anbefales det, at ENERGY STAR-programdeltagere instruerer deres kunder om brugen af deres printere med duplex-funktionen som standardprintindstilling. Instruktionen kan bestå i oplysning om den korrekte printerdriver og printmenuudformning i brugervejledningen, eller ved at give specifik instruktion om printerdriveren, når der er installeret en duplex-enhed. |
| --- | --- |

d)

Duplex-funktion: For så vidt angår alle standardformatprintere med en printhastighed på over 10 sider pr. minut, anbefales det, at ENERGY STAR-programdeltagere instruerer deres kunder om brugen af deres printere med duplex-funktionen som standardprintindstilling. Instruktionen kan bestå i oplysning om den korrekte printerdriver og printmenuudformning i brugervejledningen, eller ved at give specifik instruktion om printerdriveren, når der er installeret en duplex-enhed.

| e) | Detaljerede specifikationer: ENERGY STAR-programdeltagere er enige om at betegne produkter i overensstemmelse med følgende specifikationer:
  Tabel 3
  Autonome faxmaskiner

  (konstrueret til hovedsagelig at kunne tage papir i A4- eller 8,5" × 11"-format)








  Udskrivningshastighed i sider pr. minut (ppm) | Dvaletilstand (watt) | Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden |
| --- | --- | --- | --- |
| 0 < ppm ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minutter |
| 10 < ppm | ≤ 15 | ≤ 5 minutter |

e)

Detaljerede specifikationer: ENERGY STAR-programdeltagere er enige om at betegne produkter i overensstemmelse med følgende specifikationer:

Tabel 3

Autonome faxmaskiner

(konstrueret til hovedsagelig at kunne tage papir i A4- eller 8,5" × 11"-format)

Udskrivningshastighed i sider pr. minut (ppm)

Dvaletilstand (watt)

Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden

0 < ppm ≤ 10

≤ 10

≤ 5 minutter

10 < ppm

≤ 15

≤ 5 minutter

Tabel 4

Frankeringsmaskiner

| Udskrivningshastighed i forsendelser pr. minut (mppm) | Dvaletilstand (watt) | Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden |
| --- | --- | --- |
| 0 < mppm ≤ 50 mppm | ≤ 10 | ≤ 20 minutter |
| 50 < mppm ≤ 100 mppm | ≤ 30 | ≤ 30 minutter |
| 100 < mppm ≤ 150 mppm | ≤ 50 | ≤ 40 minutter |
| 150 < mppm | ≤ 85 | ≤ 60 minutter |

Udskrivningshastighed i forsendelser pr. minut (mppm)

Dvaletilstand (watt)

Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden

0 < mppm ≤ 50 mppm

≤ 10

≤ 20 minutter

50 < mppm ≤ 100 mppm

≤ 30

≤ 30 minutter

100 < mppm ≤ 150 mppm

≤ 50

≤ 40 minutter

150 < mppm

≤ 85

≤ 60 minutter

Tabel 5

Standardformatprintere og printer/fax-kombinationer (11)

(konstrueret til hovedsagelig at kunne tage papir i A3-, A4-, eller 8,5" × 11"-format)

| Udskrivningshastighed i sider pr. minut (ppm) | Dvaletilstand (watt) (12) | Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden |
| --- | --- | --- |
| 0 < ppm ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minutter |
| 10 < ppm ≤ 20 | ≤ 20 | ≤ 15 minutter |
| 20 < ppm ≤ 30 | ≤ 30 | ≤ 30 minutter |
| 30 < ppm ≤ 44 | ≤ 40 | ≤ 60 minutter |
| 44 < ppm | ≤ 75 | ≤ 60 minutter |

Udskrivningshastighed i sider pr. minut (ppm)

Dvaletilstand (watt) (12)

Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden

0 < ppm ≤ 10

≤ 10

≤ 5 minutter

10 < ppm ≤ 20

≤ 20

≤ 15 minutter

20 < ppm ≤ 30

≤ 30

≤ 30 minutter

30 < ppm ≤ 44

≤ 40

≤ 60 minutter

44 < ppm

≤ 75

≤ 60 minutter

Tabel 6

Anslagsprintere, der er konstrueret til hovedsagelig at kunne tage papir i A3-format

| Dvaletilstand (watt) | Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden |
| --- | --- |
| ≤ 28 | ≤ 30 minutter |

Dvaletilstand (watt)

Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden

≤ 28

≤ 30 minutter

Tabel 7

Stor-/bredformatprintere

(konstrueret til hovedsagelig at kunne tage papir i A2- eller 17" × 22"-format eller større)

| Udskrivningshastighed i sider pr. minut (ppm) | Dvaletilstand (watt) | Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden |
| --- | --- | --- |
| 0 < ppm ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minutter |
| 10 < ppm ≤ 40 | ≤ 65 | ≤ 30 minutter |
| 40 < ppm | ≤ 100 | ≤ 90 minutter |

Udskrivningshastighed i sider pr. minut (ppm)

Dvaletilstand (watt)

Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden

0 < ppm ≤ 10

≤ 35

≤ 30 minutter

10 < ppm ≤ 40

≤ 65

≤ 30 minutter

40 < ppm

≤ 100

≤ 90 minutter

Tabel 8

Farveprintere (13)

(konstrueret til hovedsagelig at kunne tage papir i A3-, A4- eller 8,5" × 11"-format)

| Udskrivningshastighed i farver i sider pr. minut (ppm) | Dvaletilstand (watt) | Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden |
| --- | --- | --- |
| 0 < ppm ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minutter |
| 10 < ppm ≤ 20 | ≤ 45 | ≤ 60 minutter |
| 20 < ppm | ≤ 70 | ≤ 60 minutter |

Udskrivningshastighed i farver i sider pr. minut (ppm)

Dvaletilstand (watt)

Standardtidsinterval til dvaletilstands indtræden

0 < ppm ≤ 10

≤ 35

≤ 30 minutter

10 < ppm ≤ 20

≤ 45

≤ 60 minutter

20 < ppm

≤ 70

≤ 60 minutter

| 2. | Undtagelser og præciseringer
  En ENERGY STAR-programdeltager eller et af denne udpeget serviceværksted må ikke efter levering ændre de af disse specifikationer omfattede modeller på nogen måde, der påvirker produkternes evne til at lev op til ovennævnte specifikationer. Nedenfor anføres fire undtagelser herfra:






  a) | Standardtidsintervaller: En ENERGY STAR-programdeltager, et af denne udpeget serviceværksted eller en kunde kan efter leveringen ændre standardtidsintervallerne inden overgang til dvaletilstand op til et fabriksindstillet maksimum på 240 minutter. Hvis en producent vælger at konstruere produkter med mere end en strømforbrugsstyringstilstand, må de sammenlagte standardtidsintervaller ikke overstige 240 minutter. |
| --- | --- | --- |

2.

Undtagelser og præciseringer

En ENERGY STAR-programdeltager eller et af denne udpeget serviceværksted må ikke efter levering ændre de af disse specifikationer omfattede modeller på nogen måde, der påvirker produkternes evne til at lev op til ovennævnte specifikationer. Nedenfor anføres fire undtagelser herfra:

a)

Standardtidsintervaller: En ENERGY STAR-programdeltager, et af denne udpeget serviceværksted eller en kunde kan efter leveringen ændre standardtidsintervallerne inden overgang til dvaletilstand op til et fabriksindstillet maksimum på 240 minutter. Hvis en producent vælger at konstruere produkter med mere end en strømforbrugsstyringstilstand, må de sammenlagte standardtidsintervaller ikke overstige 240 minutter.

| b) | Deaktivering af dvaletilstand: Programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden kan i enkeltstående tilfælde, hvor dvaletilstanden giver en kunde mærkbare ulemper på grund af sidstnævntes særlige brugsmønstre, deaktivere denne dvaletilstandsfunktion. Hvis programdeltageren vælger at konstruere sine produkter således, at kunden kan deaktivere dvaletilstandsfunktionen, skal adgangen til deaktiveringsmuligheden afvige fra adgangen til tidsindstillingen. Hvis f.eks. en softwaremenu giver mulighed for at vælge mellem tidsintervaller til dvaletilstands indtræden på 15, 30, 60, 90, 120 og 240 minutter, må »deaktiver« eller »slukket« ikke kunne vælges i samme menu. Det skal være et skjult (eller mindre iøjnefaldende) valg eller findes i en anden menu. |
| --- | --- |

b)

Deaktivering af dvaletilstand: Programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden kan i enkeltstående tilfælde, hvor dvaletilstanden giver en kunde mærkbare ulemper på grund af sidstnævntes særlige brugsmønstre, deaktivere denne dvaletilstandsfunktion. Hvis programdeltageren vælger at konstruere sine produkter således, at kunden kan deaktivere dvaletilstandsfunktionen, skal adgangen til deaktiveringsmuligheden afvige fra adgangen til tidsindstillingen. Hvis f.eks. en softwaremenu giver mulighed for at vælge mellem tidsintervaller til dvaletilstands indtræden på 15, 30, 60, 90, 120 og 240 minutter, må »deaktiver« eller »slukket« ikke kunne vælges i samme menu. Det skal være et skjult (eller mindre iøjnefaldende) valg eller findes i en anden menu.

C.   Retningslinjer for prøvning

| 1. | Prøvningsbetingelser: Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.
  Ledningsimpedans: < 0,25 ohm
  Harmonisk forvrængning i alt: < 5 %
  (Spænding)
  Omgivende temperatur: 25 °C ± 3 °C
  Inputvekselspænding: 115 VAC RMS ± 5 V RMS
  Inputvekselspændingsfrekvens: 60 Hz ± 3 Hz |
| --- | --- |

1.

Prøvningsbetingelser: Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.

Ledningsimpedans: < 0,25 ohm

Harmonisk forvrængning i alt: < 5 %

(Spænding)

Omgivende temperatur: 25 °C ± 3 °C

Inputvekselspænding: 115 VAC RMS ± 5 V RMS

Inputvekselspændingsfrekvens: 60 Hz ± 3 Hz

| 2. | Prøvningsudstyr: Bestemmelserne i afsnit I.C.2 finder anvendelse. |
| --- | --- |

2.

Prøvningsudstyr: Bestemmelserne i afsnit I.C.2 finder anvendelse.

| 3. | Prøvningsmetode: Bestemmelserne i afsnit I.C.3 finder anvendelse. |
| --- | --- |

3.

Prøvningsmetode: Bestemmelserne i afsnit I.C.3 finder anvendelse.

IV.   SPECIFIKATIONER FOR KOPIMASKINER

Nedenstående specifikationer for kopimaskiner finder anvendelse indtil den 31. marts 2007.

A.   Definitioner

| 1. | Kopimaskine: En kommerciel reprografisk billedbehandlingsenhed, hvis eneste funktion er at lave kopier på grundlag af en trykt papiroriginal. En kopimaskine skal bestå af et markeringssystem, et billedbehandlingssystem og et papirhåndteringsmodul. Alle sort/hvid kopieringsteknikker til almindeligt papir er dækket af disse specifikationer, selv om formålet er at fokusere på almindelig anvendt standardkopieringsudstyr som f.eks. kopimaskiner med lyslinse. Følgende specifikationer gælder for kopimaskiner til standardformater beregnet til at håndtere papir i A4-format eller med dimensionerne 8,5" × 11" og kopimaskiner til store formater beregnet til at håndtere papir i A2-format eller med dimensionerne 17" × 22" eller derover. |
| --- | --- |

1.

Kopimaskine: En kommerciel reprografisk billedbehandlingsenhed, hvis eneste funktion er at lave kopier på grundlag af en trykt papiroriginal. En kopimaskine skal bestå af et markeringssystem, et billedbehandlingssystem og et papirhåndteringsmodul. Alle sort/hvid kopieringsteknikker til almindeligt papir er dækket af disse specifikationer, selv om formålet er at fokusere på almindelig anvendt standardkopieringsudstyr som f.eks. kopimaskiner med lyslinse. Følgende specifikationer gælder for kopimaskiner til standardformater beregnet til at håndtere papir i A4-format eller med dimensionerne 8,5" × 11" og kopimaskiner til store formater beregnet til at håndtere papir i A2-format eller med dimensionerne 17" × 22" eller derover.

| 2. | Kopieringshastighed: Kopier pr. minut (cpm) måler kopireproduktionshastigheden. En kopi defineres som én side med dimensionerne 8,5" × 11" eller A4-format. Tosidede kopier tæller også som to udskriftsbilleder, selv om de udskrives på ét stykke papir. For alle kopimaskinemodeller beregnet til det amerikanske marked skal målingen af kopieringshastigheden være baseret på papirstørrelsen Letter med dimensionerne 8,5" × 11". For kopimaskiner beregnet til andre markeder end det amerikanske skal kopieringshastigheden være baseret enten på papirformatet 8,5" × 11" eller A4, afhængig af standarden på det pågældende marked.
  For kopimaskiner til store formater, der er beregnet til først og fremmest at håndtere papir i A2- eller 17" × 22"-format eller derover, skal kopieringshastigheden målt som kopier i A2- eller A0-format pr. minut konverteres til A4-kopieringshastigheder på følgende måde: (a) Én A2-kopi pr. minut svarer til fire A4-kopier pr. minut, b) Én A0-kopi pr. minut svarer til 16 A4-kopier pr. minut.
  ENERGY STAR-kopimaskiner inddeles i fem kategorier: kopimaskiner til standardformater - lav hastighed, kopimaskiner til standardformater - medium hastighed, kopimaskiner til standardformater - høj hastighed, kopimaskiner til store formater - lav hastighed og kopimaskiner til store formater - medium/høj hastighed.






  a) | Kopimaskiner til standardformater - lav hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af op til og med 20 kopier pr. minut. |
| --- | --- | --- |

2.

Kopieringshastighed: Kopier pr. minut (cpm) måler kopireproduktionshastigheden. En kopi defineres som én side med dimensionerne 8,5" × 11" eller A4-format. Tosidede kopier tæller også som to udskriftsbilleder, selv om de udskrives på ét stykke papir. For alle kopimaskinemodeller beregnet til det amerikanske marked skal målingen af kopieringshastigheden være baseret på papirstørrelsen Letter med dimensionerne 8,5" × 11". For kopimaskiner beregnet til andre markeder end det amerikanske skal kopieringshastigheden være baseret enten på papirformatet 8,5" × 11" eller A4, afhængig af standarden på det pågældende marked.

For kopimaskiner til store formater, der er beregnet til først og fremmest at håndtere papir i A2- eller 17" × 22"-format eller derover, skal kopieringshastigheden målt som kopier i A2- eller A0-format pr. minut konverteres til A4-kopieringshastigheder på følgende måde: (a) Én A2-kopi pr. minut svarer til fire A4-kopier pr. minut, b) Én A0-kopi pr. minut svarer til 16 A4-kopier pr. minut.

ENERGY STAR-kopimaskiner inddeles i fem kategorier: kopimaskiner til standardformater - lav hastighed, kopimaskiner til standardformater - medium hastighed, kopimaskiner til standardformater - høj hastighed, kopimaskiner til store formater - lav hastighed og kopimaskiner til store formater - medium/høj hastighed.

a)

Kopimaskiner til standardformater - lav hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af op til og med 20 kopier pr. minut.

| b) | Kopimaskiner til standardformater - medium hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 20 og op til og med 44 kopier pr. minut. |
| --- | --- |

b)

Kopimaskiner til standardformater - medium hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 20 og op til og med 44 kopier pr. minut.

| c) | Kopimaskiner til standardformater - høj hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 44 kopier pr. minut. |
| --- | --- |

c)

Kopimaskiner til standardformater - høj hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 44 kopier pr. minut.

| d) | Kopimaskiner til store formater - lav hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af op til og med 40 kopier pr. minut (udtrykt i A4-kopier pr. minut). |
| --- | --- |

d)

Kopimaskiner til store formater - lav hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af op til og med 40 kopier pr. minut (udtrykt i A4-kopier pr. minut).

| e) | Kopimaskiner til store formater - medium/høj hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 40 kopier pr. minut (udtrykt i A4-kopier pr. minut). |
| --- | --- |

e)

Kopimaskiner til store formater - medium/høj hastighed: Kopimaskiner med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 40 kopier pr. minut (udtrykt i A4-kopier pr. minut).

| 3. | Basisenhed: For en given motorhastighed defineres basisenheden som den mest grundlæggende version af en kopimaskine, der sælges som en fuldt ud funktionel model. Basisenheden konstrueres og leveres som regel som en enkelt enhed og omfatter ingen eksterne strømkrævende tilbehørsdele, der eventuelt sælges separat. |
| --- | --- |

3.

Basisenhed: For en given motorhastighed defineres basisenheden som den mest grundlæggende version af en kopimaskine, der sælges som en fuldt ud funktionel model. Basisenheden konstrueres og leveres som regel som en enkelt enhed og omfatter ingen eksterne strømkrævende tilbehørsdele, der eventuelt sælges separat.

| 4. | Tilbehørsdel: Ekstraudstyr, som ikke er nødvendigt for basisenhedens standarddrift, men som eventuelt kan tilføjes før eller efter levering med det formål at forbedre eller ændre kopimaskinens ydelse. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sammen med en basisenhed som del af en kopimaskineløsning eller -konfiguration. Eksempler på tilbehør er f.eks. sorteringsanordninger, arkfødere med stor kapacitet etc. Det antages, at tilføjelsen af en tilbehørsdel - uanset dennes eget strømforbrug - ikke i væsentligt omfang vil forøge (mere end 10 procent) basisenhedens strømforbrug i slukket tilstand. Tilbehøret må ikke hæmme auto-sluk- og strømsparefunktionernes normale drift. |
| --- | --- |

4.

Tilbehørsdel: Ekstraudstyr, som ikke er nødvendigt for basisenhedens standarddrift, men som eventuelt kan tilføjes før eller efter levering med det formål at forbedre eller ændre kopimaskinens ydelse. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sammen med en basisenhed som del af en kopimaskineløsning eller -konfiguration. Eksempler på tilbehør er f.eks. sorteringsanordninger, arkfødere med stor kapacitet etc. Det antages, at tilføjelsen af en tilbehørsdel - uanset dennes eget strømforbrug - ikke i væsentligt omfang vil forøge (mere end 10 procent) basisenhedens strømforbrug i slukket tilstand. Tilbehøret må ikke hæmme auto-sluk- og strømsparefunktionernes normale drift.

| 5. | Kopimaskinemodel: I disse specifikationer defineres en kopimaskinemodel som en basisenhed med en eller flere specifikke tilbehørsdele, som markedsføres og sælges til forbrugere under et enkelt modelnummer. Når en basisenhed markedsføres og sælges til forbrugere uden ekstratilbehør, opfattes denne ligeledes som en kopimaskinemodel. |
| --- | --- |

5.

Kopimaskinemodel: I disse specifikationer defineres en kopimaskinemodel som en basisenhed med en eller flere specifikke tilbehørsdele, som markedsføres og sælges til forbrugere under et enkelt modelnummer. Når en basisenhed markedsføres og sælges til forbrugere uden ekstratilbehør, opfattes denne ligeledes som en kopimaskinemodel.

| 6. | Energibesparende tilstand: I disse specifikationer er den energibesparende tilstand den tilstand, som har det laveste strømforbrug, og som kopimaskinen kan skifte til efter en given periode med inaktivitet på kopimaskinen, uden at kopimaskinen dog slukkes helt Kopimaskinen skifter til denne tilstand inden for et bestemt tidsrum, efter at den sidste kopi blev lavet. Med henblik på at fastslå strømforbruget i denne energibesparende tilstand kan producenten vælge at måle det laveste forbrug i enten strømsparetilstand eller standbytilstand. |
| --- | --- |

6.

Energibesparende tilstand: I disse specifikationer er den energibesparende tilstand den tilstand, som har det laveste strømforbrug, og som kopimaskinen kan skifte til efter en given periode med inaktivitet på kopimaskinen, uden at kopimaskinen dog slukkes helt Kopimaskinen skifter til denne tilstand inden for et bestemt tidsrum, efter at den sidste kopi blev lavet. Med henblik på at fastslå strømforbruget i denne energibesparende tilstand kan producenten vælge at måle det laveste forbrug i enten strømsparetilstand eller standbytilstand.

| 7. | Strømsparetilstand: Den tilstand, der foreligger, når maskinen ikke laver kopier, tidligere har været i drifttilstand, men bruger mindre strøm, end når maskinen befinder sig i standbytilstand. Når kopimaskinen befinder sig i denne tilstand, kan der gå et lille stykke tid, inden kopimaskinen er i stand til at lave den næste kopi. |
| --- | --- |

7.

Strømsparetilstand: Den tilstand, der foreligger, når maskinen ikke laver kopier, tidligere har været i drifttilstand, men bruger mindre strøm, end når maskinen befinder sig i standbytilstand. Når kopimaskinen befinder sig i denne tilstand, kan der gå et lille stykke tid, inden kopimaskinen er i stand til at lave den næste kopi.

| 8. | Standbytilstand: Den tilstand, der foreligger, når maskinen ikke laver kopier, tidligere har været i drifttilstand og er klar til at lave kopier, men endnu ikke er skiftet til strømsparetilstand. Når kopimaskinen befinder sig i denne tilstand, kan den næste kopi laves praktisk talt uden forsinkelse. |
| --- | --- |

8.

Standbytilstand: Den tilstand, der foreligger, når maskinen ikke laver kopier, tidligere har været i drifttilstand og er klar til at lave kopier, men endnu ikke er skiftet til strømsparetilstand. Når kopimaskinen befinder sig i denne tilstand, kan den næste kopi laves praktisk talt uden forsinkelse.

| 9. | Slukket tilstand: I disse specifikationer defineres tilstanden slukket som den tilstand, der foreligger, når kopimaskinen er sluttet til en korrekt energikilde og for nylig er blevet slukket via auto-sluk-funktionen (14). Ved måling af strømmen i denne tilstand kan man se bort fra kontroludstyr til fjernvedligeholdelse. |
| --- | --- |

9.

Slukket tilstand: I disse specifikationer defineres tilstanden slukket som den tilstand, der foreligger, når kopimaskinen er sluttet til en korrekt energikilde og for nylig er blevet slukket via auto-sluk-funktionen (14). Ved måling af strømmen i denne tilstand kan man se bort fra kontroludstyr til fjernvedligeholdelse.

| 10. | Auto-sluk-funktion: I disse specifikationer defineres auto-sluk-funktionen som kopimaskinens evne til automatisk at slukke sig selv inden for et bestemt tidsrum, efter at den sidste kopi blev lavet. Kopimaskinen skal automatisk skifte til slukket tilstand efter aktivering af denne funktion. |
| --- | --- |

10.

Auto-sluk-funktion: I disse specifikationer defineres auto-sluk-funktionen som kopimaskinens evne til automatisk at slukke sig selv inden for et bestemt tidsrum, efter at den sidste kopi blev lavet. Kopimaskinen skal automatisk skifte til slukket tilstand efter aktivering af denne funktion.

| 11. | Tilsluttet tilstand: Den tilstand, der foreligger, når maskinen er sluttet til en korrekt energikilde og ikke er tændt. For at tænde kopimaskinen skal brugeren som regel manuelt genstarte kopimaskinen ved at trykke på tænd/sluk-knappen. |
| --- | --- |

11.

Tilsluttet tilstand: Den tilstand, der foreligger, når maskinen er sluttet til en korrekt energikilde og ikke er tændt. For at tænde kopimaskinen skal brugeren som regel manuelt genstarte kopimaskinen ved at trykke på tænd/sluk-knappen.

| 12. | Standardtidsintervaller: Det tidsrum, programdeltageren har indstillet før levering, og som bestemmer, hvornår kopimaskinen skifter til de forskellige tilstande, dvs. energibesparende tilstand, slukket tilstand etc. Både standardtidsinterval inden slukket tilstands indtræden og standardtidsinterval inden energibesparende tilstands indtræden skal måles fra det tidspunkt hvor den sidste kopi blev lavet. |
| --- | --- |

12.

Standardtidsintervaller: Det tidsrum, programdeltageren har indstillet før levering, og som bestemmer, hvornår kopimaskinen skifter til de forskellige tilstande, dvs. energibesparende tilstand, slukket tilstand etc. Både standardtidsinterval inden slukket tilstands indtræden og standardtidsinterval inden energibesparende tilstands indtræden skal måles fra det tidspunkt hvor den sidste kopi blev lavet.

| 13. | Genstartstid: Den tid, det tager en kopimaskine at komme fra en energibesparende tilstand til standbytilstand. |
| --- | --- |

13.

Genstartstid: Den tid, det tager en kopimaskine at komme fra en energibesparende tilstand til standbytilstand.

| 14. | Automatisk duplex-tilstand: Den tilstand, hvor kopimaskinen automatisk kopierer på begge sider af et ark ved automatisk at sende både kopiarket og papiroriginalen gennem kopimaskinen. Eksempler på dette er ensidet til tosidet kopiering eller tosidet til tosidet kopiering. I disse specifikationer anses en kopimaskine kun for at have en automatisk duplex-funktion, hvis kopimaskinen omfatter alt det nødvendige tilbehør for at opfylde de ovenfor anførte betingelser, dvs. en automatisk arkføder og tilbehør til automatisk tosidet kopiering. |
| --- | --- |

14.

Automatisk duplex-tilstand: Den tilstand, hvor kopimaskinen automatisk kopierer på begge sider af et ark ved automatisk at sende både kopiarket og papiroriginalen gennem kopimaskinen. Eksempler på dette er ensidet til tosidet kopiering eller tosidet til tosidet kopiering. I disse specifikationer anses en kopimaskine kun for at have en automatisk duplex-funktion, hvis kopimaskinen omfatter alt det nødvendige tilbehør for at opfylde de ovenfor anførte betingelser, dvs. en automatisk arkføder og tilbehør til automatisk tosidet kopiering.

| 15. | Timer: En intern enhed, som tænder og slukker en kopimaskine på forud definerede tidspunkter på alle arbejdsdage. Når timeren skal programmeres, skal brugeren være i stand til at skelne mellem hverdage og weekender/helligdage (med andre ord skal en timer altså ikke tænde en kopimaskine lørdag og søndag morgen, hvis personalet ikke normalt er på kontoret i weekenderne). Brugeren skal også have mulighed for at deaktivere timeren. Timere er ekstraudstyr og kræves derfor ikke på ENERGY STAR-kopimaskiner. Hvis en timer integreres i en kopimaskine, må den ikke kunne gribe forstyrrende ind i energispare- og auto-sluk-funktionerne. |
| --- | --- |

15.

Timer: En intern enhed, som tænder og slukker en kopimaskine på forud definerede tidspunkter på alle arbejdsdage. Når timeren skal programmeres, skal brugeren være i stand til at skelne mellem hverdage og weekender/helligdage (med andre ord skal en timer altså ikke tænde en kopimaskine lørdag og søndag morgen, hvis personalet ikke normalt er på kontoret i weekenderne). Brugeren skal også have mulighed for at deaktivere timeren. Timere er ekstraudstyr og kræves derfor ikke på ENERGY STAR-kopimaskiner. Hvis en timer integreres i en kopimaskine, må den ikke kunne gribe forstyrrende ind i energispare- og auto-sluk-funktionerne.

B.   Produktkrav for tildeling af ENERGY STAR-mærket

| 1. | Tekniske specifikationer
  For at være berettiget til at bære ENERGY STAR-mærket skal en kopimaskine opfylde følgende specifikationer:
  Tabel 9
  Kriterier for ENERGY STAR-kopimaskiner











  Kopieringshastighed (kopier pr. minut) (cpm) | Strømsparetilstand (watt) | Standardtidsinterval for aktivering af strømsparetilstand | Genstartstid 30 sekunder | Slukket tilstand (watt) | Standardtidsinterval for aktivering af slukket tilstand | Automatisk duplex-funktion |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 < cpm < 20 | Ingen | Ikke relevant | Ikke relevant | < 5 | < 30 min | Nej |
| 20 < cpm < 44 | 3,85 × cpm + 5 | 15 min | Ja | < 15 | < 60 min | Valgfri |
| 44 < cpm | 3,85 × cpm + 5 | 15 min | Anbefalet | < 20 | < 90 min | Valgfri |
| KOPIMASKINER TIL STORE FORMATER |
| 0 < cpm < 40 | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | < 10 | < 30 min | Nej |
| 40 < cpm | 3,85 × cpm + 5 | 15 min | Anbefalet | < 20 | < 90 min | Nej |

1.

Tekniske specifikationer

For at være berettiget til at bære ENERGY STAR-mærket skal en kopimaskine opfylde følgende specifikationer:

Tabel 9

Kriterier for ENERGY STAR-kopimaskiner

Kopieringshastighed (kopier pr. minut) (cpm)

Strømsparetilstand (watt)

Standardtidsinterval for aktivering af strømsparetilstand

Genstartstid 30 sekunder

Slukket tilstand (watt)

Standardtidsinterval for aktivering af slukket tilstand

Automatisk duplex-funktion

0 < cpm < 20

Ingen

Ikke relevant

Ikke relevant

< 5

< 30 min

Nej

20 < cpm < 44

3,85 × cpm + 5

15 min

Ja

< 15

< 60 min

Valgfri

44 < cpm

3,85 × cpm + 5

15 min

Anbefalet

< 20

< 90 min

Valgfri

KOPIMASKINER TIL STORE FORMATER

0 < cpm < 40

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

< 10

< 30 min

Nej

40 < cpm

3,85 × cpm + 5

15 min

Anbefalet

< 20

< 90 min

Nej

Programdeltageren skal som standard indstille auto-sluk-funktionen til aktivering i henhold til de værdier, der er anført i ovenstående tabel. Standardtidsintervallet inden slukket tilstand og energibesparende tilstands indtræden måles fra tidspunktet for den sidste kopiering.

Hvis en kopimaskine leveres med automatisk duplex-funktion, anbefales det, at duplex-funktionen indstilles som standardtilstand for alle kopieringshastigheder, hvor man selv kan vælge, om duplex-funktionen skal indstilles som standard. Programdeltageren kan eventuelt give brugerne mulighed for at tilsidesætte denne duplex-standardfunktion til enkeltsidede kopier.

| 2. | Undtagelser og præciseringer
  Efter levering må programdeltageren eller det af denne udpegede serviceværksted ikke ændre kopimaskinen på en sådan måde, at kopimaskinens evne til at opfylde de ovenfor anførte specifikationer forringes. Visse undtagelser er dog tilladt med hensyn til ændring af standardtidsintervaller, specifikationer for slukket tilstand og duplex-funktionen. Undtagelserne er som følger:






  a) | Standardtidsintervaller: Programdeltageren, det udpegede serviceværksted eller kunden kan efter leveringen ændre standardtidsintervallerne inden overgang til energibesparende tilstand og/eller slukket tilstand, men kun op til et af programdeltageren indstillet maksimum på 240 minutter (dvs. at standardtidsintervallerne inden overgang til slukket tilstand og energibesparende tilstand sammenlagt ikke må overstige 240 minutter). |
| --- | --- | --- |

2.

Undtagelser og præciseringer

Efter levering må programdeltageren eller det af denne udpegede serviceværksted ikke ændre kopimaskinen på en sådan måde, at kopimaskinens evne til at opfylde de ovenfor anførte specifikationer forringes. Visse undtagelser er dog tilladt med hensyn til ændring af standardtidsintervaller, specifikationer for slukket tilstand og duplex-funktionen. Undtagelserne er som følger:

a)

Standardtidsintervaller: Programdeltageren, det udpegede serviceværksted eller kunden kan efter leveringen ændre standardtidsintervallerne inden overgang til energibesparende tilstand og/eller slukket tilstand, men kun op til et af programdeltageren indstillet maksimum på 240 minutter (dvs. at standardtidsintervallerne inden overgang til slukket tilstand og energibesparende tilstand sammenlagt ikke må overstige 240 minutter).

| b) | Strømforbrug i slukket tilstand: I nogle tilfælde er en programdeltager måske nødt til at levere en kopimaskine med antifugt-anordningen afbrudt for at opfylde kravene til strømforbrug i slukket tilstand. Hvis dette forhold fører til betydeligt besvær for en given kunde, kan programdeltageren (eller det af denne udpegede serviceværksted) tilslutte antifugt-anordningen. Hvis programdeltageren konstaterer, at der i et bestemt geografisk område er kroniske driftsikkerhedsproblemer som følge af et højt fugtighedsniveau, kan programdeltageren kontakte lederen af EPA-programmet og diskutere alternative løsninger. Programdeltagere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater kan kontakte Europa-Kommissionen. EPA eller Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber kan f.eks. give programdeltagere lov til at tilslutte antifugt-anordningen i kopimaskiner, som skal leveres i et meget fugtigt geografisk område. |
| --- | --- |

b)

Strømforbrug i slukket tilstand: I nogle tilfælde er en programdeltager måske nødt til at levere en kopimaskine med antifugt-anordningen afbrudt for at opfylde kravene til strømforbrug i slukket tilstand. Hvis dette forhold fører til betydeligt besvær for en given kunde, kan programdeltageren (eller det af denne udpegede serviceværksted) tilslutte antifugt-anordningen. Hvis programdeltageren konstaterer, at der i et bestemt geografisk område er kroniske driftsikkerhedsproblemer som følge af et højt fugtighedsniveau, kan programdeltageren kontakte lederen af EPA-programmet og diskutere alternative løsninger. Programdeltagere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater kan kontakte Europa-Kommissionen. EPA eller Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber kan f.eks. give programdeltagere lov til at tilslutte antifugt-anordningen i kopimaskiner, som skal leveres i et meget fugtigt geografisk område.

| c) | Deaktivering af auto-sluk-funktionen: I enkeltstående tilfælde, hvor auto-sluk-funktionen giver en kunde betydelige problemer som følge af hans eller hendes individuelle brugsmønster, kan programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden deaktivere denne auto-sluk-funktion. Hvis programdeltageren vælger at konstruere sine kopimaskinemodeller således, at kunden kan deaktivere auto-sluk-funktionen, skal adgangen til deaktiveringsmuligheden afvige fra adgangen til tidsindstillingen. (Hvis f.eks. en softwaremenu giver mulighed for at vælge mellem tidsintervaller til slukket tilstands indtræden på 30, 60, 90, 120 og 240 minutter, må »deaktiver« eller »slukket« ikke kunne vælges i samme menu. Det skal være et skjult (eller mindre iøjnefaldende) valg eller findes i en anden menu). |
| --- | --- |

c)

Deaktivering af auto-sluk-funktionen: I enkeltstående tilfælde, hvor auto-sluk-funktionen giver en kunde betydelige problemer som følge af hans eller hendes individuelle brugsmønster, kan programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden deaktivere denne auto-sluk-funktion. Hvis programdeltageren vælger at konstruere sine kopimaskinemodeller således, at kunden kan deaktivere auto-sluk-funktionen, skal adgangen til deaktiveringsmuligheden afvige fra adgangen til tidsindstillingen. (Hvis f.eks. en softwaremenu giver mulighed for at vælge mellem tidsintervaller til slukket tilstands indtræden på 30, 60, 90, 120 og 240 minutter, må »deaktiver« eller »slukket« ikke kunne vælges i samme menu. Det skal være et skjult (eller mindre iøjnefaldende) valg eller findes i en anden menu).

C.   Retningslinjer for prøvning

| 1. | Prøvningsbetingelser: Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.
  Ledningsimpedans: < 0,25 ohm
  Harmonisk forvrængning i alt: < 3 %
  Omgivende temperatur: 21 °C ± 3 °C
  Relativ fugtighed: 40 -60 %
  Afstand fra mur: minimum to fod
  Andre markedsspecifikke kriterier:







  Marked | Papirstørrelse | Spænding/frekvens |
| --- | --- | --- | --- |
| De Forenede Stater | 8,5" × 11" | 115 VAC RMS ± 5 V RMS
  60 Hz ± 3 Hz |
| Europa | A4 | 230 VAC RMS ± 10 V RMS
  50 Hz ± 3 Hz |
| Japan | A4 | 100 VAC RMS ± 5 V RMS
  50 Hz ± 3 Hz og 60 Hz ± 3 Hz
  200 VAC RMS ± 10 V RMS
  50 Hz ± 3 Hz og 60 Hz ± 3 Hz |

1.

Prøvningsbetingelser: Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.

Ledningsimpedans: < 0,25 ohm

Harmonisk forvrængning i alt: < 3 %

Omgivende temperatur: 21 °C ± 3 °C

Relativ fugtighed: 40 -60 %

Afstand fra mur: minimum to fod

Andre markedsspecifikke kriterier:

Marked

Papirstørrelse

Spænding/frekvens

De Forenede Stater

8,5" × 11"

115 VAC RMS ± 5 V RMS

60 Hz ± 3 Hz

Europa

A4

230 VAC RMS ± 10 V RMS

50 Hz ± 3 Hz

Japan

A4

100 VAC RMS ± 5 V RMS

50 Hz ± 3 Hz og 60 Hz ± 3 Hz

200 VAC RMS ± 10 V RMS

50 Hz ± 3 Hz og 60 Hz ± 3 Hz

| 2. | Prøvningsudstyr: Bestemmelserne i afsnit I.C.2 finder anvendelse. |
| --- | --- |

2.

Prøvningsudstyr: Bestemmelserne i afsnit I.C.2 finder anvendelse.

| 3. | Prøvningsmetode: Bestemmelserne i afsnit I.C.3 finder anvendelse. |
| --- | --- |

3.

Prøvningsmetode: Bestemmelserne i afsnit I.C.3 finder anvendelse.

V.   SPECIFIKATIONER FOR SCANNERE

Nedenstående specifikationer for scannere finder anvendelse indtil den 31. marts 2007.

A.   Definitioner

| 1. | Scanner: I disse specifikation defineres en scanner som en elektrooptisk enhed til konvertering af farvedata eller sort/hvide data til elektroniske billeder, som kan gemmes, redigeres, konverteres eller transmitteres først og fremmest i et pc-miljø. Scannere, der præsenteres som sådanne, anvendes som regel til digitalisering af papirbaserede billeder. Disse specifikationer fokuserer først og fremmest på bredt anvendte desktop-scannere (f.eks. fladbed-, arkføder- og filmscannere), men dokumenthåndteringsscannere i den dyre ende af skalaen, som opfylder følgende specifikationer, kan også gøre sig berettiget til ENERGY STAR-mærket. Disse specifikationer gælder udelukkende autonome scannere. Den dækker ikke multifunktionsprodukter med scannerfaciliteter, netscannere (dvs. scannere, som udelukkende er tilsluttet et net og er i stand til at håndtere indscannede data til overførsel til flere steder på nettet) eller scannere, som ikke forsynes med strøm direkte fra bygningens elnet. |
| --- | --- |

1.

Scanner: I disse specifikation defineres en scanner som en elektrooptisk enhed til konvertering af farvedata eller sort/hvide data til elektroniske billeder, som kan gemmes, redigeres, konverteres eller transmitteres først og fremmest i et pc-miljø. Scannere, der præsenteres som sådanne, anvendes som regel til digitalisering af papirbaserede billeder. Disse specifikationer fokuserer først og fremmest på bredt anvendte desktop-scannere (f.eks. fladbed-, arkføder- og filmscannere), men dokumenthåndteringsscannere i den dyre ende af skalaen, som opfylder følgende specifikationer, kan også gøre sig berettiget til ENERGY STAR-mærket. Disse specifikationer gælder udelukkende autonome scannere. Den dækker ikke multifunktionsprodukter med scannerfaciliteter, netscannere (dvs. scannere, som udelukkende er tilsluttet et net og er i stand til at håndtere indscannede data til overførsel til flere steder på nettet) eller scannere, som ikke forsynes med strøm direkte fra bygningens elnet.

| 2. | Basisenhed: Basisenheden defineres som den mest grundlæggende version af en scanner, som faktisk sælges som en fuldt ud funktionel model. Basisenheden konstrueres og leveres som regel som en enkelt enhed og omfatter ingen eksterne strømkrævende tilbehørsdele, der eventuelt sælges separat. |
| --- | --- |

2.

Basisenhed: Basisenheden defineres som den mest grundlæggende version af en scanner, som faktisk sælges som en fuldt ud funktionel model. Basisenheden konstrueres og leveres som regel som en enkelt enhed og omfatter ingen eksterne strømkrævende tilbehørsdele, der eventuelt sælges separat.

| 3. | Scannermodel: I disse specifikationer defineres en scannermodel som en basisenhed og en eller flere tilbehørsdele, som markedsføres og sælges til forbrugere under et enkelt modelnummer. Når en basisenhed markedsføres og sælges til forbrugere uden ekstra tilbehør, anses basisenheden også for at være en scannermodel. |
| --- | --- |

3.

Scannermodel: I disse specifikationer defineres en scannermodel som en basisenhed og en eller flere tilbehørsdele, som markedsføres og sælges til forbrugere under et enkelt modelnummer. Når en basisenhed markedsføres og sælges til forbrugere uden ekstra tilbehør, anses basisenheden også for at være en scannermodel.

| 4. | Tilbehørsdel: Enhver ekstra tilbehørsdel, som ikke er nødvendig for scannerens standarddrift, men som kan tilføjes for at forbedre eller ændre scannerens ydelse. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sælges sammen med en basisenhed som en del af en scannerløsning eller -konfiguration. Tilbehør omfatter automatiske dokumentfødere (ADF) og transparentadaptere. |
| --- | --- |

4.

Tilbehørsdel: Enhver ekstra tilbehørsdel, som ikke er nødvendig for scannerens standarddrift, men som kan tilføjes for at forbedre eller ændre scannerens ydelse. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sælges sammen med en basisenhed som en del af en scannerløsning eller -konfiguration. Tilbehør omfatter automatiske dokumentfødere (ADF) og transparentadaptere.

| 5. | Energibesparende tilstand: I disse specifikationer er den energibesparende tilstand den tilstand med det laveste strømforbrug, som scanneren er konstrueret til at skifte til efter en bestemt periode med inaktivitet uden helt at slukke. Scanneren skifter til denne tilstand inden for en bestemt periode, efter at det sidste billede er blevet indscannet. |
| --- | --- |

5.

Energibesparende tilstand: I disse specifikationer er den energibesparende tilstand den tilstand med det laveste strømforbrug, som scanneren er konstrueret til at skifte til efter en bestemt periode med inaktivitet uden helt at slukke. Scanneren skifter til denne tilstand inden for en bestemt periode, efter at det sidste billede er blevet indscannet.

| 6. | Standardtidsinterval: Den periode, som bestemmer, hvornår scanneren skifter til den energibesparende tilstand, og som er blevet indstillet af programdeltageren inden levering. Standardtidsintervallet inden energibesparende tilstands indtræden skal måles fra det tidspunkt, hvor det sidste billede blev indscannet. |
| --- | --- |

6.

Standardtidsinterval: Den periode, som bestemmer, hvornår scanneren skifter til den energibesparende tilstand, og som er blevet indstillet af programdeltageren inden levering. Standardtidsintervallet inden energibesparende tilstands indtræden skal måles fra det tidspunkt, hvor det sidste billede blev indscannet.

B.   Produktkrav for tildeling af ENERGY STAR-mærket

Tekniske specifikationer: Programdeltageren indvilliger i at lancere en eller flere bestemte basisenheder, som opfylder følgende specifikationer.

Tabel 10

Kriterier for ENERGY STAR-scannere

| Energibesparende tilstand | Standardtidsinterval for aktivering af energisparende tilstand |
| --- | --- |
| ≤ 12 watt | ≤ 15 minutter |

Energibesparende tilstand

Standardtidsinterval for aktivering af energisparende tilstand

≤ 12 watt

≤ 15 minutter

C.   Retningslinjer for prøvning

| 1. | Prøvningsbetingelser: Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.
  Ledningsimpedans: < 0,25 ohm
  Harmonisk forvrængning i alt: < 5 %
  Omgivende temperatur: 25 °C ± 3 °C
  Inputvekselspænding: 115 VAC RMS ± 5 V RMS
  Inputvekselspændingsfrekvens: 60 Hz ± 3 Hz |
| --- | --- |

1.

Prøvningsbetingelser: Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.

Ledningsimpedans: < 0,25 ohm

Harmonisk forvrængning i alt: < 5 %

Omgivende temperatur: 25 °C ± 3 °C

Inputvekselspænding: 115 VAC RMS ± 5 V RMS

Inputvekselspændingsfrekvens: 60 Hz ± 3 Hz

| 2. | Prøvningsudstyr: Bestemmelserne i afsnit I.C.2 finder anvendelse. |
| --- | --- |

2.

Prøvningsudstyr: Bestemmelserne i afsnit I.C.2 finder anvendelse.

| 3. | Prøvningsmetode: Bestemmelserne i afsnit I.C.3 finder anvendelse. |
| --- | --- |

3.

Prøvningsmetode: Bestemmelserne i afsnit I.C.3 finder anvendelse.

VI.   SPECFIKATIONER FOR MULTIFUNKTIONSENHEDER

Nedenstående specifikationer for multifunktionsenheder finder anvendelse indtil den 31. marts 2007.

A.   Definitioner

| 1. | Multifunktionsenhed: En multifunktionsenhed er en fysisk integreret enhed eller en kombination af funktionelt integrerede dele (»basisenheden«, se definition nedenfor), som producerer papirkopier på grundlag af papiroriginaler (adskiller sig fra ad hoc-kopiering af enkelte ark, se næste afsnit) samt udfører en af eller begge følgende kerneopgaver: udskrivning af dokumenter (på basis af digitale data modtaget fra direkte tilsluttede computere, netcomputere, filservere og faxoverførsler) eller håndtering af faxmeddelelser (afsendelse og modtagelse). En multifunktionsenhed kan også omfatte indscanning af dokumenter til computerfiler eller andre faciliteter, som ikke er nævnt i disse specifikationer. Enheden kan være tilsluttet et net og udskrive i sort/hvid, gråtoner eller farver. EPA imødeser, at det i sidste ende kan blive nødvendigt med en separat specifikation for farveenheder, fordi man må forvente teknologiske innovationer inden for farvebilledbehandlingsområdet, men foreløbig medtages disse enheder altså i disse specifikationer.
  Disse specifikationer omfatter produkter, som markedsføres og sælges som multifunktionsløsninger, hvis primære funktion er kopiering, men som derudover har enten en printer- eller faxfunktion eller begge dele. Enheder, der primært bruges som fax og indeholder en begrænset kopieringsfunktion (til såkaldt ad hoc-kopiering), er medtaget under specifikationer for printere og faxmaskiner.
  Hvis multifunktionsenheden ikke er udført som en enkelt integreret enhed, men består af flere funktionelt integrerede dele, skal producenten garantere, at det samlede strømforbrug for alle multifunktionsenhedens dele inklusive basisenheden ved korrekt installation overholder de maksimale strømforbrugsværdier, der er anført nedenfor, hvis multifunktionsenheden skal gøre sig berettiget til ENERGY STAR-mærket.
  Nogle digitale kopimaskiner kan opgraderes til multifunktionsenhed på arbejdsstedet gennem installering af ekstraudstyr, der giver print- og faxmuligheder. Programdeltagere kan betragte et sådant system af komponenter som en multifunktionsenhed og gøre det berettiget i henhold til specifikationerne i tabel 11 og 12. Når en digital kopimaskine sælges uafhængigt af ekstraudstyret, skal den imidlertid leve op til specifikationerne for opgraderbare digitale kopimaskiner i tabel 13 og 14.
  Nogle printere kan opgraderes til multifunktionsenhed på arbejdsstedet gennem installering af ekstraudstyr, der giver kopieringsmulighed (ikke blot ad hoc-kopiering af enkeltark) samt måske faxmulighed. Programdeltagere kan betragte et sådant system at komponenter som en multifunktionsenhed og gøre det berettiget i henhold til specifikationerne for multifunktionsenheder. Når en printer sælges for sig, kan den ikke markedsføres som en maskine, der opfylder ENERGY STAR-kravene, medmindre den overholder ENERGY STAR-specifikationerne for printere i afsnit III. |
| --- | --- |

1.

Multifunktionsenhed: En multifunktionsenhed er en fysisk integreret enhed eller en kombination af funktionelt integrerede dele (»basisenheden«, se definition nedenfor), som producerer papirkopier på grundlag af papiroriginaler (adskiller sig fra ad hoc-kopiering af enkelte ark, se næste afsnit) samt udfører en af eller begge følgende kerneopgaver: udskrivning af dokumenter (på basis af digitale data modtaget fra direkte tilsluttede computere, netcomputere, filservere og faxoverførsler) eller håndtering af faxmeddelelser (afsendelse og modtagelse). En multifunktionsenhed kan også omfatte indscanning af dokumenter til computerfiler eller andre faciliteter, som ikke er nævnt i disse specifikationer. Enheden kan være tilsluttet et net og udskrive i sort/hvid, gråtoner eller farver. EPA imødeser, at det i sidste ende kan blive nødvendigt med en separat specifikation for farveenheder, fordi man må forvente teknologiske innovationer inden for farvebilledbehandlingsområdet, men foreløbig medtages disse enheder altså i disse specifikationer.

Disse specifikationer omfatter produkter, som markedsføres og sælges som multifunktionsløsninger, hvis primære funktion er kopiering, men som derudover har enten en printer- eller faxfunktion eller begge dele. Enheder, der primært bruges som fax og indeholder en begrænset kopieringsfunktion (til såkaldt ad hoc-kopiering), er medtaget under specifikationer for printere og faxmaskiner.

Hvis multifunktionsenheden ikke er udført som en enkelt integreret enhed, men består af flere funktionelt integrerede dele, skal producenten garantere, at det samlede strømforbrug for alle multifunktionsenhedens dele inklusive basisenheden ved korrekt installation overholder de maksimale strømforbrugsværdier, der er anført nedenfor, hvis multifunktionsenheden skal gøre sig berettiget til ENERGY STAR-mærket.

Nogle digitale kopimaskiner kan opgraderes til multifunktionsenhed på arbejdsstedet gennem installering af ekstraudstyr, der giver print- og faxmuligheder. Programdeltagere kan betragte et sådant system af komponenter som en multifunktionsenhed og gøre det berettiget i henhold til specifikationerne i tabel 11 og 12. Når en digital kopimaskine sælges uafhængigt af ekstraudstyret, skal den imidlertid leve op til specifikationerne for opgraderbare digitale kopimaskiner i tabel 13 og 14.

Nogle printere kan opgraderes til multifunktionsenhed på arbejdsstedet gennem installering af ekstraudstyr, der giver kopieringsmulighed (ikke blot ad hoc-kopiering af enkeltark) samt måske faxmulighed. Programdeltagere kan betragte et sådant system at komponenter som en multifunktionsenhed og gøre det berettiget i henhold til specifikationerne for multifunktionsenheder. Når en printer sælges for sig, kan den ikke markedsføres som en maskine, der opfylder ENERGY STAR-kravene, medmindre den overholder ENERGY STAR-specifikationerne for printere i afsnit III.

| 2. | Billedreproduktionshastighed: Udskriftsbilleder pr. minut (ipm) måler billedreproduktionshastigheden angivet i monokrom tekst udskrevet pr. minut ved multifunktionsenhedens standardopløsning. Et udskriftsbillede defineres som én udskrevet side i Letter-format 8,5" × 11" eller A4-format med monospatieret, monokrom tekst, sat med skrifttypen Times i 12 punkt, og alle margener (venstre, højre, top, bund) indstillet til 2,54 cm (1"). Tosidede udskrifter eller kopier tæller som to udskriftsbilleder, selv om de udskrives på ét stykke papir. Hvis EOA på et senere tidspunkt udvikler en testprocedure specielt beregnet til at måle udskrivningshastigheden, skal den prøvningsprocedure have forrang for dette afsnits specifikationer for udskrivningshastighed.
  For alle multifunktionsenhedsmodeller skal motorhastigheden baseres enten på papir med dimensionerne 8,5" × 11" eller papir i A4-format alt efter standarden på det pågældende marked. Hvis kopierings- og udskrivningshastigheden er forskellig, skal den højeste hastighed anvendes som grundlag for at bestemme, hvilken hastighedskategori enheden tilhører.
  For multifunktionsenheder til store formater, der er beregnet til at håndtere først og fremmest papir i A2-format eller papir med dimensionerne 17" × 22" eller derover, skal reproduktionshastigheder målt som udskriftsbilleder i A2- eller A0-format pr. minut konverteres til A4-billedreproduktionshastigheder på følgende måde:






  a) | Ét A2-billede pr. minut svarer til fire A4-udskriftsbilleder pr. minut. |
| --- | --- | --- |

2.

Billedreproduktionshastighed: Udskriftsbilleder pr. minut (ipm) måler billedreproduktionshastigheden angivet i monokrom tekst udskrevet pr. minut ved multifunktionsenhedens standardopløsning. Et udskriftsbillede defineres som én udskrevet side i Letter-format 8,5" × 11" eller A4-format med monospatieret, monokrom tekst, sat med skrifttypen Times i 12 punkt, og alle margener (venstre, højre, top, bund) indstillet til 2,54 cm (1"). Tosidede udskrifter eller kopier tæller som to udskriftsbilleder, selv om de udskrives på ét stykke papir. Hvis EOA på et senere tidspunkt udvikler en testprocedure specielt beregnet til at måle udskrivningshastigheden, skal den prøvningsprocedure have forrang for dette afsnits specifikationer for udskrivningshastighed.

For alle multifunktionsenhedsmodeller skal motorhastigheden baseres enten på papir med dimensionerne 8,5" × 11" eller papir i A4-format alt efter standarden på det pågældende marked. Hvis kopierings- og udskrivningshastigheden er forskellig, skal den højeste hastighed anvendes som grundlag for at bestemme, hvilken hastighedskategori enheden tilhører.

For multifunktionsenheder til store formater, der er beregnet til at håndtere først og fremmest papir i A2-format eller papir med dimensionerne 17" × 22" eller derover, skal reproduktionshastigheder målt som udskriftsbilleder i A2- eller A0-format pr. minut konverteres til A4-billedreproduktionshastigheder på følgende måde:

a)

Ét A2-billede pr. minut svarer til fire A4-udskriftsbilleder pr. minut.

| b) | Ét A0-udskriftsbillede pr. minut svarer til 16 A4-udskriftsbilleder pr. minut. |
| --- | --- |

b)

Ét A0-udskriftsbillede pr. minut svarer til 16 A4-udskriftsbilleder pr. minut.

Multifunktionsenheder inddeles i følgende kategorier:

Personlige multifunktionsenheder: Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af 10 udskriftsbilleder pr. minut eller derunder.

Multifunktionsenheder - lav hastighed: Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 10 og op til og med 20 udskriftsbilleder pr. minut.

Multifunktionsenheder - medium hastighed: Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 20 og op til og med 44 udskriftsbilleder pr. minut.

Multifunktionsenheder - medium/høj hastighed: Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 44 og op til og med 100 udskriftsbilleder pr. minut.

Multifunktionsenheder - høj hastighed (15) Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 100 udskriftsbilleder pr. minut.

| 3. | Basisenhed: For en given motorhastighed defineres basisenheden som den mest grundlæggende version af en multifunktionsenhed, der sælges som en fuldt ud brugbar model. Basisenheden kan konstrueres og leveres som en enkelt enhed eller som en kombination af funktionelt integrerede dele. Basisenheden skal kunne kopiere og derudover have enten printerfunktion eller faxfunktion eller begge dele. Basisenheden omfatter ingen eksterne strømkrævende tilbehørsdele, der eventuelt sælges separat. |
| --- | --- |

3.

Basisenhed: For en given motorhastighed defineres basisenheden som den mest grundlæggende version af en multifunktionsenhed, der sælges som en fuldt ud brugbar model. Basisenheden kan konstrueres og leveres som en enkelt enhed eller som en kombination af funktionelt integrerede dele. Basisenheden skal kunne kopiere og derudover have enten printerfunktion eller faxfunktion eller begge dele. Basisenheden omfatter ingen eksterne strømkrævende tilbehørsdele, der eventuelt sælges separat.

| 4. | Tilbehør: Ekstraudstyr, som ikke er nødvendig for basisenhedens standarddrift, men som eventuelt kan tilføjes før eller efter levering med henblik på at forbedre eller ændre multifunktionsenhedens ydelse. Eksempler på tilbehør er f.eks. sorteringsanordninger, arkfødere med stor kapacitet, papirefterbehandlingsudstyr, arkfødere til store formater, papirhåndteringsanordninger og nøgletællere etc. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sammen med en basisenhed som del af en multifunktionsløsning eller -konfiguration. Det antages, at tilføjelsen af en tilbehørsdel ikke i væsentligt omfang vil forøge (mere end 10 procent for alle tilbehørsdele) basisenhedens strømforbrug i energibesparende tilstand eller dvaletilstand (uanset tilbehørsdelens strøforbrug). Tilbehøret må ikke hæmme den energibesparende tilstands og dvaletilstandens normale drift. |
| --- | --- |

4.

Tilbehør: Ekstraudstyr, som ikke er nødvendig for basisenhedens standarddrift, men som eventuelt kan tilføjes før eller efter levering med henblik på at forbedre eller ændre multifunktionsenhedens ydelse. Eksempler på tilbehør er f.eks. sorteringsanordninger, arkfødere med stor kapacitet, papirefterbehandlingsudstyr, arkfødere til store formater, papirhåndteringsanordninger og nøgletællere etc. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sammen med en basisenhed som del af en multifunktionsløsning eller -konfiguration. Det antages, at tilføjelsen af en tilbehørsdel ikke i væsentligt omfang vil forøge (mere end 10 procent for alle tilbehørsdele) basisenhedens strømforbrug i energibesparende tilstand eller dvaletilstand (uanset tilbehørsdelens strøforbrug). Tilbehøret må ikke hæmme den energibesparende tilstands og dvaletilstandens normale drift.

| 5. | Multifunktionsenhedsmodel: I disse specifikationer defineres en multifunktionsenhedsmodel som en basisenhed og én eller flere bestemte tilbehørsdele, som markedsføres og sælges til forbrugere under et enkelt modelnummer. Når en basisenhed markedsføres og sælges til forbrugere uden yderligere tilbehør, anses basisenheden også for at være en multifunktionsenhedsmodel. |
| --- | --- |

5.

Multifunktionsenhedsmodel: I disse specifikationer defineres en multifunktionsenhedsmodel som en basisenhed og én eller flere bestemte tilbehørsdele, som markedsføres og sælges til forbrugere under et enkelt modelnummer. Når en basisenhed markedsføres og sælges til forbrugere uden yderligere tilbehør, anses basisenheden også for at være en multifunktionsenhedsmodel.

| 6. | Standbytilstand: Den tilstand, der foreligger, når maskinen ikke kopierer, er i drifttilstand og klar til at lave papirkopier, men endnu ikke er skiftet til energibesparende tilstand. Når multifunktionsenheden er i denne tilstand, kan multifunktionsenheden udskrive den næste kopi så godt som omgående. |
| --- | --- |

6.

Standbytilstand: Den tilstand, der foreligger, når maskinen ikke kopierer, er i drifttilstand og klar til at lave papirkopier, men endnu ikke er skiftet til energibesparende tilstand. Når multifunktionsenheden er i denne tilstand, kan multifunktionsenheden udskrive den næste kopi så godt som omgående.

| 7. | Energibesparende tilstand: I disse specifikationer er den energibesparende tilstand den tilstand, der foreligger, når multifunktionsenheden ikke kopierer og bruger mindre strøm, end når den er i standbytilstand. Når multifunktionsenheden befinder sig i denne tilstand, sker produktionen af den næste papirkopi muligvis med nogen forsinkelse. I denne tilstand må der ikke være nogen forsinkelse i modtagelsen af data fra en faxmaskine, printer eller scanner. Multifunktionsenheden skifter til denne tilstand inden for en nærmere angivet periode, efter at den sidste papirkopi blev lavet, uanset datakilde. For produkter, der opfylder kravene til strømforbrug i den energibesparende tilstand, kræves der ikke yderligere strømnedsættelser. |
| --- | --- |

7.

Energibesparende tilstand: I disse specifikationer er den energibesparende tilstand den tilstand, der foreligger, når multifunktionsenheden ikke kopierer og bruger mindre strøm, end når den er i standbytilstand. Når multifunktionsenheden befinder sig i denne tilstand, sker produktionen af den næste papirkopi muligvis med nogen forsinkelse. I denne tilstand må der ikke være nogen forsinkelse i modtagelsen af data fra en faxmaskine, printer eller scanner. Multifunktionsenheden skifter til denne tilstand inden for en nærmere angivet periode, efter at den sidste papirkopi blev lavet, uanset datakilde. For produkter, der opfylder kravene til strømforbrug i den energibesparende tilstand, kræves der ikke yderligere strømnedsættelser.

| 8. | Dvaletilstand: I disse specifikationer er dvaletilstand den tilstand med det laveste strømforbrug, som multifunktionsenheden automatisk kan skifte til uden helt at slukke. I denne tilstand kan både produktionen af den næste kopi og modtagelsen af billeddata fra visse indgangsporte være forsinket. Multifunktionsenheden skifter til dvaletilstand inden for en nærmere angivet periode, efter at den sidste papirkopi er blevet lavet, eller efter at den har skiftet til energibesparende tilstand, hvis en sådan findes. |
| --- | --- |

8.

Dvaletilstand: I disse specifikationer er dvaletilstand den tilstand med det laveste strømforbrug, som multifunktionsenheden automatisk kan skifte til uden helt at slukke. I denne tilstand kan både produktionen af den næste kopi og modtagelsen af billeddata fra visse indgangsporte være forsinket. Multifunktionsenheden skifter til dvaletilstand inden for en nærmere angivet periode, efter at den sidste papirkopi er blevet lavet, eller efter at den har skiftet til energibesparende tilstand, hvis en sådan findes.

| 9. | Standardtidsintervaller: Den periode, som bestemmer, hvornår multifunktionsenheden skifter til sine forskellige tilstande (dvs. energibesparende tilstand, dvaletilstand etc.), og som programdeltageren har defineret inden levering. (Både standardtidsintervallerne for overgang til dvaletilstand og energibesparende tilstand skal måles fra det tidspunkt, hvor den sidste papirkopi blev lavet). |
| --- | --- |

9.

Standardtidsintervaller: Den periode, som bestemmer, hvornår multifunktionsenheden skifter til sine forskellige tilstande (dvs. energibesparende tilstand, dvaletilstand etc.), og som programdeltageren har defineret inden levering. (Både standardtidsintervallerne for overgang til dvaletilstand og energibesparende tilstand skal måles fra det tidspunkt, hvor den sidste papirkopi blev lavet).

| 10. | Genstartstid: Den tid, det tager at bringe multifunktionsenheden fra energibesparende tilstand til standbytilstand. |
| --- | --- |

10.

Genstartstid: Den tid, det tager at bringe multifunktionsenheden fra energibesparende tilstand til standbytilstand.

| 11. | Automatisk duplex-tilstand: Den tilstand, hvor multifunktionsenheden automatisk anbringer udskriftsbilleder på begge sider af ét ark ved automatisk at sende både arket og papiroriginalen gennem multifunktionsenheden. Som eksempler på dette kan nævnes ensidet til tosidet kopiering, tosidet til tosidet kopiering eller dobbeltsidet udskrivning. I disse specifikationer anses en multifunktionsenhed kun for at have en automatisk duplex-tilstand, hvis multifunktionsenheden omfatter alt det tilbehør, der er nødvendigt for at opfylde ovenstående betingelser (dvs. en automatisk arkføder og tilbehør til automatisk duplex-kopiering og -udskrivning). |
| --- | --- |

11.

Automatisk duplex-tilstand: Den tilstand, hvor multifunktionsenheden automatisk anbringer udskriftsbilleder på begge sider af ét ark ved automatisk at sende både arket og papiroriginalen gennem multifunktionsenheden. Som eksempler på dette kan nævnes ensidet til tosidet kopiering, tosidet til tosidet kopiering eller dobbeltsidet udskrivning. I disse specifikationer anses en multifunktionsenhed kun for at have en automatisk duplex-tilstand, hvis multifunktionsenheden omfatter alt det tilbehør, der er nødvendigt for at opfylde ovenstående betingelser (dvs. en automatisk arkføder og tilbehør til automatisk duplex-kopiering og -udskrivning).

| 12. | Timer: En intern anordning, som slår multifunktionsenheden til og fra på forud definerede tidspunkter hver dag. Ved programmering af en timer skal kunden kunne skelne mellem hverdage og weekender/helligdage (dvs. at en timer ikke må tænde en kopimaskine lørdag og søndag morgen, hvis medarbejderne ikke normalt kommer på kontoret i weekenden). Kunden skal også have mulighed for at deaktivere timeren. Timere er ekstraudstyr og kræves derfor ikke i ENERGY STAR-multifunktionsenheder. Hvis en timer integreres i en multifunktionsenhed, må timeren ikke kunne gribe forstyrrende ind i energispare- og dvaletilstandsfunktionerne. |
| --- | --- |

12.

Timer: En intern anordning, som slår multifunktionsenheden til og fra på forud definerede tidspunkter hver dag. Ved programmering af en timer skal kunden kunne skelne mellem hverdage og weekender/helligdage (dvs. at en timer ikke må tænde en kopimaskine lørdag og søndag morgen, hvis medarbejderne ikke normalt kommer på kontoret i weekenden). Kunden skal også have mulighed for at deaktivere timeren. Timere er ekstraudstyr og kræves derfor ikke i ENERGY STAR-multifunktionsenheder. Hvis en timer integreres i en multifunktionsenhed, må timeren ikke kunne gribe forstyrrende ind i energispare- og dvaletilstandsfunktionerne.

| 13. | Opgraderbar digital kopimaskine: En kommerciel reprografisk billedbehandlingsenhed, hvis eneste funktion er produktion af kopier på grundlag af en grafisk papiroriginal ved hjælp af digital billedbehandlingsteknologi, men som kan opgraderes til at indeholde flere funktioner, f.eks. printer- og faxfunktion, ved at installere ekstra enheder. For at kunne blive klassificeret som en opgraderbar digital kopimaskine i henhold til specifikationerne for multifunktionsenheder skal opgraderingsfunktionerne være tilgængelige på markedet eller være planlagt til levering i løbet af et år efter lancering af basisenheden. Digitale kopimaskiner, som ikke er konstrueret med henblik på funktionel opgradering skal gøre sig berettiget til ENERGY STAR-mærket i henhold til specifikationerne for kopimaskiner. |
| --- | --- |

13.

Opgraderbar digital kopimaskine: En kommerciel reprografisk billedbehandlingsenhed, hvis eneste funktion er produktion af kopier på grundlag af en grafisk papiroriginal ved hjælp af digital billedbehandlingsteknologi, men som kan opgraderes til at indeholde flere funktioner, f.eks. printer- og faxfunktion, ved at installere ekstra enheder. For at kunne blive klassificeret som en opgraderbar digital kopimaskine i henhold til specifikationerne for multifunktionsenheder skal opgraderingsfunktionerne være tilgængelige på markedet eller være planlagt til levering i løbet af et år efter lancering af basisenheden. Digitale kopimaskiner, som ikke er konstrueret med henblik på funktionel opgradering skal gøre sig berettiget til ENERGY STAR-mærket i henhold til specifikationerne for kopimaskiner.

B.   Produktkrav for tildeling af ENERGY STAR-mærket

| 1. | Tekniske specifikationer
  ENERGY STAR-programdeltageren indvilliger i at lancere en eller flere bestemte multifunktionsenhedsmodeller, som opfylder specifikationerne i følgende tabeller.






  a) | Multifunktionsenheder til standardformater: For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal multifunktionsenheder, der først og fremmest er beregnet til at håndtere papir i 8,5" × 11" eller A4-format, opfylde specifikationerne i tabel 11. Alle hastigheder skal måles i forhold til, hvor mange 8,5" × 11" eller A4-udskriftsbilleder der passerer gennem enheden pr. minut som beskrevet i afsnit VI.A.2 ovenfor.
  Tabel 11
  Kriterier for ENERGY STAR-multifunktionsenheder










  Hastighed for multifunktionsenhed
  (udskriftsbilleder pr. minut (ipm)) | Energibesparende tilstand
  (watt) | Genstartstid
  30 sekunder | Dvaletilstand
  (watt) | Standardtidsinterval for aktivering af dvaletilstand | Automatisk duplex-funktion |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 < ipm < 10 | Ikke relevant | Ikke relevant | < 25 | < 15 min | Nej |
| 10 < ipm < 20 | Ikke relevant | Ikke relevant | < 70 | < 30 min | Nej |
| 20 < ipm < 44 | 3,85 × ipm + 50 | Ja | < 80 | < 60 min | Valgfri |
| 44 < ipm < 100 | 3,85 × ipm + 50 | Anbefalet | < 95 | < 90 min | Valgfri |
| 100 < ipm | 3,85 × ipm + 50 | Anbefalet | < 105 | < 120 min | Valgfri |

1.

Tekniske specifikationer

ENERGY STAR-programdeltageren indvilliger i at lancere en eller flere bestemte multifunktionsenhedsmodeller, som opfylder specifikationerne i følgende tabeller.

a)

Multifunktionsenheder til standardformater: For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal multifunktionsenheder, der først og fremmest er beregnet til at håndtere papir i 8,5" × 11" eller A4-format, opfylde specifikationerne i tabel 11. Alle hastigheder skal måles i forhold til, hvor mange 8,5" × 11" eller A4-udskriftsbilleder der passerer gennem enheden pr. minut som beskrevet i afsnit VI.A.2 ovenfor.

Tabel 11

Kriterier for ENERGY STAR-multifunktionsenheder

Hastighed for multifunktionsenhed

(udskriftsbilleder pr. minut (ipm))

Energibesparende tilstand

(watt)

Genstartstid

30 sekunder

Dvaletilstand

(watt)

Standardtidsinterval for aktivering af dvaletilstand

Automatisk duplex-funktion

0 < ipm < 10

Ikke relevant

Ikke relevant

< 25

< 15 min

Nej

10 < ipm < 20

Ikke relevant

Ikke relevant

< 70

< 30 min

Nej

20 < ipm < 44

3,85 × ipm + 50

Ja

< 80

< 60 min

Valgfri

44 < ipm < 100

3,85 × ipm + 50

Anbefalet

< 95

< 90 min

Valgfri

100 < ipm

3,85 × ipm + 50

Anbefalet

< 105

< 120 min

Valgfri

| b) | Multifunktionsenheder til store formater: For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal multifunktionsenheder til store formater, der først og fremmest er konstrueret til at håndtere papir i A2-format eller papir med dimensionerne 17" × 22" eller derover, overholde specifikationerne i tabel 12. Alle hastigheder for disse enheder skal måles i forhold til, hvor mange A4-udskriftsbilleder der passerer gennem enheden pr. minut som beskrevet i afsnit IV.A.2 ovenfor.
  Tabel 12
  Kriterier for ENERGY STAR-multifunktionsenheder - ENHEDER TIL STORE FORMATER










  Hastighed for multifunktionsenhed
  (udskriftsbilleder pr. minut (ipm)) | Energibesparende tilstand
  (watt) | Genstartstid
  30 sekunder | Dvaletilstand
  (watt) | Standardtidsinterval for aktivering af dvaletilstand | Automatisk duplex-funktion |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 < ipm < 40 | Ikke relevant | Ikke relevant | < 70 | < 30 min | Nej |
| 40 < ipm | 4,85 × ipm + 50 | Anbefalet | < 105 | < 90 min | Nej |

b)

Multifunktionsenheder til store formater: For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal multifunktionsenheder til store formater, der først og fremmest er konstrueret til at håndtere papir i A2-format eller papir med dimensionerne 17" × 22" eller derover, overholde specifikationerne i tabel 12. Alle hastigheder for disse enheder skal måles i forhold til, hvor mange A4-udskriftsbilleder der passerer gennem enheden pr. minut som beskrevet i afsnit IV.A.2 ovenfor.

Tabel 12

Kriterier for ENERGY STAR-multifunktionsenheder - ENHEDER TIL STORE FORMATER

Hastighed for multifunktionsenhed

(udskriftsbilleder pr. minut (ipm))

Energibesparende tilstand

(watt)

Genstartstid

30 sekunder

Dvaletilstand

(watt)

Standardtidsinterval for aktivering af dvaletilstand

Automatisk duplex-funktion

0 < ipm < 40

Ikke relevant

Ikke relevant

< 70

< 30 min

Nej

40 < ipm

4,85 × ipm + 50

Anbefalet

< 105

< 90 min

Nej

| c) | Opgraderbare digitale kopimaskiner: For at kunne overholde ENERGY STAR-specifikationerne for multifunktionsenheder skal opgraderbare digitale kopimaskiner, der er konstrueret til hovedsagelig at håndtere papir i 8,5" × 11" - eller A4-format, overholde specifikationerne i tabel 13. Alle enhedens hastigheder måles i antal præsterede udskrifter i 8,5" × 11" - eller A4-format pr. minut, således som beskrevet i afsnit IV.A.2 ovenfor.
  Tabel 13
  Kriterier for ENERGY STAR-multifunktionsenheder - OPGRADERBARE DIGITALE KOPIMASKINER









  Hastighed for opgraderbar digital kopimaskine
  (udskriftsbilleder pr. minut (ipm)) | Energibesparende tilstand
  (watt) | Genstartstid
  30 sekunder | Dvaletilstand (16)

  (watt) | Standardtidsinterval for aktivering af dvaletilstand |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 < ipm ≤ 10 | Ikke relevant | Ikke relevant | ≤ 5 | ≤ 15 min |
| 10 < ipm ≤ 20 | Ikke relevant | Ikke relevant | ≤ 5 | ≤ 30 min |
| 20 < ipm ≤ 44 | 3,85 × ipm +5 | Ja | ≤ 15 | ≤ 60 min |
| 44 < ipm ≤ 100 | 3,85 × ipm +5 | Anbefalet | ≤ 20 | ≤ 90 min |
| 100 < ipm | 3,85 × ipm +5 | Anbefalet | ≤ 20 | ≤ 120 min |
| Bemærk, at kriterierne for opgraderbare digitale kopimaskiner svarer til dem, der gælder for kriterierne i specifikationerne for kopimaskiner. |

c)

Opgraderbare digitale kopimaskiner: For at kunne overholde ENERGY STAR-specifikationerne for multifunktionsenheder skal opgraderbare digitale kopimaskiner, der er konstrueret til hovedsagelig at håndtere papir i 8,5" × 11" - eller A4-format, overholde specifikationerne i tabel 13. Alle enhedens hastigheder måles i antal præsterede udskrifter i 8,5" × 11" - eller A4-format pr. minut, således som beskrevet i afsnit IV.A.2 ovenfor.

Tabel 13

Kriterier for ENERGY STAR-multifunktionsenheder - OPGRADERBARE DIGITALE KOPIMASKINER

Hastighed for opgraderbar digital kopimaskine

(udskriftsbilleder pr. minut (ipm))

Energibesparende tilstand

(watt)

Genstartstid

30 sekunder

Dvaletilstand (16)

(watt)

Standardtidsinterval for aktivering af dvaletilstand

0 < ipm ≤ 10

Ikke relevant

Ikke relevant

≤ 5

≤ 15 min

10 < ipm ≤ 20

Ikke relevant

Ikke relevant

≤ 5

≤ 30 min

20 < ipm ≤ 44

3,85 × ipm +5

Ja

≤ 15

≤ 60 min

44 < ipm ≤ 100

3,85 × ipm +5

Anbefalet

≤ 20

≤ 90 min

100 < ipm

3,85 × ipm +5

Anbefalet

≤ 20

≤ 120 min

Bemærk, at kriterierne for opgraderbare digitale kopimaskiner svarer til dem, der gælder for kriterierne i specifikationerne for kopimaskiner.

| d) | Opgraderbare digitale kopimaskiner til store formater: For at overholde ENERGY STAR-kravene i henhold til specifikationerne for multifunktionsenheder skal opgraderbare digitale kopimaskiner, der først og fremmest er beregnet til at håndtere papir i A2-format eller papir med dimensionerne 17" × 22" eller derover, opfylde specifikationerne i tabel 14. Alle hastigheder for disse enheder skal måles i forhold til, hvor mange A4-udskriftsbilleder der passerer gennem enheden pr. minut som beskrevet i afsnit VI.A.2 i specifikationerne.
  Tabel 14
  Kriterier for ENERGY STAR-multifunktionsenheder - OPGRADERBARE DIGITALE KOPIMASKINER TIL STORE FORMATER









  Hastighed for opgraderbar digital kopimaskine
  (udskriftsbilleder pr. minut (ipm)) | Energibesparende tilstand
  (watt) | Genstartstid
  30 sekunder | Dvaletilstand
  (watt) | Standardtidsinterval for aktivering af dvaletilstand |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 < ipm ≤ 40 | Ikke relevant | Ikke relevant | ≤ 65 | ≤ 30 min |
| 40 < ipm | 4,85 × ipm +45 | Ikke relevant | ≤ 100 | ≤ 90 min |

d)

Opgraderbare digitale kopimaskiner til store formater: For at overholde ENERGY STAR-kravene i henhold til specifikationerne for multifunktionsenheder skal opgraderbare digitale kopimaskiner, der først og fremmest er beregnet til at håndtere papir i A2-format eller papir med dimensionerne 17" × 22" eller derover, opfylde specifikationerne i tabel 14. Alle hastigheder for disse enheder skal måles i forhold til, hvor mange A4-udskriftsbilleder der passerer gennem enheden pr. minut som beskrevet i afsnit VI.A.2 i specifikationerne.

Tabel 14

Kriterier for ENERGY STAR-multifunktionsenheder - OPGRADERBARE DIGITALE KOPIMASKINER TIL STORE FORMATER

Hastighed for opgraderbar digital kopimaskine

(udskriftsbilleder pr. minut (ipm))

Energibesparende tilstand

(watt)

Genstartstid

30 sekunder

Dvaletilstand

(watt)

Standardtidsinterval for aktivering af dvaletilstand

0 < ipm ≤ 40

Ikke relevant

Ikke relevant

≤ 65

≤ 30 min

40 < ipm

4,85 × ipm +45

Ikke relevant

≤ 100

≤ 90 min

| 2. | Yderligere krav
  Ud over de krav, der fremgår af tabel 11 til 14, skal følgende yderligere krav også opfyldes.






  a) | Standardtidsinterval inden energibesparende tilstands indtræden: For multifunktionsenheder og opgraderbare digitale kopimaskiner skal programdeltageren levere multifunktionsenhedsmodeller med standardtidsintervallet inden energibesparende tilstands indtræden sat til 15 minutter. Programdeltageren skal indstille standardtidsintervallerne inden dvaletilstands indtræden til de værdier, der er angivet i tabel 11 til 14. Standardtidsintervallerne inden energibesparende tilstand og dvaletilstands indtræden skal måles fra det tidspunkt, hvor den sidste kopi blev lavet, eller den sidste side blev udskrevet. |
| --- | --- | --- |

2.

Yderligere krav

Ud over de krav, der fremgår af tabel 11 til 14, skal følgende yderligere krav også opfyldes.

a)

Standardtidsinterval inden energibesparende tilstands indtræden: For multifunktionsenheder og opgraderbare digitale kopimaskiner skal programdeltageren levere multifunktionsenhedsmodeller med standardtidsintervallet inden energibesparende tilstands indtræden sat til 15 minutter. Programdeltageren skal indstille standardtidsintervallerne inden dvaletilstands indtræden til de værdier, der er angivet i tabel 11 til 14. Standardtidsintervallerne inden energibesparende tilstand og dvaletilstands indtræden skal måles fra det tidspunkt, hvor den sidste kopi blev lavet, eller den sidste side blev udskrevet.

| b) | Genstartstid fra energibesparende tilstand: Den faktiske genstartstid fra den energibesparende tilstand skal anføres i produktdokumentationen for de produkter, de har en energibesparende tilstand. |
| --- | --- |

b)

Genstartstid fra energibesparende tilstand: Den faktiske genstartstid fra den energibesparende tilstand skal anføres i produktdokumentationen for de produkter, de har en energibesparende tilstand.

| c) | Timere: Bemærk, at det er tilladt at integrere en timer, men den må ikke have en negativ indvirkning på eller forstyrre den energibesparende tilstands eller dvaletilstands normaldrift. Hensigten fra EPA's side er, at enhver funktion, der tilføjes, skal understøtte de energibesparende tilstande og ikke påvirke deres effekt i negativ retning. |
| --- | --- |

c)

Timere: Bemærk, at det er tilladt at integrere en timer, men den må ikke have en negativ indvirkning på eller forstyrre den energibesparende tilstands eller dvaletilstands normaldrift. Hensigten fra EPA's side er, at enhver funktion, der tilføjes, skal understøtte de energibesparende tilstande og ikke påvirke deres effekt i negativ retning.

| d) | Automatisk duplex-funktion: Tosidet kopiering eller udskrivning skal ikke nødvendigvis være indstillet som standard i en multifunktionsenhed. Men funktionen skal være integreret som en mulighed i alle multifunktionsenheder til standardformater med en hastighed på over 20 udskriftsbilleder pr. minut (ipm). Desuden anbefales det, at multifunktionsenheder leveres med den automatiske duplex-funktion indstillet som standardtilstand for kopiering og alle andre funktioner, hvor dette er muligt. Ligeledes skal funktionen beskrives for kunderne efter installation. |
| --- | --- |

d)

Automatisk duplex-funktion: Tosidet kopiering eller udskrivning skal ikke nødvendigvis være indstillet som standard i en multifunktionsenhed. Men funktionen skal være integreret som en mulighed i alle multifunktionsenheder til standardformater med en hastighed på over 20 udskriftsbilleder pr. minut (ipm). Desuden anbefales det, at multifunktionsenheder leveres med den automatiske duplex-funktion indstillet som standardtilstand for kopiering og alle andre funktioner, hvor dette er muligt. Ligeledes skal funktionen beskrives for kunderne efter installation.

| 3. | Undtagelser og præciseringer:
  Efter levering må programdeltageren eller det af denne udpegede serviceværksted ikke ændre multifunktionsenheden på en sådan måde, at multifunktionsenhedens evne til at overholde de ovenfor anførte specifikationer forringes. Visse undtagelser er dog tilladt med hensyn til ændring af standardtidsintervallerne inden de forskellige tilstandes og duplex-funktionens indtræden. Undtagelserne er som følger:






  a) | Standardtidsintervaller: Efter levering kan programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden ændre standardtidsintervallerne inden energibesparende tilstands eller dvaletilstandens indtræden, men kun op til et forud indstillet maksimum på 240 minutter (dvs. at den sammenlagte tid for standardtidsintervallerne ikke må overstige 240 minutter). |
| --- | --- | --- |

3.

Undtagelser og præciseringer:

Efter levering må programdeltageren eller det af denne udpegede serviceværksted ikke ændre multifunktionsenheden på en sådan måde, at multifunktionsenhedens evne til at overholde de ovenfor anførte specifikationer forringes. Visse undtagelser er dog tilladt med hensyn til ændring af standardtidsintervallerne inden de forskellige tilstandes og duplex-funktionens indtræden. Undtagelserne er som følger:

a)

Standardtidsintervaller: Efter levering kan programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden ændre standardtidsintervallerne inden energibesparende tilstands eller dvaletilstandens indtræden, men kun op til et forud indstillet maksimum på 240 minutter (dvs. at den sammenlagte tid for standardtidsintervallerne ikke må overstige 240 minutter).

| b) | Antifugt-anordninger: I nogle tilfælde er en programdeltager måske nødt til at levere en multifunktionsenhed med antifugt-anordningen afbrudt for at opfylde kravene til strømforbrug i dvaletilstand. Hvis dette forhold fører til betydeligt besvær for en given kunde, kan programdeltageren (eller det af denne udpegede serviceværksted) tilslutte antifugt-anordningen. Hvis programdeltageren konstaterer, at der i et bestemt geografisk område er kroniske driftsikkerhedsproblemer som følge af et højt fugtighedsniveau, kan programdeltageren kontakte lederen af EPA-programmet (17) (se navnet på denne i bilag A) og diskutere alternative løsninger. EPA kan f.eks. give programdeltageren lov til at tilslutte antifugt-anordningen i multifunktionsenheder, som skal leveres i et meget fugtigt geografisk område. |
| --- | --- |

b)

Antifugt-anordninger: I nogle tilfælde er en programdeltager måske nødt til at levere en multifunktionsenhed med antifugt-anordningen afbrudt for at opfylde kravene til strømforbrug i dvaletilstand. Hvis dette forhold fører til betydeligt besvær for en given kunde, kan programdeltageren (eller det af denne udpegede serviceværksted) tilslutte antifugt-anordningen. Hvis programdeltageren konstaterer, at der i et bestemt geografisk område er kroniske driftsikkerhedsproblemer som følge af et højt fugtighedsniveau, kan programdeltageren kontakte lederen af EPA-programmet (17) (se navnet på denne i bilag A) og diskutere alternative løsninger. EPA kan f.eks. give programdeltageren lov til at tilslutte antifugt-anordningen i multifunktionsenheder, som skal leveres i et meget fugtigt geografisk område.

| c) | Deaktivering af dvaletilstanden: I enkeltstående tilfælde, hvor dvaletilstanden giver en kunde betydelige problemer som følge af hans eller hendes individuelle brugsmønster, kan programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden deaktivere denne dvaletilstandsfunktion. Hvis programdeltageren vælger at konstruere sine multifunktionsenheder, så den enkelte kunde selv kan deaktivere dvaletilstandsfunktionen, må deaktiveringsfunktionen ikke kunne vælges på samme måde som tidsindstillingerne for aktivering (hvis en programmenu f.eks. indeholder aktiveringstiderne for dvaletilstand 15, 30, 60, 90, 120 og 240 minutter, må »deaktiver« eller »fra« ikke være en valgmulighed i denne menu. Deaktiveringsfunktionen skal være en skjult (eller mindre tydelig) valgmulighed eller befinde sig i en anden menu). |
| --- | --- |

c)

Deaktivering af dvaletilstanden: I enkeltstående tilfælde, hvor dvaletilstanden giver en kunde betydelige problemer som følge af hans eller hendes individuelle brugsmønster, kan programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden deaktivere denne dvaletilstandsfunktion. Hvis programdeltageren vælger at konstruere sine multifunktionsenheder, så den enkelte kunde selv kan deaktivere dvaletilstandsfunktionen, må deaktiveringsfunktionen ikke kunne vælges på samme måde som tidsindstillingerne for aktivering (hvis en programmenu f.eks. indeholder aktiveringstiderne for dvaletilstand 15, 30, 60, 90, 120 og 240 minutter, må »deaktiver« eller »fra« ikke være en valgmulighed i denne menu. Deaktiveringsfunktionen skal være en skjult (eller mindre tydelig) valgmulighed eller befinde sig i en anden menu).

C.   Retningslinjer for prøvning

| 1. | Prøvningsbetingelser
  Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.
  Ledningsimpedans: < 0,25 ohm
  Harmonisk forvrængning i alt: < 3 %
  Omgivende temperatur: 21 °C ± 3 °C
  Relativ fugtighed: 40 -60 %
  Afstand fra mur: minimum to fod
  Andre markedsspecifikke kriterier:







  Marked | Papirstørrelse | Spænding/frekvens |
| --- | --- | --- | --- |
| De Forenede Stater | 8,5" × 11" | 115 VAC RMS ± 5 V RMS
  60 Hz ± 3 Hz |
| Europa | A4 | 230 VAC RMS ± 10 V RMS
  50 Hz ± 3 Hz |
| Japan | A4 | 100 VAC RMS ± 5 V RMS
  50 Hz +/- 3 Hz og 60 Hz ± 3 Hz
  200 VAC RMS ± 10 V RMS
  50 Hz ± 3 Hz og 60 Hz ± 3 Hz |

1.

Prøvningsbetingelser

Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.

Ledningsimpedans: < 0,25 ohm

Harmonisk forvrængning i alt: < 3 %

Omgivende temperatur: 21 °C ± 3 °C

Relativ fugtighed: 40 -60 %

Afstand fra mur: minimum to fod

Andre markedsspecifikke kriterier:

Marked

Papirstørrelse

Spænding/frekvens

De Forenede Stater

8,5" × 11"

115 VAC RMS ± 5 V RMS

60 Hz ± 3 Hz

Europa

A4

230 VAC RMS ± 10 V RMS

50 Hz ± 3 Hz

Japan

A4

100 VAC RMS ± 5 V RMS

50 Hz +/- 3 Hz og 60 Hz ± 3 Hz

200 VAC RMS ± 10 V RMS

50 Hz ± 3 Hz og 60 Hz ± 3 Hz

| 2. | Prøvningsudstyr: Bestemmelserne i afsnit I.C.2 finder anvendelse. |
| --- | --- |

2.

Prøvningsudstyr: Bestemmelserne i afsnit I.C.2 finder anvendelse.

| 3. | Prøvningsmetode: Bestemmelserne i afsnit I.C.3 finder anvendelse. |
| --- | --- |

3.

Prøvningsmetode: Bestemmelserne i afsnit I.C.3 finder anvendelse.

VII.   SPECIFIKATIONER FOR BILLEDBEHANDLINGSUDSTYR

Nedenstående specifikationer for billedbehandlingsudstyr finder anvendelse fra den 1. april 2007.

A.   Definitioner

Produkter

| 1. | Kopimaskine: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, hvis eneste funktion er at lave papirkopier på grundlag af en tyk papiroriginal. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som kopimaskiner eller som opgraderbare digitale kopimaskiner (UDC). |
| --- | --- |

1.

Kopimaskine: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, hvis eneste funktion er at lave papirkopier på grundlag af en tyk papiroriginal. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som kopimaskiner eller som opgraderbare digitale kopimaskiner (UDC).

| 2. | Digitale duplikatorer: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, der sælges på markedet som et fuldautomatiseret duplikatorsystem, som fungerer ved hjælp af stencilduplikationsmetoden med en digital gengivelsesfunktion. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, som markedsføres som digitale duplikatorer. |
| --- | --- |

2.

Digitale duplikatorer: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, der sælges på markedet som et fuldautomatiseret duplikatorsystem, som fungerer ved hjælp af stencilduplikationsmetoden med en digital gengivelsesfunktion. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, som markedsføres som digitale duplikatorer.

| 3. | Telefaxmaskine (faxmaskine): Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, hvis primære funktioner er scanning af papiroriginaler til elektronisk overførsel til fjernenheder og modtagelse af tilsvarende elektroniske overførsler til papirudskrivning. Den elektroniske overførsel foregår hovedsagelig via det offentlige telefonnet eller internettet. Produktet kan ligeledes være i stand til at udskrive papirkopier. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som faxmaskiner. |
| --- | --- |

3.

Telefaxmaskine (faxmaskine): Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, hvis primære funktioner er scanning af papiroriginaler til elektronisk overførsel til fjernenheder og modtagelse af tilsvarende elektroniske overførsler til papirudskrivning. Den elektroniske overførsel foregår hovedsagelig via det offentlige telefonnet eller internettet. Produktet kan ligeledes være i stand til at udskrive papirkopier. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som faxmaskiner.

| 4. | Frankeringsmaskine: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, der printer frankering på forsendelser. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som frankeringsmaskiner. |
| --- | --- |

4.

Frankeringsmaskine: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, der printer frankering på forsendelser. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som frankeringsmaskiner.

| 5. | Multifunktionsenhed (MFD): Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, der er en fysisk integreret enhed eller en kombination af funktionelt integrerede dele, der udfører to eller flere af de kerneopgaver, der omfatter kopiering, udskrivning, scanning eller faxning. Kopieringsfunktionen, der er omfattet af denne definition, adskiller sig fra ad hoc-kopiering af enkelte ark, som kan udføres på faxmaskiner. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, som markedsføres som MFD eller som multifunktionsprodukter (MFP).
  NB: Hvis multifunktionsenheden ikke er udført som en enkelt integreret enhed, men består af flere funktionelt integrerede dele, skal producenten garantere, at det samlede energi- eller strømforbrug for alle multifunktionsenhedens dele inklusive basisenheden ved korrekt installation overholder de maksimale energi- eller strømforbrugsværdier, der er anført i afsnit VII.C., hvis multifunktionsenheden skal gøre sig berettiget til ENERGY STAR-mærket. |
| --- | --- |

5.

Multifunktionsenhed (MFD): Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, der er en fysisk integreret enhed eller en kombination af funktionelt integrerede dele, der udfører to eller flere af de kerneopgaver, der omfatter kopiering, udskrivning, scanning eller faxning. Kopieringsfunktionen, der er omfattet af denne definition, adskiller sig fra ad hoc-kopiering af enkelte ark, som kan udføres på faxmaskiner. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, som markedsføres som MFD eller som multifunktionsprodukter (MFP).

NB: Hvis multifunktionsenheden ikke er udført som en enkelt integreret enhed, men består af flere funktionelt integrerede dele, skal producenten garantere, at det samlede energi- eller strømforbrug for alle multifunktionsenhedens dele inklusive basisenheden ved korrekt installation overholder de maksimale energi- eller strømforbrugsværdier, der er anført i afsnit VII.C., hvis multifunktionsenheden skal gøre sig berettiget til ENERGY STAR-mærket.

| 6. | Printer: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, som kan udprinte papirkopier, og som kan modtage data fra enkeltbruger- eller netcomputere eller andre inputenheder (f.eks. digitalkameraer). Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, som markedsføres som printere, herunder printere, der kan opgraderes til multifunktionsenheder på området. |
| --- | --- |

6.

Printer: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, som kan udprinte papirkopier, og som kan modtage data fra enkeltbruger- eller netcomputere eller andre inputenheder (f.eks. digitalkameraer). Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, som markedsføres som printere, herunder printere, der kan opgraderes til multifunktionsenheder på området.

| 7. | Scanner: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, der fungerer som en elektrooptisk enhed til konvertering af information til elektroniske billeder, som kan gemmes, redigeres, konverteres eller transmitteres først og fremmest i et pc-miljø. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som scannere. |
| --- | --- |

7.

Scanner: Et kommercielt tilgængeligt billedbehandlingsprodukt, der fungerer som en elektrooptisk enhed til konvertering af information til elektroniske billeder, som kan gemmes, redigeres, konverteres eller transmitteres først og fremmest i et pc-miljø. Enheden skal kunne strømforsynes fra en stikkontakt eller fra en data- eller netværksforbindelse. Det er meningen, at denne definition skal dække produkter, der markedsføres som scannere.

Mærkningsteknologier

| 8. | Direkte termisk (DT): En mærkningsteknologi, som indebærer, at et billede overføres, ved at der brændes punkter på et medie med belægning, når dette medie passerer over et opvarmet printerhoved. Der anvendes ikke bånd til direkte termiske produkter. |
| --- | --- |

8.

Direkte termisk (DT): En mærkningsteknologi, som indebærer, at et billede overføres, ved at der brændes punkter på et medie med belægning, når dette medie passerer over et opvarmet printerhoved. Der anvendes ikke bånd til direkte termiske produkter.

| 9. | Farvestofsublimering (DS): En mærkningsteknologi, som indebærer, at billeder dannes, ved at der afsættes (sublimeres) farvestof på printmediet i overensstemmelse med den energimængde, som varmeelementerne tilfører. |
| --- | --- |

9.

Farvestofsublimering (DS): En mærkningsteknologi, som indebærer, at billeder dannes, ved at der afsættes (sublimeres) farvestof på printmediet i overensstemmelse med den energimængde, som varmeelementerne tilfører.

| 10. | Elektrofotografi (EP): En mærkningsteknologi, der kendetegnes ved belysning af en fotoledende celle ved hjælp af en lyskilde i et mønster, der repræsenterer det ønskede papirbillede, eksponering af billedet med tonerpartikler ved anvendelse af det latente billede på den fotoledende celle med henblik på at fastlægge om der er toner på et givet sted eller ej, overførsel af toner på det endelige papirmedie samt smeltning af toneren for at gøre den ønskede papirkopi permanent. De elektrofotografiske typer omfatter laser, LED og LCD. Farveelektrofotografi adskiller sig fra monokrom elektrofotografi ved, at tonere i mindst tre forskellige farver er tilgængelige på samme tid i et givet produkt. Nedenfor defineres to former for farveelektrografisk teknologi:






  a) | Parallel farveelektrofotografi: En mærkningsteknologi, hvori der anvendes flere lyskilder og flere fotoledende celler for at øge den maksimale farveudskrivningshastighed. |
| --- | --- | --- |

10.

Elektrofotografi (EP): En mærkningsteknologi, der kendetegnes ved belysning af en fotoledende celle ved hjælp af en lyskilde i et mønster, der repræsenterer det ønskede papirbillede, eksponering af billedet med tonerpartikler ved anvendelse af det latente billede på den fotoledende celle med henblik på at fastlægge om der er toner på et givet sted eller ej, overførsel af toner på det endelige papirmedie samt smeltning af toneren for at gøre den ønskede papirkopi permanent. De elektrofotografiske typer omfatter laser, LED og LCD. Farveelektrofotografi adskiller sig fra monokrom elektrofotografi ved, at tonere i mindst tre forskellige farver er tilgængelige på samme tid i et givet produkt. Nedenfor defineres to former for farveelektrografisk teknologi:

a)

Parallel farveelektrofotografi: En mærkningsteknologi, hvori der anvendes flere lyskilder og flere fotoledende celler for at øge den maksimale farveudskrivningshastighed.

| b) | Seriel farveelektrofotografi: En mærkningsteknologi, hvori der serielt anvendes en enkelt fotoledende celle og en eller flere lyskilder i produktionen af den flerfarvede udskrift. |
| --- | --- |

b)

Seriel farveelektrofotografi: En mærkningsteknologi, hvori der serielt anvendes en enkelt fotoledende celle og en eller flere lyskilder i produktionen af den flerfarvede udskrift.

| 11. | Anslag: En mærkningsteknologi, der kendetegnes ved, at det ønskede papirbillede dannes ved overførsel af farvestof fra et »bånd« til mediet ved hjælp af anslag. To af formerne for anslagsteknologi er punktanslag (Dot Formed Impact) og fuldanslag (Fully-formed Impact). |
| --- | --- |

11.

Anslag: En mærkningsteknologi, der kendetegnes ved, at det ønskede papirbillede dannes ved overførsel af farvestof fra et »bånd« til mediet ved hjælp af anslag. To af formerne for anslagsteknologi er punktanslag (Dot Formed Impact) og fuldanslag (Fully-formed Impact).

| 12. | Inkjet (IJ): En mærkningsteknologi, hvorved billeder dannes ved, at farvestof afsættes som små dråber direkte på printmediet ved hjælp af matrixmetoden. Farveinkjet adskiller sig fra monokrom inkjet ved, at mere end et farvestof til enhver tid er tilgængeligt i et produkt. Typiske former for inkjet omfatter piezoelektrisk inkjet, inkjetsublimering og termisk inkjet. |
| --- | --- |

12.

Inkjet (IJ): En mærkningsteknologi, hvorved billeder dannes ved, at farvestof afsættes som små dråber direkte på printmediet ved hjælp af matrixmetoden. Farveinkjet adskiller sig fra monokrom inkjet ved, at mere end et farvestof til enhver tid er tilgængeligt i et produkt. Typiske former for inkjet omfatter piezoelektrisk inkjet, inkjetsublimering og termisk inkjet.

| 13. | Fast blæk (SI): En mærkningsteknologi, hvor blækket er fast ved stuetemperatur og flydende, når det opvarmes til stråletrykningstemperaturen. Overførslen til mediet kan ske direkte, men går oftest via en mellemtromle eller et mellembånd, hvorefter blækket trykkes på mediet ved hjælp af offsetmetoden. |
| --- | --- |

13.

Fast blæk (SI): En mærkningsteknologi, hvor blækket er fast ved stuetemperatur og flydende, når det opvarmes til stråletrykningstemperaturen. Overførslen til mediet kan ske direkte, men går oftest via en mellemtromle eller et mellembånd, hvorefter blækket trykkes på mediet ved hjælp af offsetmetoden.

| 14. | Stencil: En mærkningsteknologi, hvorved billeder overføres til trykmediet fra en stencil, der er monteret omkring en sværtet tromle. |
| --- | --- |

14.

Stencil: En mærkningsteknologi, hvorved billeder overføres til trykmediet fra en stencil, der er monteret omkring en sværtet tromle.

| 15. | Termisk overførsel (TT): En mærkningsteknologi, hvor det ønskede papirbillede dannes ved, at der afsættes små dråber fast farvestof (almindeligvis farvet voks) i smeltet/flydende form direkte på trykmediet ved hjælp af matrixmetoden. Termisk transfer adskiller sig fra inkjetmetoden ved, at trykfarven er fast ved stuetemperatur og bliver flydende under varmepåvirkning. |
| --- | --- |

15.

Termisk overførsel (TT): En mærkningsteknologi, hvor det ønskede papirbillede dannes ved, at der afsættes små dråber fast farvestof (almindeligvis farvet voks) i smeltet/flydende form direkte på trykmediet ved hjælp af matrixmetoden. Termisk transfer adskiller sig fra inkjetmetoden ved, at trykfarven er fast ved stuetemperatur og bliver flydende under varmepåvirkning.

Driftstilstande, aktiviteter og strømforbrugstilstande

| 16. | Aktiv: Den strømforbrugstilstand, hvor produktet er tilsluttet en strømkilde og aktivt producerer udskrifter samt udfører en af produktets øvrige primære funktioner. |
| --- | --- |

16.

Aktiv: Den strømforbrugstilstand, hvor produktet er tilsluttet en strømkilde og aktivt producerer udskrifter samt udfører en af produktets øvrige primære funktioner.

| 17. | Automatisk duplex-funktion: Kopimaskiners, faxmaskiners, multifunktionsenheders eller printeres mulighed for automatisk at printe billeder på begge sider af et udskriftsark, uden at der i mellemtiden foregår manuel håndtering. Eksempler på dette er ensidet til tosidet kopiering og tosidet til tosidet kopiering. Et produkt anses kun for at have en automatisk duplex-funktion, hvis modellen omfatter alt det nødvendige tilbehør for at opfylde de oven for anførte betingelser. |
| --- | --- |

17.

Automatisk duplex-funktion: Kopimaskiners, faxmaskiners, multifunktionsenheders eller printeres mulighed for automatisk at printe billeder på begge sider af et udskriftsark, uden at der i mellemtiden foregår manuel håndtering. Eksempler på dette er ensidet til tosidet kopiering og tosidet til tosidet kopiering. Et produkt anses kun for at have en automatisk duplex-funktion, hvis modellen omfatter alt det nødvendige tilbehør for at opfylde de oven for anførte betingelser.

| 18. | Standardtidsinterval: Det tidsinterval, som bestemmer, hvornår produktet skifter til en energisparetilstand (f.eks. dvaletilstand, slukket) efter at have udført sin primære funktion, og som producenten har defineret inden levering. |
| --- | --- |

18.

Standardtidsinterval: Det tidsinterval, som bestemmer, hvornår produktet skifter til en energisparetilstand (f.eks. dvaletilstand, slukket) efter at have udført sin primære funktion, og som producenten har defineret inden levering.

| 19. | Slukket: Den strømforbrugstilstand, som produktet indtræder i, når det er blevet slukket manuelt eller automatisk, men stadig er tilsluttet og tilkoblet elnettet. Der skiftes fra denne tilstand, når produktet påvirkes af input, som f.eks. en manuel tænd/slukknap eller en timer, der får enheden til at skifte til klar tilstand. I de tilfælde, hvor denne tilstand er et resultat af brugerens manuelle handling, betegnes tilstanden ofte som manuelt slukket, og hvor den er et resultat af en automatisk eller forudbestemt påvirkning (f.eks. tidsinterval eller timer), betegnes den ofte som auto-slukket. |
| --- | --- |

19.

Slukket: Den strømforbrugstilstand, som produktet indtræder i, når det er blevet slukket manuelt eller automatisk, men stadig er tilsluttet og tilkoblet elnettet. Der skiftes fra denne tilstand, når produktet påvirkes af input, som f.eks. en manuel tænd/slukknap eller en timer, der får enheden til at skifte til klar tilstand. I de tilfælde, hvor denne tilstand er et resultat af brugerens manuelle handling, betegnes tilstanden ofte som manuelt slukket, og hvor den er et resultat af en automatisk eller forudbestemt påvirkning (f.eks. tidsinterval eller timer), betegnes den ofte som auto-slukket.

| 20. | Klar: Tilstand, hvor produktet ikke præsterer udskrivning, befinder sig i drifttilstand, endnu ikke er indtrådt i energisparetilstand og kan skifte til aktiv tilstand næsten uden forsinkelse. Alle produktets funktioner kan aktiveres i denne tilstand, og produktet skal kunne skifte til aktiv tilstand ved påvirkning fra de potentielle inputmuligheder, som produktets konstruktion omfatter. Disse potentielle input omfatter ekstern elektrisk påvirkning (f.eks. netværkspåvirkning, faxopkald eller fjernbetjening) samt direkte fysisk indgreb (f.eks. tryk på en fysisk kontakt eller knap). |
| --- | --- |

20.

Klar: Tilstand, hvor produktet ikke præsterer udskrivning, befinder sig i drifttilstand, endnu ikke er indtrådt i energisparetilstand og kan skifte til aktiv tilstand næsten uden forsinkelse. Alle produktets funktioner kan aktiveres i denne tilstand, og produktet skal kunne skifte til aktiv tilstand ved påvirkning fra de potentielle inputmuligheder, som produktets konstruktion omfatter. Disse potentielle input omfatter ekstern elektrisk påvirkning (f.eks. netværkspåvirkning, faxopkald eller fjernbetjening) samt direkte fysisk indgreb (f.eks. tryk på en fysisk kontakt eller knap).

| 21. | Dvale: Den energibesparende tilstand, som produktet automatisk skifter til efter en periode med inaktivitet. Ud over automatisk at indtræde i dvaletilstand, kan produktet også indtræde i denne tilstand 1) på et tidspunkt på dagen, der er fastsat af brugeren, 2) straks som reaktion på brugerens manuelle indgreb, uden at produktet reelt slukkes, eller 3) ved hjælp af andre automatiske metoder, der er knyttet til brugerens adfærd. Alle produktets funktioner kan aktiveres i denne tilstand, og produktet skal kunne skifte til aktiv tilstand ved påvirkning fra de potentielle inputmuligheder, som produktets konstruktion omfatter, om end dette kan ske med forsinkelse. Disse potentielle input omfatter ekstern elektrisk påvirkning (f.eks. netværkspåvirkning, faxopkald eller fjernbetjening) samt direkte fysiske indgreb (f.eks. tryk på en fysisk kontakt eller knap). Produktet skal opretholde netværksforbindelsen i dvaletilstand, og skal kun indtræde i aktiv tilstand, når dette er nødvendigt.

  NB: Ved rapportering af data og produkter, der opfylder kravene, og som kan indtræde i dvaletilstand på flere måder, bør programdeltagerne anføre et dvaletilstandsniveau, som kan nås automatisk. Hvis produktet kan indtræde automatisk på flere på hinanden følgende dvaletilstandsniveauer, er det op til producenten at afgøre, hvilke af disse niveauer der skal anvendes med henblik på opfyldelse af kravene. Det anførte standardtidsinterval skal imidlertid svare til det niveau, som anvendes. |
| --- | --- |

21.

Dvale: Den energibesparende tilstand, som produktet automatisk skifter til efter en periode med inaktivitet. Ud over automatisk at indtræde i dvaletilstand, kan produktet også indtræde i denne tilstand 1) på et tidspunkt på dagen, der er fastsat af brugeren, 2) straks som reaktion på brugerens manuelle indgreb, uden at produktet reelt slukkes, eller 3) ved hjælp af andre automatiske metoder, der er knyttet til brugerens adfærd. Alle produktets funktioner kan aktiveres i denne tilstand, og produktet skal kunne skifte til aktiv tilstand ved påvirkning fra de potentielle inputmuligheder, som produktets konstruktion omfatter, om end dette kan ske med forsinkelse. Disse potentielle input omfatter ekstern elektrisk påvirkning (f.eks. netværkspåvirkning, faxopkald eller fjernbetjening) samt direkte fysiske indgreb (f.eks. tryk på en fysisk kontakt eller knap). Produktet skal opretholde netværksforbindelsen i dvaletilstand, og skal kun indtræde i aktiv tilstand, når dette er nødvendigt.

NB: Ved rapportering af data og produkter, der opfylder kravene, og som kan indtræde i dvaletilstand på flere måder, bør programdeltagerne anføre et dvaletilstandsniveau, som kan nås automatisk. Hvis produktet kan indtræde automatisk på flere på hinanden følgende dvaletilstandsniveauer, er det op til producenten at afgøre, hvilke af disse niveauer der skal anvendes med henblik på opfyldelse af kravene. Det anførte standardtidsinterval skal imidlertid svare til det niveau, som anvendes.

| 22. | Standby: Den mest energibesparende tilstand, som brugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når produktet er tilsluttet elnettet og anvendes i overensstemmelse med producentens anvisninger (18).

  NB: For så vidt angår billeddannelsesprodukter, der er omfattet af disse specifikationer, fremkommer standbyeffektværdien almindeligvis i slukket tilstand, men den kan forekomme i klar tilstand eller i dvaletilstand. Et produkt kan ikke skifte fra standby til en energibesparende tilstand, medmindre det fysisk frakobles elnettet som følge af et manuelt indgreb. |
| --- | --- |

22.

Standby: Den mest energibesparende tilstand, som brugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når produktet er tilsluttet elnettet og anvendes i overensstemmelse med producentens anvisninger (18).

NB: For så vidt angår billeddannelsesprodukter, der er omfattet af disse specifikationer, fremkommer standbyeffektværdien almindeligvis i slukket tilstand, men den kan forekomme i klar tilstand eller i dvaletilstand. Et produkt kan ikke skifte fra standby til en energibesparende tilstand, medmindre det fysisk frakobles elnettet som følge af et manuelt indgreb.

Produktstørrelseformater

| 23. | Storformat: Produkter, der kategoriseres som storformatprodukter omfatter produkter, der er konstrueret til at håndtere A2-medier eller endnu større formater, herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på 406 millimeter (mm) eller endnu bredere formater. Storformatprodukter kan ligeledes udskrive på medier i standardstørrelser eller små formater. |
| --- | --- |

23.

Storformat: Produkter, der kategoriseres som storformatprodukter omfatter produkter, der er konstrueret til at håndtere A2-medier eller endnu større formater, herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på 406 millimeter (mm) eller endnu bredere formater. Storformatprodukter kan ligeledes udskrive på medier i standardstørrelser eller små formater.

| 24. | Små formater: Produkter, der kategoriseres som små formater, omfatter produkter, der er konstrueret til at håndtere mediestørrelser, som er mindre end dem, der defineres som standardstørrelser (f.eks. A6, 4" × 6", mikrofilm), herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på under 210 mm. |
| --- | --- |

24.

Små formater: Produkter, der kategoriseres som små formater, omfatter produkter, der er konstrueret til at håndtere mediestørrelser, som er mindre end dem, der defineres som standardstørrelser (f.eks. A6, 4" × 6", mikrofilm), herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på under 210 mm.

| 25. | Standard: Produkter, der kategoriseres som standard, omfatter de produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i standardstørrelser (f.eks. Letter, Legal, Ledger, A3, A4 og B4), herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på mellem 210 mm og 406 mm. Standardstørrelseprodukter kan ligeledes udskrive på medier i små formater. |
| --- | --- |

25.

Standard: Produkter, der kategoriseres som standard, omfatter de produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i standardstørrelser (f.eks. Letter, Legal, Ledger, A3, A4 og B4), herunder produkter, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på mellem 210 mm og 406 mm. Standardstørrelseprodukter kan ligeledes udskrive på medier i små formater.

Yderligere begreber

| 26. | Tilbehørsdel: Valgfrit perifert ekstraudstyr, der ikke er nødvendigt for basisenhedens drift, men som eventuelt kan tilføjes før eller efter levering med henblik på tilføjelse af funktioner. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sammen med en basisenhed som del af en løsning eller konfiguration. |
| --- | --- |

26.

Tilbehørsdel: Valgfrit perifert ekstraudstyr, der ikke er nødvendigt for basisenhedens drift, men som eventuelt kan tilføjes før eller efter levering med henblik på tilføjelse af funktioner. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sammen med en basisenhed som del af en løsning eller konfiguration.

| 27. | Basisprodukt: Basisproduktet er den standardmodel, der leveres af producenten. I de tilfælde, hvor produktmodeller tilbydes i forskellige konfigurationer, er basisproduktet den mest grundlæggende modelkonfiguration, som omfatter det mindst mulige antal funktionsdele. Funktionsdele eller tilbehørsdele, der tilbydes som valgfri dele, anses ikke for at udgøre en del af basisproduktet. |
| --- | --- |

27.

Basisprodukt: Basisproduktet er den standardmodel, der leveres af producenten. I de tilfælde, hvor produktmodeller tilbydes i forskellige konfigurationer, er basisproduktet den mest grundlæggende modelkonfiguration, som omfatter det mindst mulige antal funktionsdele. Funktionsdele eller tilbehørsdele, der tilbydes som valgfri dele, anses ikke for at udgøre en del af basisproduktet.

| 28. | Produkter til endeløse baner: Produkter, der kategoriseres som produkter til endeløse baner omfatter de produkter, der ikke anvender medier i arkstørrelse, og som er konstrueret til centrale industrielle applikationer, som f.eks. udskrivning af stregkoder, etiketter, kvitteringer, fragtbreve, fakturaer, flybilletter eller prismærker til detailhandlen. |
| --- | --- |

28.

Produkter til endeløse baner: Produkter, der kategoriseres som produkter til endeløse baner omfatter de produkter, der ikke anvender medier i arkstørrelse, og som er konstrueret til centrale industrielle applikationer, som f.eks. udskrivning af stregkoder, etiketter, kvitteringer, fragtbreve, fakturaer, flybilletter eller prismærker til detailhandlen.

| 29. | Digital front-end (DFE): En funktionelt integreret netværkstilsluttet server eller desktop-baseret server, der fungerer som vært for andre computere og applikationer, og som fungerer som interface for billedbehandlingsudstyr. En DFE anvender sin egen jævnstrømsforsyning eller trækker jævnstrøm fra det billedbehandlingsprodukt, som det anvendes sammen med. En DFE øger billedbehandlingsproduktets funktioner. En DFE omfatter mindst tre af følgende avancerede funktioner:






  a) | netværksforbindelse i forskellige miljøer |
| --- | --- | --- |

29.

Digital front-end (DFE): En funktionelt integreret netværkstilsluttet server eller desktop-baseret server, der fungerer som vært for andre computere og applikationer, og som fungerer som interface for billedbehandlingsudstyr. En DFE anvender sin egen jævnstrømsforsyning eller trækker jævnstrøm fra det billedbehandlingsprodukt, som det anvendes sammen med. En DFE øger billedbehandlingsproduktets funktioner. En DFE omfatter mindst tre af følgende avancerede funktioner:

a)

netværksforbindelse i forskellige miljøer

| b) | mailboksfunktion |
| --- | --- |

b)

mailboksfunktion

| c) | opgavekøadministration |
| --- | --- |

c)

opgavekøadministration

| d) | maskineadministration (f.eks. aktivering af billedbehandlingsudstyr fra en energibesparende tilstand) |
| --- | --- |

d)

maskineadministration (f.eks. aktivering af billedbehandlingsudstyr fra en energibesparende tilstand)

| e) | avanceret grafisk brugerinterface (user-interface (UI)); |
| --- | --- |

e)

avanceret grafisk brugerinterface (user-interface (UI));

| f) | mulighed for at indlede kommunikation med andre værtsservere og klientcomputere (f.eks. scanning til e-mail, søgning efter opgaver i fjernmailbokse),
  eller |
| --- | --- |

f)

mulighed for at indlede kommunikation med andre værtsservere og klientcomputere (f.eks. scanning til e-mail, søgning efter opgaver i fjernmailbokse),

eller

| g) | mulighed for at efterbehandle sider (f.eks. omformatering af sider før udskrivning). |
| --- | --- |

g)

mulighed for at efterbehandle sider (f.eks. omformatering af sider før udskrivning).

| 30. | Funktionsadder: En funktionsadder er en standardproduktfunktion, hvorved der tilføjes funktioner til et billedbehandlingsudstyrsprodukts basismærkningsmaskine. Den del i disse specifikationer, som vedrører driftsklar tilstand, omfatter yderligere toleranceværdier for strøm til visse funktionsaddere. Eksempler på funktionsaddere omfatter trådløse interface og scanningfunktion. |
| --- | --- |

30.

Funktionsadder: En funktionsadder er en standardproduktfunktion, hvorved der tilføjes funktioner til et billedbehandlingsudstyrsprodukts basismærkningsmaskine. Den del i disse specifikationer, som vedrører driftsklar tilstand, omfatter yderligere toleranceværdier for strøm til visse funktionsaddere. Eksempler på funktionsaddere omfatter trådløse interface og scanningfunktion.

| 31. | Fremgangsmåde vedrørende driftsklar tilstand (Operational Mode) (OM)): En metode til afprøvning og sammenligning af billedbehandlingsudstyrsprodukters energipræstation, hvorved der fokuseres på produktets energiforbrug i forskellige energibesparende tilstande. Det centrale kriterium, der lægges til grund for fremgangsmåden vedrørende driftsklar tilstand, er værdier for energibesparende tilstande målt i watt. Nærmere oplysninger fremgår af afprøvningsprocedure for driftsklar tilstand (Operational Mode Test Procedure) i afsnit VII.D.3. |
| --- | --- |

31.

Fremgangsmåde vedrørende driftsklar tilstand (Operational Mode) (OM)): En metode til afprøvning og sammenligning af billedbehandlingsudstyrsprodukters energipræstation, hvorved der fokuseres på produktets energiforbrug i forskellige energibesparende tilstande. Det centrale kriterium, der lægges til grund for fremgangsmåden vedrørende driftsklar tilstand, er værdier for energibesparende tilstande målt i watt. Nærmere oplysninger fremgår af afprøvningsprocedure for driftsklar tilstand (Operational Mode Test Procedure) i afsnit VII.D.3.

| 32. | Mærkningsmaskine: Den meget grundlæggende maskine i et billeddannelsesprodukt, der driver det pågældende produkts billedproduktion. Uden yderligere funktionsdele kan en mærkningsmaskine ikke indlæse billeddata til behandling og er således ikke-funktionel. En mærkningsmaskine er afhængig af funktionsaddere, for at kommunikationsmuligheden og billedbehandlingsfunktionen kan benyttes. |
| --- | --- |

32.

Mærkningsmaskine: Den meget grundlæggende maskine i et billeddannelsesprodukt, der driver det pågældende produkts billedproduktion. Uden yderligere funktionsdele kan en mærkningsmaskine ikke indlæse billeddata til behandling og er således ikke-funktionel. En mærkningsmaskine er afhængig af funktionsaddere, for at kommunikationsmuligheden og billedbehandlingsfunktionen kan benyttes.

| 33. | Model: Et billedbehandlingsudstyrsprodukt, der sælges eller markedsføres under et enkelt modelnummer eller markedsføringsnavn. En model kan omfatte en basisenhed eller en basisenhed og tilbehørsdele. |
| --- | --- |

33.

Model: Et billedbehandlingsudstyrsprodukt, der sælges eller markedsføres under et enkelt modelnummer eller markedsføringsnavn. En model kan omfatte en basisenhed eller en basisenhed og tilbehørsdele.

| 34. | Produkthastighed: For produkter i standardstørrelse svarer et enkelt A4- eller 8,5" × 11"-ark, der er printet/kopieret/scannet på en side på et minut, til et billede pr. minut (ipm). Hvis de angivne maksimale hastigheder er forskellige ved udskrift af billeder på A4- eller 8,5" × 11"-papir, skal den højeste af de to værdier anvendes.






  — | For så vidt angår frankeringsmaskiner, svarer en forsendelse, der behandles pr. minut, til en forsendelse pr. minut (mppm). |
| --- | --- | --- |

34.

Produkthastighed: For produkter i standardstørrelse svarer et enkelt A4- eller 8,5" × 11"-ark, der er printet/kopieret/scannet på en side på et minut, til et billede pr. minut (ipm). Hvis de angivne maksimale hastigheder er forskellige ved udskrift af billeder på A4- eller 8,5" × 11"-papir, skal den højeste af de to værdier anvendes.

—

For så vidt angår frankeringsmaskiner, svarer en forsendelse, der behandles pr. minut, til en forsendelse pr. minut (mppm).

| — | For så vidt angår produkter i små formater, svarer et enkelt A6- eller 4" × 6"-ark, der er printet/kopieret/scannet på en side på et minut til 0,25 ipm. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår produkter i små formater, svarer et enkelt A6- eller 4" × 6"-ark, der er printet/kopieret/scannet på en side på et minut til 0,25 ipm.

| — | For så vidt angår storformatprodukter svarer et enkelt A2-ark til 4 ipm, og et A0-ark svarer til 16 ipm. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår storformatprodukter svarer et enkelt A2-ark til 4 ipm, og et A0-ark svarer til 16 ipm.

| — | For produkter til endeløse baner, der kategoriseres som små formater, storformater eller standardstørrelser, bør udskrivningshastigheden i ipm beregnes fra produktets maksimale markedsførte billeddannelseshastighed i meter pr. minut i henhold til nedenstående omregningsformel:
  X ipm = 16 × [Maksimale mediebredde (meter) × Maksimal billeddannelseshastighed (længdemeter/minut)] |
| --- | --- |

—

For produkter til endeløse baner, der kategoriseres som små formater, storformater eller standardstørrelser, bør udskrivningshastigheden i ipm beregnes fra produktets maksimale markedsførte billeddannelseshastighed i meter pr. minut i henhold til nedenstående omregningsformel:

X ipm = 16 × [Maksimale mediebredde (meter) × Maksimal billeddannelseshastighed (længdemeter/minut)]

Under alle omstændigheder bør den omregnede hastighed i ipm afrundes til nærmeste heltal (f.eks. 14,4 imp afrundes til 14,0 ipm; 14,5 ipm afrundes til 15 ipm).

Med henblik på opfyldelse af kravene bør producenten rapportere produktets hastighed i henhold til den prioritering af funktioner, der er skitseret nedenfor:

| — | Udskrivningshastighed, medmindre produktet ikke kan udføre printfunktionen. I disse tilfælde gælder |
| --- | --- |

—

Udskrivningshastighed, medmindre produktet ikke kan udføre printfunktionen. I disse tilfælde gælder

| — | Kopieringshastighed, medmindre produktet ikke kan udføre print- eller kopifunktionerne. I disse tilfælde gælder |
| --- | --- |

—

Kopieringshastighed, medmindre produktet ikke kan udføre print- eller kopifunktionerne. I disse tilfælde gælder

| — | Scanningshastighed. |
| --- | --- |

—

Scanningshastighed.

| 35. | Fremgangsmåde vedrørende typisk elforbrug (TEC): En metode til afprøvning og sammenligning af billedbehandlingsudstyrsprodukters energipræstation, hvorved der fokuseres på et produkts typiske elforbrug i normal drifttilstand i en repræsentativ periode. Det centrale kriterium for fremgangsmåden vedrørende typisk elforbrug for billedbehandlingsudstyr er en værdi for typisk ugentligt elforbrug målt i kilowatt-timer (kWh). Nærmere oplysninger fremgår af afprøvningsprocedure for typisk elforbrug i afsnit VII.D.2. |
| --- | --- |

35.

Fremgangsmåde vedrørende typisk elforbrug (TEC): En metode til afprøvning og sammenligning af billedbehandlingsudstyrsprodukters energipræstation, hvorved der fokuseres på et produkts typiske elforbrug i normal drifttilstand i en repræsentativ periode. Det centrale kriterium for fremgangsmåden vedrørende typisk elforbrug for billedbehandlingsudstyr er en værdi for typisk ugentligt elforbrug målt i kilowatt-timer (kWh). Nærmere oplysninger fremgår af afprøvningsprocedure for typisk elforbrug i afsnit VII.D.2.

B.   Omfattede produkter

For at være omfattet af ENERGY STAR skal et billedbehandlingsudstyrsprodukt være defineret i afsnit VII. A og være i overensstemmelse med en af produktbeskrivelserne i tabel 15 og 16 nedenfor.

Tabel 15

Omfattede produkter: Fremgangsmåde vedrørende typisk elforbrug (TEC)

| Produktområde | Mærkningsteknologi | Størrelsesformat | Farvefunktion | TEC-tabel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopimaskiner | Direkte termisk | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Farvestofsublimering | Standard | Farve | TEC 2 |
| Farvestofsublimering | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Elektrofotografi | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Elektrofotografi | Standard | Farve | TEC 2 |
| Fast blæk | Standard | Farve | TEC 2 |
| Termisk overførsel | Standard | Farve | TEC 2 |
| Termisk overførsel | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Digitale duplikatorer | Stencil | Standard | Farve | TEC 2 |
| Stencil | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Faxmaskiner | Direkte termisk | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Farvestofsublimering | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Elektrofotografi | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Elektrofotografi | Standard | Farve | TEC 2 |
| Fast blæk | Standard | Farve | TEC 2 |
| Termisk overførsel | Standard | Farve | TEC 2 |
| Termisk overførsel | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Multifunktionsenheder (MFD) | Direkte termisk | Standard | Monokrom | TEC 3 |
| Farvestofsublimering | Standard | Farve | TEC 4 |
| Farvestofsublimering | Standard | Monokrom | TEC 3 |
| Elektrofotografi | Standard | Monokrom | TEC 3 |
| Elektrofotografi | Standard | Farve | TEC 4 |
| Fast blæk | Standard | Farve | TEC 4 |
| Multifunktionsenheder (MFD) | Termisk overførsel | Standard | Farve | TEC 4 |
| Termisk overførsel | Standard | Monokrom | TEC 3 |
| Printere | Direkte termisk | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Farvestofsublimering | Standard | Farve | TEC 2 |
| Farvestofsublimering | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Elektrofotografi | Standard | Monokrom | TEC 1 |
| Elektrofotografi | Standard | Farve | TEC 2 |
| Fast blæk | Standard | Farve | TEC 2 |
| Termisk overførsel | Standard | Farve | TEC 2 |
| Termisk overførsel | Standard | Monokrom | TEC 1 |

Produktområde

Mærkningsteknologi

Størrelsesformat

Farvefunktion

TEC-tabel

Kopimaskiner

Direkte termisk

Standard

Monokrom

TEC 1

Farvestofsublimering

Standard

Farve

TEC 2

Farvestofsublimering

Standard

Monokrom

TEC 1

Elektrofotografi

Standard

Monokrom

TEC 1

Elektrofotografi

Standard

Farve

TEC 2

Fast blæk

Standard

Farve

TEC 2

Termisk overførsel

Standard

Farve

TEC 2

Termisk overførsel

Standard

Monokrom

TEC 1

Digitale duplikatorer

Stencil

Standard

Farve

TEC 2

Stencil

Standard

Monokrom

TEC 1

Faxmaskiner

Direkte termisk

Standard

Monokrom

TEC 1

Farvestofsublimering

Standard

Monokrom

TEC 1

Elektrofotografi

Standard

Monokrom

TEC 1

Elektrofotografi

Standard

Farve

TEC 2

Fast blæk

Standard

Farve

TEC 2

Termisk overførsel

Standard

Farve

TEC 2

Termisk overførsel

Standard

Monokrom

TEC 1

Multifunktionsenheder (MFD)

Direkte termisk

Standard

Monokrom

TEC 3

Farvestofsublimering

Standard

Farve

TEC 4

Farvestofsublimering

Standard

Monokrom

TEC 3

Elektrofotografi

Standard

Monokrom

TEC 3

Elektrofotografi

Standard

Farve

TEC 4

Fast blæk

Standard

Farve

TEC 4

Multifunktionsenheder (MFD)

Termisk overførsel

Standard

Farve

TEC 4

Termisk overførsel

Standard

Monokrom

TEC 3

Printere

Direkte termisk

Standard

Monokrom

TEC 1

Farvestofsublimering

Standard

Farve

TEC 2

Farvestofsublimering

Standard

Monokrom

TEC 1

Elektrofotografi

Standard

Monokrom

TEC 1

Elektrofotografi

Standard

Farve

TEC 2

Fast blæk

Standard

Farve

TEC 2

Termisk overførsel

Standard

Farve

TEC 2

Termisk overførsel

Standard

Monokrom

TEC 1

Tabel 16

Omfattede produkter: Fremgangsmåde vedrørende driftsklar tilstand (OM)

| Produktområde | Mærkningsteknologi | Størrelsesformat | Farvefunktion | OM-tabel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopimaskiner | Direkte termisk | Stort | Monokrom | OM 1 |
| Farvestofsublimering | Stort | Farve og monokrom | OM 1 |
| Elektrofotografi | Stort | Farve og monokrom | OM 1 |
| Fast blæk | Stort | Farve | OM 1 |
| Termisk overførsel | Stort | Farve og monokrom | OM 1 |
| Faxmaskiner | Inkjet | Standard | Farve og monokrom | OM 2 |
| Frankeringsmaskiner | Direkte termisk | Ikke relevant | Monokrom | OM 4 |
| Elektrofotografi | Ikke relevant | Monokrom | OM 4 |
| Inkjet | Ikke relevant | Monokrom | OM 4 |
| Termisk overførsel | Ikke relevant | Monokrom | OM 4 |
| Multifunktionsenheder (MFD) | Direkte termisk | Stort | Monokrom | OM 1 |
| Farvestofsublimering | Stort | Farve og monokrom | OM 1 |
| Elektrofotografi | Stort | Farve og monokrom | OM 1 |
| Inkjet | Standard | Farve og monokrom | OM 2 |
| Inkjet | Stort | Farve og monokrom | OM 3 |
| Fast blæk | Stort | Farve | OM 1 |
| Termisk overførsel | Stort | Farve og monokrom | OM 1 |
| Printere | Direkte termisk | Stort | Monokrom | OM 8 |
| Direkte termisk | Småt | Monokrom | OM 5 |
| Farvestofsublimering | Stort | Farve og monokrom | OM 8 |
| Farvestofsublimering | Småt | Farve og monokrom | OM 5 |
| Elektrofotografi | Stort | Farve og monokrom | OM 8 |
| Elektrofotografi | Småt | Farve | OM 5 |
| Anslag | Stort | Farve og monokrom | OM 8 |
| Anslag | Småt | Farve og monokrom | OM 5 |
| Anslag | Standard | Farve og monokrom | OM 6 |
| Inkjet | Stort | Farve og monokrom | OM 3 |
| Inkjet | Småt | Farve og monokrom | OM 5 |
| Inkjet | Standard | Farve og monokrom | OM 2 |
| Fast blæk | Stort | Farve | OM 8 |
| Fast blæk | Småt | Farve | OM 5 |
| Termisk overførsel | Stort | Farve og monokrom | OM 8 |
| Termisk overførsel | Småt | Farve og monokrom | OM 5 |
| Scannere | Ikke relevant | Stort, småt og standard | Ikke relevant | OM 7 |

Produktområde

Mærkningsteknologi

Størrelsesformat

Farvefunktion

OM-tabel

Kopimaskiner

Direkte termisk

Stort

Monokrom

OM 1

Farvestofsublimering

Stort

Farve og monokrom

OM 1

Elektrofotografi

Stort

Farve og monokrom

OM 1

Fast blæk

Stort

Farve

OM 1

Termisk overførsel

Stort

Farve og monokrom

OM 1

Faxmaskiner

Inkjet

Standard

Farve og monokrom

OM 2

Frankeringsmaskiner

Direkte termisk

Ikke relevant

Monokrom

OM 4

Elektrofotografi

Ikke relevant

Monokrom

OM 4

Inkjet

Ikke relevant

Monokrom

OM 4

Termisk overførsel

Ikke relevant

Monokrom

OM 4

Multifunktionsenheder (MFD)

Direkte termisk

Stort

Monokrom

OM 1

Farvestofsublimering

Stort

Farve og monokrom

OM 1

Elektrofotografi

Stort

Farve og monokrom

OM 1

Inkjet

Standard

Farve og monokrom

OM 2

Inkjet

Stort

Farve og monokrom

OM 3

Fast blæk

Stort

Farve

OM 1

Termisk overførsel

Stort

Farve og monokrom

OM 1

Printere

Direkte termisk

Stort

Monokrom

OM 8

Direkte termisk

Småt

Monokrom

OM 5

Farvestofsublimering

Stort

Farve og monokrom

OM 8

Farvestofsublimering

Småt

Farve og monokrom

OM 5

Elektrofotografi

Stort

Farve og monokrom

OM 8

Elektrofotografi

Småt

Farve

OM 5

Anslag

Stort

Farve og monokrom

OM 8

Anslag

Småt

Farve og monokrom

OM 5

Anslag

Standard

Farve og monokrom

OM 6

Inkjet

Stort

Farve og monokrom

OM 3

Inkjet

Småt

Farve og monokrom

OM 5

Inkjet

Standard

Farve og monokrom

OM 2

Fast blæk

Stort

Farve

OM 8

Fast blæk

Småt

Farve

OM 5

Termisk overførsel

Stort

Farve og monokrom

OM 8

Termisk overførsel

Småt

Farve og monokrom

OM 5

Scannere

Ikke relevant

Stort, småt og standard

Ikke relevant

OM 7

C.   Energieffektivitetsspecifikationer for omfattede produkter

Kun de produkter, der er anført i ovenstående afsnit VII. B, og som opfylder nedenstående krav, kan få tildelt ENERGY STAR-mærket.

Produkter, der sælges med en ekstern strømadapter: For at få tildelt mærket skal billedbehandlingsudstyrsprodukter, der anvender et eksternt enkeltvoltsstrømadapter (vekselstrøm-jævnstrøm eller vekselstrøm-vekselstrøm) anvende en ENERGY STAR-adapter eller en adapter, der er i overensstemmelse med ENERGY STAR-specifikationerne for eksterne strømforsyninger (EPS), når den afprøves i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden på den dato, hvor billeddannelsesproduktet får tildelt ENERGY STAR-mærket. ENERGY STAR-specifikationerne og afprøvningsmetoden for eksterne enkeltvoltsstrømforsyninger (vekselstrøm-jævnstrøm og vekselstrøm-vekselstrøm) findes på www.energystar.gov/products.

Produkter, der er konstrueret til at fungere med en ekstern DFE: For at få tildelt mærket skal der til et billedbehandlingsudstyrsprodukt, der sælges med en DFE, som anvender sin egen vekselstrømskilde, anvendes en ENERGY STAR-DFE eller en DFE, der er i overensstemmelse med ENERGY STAR-specifikationerne for computere, når den afprøves i henhold til ENERGY STAR-prøvningsmetoden på den dato, hvor billeddannelsesproduktet får tildelt ENERGY STAR-mærket. ENERGY STAR-specifikationerne og prøvningsmetoden for computere findes på www.energystar.gov/products.

Produkter, der sælges med et ekstra trådløst håndsæt: For at få tildelt mærket skal der til faxmaskiner eller multifunktionsenheder med faxfunktion, der sælges med ekstra trådløse håndsæt, anvendes et ENERGY STAR-håndsæt eller et håndsæt, der er i overensstemmelse med ENERGY STAR-specifikationerne for telefoner, når det afprøves i henhold til ENERGY STAR-afprøvningsmetoden på den dato, hvor billeddannelsesproduktet får tildelt ENERGY STAR-mærket. ENERGY STAR-specifikationen og afprøvningsmetoden for telefonprodukter findes på www.energystar.gov/products.

Duplex-funktion: Kopieringsmaskiner, multifunktionsenheder og printere i standardstørrelse, der anvender mærkningsteknologier, der omfatter elektrofotografi, fast blæk og varmeintensiv inkjet som beskrevet i fremgangsmåden vedrørende typisk elforbrug i afsnit VII.C.1, skal opfylde nedenstående duplex-krav, der er baseret på produktets hastighed:

Tabel 17

Duplex-krav for farvekopimaskiner, multifunktionsenheder (MFD) og printere

| Produkthastighed | Duplex-krav |
| --- | --- |
| ≤ 19 ipm | Ikke relevant |
| 20-39 ipm | Automatisk duplex-funktion skal tilbydes som en standardfunktion eller valgfri tilbehørsdel på købstidspunktet. |
| ≥ 40 ipm | Automatisk duplex-funktion kræves som en standardfunktion på købstidspunktet. |

Produkthastighed

Duplex-krav

≤ 19 ipm

Ikke relevant

20-39 ipm

Automatisk duplex-funktion skal tilbydes som en standardfunktion eller valgfri tilbehørsdel på købstidspunktet.

≥ 40 ipm

Automatisk duplex-funktion kræves som en standardfunktion på købstidspunktet.

Tabel 18

Duplex-krav for monokrome kopimaskiner, multifunktionsenheder (MFD) og printere

| Produkthastighed | Duplex-krav |
| --- | --- |
| ≤ 24 ipm | Ikke relevant |
| 25-44 ipm | Automatisk duplex-funktion skal tilbydes som en standardfunktion eller valgfri tilbehørsdel på købstidspunktet. |
| ≥ 45 ipm | Automatisk duplex-funktion kræves som en standardfunktion på købstidspunktet. |

Produkthastighed

Duplex-krav

≤ 24 ipm

Ikke relevant

25-44 ipm

Automatisk duplex-funktion skal tilbydes som en standardfunktion eller valgfri tilbehørsdel på købstidspunktet.

≥ 45 ipm

Automatisk duplex-funktion kræves som en standardfunktion på købstidspunktet.

| 1. | Kriterier for berettigelse til ENERGY STAR-mærket - typisk elforbrug (TEC)
  For at få tildelt ENERGY STAR-mærket må værdien af billedbehandlingsudstyrs typiske elforbrug, der er anført i ovenstående tabel 15 i afsnit VII.B. ikke overstige de tilsvarende kriterier, der er anført nedenfor.
  For billeddannelsesprodukter med en funktionelt integreret DFE, der med hensyn til strømforsyningen er afhængig af billeddannelsesproduktet bør producenterne trække DFE'ens energiforbrug i klar tilstand fra produktets samlede typiske elforbrugsresultat inden sammenholdelsen af produktets typiske elforbrug med de grænser, der er anført i nedenstående kriterier. For at drage fordel af denne tolerance skal DFE'en være i overensstemmelse med definitionen i afsnit VII.A.29. og være en separat processor, der kan igangsætte aktivitet via netværket.

  Eksempel: En printers totale typiske elforbrug beregnes til 24,5 kWh/uge, og dens interne DFE forbruger 50 W i driftsklar tilstand. 50 W × 168 timer/uge = 8,4 kWh/uge, hvilket herefter fratrækkes den typiske elforbrugsværdi, der er et resultat af afprøvningen: 24,5 kWh/uge –8,4 kWh/uge = 16,1 kWh/uge. 16,1

  NB: I alle de nedenstående ligninger er x = produkthastighed (ipm).
  Tabel 19
  Typisk elforbrug, tabel 1







  Produkt(er): Kopimaskiner, digitale duplikatorer, faxmaskiner, printere |
| --- | --- |
| Størrelsesformat(er): Standardstørrelse |
| Mærkningsteknologier: Direkte termisk, monokrom farvestofsublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom stencil, monokrom termisk overførsel |
| | Klasse I | Klasse II |
| Produkthastighed (ipm) | Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge) | Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge) |
| ≤ 12 | 1,5 kWh | Ikke fastlagt |
| 12 < ipm ≤ 50 | (0,20 kWh/ipm)x -1 kWh | Ikke fastlagt |
| > 50 ipm | (0,80 kWh/ipm)x -31 kWh | Ikke fastlagt |

1.

Kriterier for berettigelse til ENERGY STAR-mærket - typisk elforbrug (TEC)

For at få tildelt ENERGY STAR-mærket må værdien af billedbehandlingsudstyrs typiske elforbrug, der er anført i ovenstående tabel 15 i afsnit VII.B. ikke overstige de tilsvarende kriterier, der er anført nedenfor.

For billeddannelsesprodukter med en funktionelt integreret DFE, der med hensyn til strømforsyningen er afhængig af billeddannelsesproduktet bør producenterne trække DFE'ens energiforbrug i klar tilstand fra produktets samlede typiske elforbrugsresultat inden sammenholdelsen af produktets typiske elforbrug med de grænser, der er anført i nedenstående kriterier. For at drage fordel af denne tolerance skal DFE'en være i overensstemmelse med definitionen i afsnit VII.A.29. og være en separat processor, der kan igangsætte aktivitet via netværket.

NB: I alle de nedenstående ligninger er x = produkthastighed (ipm).

Tabel 19

Typisk elforbrug, tabel 1

Produkt(er): Kopimaskiner, digitale duplikatorer, faxmaskiner, printere

Størrelsesformat(er): Standardstørrelse

Mærkningsteknologier: Direkte termisk, monokrom farvestofsublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom stencil, monokrom termisk overførsel

Klasse I

Klasse II

Produkthastighed (ipm)

Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge)

Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge)

≤ 12

1,5 kWh

Ikke fastlagt

12 < ipm ≤ 50

(0,20 kWh/ipm)x -1 kWh

Ikke fastlagt

> 50 ipm

(0,80 kWh/ipm)x -31 kWh

Ikke fastlagt

Tabel 20

Typisk elforbrug, tabel 2

| Produkt(er): Kopimaskiner, digitale duplikatorer, faxmaskiner, printere |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Standardstørrelse |
| Mærkningsteknologier: Farvestofsublimering (farve), stencil (farve), termisk overførsel (farve), farveelektrofotografi, fast blæk |
| | Klasse I | Klasse II |
| Produkthastighed (ipm) | Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge) | Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge) |
| ≤ 50 | (0,20 kWh/ipm)x +2 kWh | Ikke fastlagt |
| > 50 | (0,80 kWh/ipm)x -28 kWh | Ikke fastlagt |

Produkt(er): Kopimaskiner, digitale duplikatorer, faxmaskiner, printere

Størrelsesformat(er): Standardstørrelse

Mærkningsteknologier: Farvestofsublimering (farve), stencil (farve), termisk overførsel (farve), farveelektrofotografi, fast blæk

Klasse I

Klasse II

Produkthastighed (ipm)

Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge)

Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge)

≤ 50

(0,20 kWh/ipm)x +2 kWh

Ikke fastlagt

> 50

(0,80 kWh/ipm)x -28 kWh

Ikke fastlagt

Tabel 21

Typisk elforbrug, tabel 3

| Produkt(er): Multifunktionsenheder (MFD) |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Standardstørrelse |
| Mærkningsteknologier: Direkte termisk, monokrom farvestofsublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom termisk overførsel |
| | Klasse I | Klasse II |
| Produkthastighed (ipm) | Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge) | Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge) |
| ≤ 20 | (0,20 kWh/ipm)x +2 kWh | Ikke fastlagt |
| 20 < ipm ≤ 69 | (0,44 kWh/ipm)x -2,8 kWh | Ikke fastlagt |
| > 69 | (0,80 kWh/ipm)x -28 kWh | Ikke fastlagt |

Produkt(er): Multifunktionsenheder (MFD)

Størrelsesformat(er): Standardstørrelse

Mærkningsteknologier: Direkte termisk, monokrom farvestofsublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom termisk overførsel

Klasse I

Klasse II

Produkthastighed (ipm)

Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge)

Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge)

≤ 20

(0,20 kWh/ipm)x +2 kWh

Ikke fastlagt

20 < ipm ≤ 69

(0,44 kWh/ipm)x -2,8 kWh

Ikke fastlagt

> 69

(0,80 kWh/ipm)x -28 kWh

Ikke fastlagt

Tabel 22

Typisk elforbrug, tabel 4

| Produkt(er): Multifunktionsenheder (MFD) |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Standardstørrelse |
| Mærkningsteknologier: Farvestofsublimering (farve), termisk overførsel (farve), farveelektrofotografi, fast blæk |
| | Klasse I | Klasse II |
| Produkthastighed (ipm) | Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge) | Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge) |
| ≤ 32 | (0,20 kWh/ipm)x +5 kWh | Ikke fastlagt |
| 32 < ipm ≤ 61 | (0,44 kWh/ipm)x -2,8 kWh | Ikke fastlagt |
| > 61 | (0,80 kWh/ipm)x -25 kWh | Ikke fastlagt |

Produkt(er): Multifunktionsenheder (MFD)

Størrelsesformat(er): Standardstørrelse

Mærkningsteknologier: Farvestofsublimering (farve), termisk overførsel (farve), farveelektrofotografi, fast blæk

Klasse I

Klasse II

Produkthastighed (ipm)

Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge)

Maksimalt typisk elforbrug (TEC) (kWh/uge)

≤ 32

(0,20 kWh/ipm)x +5 kWh

Ikke fastlagt

32 < ipm ≤ 61

(0,44 kWh/ipm)x -2,8 kWh

Ikke fastlagt

> 61

(0,80 kWh/ipm)x -25 kWh

Ikke fastlagt

| 2. | Kriterier for berettigelse til ENERGY STAR-mærket - driftsklar tilstand (OM)
  For at få tildelt ENERGY STAR-mærket må de strømforbrugsværdier for billedbehandlingsudstyr, der er anført i ovenstående tabel 16 i afsnit VII.B. ikke overstige nedenstående kriterier. For produkter, der i klar tilstand opfylder kravene til strømforbrug i dvaletilstand, kræves der ikke yderligere automatiske strømnedsættelser for at opfylde kravet vedrørende dvaletilstand. For produkter, der i driftsklar tilstand eller dvaletilstand opfylder strømkravet for standbytilstand, kræves der desuden ikke yderligere strømnedsættelser for at få tildelt ENERGY STAR-mærket.
  For billeddannelsesprodukter med en funktionelt integreret DFE, der med hensyn til strømforsyningen er afhængig af billeddannelsesproduktet, bør DFE'ens strømforbrug lades ude af betragtningen, når målingen af produktets dvaletilstand sammenholdes med de grænser, der er anført i de nedenstående kombinerede kriterier vedrørende mærkningsmaskine og funktionsadder. DFE må ikke have indflydelse på billeddannelsesproduktets mulighed for at indtræde i eller skifte fra de energibesparende tilstande. For at drage fordel af denne udelukkelse skal DFE'en være i overensstemmelse med definitionen i afsnit VII.A.29 og være en separat processor, der kan igangsætte aktivitet via netværket.
  Krav til standardtidsinterval: For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal produkter i driftsklar tilstand overholde de indstillinger for standardtidsintervaller, der fremgår af nedenstående tabel 23 til 25 for hver enkelt produkttype, og som aktiveres ved produktlevering. Desuden skal alle produkter i driftsklar tilstand leveres med et maksimalt tidsinterval for maskiner på højst fire timer, og dette interval skal kun kunne justeres af producenten. Brugeren kan ikke påvirke dette maksimale tidsinterval for maskiner, der typisk ikke kan ændres uden et kompliceret indgreb i produktet. Indstillingen af standardtidsintervallet i tabel 23 til 25 kan justeres af brugeren.
  Tabel 23
  Maksimalt standardtidsinterval for dvaletilstand vedrørende produkter i operationel tilstand i små formater og standardstørrelse, undtagen frankeringsmaskiner, angivet i minutter









  Produkthastighed (ipm) | Faxmaskiner | Multifunktionsenheder (MFD) | Printere | Scannere |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 – 10 | 5 | 15 | 5 | 15 |
| 11 - 20 | 5 | 30 | 15 | 15 |
| 21 - 30 | 5 | 60 | 30 | 15 |
| 31 - 50 | 5 | 60 | 60 | 15 |
| 51 + | 5 | 60 | 60 | 15 |

2.

Kriterier for berettigelse til ENERGY STAR-mærket - driftsklar tilstand (OM)

For at få tildelt ENERGY STAR-mærket må de strømforbrugsværdier for billedbehandlingsudstyr, der er anført i ovenstående tabel 16 i afsnit VII.B. ikke overstige nedenstående kriterier. For produkter, der i klar tilstand opfylder kravene til strømforbrug i dvaletilstand, kræves der ikke yderligere automatiske strømnedsættelser for at opfylde kravet vedrørende dvaletilstand. For produkter, der i driftsklar tilstand eller dvaletilstand opfylder strømkravet for standbytilstand, kræves der desuden ikke yderligere strømnedsættelser for at få tildelt ENERGY STAR-mærket.

For billeddannelsesprodukter med en funktionelt integreret DFE, der med hensyn til strømforsyningen er afhængig af billeddannelsesproduktet, bør DFE'ens strømforbrug lades ude af betragtningen, når målingen af produktets dvaletilstand sammenholdes med de grænser, der er anført i de nedenstående kombinerede kriterier vedrørende mærkningsmaskine og funktionsadder. DFE må ikke have indflydelse på billeddannelsesproduktets mulighed for at indtræde i eller skifte fra de energibesparende tilstande. For at drage fordel af denne udelukkelse skal DFE'en være i overensstemmelse med definitionen i afsnit VII.A.29 og være en separat processor, der kan igangsætte aktivitet via netværket.

Krav til standardtidsinterval: For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal produkter i driftsklar tilstand overholde de indstillinger for standardtidsintervaller, der fremgår af nedenstående tabel 23 til 25 for hver enkelt produkttype, og som aktiveres ved produktlevering. Desuden skal alle produkter i driftsklar tilstand leveres med et maksimalt tidsinterval for maskiner på højst fire timer, og dette interval skal kun kunne justeres af producenten. Brugeren kan ikke påvirke dette maksimale tidsinterval for maskiner, der typisk ikke kan ændres uden et kompliceret indgreb i produktet. Indstillingen af standardtidsintervallet i tabel 23 til 25 kan justeres af brugeren.

Tabel 23

Maksimalt standardtidsinterval for dvaletilstand vedrørende produkter i operationel tilstand i små formater og standardstørrelse, undtagen frankeringsmaskiner, angivet i minutter

Produkthastighed (ipm)

Faxmaskiner

Multifunktionsenheder (MFD)

Printere

Scannere

0 – 10

5

15

5

15

11 - 20

5

30

15

15

21 - 30

5

60

30

15

31 - 50

5

60

60

15

51 +

5

60

60

15

Tabel 24

Maksimalt standardtidsinterval for dvaletilstand vedrørende storformatprodukter i driftsklar tilstand, undtagen frankeringsmaskiner, angivet i minutter

| Produkthastighed (ipm) | Kopimaskiner | Multifunktionsenheder (MFD) | Printere | Scannere |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 – 10 | 30 | 30 | 30 | 15 |
| 11 – 20 | 30 | 30 | 30 | 15 |
| 21 – 30 | 30 | 30 | 30 | 15 |
| 31 – 50 | 30 | 60 | 60 | 15 |
| 51 + | 60 | 60 | 60 | 15 |

Produkthastighed (ipm)

Kopimaskiner

Multifunktionsenheder (MFD)

Printere

Scannere

0 – 10

30

30

30

15

11 – 20

30

30

30

15

21 – 30

30

30

30

15

31 – 50

30

60

60

15

51 +

60

60

60

15

Tabel 25

Maksimalt standardtidsinterval for dvaletilstand vedrørende frankeringsmaskiner, angivet i minutter

| Produkthastighed (mppm) | Frankeringsmaskiner |
| --- | --- |
| 0 – 50 | 20 |
| 51 – 100 | 30 |
| 101 – 150 | 40 |
| 151 + | 60 |

Produkthastighed (mppm)

Frankeringsmaskiner

0 – 50

20

51 – 100

30

101 – 150

40

151 +

60

Standby-krav: For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal produkter i driftsklar tilstand opfylde strømkravene for standbytilstand, der er angivet i tabel 26 for hver enkelt produkttype.

Tabel 26

Maksimal strømforbrugsværdi i standbytilstand for produkter i driftsklar tilstand, angivet i watt

| Produkttype og størrelsesformat | Standby (watt) – Klasse 1 | Standby (watt) – Klasse 2 |
| --- | --- | --- |
| Alle produkter i driftsklar tilstand i små formater eller standardstørrelse og uden faxmulighed | 1 | Klasse 1-værdier forbliver uændrede |
| Alle produkter i driftsklar tilstand i små formater eller standardstørrelse og med faxmulighed | 2 | Klasse 1-værdier forbliver uændrede |
| Alle storformatprodukter i driftsklar tilstand og frankeringsmaskiner | Ikke relevant | Ikke fastlagt |

Produkttype og størrelsesformat

Standby (watt) – Klasse 1

Standby (watt) – Klasse 2

Alle produkter i driftsklar tilstand i små formater eller standardstørrelse og uden faxmulighed

1

Klasse 1-værdier forbliver uændrede

Alle produkter i driftsklar tilstand i små formater eller standardstørrelse og med faxmulighed

2

Klasse 1-værdier forbliver uændrede

Alle storformatprodukter i driftsklar tilstand og frankeringsmaskiner

Ikke relevant

Ikke fastlagt

Kriterierne for produkter i driftsklar tilstands berettigelse i nedenstående tabel 1 til 8 (tabel 28-35) omfatter produktets mærkningsmaskine. Da det forventes, at produkterne leveres med en eller flere funktioner ud over en grundlæggende mærkningsmaskine, bør nedenstående tilsvarende tolerancer tilføjes dvaletilstandskriterierne for mærkningsmaskiner. Den samlede værdi for basisproduktet med de relevante »funktionsaddere« bør anvendes som grundlag for at fastslå, om produktet er berettiget til at bære mærket. Producenterne må højst tilføje tre primære funktionsaddere til hver produktmodel, men må tilføje så mange sekundære addere, som de måtte ønske (hvor antallet af primære addere overstiger tre, medregnes disse som sekundære addere). Nedenfor anføres et eksempel på denne fremgangsmåde:

Tabel 27

Omfattede produkter: Funktionelle addere til produkter i driftsklar tilstand

| Type | Oplysninger | Funktionel adder-tolerancer (watt) |
| --- | --- | --- |
| | | Primær | Sekundær |
| Interface | A. Fast < 20 MHz | 0,3 | 0,2 |
| En fysisk data- eller netværksforbindelsesport, der er til stede på billeddannelsesproduktet, giver mulighed for en overførselshastighed på < 20 MHz. Omfatter USB 1.x, IEEE488, IEEE 1284/Parallel/Centronics og RS232. |
| B. Fast ≥ 20 MHz og < 500 MHz | 0,5 | 0,2 |
| En fysisk data- eller netværksforbindelsesport, der er til stede på billeddannelsesproduktet, giver mulighed for en overførselshastighed på ≥ 20 MHz og < 500 MHz. Omfatter USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i. LINK og 100 Mb ethernet. |
| C. Fast ≥ 500 MHz | 1,5 | 0,5 |
| En fysisk data- eller netværksforbindelsesport, der er til stede på billeddannelsesproduktet, giver mulighed for en overførselshastighed på ≥ 500 MHz. Omfatter 1G ethernet. |
| D. Trådløst | 3,0 | 0,7 |
| Et data- eller netværksforbindelsesinterface, der er til stede på billeddannelsesproduktet, er konstrueret til at overføre data via radiofrekvensbaserede trådløse anordninger. Omfatter Bluetooth og 802.11. |
| E. Fast kort/kamera/lager | 0,5 | 0,1 |
| En fysisk data- eller netværksforbindelsesport, der er til stede på billeddannelsesproduktet, er konstrueret til at gøre det muligt at tilkoble eksterne anordninger, som f.eks. et flash-hukommelseskort/smartkort-læsere og kamerainterface (herunder PictBridge). |
| G. Infrarødt | 0,2 | 0,2 |
| Et data- eller netværksforbindelsesinterface, der er til stede på billeddannelsesproduktet, er konstrueret til at overføre data via infrarød teknologi. Omfatter IrDA. |
| Øvrige | Lager | — | 0,2 |
| Interne lagerdrev, der er til stede i billeddannelsesproduktet. Omfatter kun interne drev (f.eks. diskdrev, dvd-drev, zip-drev) og finder anvendelse på hvert enkelt drev. Denne adder omfatter ikke interface til eksterne drev (f.eks. SCSI) eller intern hukommelse. |
| Scannere med CCFL-lamper | — | 2,0 |
| Tilstedeværelsen af en scanner, der anvender koldkatodelysstofrørsteknologi (CCFL). Denne adder anvendes kun én gang uanset lampestørrelse eller antal anvendte lamper/pærer. |
| Scannere med ikke-CCFL-lamper | — | 0,5 |
| Tilstedeværelsen af en scanner, der anvender en anden lampeteknologi end CCFL. Denne adder anvendes kun én gang uanset lampestørrelse eller antal anvendte lamper/pærer. Denne adder omfatter scannere, hvori der anvendes lysemitterende diode- (LED), halogen-, varmkatodelystofrørs- (HCFT), Xenon- eller lysstofteknologier (TL). |
| Pc-baseret system (kan ikke udskrive/kopiere/scanne uden brug af betydelige pc-ressourcer) | — | -0,5 |
| Denne adder finder kun anvendelse på billeddannelsesprodukter, der med hensyn til væsentlige ressourcer er afhængige af en ekstern computer, som f.eks. hukommelse og databehandling, for at kunne udføre grundlæggende funktioner, der almindeligvis udføres uafhængigt af billeddannelsesprodukter, såsom sidegengivelse. Denne adder finder ikke anvendelse på produkter, der udelukkende anvender en computer som kilde eller mål for billeddata. |
| Trådløst håndsæt | — | 0,8 |
| Billeddannelsesproduktets evne til at kommunikere med et trådløst håndsæt. Denne adder finder kun anvendelse én gang, uanset hvilket antal trådløse håndsæt produktet er konstrueret til at håndtere. |
| Hukommelse | — | 1,0 watt pr. 1 GB |
| | Billeddannelsesproduktets interne kapacitet til lagring af data. Denne adder finder anvendelse på interne hukommelseslagermedier og skaleres i henhold hertil. For eksempel ville en enhed med 2,5 GB hukommelse få tildelt en tolerance på 2,5 watt, mens en enhed med 0,5 GB ville få tildelt en tolerance på 0,5 watt. |
| Øvrige | Strømforsyningens (PS) størrelse baseret på strømforsyningens udgangseffekt (OR)
  [NB: Denne adder finder ikke anvendelse på scannere] | — | For PSOR > 10 watt,
  0,05 × (PSOR – 10 watt) |
| Denne adder finder anvendelse på alle billeddannelsesprodukter undtagen scannere. Tolerancen beregnes med udgangspunkt i den interne eller eksterne strømforsynings nominelle jævnstrømsudgangseffekt som angivet af producenten af strømforsyningen. (Den er ikke en målt mængde). For eksempel har en enhed, der er vurderet til at yde op til 3 A ved 12 V en PSOR-værdi på 36 watt og ville få tildelt en tolerance på 0,05 × (36-10) = 0,05 × 26 = 1,3 watt strømforsyningstolerance. For strømforsyninger, der yder mere end én volt, anvendes summen af effekten af alle volt, medmindre det i specifikationerne bemærkes, at der er en nominel grænse, der ligger under denne sum. For eksempel har en strømforsyning, der kan yde 3 A ved en udgangseffekt på 24 V og 1,5 A ved en udgangseffekt på 5 V en samlet PSOR-værdi på (3 × 24) + (1,5 × 5) = 79,5 watt samt en tolerance på 3 475 watt. |

Type

Oplysninger

Funktionel adder-tolerancer (watt)

Primær

Sekundær

Interface

A. Fast < 20 MHz

0,3

0,2

En fysisk data- eller netværksforbindelsesport, der er til stede på billeddannelsesproduktet, giver mulighed for en overførselshastighed på < 20 MHz. Omfatter USB 1.x, IEEE488, IEEE 1284/Parallel/Centronics og RS232.

B. Fast ≥ 20 MHz og < 500 MHz

0,5

0,2

En fysisk data- eller netværksforbindelsesport, der er til stede på billeddannelsesproduktet, giver mulighed for en overførselshastighed på ≥ 20 MHz og < 500 MHz. Omfatter USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i. LINK og 100 Mb ethernet.

C. Fast ≥ 500 MHz

1,5

0,5

En fysisk data- eller netværksforbindelsesport, der er til stede på billeddannelsesproduktet, giver mulighed for en overførselshastighed på ≥ 500 MHz. Omfatter 1G ethernet.

D. Trådløst

3,0

0,7

Et data- eller netværksforbindelsesinterface, der er til stede på billeddannelsesproduktet, er konstrueret til at overføre data via radiofrekvensbaserede trådløse anordninger. Omfatter Bluetooth og 802.11.

E. Fast kort/kamera/lager

0,5

0,1

En fysisk data- eller netværksforbindelsesport, der er til stede på billeddannelsesproduktet, er konstrueret til at gøre det muligt at tilkoble eksterne anordninger, som f.eks. et flash-hukommelseskort/smartkort-læsere og kamerainterface (herunder PictBridge).

G. Infrarødt

0,2

0,2

Et data- eller netværksforbindelsesinterface, der er til stede på billeddannelsesproduktet, er konstrueret til at overføre data via infrarød teknologi. Omfatter IrDA.

Øvrige

Lager

—

0,2

Interne lagerdrev, der er til stede i billeddannelsesproduktet. Omfatter kun interne drev (f.eks. diskdrev, dvd-drev, zip-drev) og finder anvendelse på hvert enkelt drev. Denne adder omfatter ikke interface til eksterne drev (f.eks. SCSI) eller intern hukommelse.

Scannere med CCFL-lamper

—

2,0

Tilstedeværelsen af en scanner, der anvender koldkatodelysstofrørsteknologi (CCFL). Denne adder anvendes kun én gang uanset lampestørrelse eller antal anvendte lamper/pærer.

Scannere med ikke-CCFL-lamper

—

0,5

Tilstedeværelsen af en scanner, der anvender en anden lampeteknologi end CCFL. Denne adder anvendes kun én gang uanset lampestørrelse eller antal anvendte lamper/pærer. Denne adder omfatter scannere, hvori der anvendes lysemitterende diode- (LED), halogen-, varmkatodelystofrørs- (HCFT), Xenon- eller lysstofteknologier (TL).

Pc-baseret system (kan ikke udskrive/kopiere/scanne uden brug af betydelige pc-ressourcer)

—

-0,5

Denne adder finder kun anvendelse på billeddannelsesprodukter, der med hensyn til væsentlige ressourcer er afhængige af en ekstern computer, som f.eks. hukommelse og databehandling, for at kunne udføre grundlæggende funktioner, der almindeligvis udføres uafhængigt af billeddannelsesprodukter, såsom sidegengivelse. Denne adder finder ikke anvendelse på produkter, der udelukkende anvender en computer som kilde eller mål for billeddata.

Trådløst håndsæt

—

0,8

Billeddannelsesproduktets evne til at kommunikere med et trådløst håndsæt. Denne adder finder kun anvendelse én gang, uanset hvilket antal trådløse håndsæt produktet er konstrueret til at håndtere.

Hukommelse

—

1,0 watt pr. 1 GB

Billeddannelsesproduktets interne kapacitet til lagring af data. Denne adder finder anvendelse på interne hukommelseslagermedier og skaleres i henhold hertil. For eksempel ville en enhed med 2,5 GB hukommelse få tildelt en tolerance på 2,5 watt, mens en enhed med 0,5 GB ville få tildelt en tolerance på 0,5 watt.

Øvrige

Strømforsyningens (PS) størrelse baseret på strømforsyningens udgangseffekt (OR)

[NB: Denne adder finder ikke anvendelse på scannere]

—

For PSOR > 10 watt,

0,05 × (PSOR – 10 watt)

Denne adder finder anvendelse på alle billeddannelsesprodukter undtagen scannere. Tolerancen beregnes med udgangspunkt i den interne eller eksterne strømforsynings nominelle jævnstrømsudgangseffekt som angivet af producenten af strømforsyningen. (Den er ikke en målt mængde). For eksempel har en enhed, der er vurderet til at yde op til 3 A ved 12 V en PSOR-værdi på 36 watt og ville få tildelt en tolerance på 0,05 × (36-10) = 0,05 × 26 = 1,3 watt strømforsyningstolerance. For strømforsyninger, der yder mere end én volt, anvendes summen af effekten af alle volt, medmindre det i specifikationerne bemærkes, at der er en nominel grænse, der ligger under denne sum. For eksempel har en strømforsyning, der kan yde 3 A ved en udgangseffekt på 24 V og 1,5 A ved en udgangseffekt på 5 V en samlet PSOR-værdi på (3 × 24) + (1,5 × 5) = 79,5 watt samt en tolerance på 3 475 watt.

For så vidt angår de adder-tolerancer, der fremgår af ovenstående tabel 25 om omfattede produkter, skelnes der mellem »primære« og »sekundære« addere. Med disse benævnelser henvises der til den tilstand, hvori interface skal være, mens billeddannelsesproduktet er i dvaletilstand. Forbindelser, der forbliver aktive, under afprøvningsproceduren for den driftsklare tilstand, mens billeddannelsesproduktet befinder sig i dvaletilstanden, defineres som primære, mens forbindelser, der kan være inaktive, mens billeddannelsesproduktet befinder sig i dvaletilstanden, defineres som sekundære. Størstedelen af de funktionelle addere er typisk sekundære addere.

Producenterne skal kun tage højde for de addertyper, der er tilgængelige i en produktkonfiguration ved levering. Der skal ikke tages højde for de valgfrie muligheder, der måtte være tilgængelige for forbrugeren efter levering, eller interface, der måtte være til stede på produktets eksternt forsynede digital front-end (DFE), når billeddannelsesproduktets tolerancer fastlægges.

For produkter med flere interface skal disse interface medtages som unikke og separate interface. Interface, der udfører flere funktioner, skal imidlertid kun medtages én gang. For eksempel må en USB-forbindelse, der fungerer som såvel 1.x og 2.x, kun medregnes én gang og tildeles en enkelt toleranceværdi. Hvis et bestemt interface kan henhøre under mere end én interfacetype i henhold til tabellen, skal producenten ved bestemmelse af den relevante adder-tolerance vælge den funktion, som det pågældende interface hovedsagelig er konstrueret til at udøve. Eksempelvis skal en USB-forbindelse på billeddannelsesproduktets front, som markedsføres som PictBridge eller »kamerainterface« i produktdokumentationen anses for at være et type E-interface i stedet for et type B-interface. På samme måde må en hukommelseskortlæserport, der understøtter flere formater, kun medregnes én gang. Derudover må et system, der understøtter mere end én type 802.11 kun tælle som ét trådløst interface.

Tabel 28

Produkter i driftsklar tilstand, tabel 1

| Produkt(er): Kopimaskiner, multifunktionsenheder |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Storformat |
| Mærkningsteknologier: Farvesublimering (farve), termisk overførsel (farve), direkte termisk, monokrom farvesublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom termisk overførsel, farveelektrofotografi, fast blæk |
| | Dvaletilstand (watt) |
| Mærkningsmaskine | 58 |

Produkt(er): Kopimaskiner, multifunktionsenheder

Størrelsesformat(er): Storformat

Mærkningsteknologier: Farvesublimering (farve), termisk overførsel (farve), direkte termisk, monokrom farvesublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom termisk overførsel, farveelektrofotografi, fast blæk

Dvaletilstand (watt)

Mærkningsmaskine

58

Tabel 29

Produkter i driftsklar tilstand, tabel 2

| Produkt(er): Faxmaskiner, multifunktionsenheder, printere |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Standardstørrelse |
| Mærkningsteknologier: Farveinkjet, monokrom inkjet |
| | Dvaletilstand (watt) |
| Mærkningsmaskine | 3 |

Produkt(er): Faxmaskiner, multifunktionsenheder, printere

Størrelsesformat(er): Standardstørrelse

Mærkningsteknologier: Farveinkjet, monokrom inkjet

Dvaletilstand (watt)

Mærkningsmaskine

3

Tabel 30

Produkter i driftsklar tilstand, tabel 3

| Produkt(er): Multifunktionsenheder, printere |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Storformat |
| Mærkningsteknologier: Farveinkjet, monokrom inkjet |
| | Dvaletilstand (watt) |
| Mærkningsmaskine | 13 |

Produkt(er): Multifunktionsenheder, printere

Størrelsesformat(er): Storformat

Mærkningsteknologier: Farveinkjet, monokrom inkjet

Dvaletilstand (watt)

Mærkningsmaskine

13

Tabel 31

Produkter i driftsklar tilstand, tabel 4

| Produkt(er): Frankeringsmaskiner |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Ikke relevant |
| Mærkningsteknologier: Direkte termisk, monokrom elektrofotografi, monokrom inkjet, monokrom termisk overførsel |
| | Dvaletilstand (watt) |
| Mærkningsmaskine | 3 |

Produkt(er): Frankeringsmaskiner

Størrelsesformat(er): Ikke relevant

Mærkningsteknologier: Direkte termisk, monokrom elektrofotografi, monokrom inkjet, monokrom termisk overførsel

Dvaletilstand (watt)

Mærkningsmaskine

3

Tabel 32

Produkter i driftsklar tilstand, tabel 5

| Produkt(er): Printere |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Små formater |
| Mærkningsteknologier: Farvesublimering (farve), direkte termisk, farveinkjet, anslag (farve), termisk overførsel (farve), monokrom farvesublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom inkjet, monokrom anslag, monokrom termisk overførsel, farveelektrofotografi, fast blæk |
| | Dvaletilstand (watt) |
| Mærkningsmaskine | 3 |

Produkt(er): Printere

Størrelsesformat(er): Små formater

Mærkningsteknologier: Farvesublimering (farve), direkte termisk, farveinkjet, anslag (farve), termisk overførsel (farve), monokrom farvesublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom inkjet, monokrom anslag, monokrom termisk overførsel, farveelektrofotografi, fast blæk

Dvaletilstand (watt)

Mærkningsmaskine

3

Tabel 33

Produkter i driftsklar tilstand, tabel 6

| Produkt(er): Printere |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Standardstørrelse |
| Mærkningsteknologier: Anslag (farve), monokrom anslag |
| | Dvaletilstand (watt) |
| Mærkningsmaskine | 6 |

Produkt(er): Printere

Størrelsesformat(er): Standardstørrelse

Mærkningsteknologier: Anslag (farve), monokrom anslag

Dvaletilstand (watt)

Mærkningsmaskine

6

Tabel 34

Produkter i driftsklar tilstand, tabel 7

| Produkt(er): Scannere |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Storformat, små formater, standardstørrelse |
| Mærkningsteknologier: Ikke relevant |
| | Dvaletilstand (watt) |
| Scanningsmaskine | 5 |

Produkt(er): Scannere

Størrelsesformat(er): Storformat, små formater, standardstørrelse

Mærkningsteknologier: Ikke relevant

Dvaletilstand (watt)

Scanningsmaskine

5

Tabel 35

Produkter i driftsklar tilstand, tabel 8

| Produkt(er): Printere |
| --- |
| Størrelsesformat(er): Storformat |
| Mærkningsteknologier: Farvesublimering (farve), anslag (farve), termisk overførsel (farve), direkte termisk, monokrom farvesublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom anslag, monokrom termisk overførsel, farveelektrofotografi, fast blæk |
| | Dvaletilstand (watt) |
| Mærkningsmaskine | 54 |

Produkt(er): Printere

Størrelsesformat(er): Storformat

Mærkningsteknologier: Farvesublimering (farve), anslag (farve), termisk overførsel (farve), direkte termisk, monokrom farvesublimering, monokrom elektrofotografi, monokrom anslag, monokrom termisk overførsel, farveelektrofotografi, fast blæk

Dvaletilstand (watt)

Mærkningsmaskine

54

D.   Retningslinjer for prøvning

De specifikke instruktioner for afprøvning af billedbehandlingsudstyrsprodukters energieffektivitet skitseres i tre separate afsnit nedenfor med titlerne:

| — | afprøvningsprocedure for typisk elforbrug |
| --- | --- |

—

afprøvningsprocedure for typisk elforbrug

| — | afprøvningsprocedure for produkter i driftsklar tilstand, |
| --- | --- |

—

afprøvningsprocedure for produkter i driftsklar tilstand,

og

| — | afprøvningsbetingelser og -udstyr til ENERGY STAR-billedbehandlingsudstyrsprodukter |
| --- | --- |

—

afprøvningsbetingelser og -udstyr til ENERGY STAR-billedbehandlingsudstyrsprodukter

De prøvningsresultater, der fremkommer ved anvendelse af disse procedurer, skal anvendes som det primære grundlag for vurderingen af, om produktet opfylder ENERGY STAR-kravene.

Fabrikanterne udfører prøvninger af de produktmodeller, som opfylder ENERGY STAR-retningslinjerne, og afgiver fabrikanterklæring. Familier af billedbehandlingsudstyrsmodeller, som bygger på samme stel og er identiske på enhver måde undtagen fra kabinettet og farven, kan være omfattet ved forelæggelse af prøvningsdata for en enkelt, repræsentativ model. Tilsvarende kan modeller, som er uændrede, eller som kun afviger i finish fra de modeller, som blev solgt i tidligere år, fortsat være omfattet uden forelæggelse af nye prøvningsdata, forudsat at specifikationen er uændret.

Hvis en produktmodel udbydes på markedet i form af flere konfigurationer som en produkt»familie« eller -serie, kan partneren afprøve og rapportere den højeste konfiguration i familien, som udbydes i stedet for hver eneste individuelle model. Ved rapportering af modelfamilier holdes fabrikanterne fortsat ansvarlige for eventuelle klager, der indgives om deres billeddannelsesprodukters effektivitet, herunder for de produkter, der ikke er blevet afprøvet, eller hvorom der ikke er rapporteret oplysninger.

Eksempel: Model A og B er identiske med den undtagelse, at model A er forsynet med et fast interface > 500 MHz, og model B er forsynet med et fast interface < 500 MHz. Hvis model A afprøves og opfylder ENERGY STAR-specifikationerne, kan partnere nøjes med at rapportere afprøvningsdata for model A, som dokumentation for både model A og B.

Hvis et produkts strømkilde er elnettet, USB, IEEE1394, strøm via ethernet, telefonsystemet eller en anden kilde eller kombinationer af kilder, skal produktets nettovekselstrømforbrug (hvor der tages højde for omformningstabet fra vekselstrøm til jævnstrøm som angivet i afprøvningsproceduren for produkter i driftsklar tilstand) anvendes med henblik på at afgøre, om produktet kvalificerer sig til mærket.

| 1. | Nedenfor anføres yderligere afprøvnings- og rapporteringskrav.
  Antal enheder, der kræves til afprøvning
  Afprøvningen skal udføres af fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant og skal omfatte en enkelt modelenhed.






  (a) | For så vidt angår produkter, der er angivet i denne specifikations tabel 15 i afsnit VII. B, skal en yderligere enhed af samme model ligeledes afprøves, hvis afprøvningsresultaterne vedrørende det typiske elforbrug for den oprindelige enhed opfylder kravet for at være berettiget til mærket, men er inden for 10 % af kriterieværdien. Fabrikanterne skal rapportere værdierne for begge enheder. For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal begge enheder opfylde ENERGY STAR-specifikationerne. |
| --- | --- | --- |

1.

Nedenfor anføres yderligere afprøvnings- og rapporteringskrav.

Antal enheder, der kræves til afprøvning

Afprøvningen skal udføres af fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant og skal omfatte en enkelt modelenhed.

(a)

For så vidt angår produkter, der er angivet i denne specifikations tabel 15 i afsnit VII. B, skal en yderligere enhed af samme model ligeledes afprøves, hvis afprøvningsresultaterne vedrørende det typiske elforbrug for den oprindelige enhed opfylder kravet for at være berettiget til mærket, men er inden for 10 % af kriterieværdien. Fabrikanterne skal rapportere værdierne for begge enheder. For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal begge enheder opfylde ENERGY STAR-specifikationerne.

| (b) | For så vidt angår produkter, der er angivet i disse specifikationers tabel 16 i afsnit VII. C, skal yderligere to enheder afprøves, hvis afprøvningsresultaterne vedrørende den driftsklare tilstand for den oprindelige enhed opfylder kravet for at være berettiget til mærket, men ligger inden for 15 % af kriterieværdien i alle de angivne driftsklare tilstande for den givne produkttype. For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal alle tre enheder opfylde ENERGY STAR-specifikationerne. |
| --- | --- |

(b)

For så vidt angår produkter, der er angivet i disse specifikationers tabel 16 i afsnit VII. C, skal yderligere to enheder afprøves, hvis afprøvningsresultaterne vedrørende den driftsklare tilstand for den oprindelige enhed opfylder kravet for at være berettiget til mærket, men ligger inden for 15 % af kriterieværdien i alle de angivne driftsklare tilstande for den givne produkttype. For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal alle tre enheder opfylde ENERGY STAR-specifikationerne.

Fremsendelse af oplysninger om omfattede produkter til henholdsvis EPA eller Europa-Kommissionen

Partnere skal selvcertificere de produktmodeller, som er i overensstemmelse med ENERGY STAR-retningslinjerne, og rapportere oplysningerne til henholdsvis EPA eller Europa-Kommissionen. De oplysninger, som skal rapporteres for produkter, skitseres kort efter offentliggørelsen af de endelige specifikationer. Desuden skal partnere tilsende henholdsvis EPA eller Europa-Kommissionen uddrag af produktdokumentationen, hvori der over for forbrugerne redegøres for standardtidsintervallerne for indstillingerne af strømforbrugsstyringen. Hensigten med dette krav er at støtte, at produkter afprøves som ved levering og i henhold til den anbefalede anvendelse.

Modeller, der kan fungere ved flere kombinationer af spænding/frekvens

Producenterne prøvning af deres produkter foretages på baggrund af det/de marked(er), hvor modellerne vil blive solgt og markedsført som ENERGY STAR-produkter. EPA, Europa-Kommissionen og deres ENERGY STAR-partnere i de forskellige lande er blevet enige om en tabel med tre kombinationer af spænding/frekvens, der finder anvendelse i forbindelse med afprøvning. Prøvningsbetingelser for billedbehandlingsudstyr indeholder en angivelse af internationale spændings-/frekvensforhold og papirstørrelser for hvert marked.

For produkter, der sælges som ENERGY STAR-produkter på flere internationale markeder og derfor vurderes ved flere indgangsspændinger, skal fabrikanten foretage prøvning og rapportering af de krævede strømforbrugs- eller effektivitetsværdier ved alle de relevante kombinationer af spænding/frekvens. Eksempelvis skal en fabrikant, der leverer den samme model til USA og Europa, måle, overholde specifikationerne for og rapportere om prøvningsværdierne ved såvel 115 volt/60 Hz som 230 volt/50 Hz for at gøre modellen berettiget til ENERGY STAR-mærket på begge markeder. Hvis en model bliver omfattet af ENERGY STAR ved kun én kombination af spænding/frekvens (f.eks. 115 volt/60 Hz), kan den kun blive omfattet og markedsført som ENERGY STAR i de regioner, der understøtter den afprøvede kombination af spænding/frekvens (f.eks. Nordamerika og Taiwan).

| 2. | Afprøvningsprocedure for typisk elforbrug (TEC)






  (a) | Typer produkter, der er omfattet: Afprøvningsproceduren for det typiske elforbrug er for så vidt angår målingen af produkter i standardstørrelse defineret i tabel 15 i afsnit VII.B. |
| --- | --- | --- |

2.

Afprøvningsprocedure for typisk elforbrug (TEC)

(a)

Typer produkter, der er omfattet: Afprøvningsproceduren for det typiske elforbrug er for så vidt angår målingen af produkter i standardstørrelse defineret i tabel 15 i afsnit VII.B.

| (b) | Afprøvningsparametre
  I dette afsnit beskrives de afprøvningsparametre, der skal anvendes ved måling af et produkt i henhold til afprøvningsproceduren for typisk elforbrug. Dette afsnit omfatter ikke afprøvningsbetingelserne, der anføres i nedenstående afsnit VII.D.4.
  Afprøvning i simpleksdrift
  Produkterne skal afprøves i simpleksdrift. Originaler til kopiering skal være simpleksbilleder.
  Prøvebillede
  Prøvebilledet er prøvebillede A fra ISO/IEC-standard 10561:1999. Der skal anvendes en punktstørrelse 10 og skrifttypen Courier i fast bredde (eller den nærmeste tilsvarende). Tyskspecifikke tegn skal ikke nødvendigvis gengives, hvis produktet ikke er i stand til dette. Billedet skal gengives på et 8,5" × 11"- eller A4-papirark i henhold til relevans for målmarkedet. For printere og multifunktionsenheder (MFD), der kan fortolke et sidebeskrivelsessprog (PDL) (f.eks. PCL, Postscript) skal billeder sendes til produktet i PDL-format.
  Afprøvning i monokrom
  Produkter med farvefunktion skal afprøves og producere monokrome billeder, medmindre de ikke er i stand til dette.
  Auto-sluk og netaktivering
  Produktet skal konfigureres som ved levering og i henhold til den anbefalede anvendelsesmetode, især for så vidt angår centrale parametre som styring af strømforbrug, standardtidsintervaller og opløsning (undtagen som angivet nedenfor). Alle oplysninger fra producenten om anbefalede tidsintervaller skal være i overensstemmelse med konfigurationen ved levering, herunder de oplysninger, der fremgår af brugsvejledningen, på websteder, og som installationspersonalet måtte give. Hvis en printer, digital duplikator eller multifunktionsenhed med printfunktion eller faxmaskine er forsynet med en auto-sluk-funktion, og hvis denne er aktiveret ved levering, skal denne deaktiveres før afprøvningen. Printere og multifunktionsenheder, der ved levering kan tilsluttes net (19), skal tilsluttes et net. Producenten vælger netværksforbindelsestypen (eller en anden dataforbindelse, hvis det ikke er muligt at tilslutte enheden nettet), og det skal rapporteres, hvilken type der er anvendt. Udskriftsopgaver i forbindelse med afprøvningen kan sendes via ikke-netværksforbindelser (f.eks. USB), også på de enheder, der er tilsluttet nettet.
  Produktkonfiguration
  Papirkilde og efterbehandlingshardware skal være til stede og konfigureret som ved levering og i henhold til anbefalet anvendelse, men det er producenten, der afgør, om de skal anvendes i forbindelse med afprøvningen (f.eks. kan der anvendes enhver papirkilde). Antifugt-funktioner kan slås fra, hvis de kan brugerstyres. Enhver form for hardware, der udgør en del af modellen, og som det er meningen, at brugeren skal installere eller tilføje (f.eks. en papirfunktion) skal installeres før afprøvningen.
  Digitale duplikatorer
  Digitale duplikatorer skal opsættes og anvendes i overensstemmelse med deres konstruktion og funktioner. Eksempelvis skal hver opgave kun indeholde et enkelt originalt billede. Digitale duplikatorer skal afprøves ved den angivne maksimale hastighed, hvilket ligeledes er den hastighed, der skal anvendes til bestemmelse af opgavens omfang med henblik på udførelse af afprøvningen, og ikke ved standardhastigheden ved levering, hvis denne afviger herfra. Digitale duplikatorer skal i andre henseender behandles som printere, kopimaskiner eller multifunktionsenheder, afhængig af deres funktioner ved levering. |
| --- | --- |

(b)

Afprøvningsparametre

I dette afsnit beskrives de afprøvningsparametre, der skal anvendes ved måling af et produkt i henhold til afprøvningsproceduren for typisk elforbrug. Dette afsnit omfatter ikke afprøvningsbetingelserne, der anføres i nedenstående afsnit VII.D.4.

Afprøvning i simpleksdrift

Produkterne skal afprøves i simpleksdrift. Originaler til kopiering skal være simpleksbilleder.

Prøvebillede

Prøvebilledet er prøvebillede A fra ISO/IEC-standard 10561:1999. Der skal anvendes en punktstørrelse 10 og skrifttypen Courier i fast bredde (eller den nærmeste tilsvarende). Tyskspecifikke tegn skal ikke nødvendigvis gengives, hvis produktet ikke er i stand til dette. Billedet skal gengives på et 8,5" × 11"- eller A4-papirark i henhold til relevans for målmarkedet. For printere og multifunktionsenheder (MFD), der kan fortolke et sidebeskrivelsessprog (PDL) (f.eks. PCL, Postscript) skal billeder sendes til produktet i PDL-format.

Afprøvning i monokrom

Produkter med farvefunktion skal afprøves og producere monokrome billeder, medmindre de ikke er i stand til dette.

Auto-sluk og netaktivering

Produktet skal konfigureres som ved levering og i henhold til den anbefalede anvendelsesmetode, især for så vidt angår centrale parametre som styring af strømforbrug, standardtidsintervaller og opløsning (undtagen som angivet nedenfor). Alle oplysninger fra producenten om anbefalede tidsintervaller skal være i overensstemmelse med konfigurationen ved levering, herunder de oplysninger, der fremgår af brugsvejledningen, på websteder, og som installationspersonalet måtte give. Hvis en printer, digital duplikator eller multifunktionsenhed med printfunktion eller faxmaskine er forsynet med en auto-sluk-funktion, og hvis denne er aktiveret ved levering, skal denne deaktiveres før afprøvningen. Printere og multifunktionsenheder, der ved levering kan tilsluttes net (19), skal tilsluttes et net. Producenten vælger netværksforbindelsestypen (eller en anden dataforbindelse, hvis det ikke er muligt at tilslutte enheden nettet), og det skal rapporteres, hvilken type der er anvendt. Udskriftsopgaver i forbindelse med afprøvningen kan sendes via ikke-netværksforbindelser (f.eks. USB), også på de enheder, der er tilsluttet nettet.

Produktkonfiguration

Papirkilde og efterbehandlingshardware skal være til stede og konfigureret som ved levering og i henhold til anbefalet anvendelse, men det er producenten, der afgør, om de skal anvendes i forbindelse med afprøvningen (f.eks. kan der anvendes enhver papirkilde). Antifugt-funktioner kan slås fra, hvis de kan brugerstyres. Enhver form for hardware, der udgør en del af modellen, og som det er meningen, at brugeren skal installere eller tilføje (f.eks. en papirfunktion) skal installeres før afprøvningen.

Digitale duplikatorer

Digitale duplikatorer skal opsættes og anvendes i overensstemmelse med deres konstruktion og funktioner. Eksempelvis skal hver opgave kun indeholde et enkelt originalt billede. Digitale duplikatorer skal afprøves ved den angivne maksimale hastighed, hvilket ligeledes er den hastighed, der skal anvendes til bestemmelse af opgavens omfang med henblik på udførelse af afprøvningen, og ikke ved standardhastigheden ved levering, hvis denne afviger herfra. Digitale duplikatorer skal i andre henseender behandles som printere, kopimaskiner eller multifunktionsenheder, afhængig af deres funktioner ved levering.

| c) | Opgavestruktur
  I dette afsnit beskrives det, hvordan man fastlægger det antal billeder pr. opgave, der skal anvendes ved måling af et produkt i henhold til afprøvningsproceduren for typisk elforbrug, og det antal opgaver pr. dag, som skal anvendes i beregningen af det typiske elforbrug.
  I denne afprøvningsprocedure skal hastigheden for det produkt, der anvendes til fastlæggelse af opgavens omfang i forbindelse med afprøvningen, være den af producenten angivne maksimale simplekshastighed for produktion af monokrome billeder på papir af standardstørrelse (8,5" × 11" eller A4), der afrundes til nærmeste heltal. Denne hastighed vil ligeledes blive anvendt i forbindelse med rapportering som modellens produkthastighed. Produktets standardudskrivningshastighed, der anvendes i forbindelse med den egentlige afprøvning, måles ikke og kan afvige fra den maksimale angivne hastighed som følge af faktorer, der eksempelvis omfatter indstillinger med hensyn til opløsning, billedkvalitet, udskrivningstilstand, dokumentscanningstid, opgavestørrelse og -struktur samt papirstørrelse og -vægt.
  Faxmaskiner skal altid afprøves ved et billede pr. opgave. Antallet af billeder pr. opgave, der skal anvendes for alle øvrige billedbehandlingsudstyrsprodukter, beregnes i overensstemmelse med følgende tre trin. Af hensyn til brugervenligheden indeholder tabel 39 en angivelse af antal billeder pr. opgaveberegning for hver enkelt produkthastighed i hele tal op til 100 billeder pr. minut (ipm).






  i) | Beregn antal opgaver pr. dag. Antallet af opgaver pr. dag varierer i takt med produkthastigheden:






  — | For enheder med en hastighed på otte ipm eller derunder, anvendes otte opgaver pr. dag. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Opgavestruktur

I dette afsnit beskrives det, hvordan man fastlægger det antal billeder pr. opgave, der skal anvendes ved måling af et produkt i henhold til afprøvningsproceduren for typisk elforbrug, og det antal opgaver pr. dag, som skal anvendes i beregningen af det typiske elforbrug.

I denne afprøvningsprocedure skal hastigheden for det produkt, der anvendes til fastlæggelse af opgavens omfang i forbindelse med afprøvningen, være den af producenten angivne maksimale simplekshastighed for produktion af monokrome billeder på papir af standardstørrelse (8,5" × 11" eller A4), der afrundes til nærmeste heltal. Denne hastighed vil ligeledes blive anvendt i forbindelse med rapportering som modellens produkthastighed. Produktets standardudskrivningshastighed, der anvendes i forbindelse med den egentlige afprøvning, måles ikke og kan afvige fra den maksimale angivne hastighed som følge af faktorer, der eksempelvis omfatter indstillinger med hensyn til opløsning, billedkvalitet, udskrivningstilstand, dokumentscanningstid, opgavestørrelse og -struktur samt papirstørrelse og -vægt.

Faxmaskiner skal altid afprøves ved et billede pr. opgave. Antallet af billeder pr. opgave, der skal anvendes for alle øvrige billedbehandlingsudstyrsprodukter, beregnes i overensstemmelse med følgende tre trin. Af hensyn til brugervenligheden indeholder tabel 39 en angivelse af antal billeder pr. opgaveberegning for hver enkelt produkthastighed i hele tal op til 100 billeder pr. minut (ipm).

i)

Beregn antal opgaver pr. dag. Antallet af opgaver pr. dag varierer i takt med produkthastigheden:

—

For enheder med en hastighed på otte ipm eller derunder, anvendes otte opgaver pr. dag.

| — | For enheder med en hastighed på mellem otte og 32 ipm, svarer antallet af opgaver pr. dag til hastigheden. F.eks. anvendes der ved 14 ipm 14 opgaver pr. dag. |
| --- | --- |

—

For enheder med en hastighed på mellem otte og 32 ipm, svarer antallet af opgaver pr. dag til hastigheden. F.eks. anvendes der ved 14 ipm 14 opgaver pr. dag.

| — | For enheder med en hastighed på 32 og derover, anvendes 32 opgaver pr. dag. |
| --- | --- |

—

For enheder med en hastighed på 32 og derover, anvendes 32 opgaver pr. dag.

| ii) | Beregn det nominelle antal billeder pr. dag (20) med udgangspunkt i tabel 36. Eksempelvis anvendes der for en 14 ipm-enhed 0,50 × 142 dvs. 98 billeder pr. dag.
  Tabel 36
  Tabel med oversigt over opgaver for billedbehandlingsudstyr







  Produkttype | Anvendt klassificering | Formel (billeder pr. dag) |
| --- | --- | --- | --- |
| Monokrom (undtagen fax) | monokrom hastighed | 0,50 × ipm2 |
| Farve (undtagen fax) | monokrom hastighed | 0,50 × ipm2 |

ii)

Beregn det nominelle antal billeder pr. dag (20) med udgangspunkt i tabel 36. Eksempelvis anvendes der for en 14 ipm-enhed 0,50 × 142 dvs. 98 billeder pr. dag.

Tabel 36

Tabel med oversigt over opgaver for billedbehandlingsudstyr

Produkttype

Anvendt klassificering

Formel (billeder pr. dag)

Monokrom (undtagen fax)

monokrom hastighed

0,50 × ipm2

Farve (undtagen fax)

monokrom hastighed

0,50 × ipm2

| iii) | Beregn antallet af billeder pr. dag ved at dividere antallet af billeder pr. dag med antallet af opgaver pr. dag. Rund ned (fjern decimaler) til nærmeste heltal. Eksempelvis viser et tal på 15,8, at der skal produceres 15 billeder pr. opgave i stedet for, at der rundes op til 16 billeder pr. opgave.
  For kopieringsmaskiner på under 20 ipm skal der være en original pr. billede, der kræves. For opgaver med et stort antal billeder, som f.eks. for opgaver til maskiner med en ipm, der er højere end 20, er det ikke sikkert, at det er muligt at overholde kravet om antal billeder, hvilket navnlig er tilfældet, hvis arkføderens kapacitet er begrænset. Kopieringsmaskiner med 20 ipm eller derover må derfor producere flere kopier af hver enkelt original, så længe antallet af originaler mindst er ti. Dette kan medføre, at der produceres flere billeder end det krævede antal. Eksempel: Ved en enhed med 50 ipm, hvor der kræves 39 billeder pr. opgave, kan afprøvningen gennemføres med fire kopier af ti originaler eller tre kopier af 13 originaler. |
| --- | --- |

iii)

Beregn antallet af billeder pr. dag ved at dividere antallet af billeder pr. dag med antallet af opgaver pr. dag. Rund ned (fjern decimaler) til nærmeste heltal. Eksempelvis viser et tal på 15,8, at der skal produceres 15 billeder pr. opgave i stedet for, at der rundes op til 16 billeder pr. opgave.

For kopieringsmaskiner på under 20 ipm skal der være en original pr. billede, der kræves. For opgaver med et stort antal billeder, som f.eks. for opgaver til maskiner med en ipm, der er højere end 20, er det ikke sikkert, at det er muligt at overholde kravet om antal billeder, hvilket navnlig er tilfældet, hvis arkføderens kapacitet er begrænset. Kopieringsmaskiner med 20 ipm eller derover må derfor producere flere kopier af hver enkelt original, så længe antallet af originaler mindst er ti. Dette kan medføre, at der produceres flere billeder end det krævede antal. Eksempel: Ved en enhed med 50 ipm, hvor der kræves 39 billeder pr. opgave, kan afprøvningen gennemføres med fire kopier af ti originaler eller tre kopier af 13 originaler.

| d) | Målingsprocedurer
  For at måle tid er det tilstrækkeligt at anvende et almindeligt stopur og tidsindstilling med intervaller på et sekund. Alle energiværdier skal angives som watt-timer (Wh). Alle tider skal angives i sekunder eller minutter. »Nulmålinger« vedrører »Wh«-udlæsningen af måleapparatet. I tabel 35 og 36 skitseres trinene i proceduren for typisk elforbrug.
  Service-/vedligeholdelsestilstande (herunder farvekalibrering) skal generelt ikke omfattes af målingerne af det typiske elforbrug. Tilstande af denne art, der indtræder i løbet af afprøvningsforløbet, skal noteres. Hvis der indtræder en servicetilstand under udførelsen af en opgave, bortset fra den første opgave, kan denne opgave udelades, og der tilføjes en erstatningsopgave til prøvningen. I tilfælde af, at der er behov for en erstatningsopgave, registreres energiværdierne for den udeladte opgave ikke, og erstatningsopgaven tilføjes umiddelbart efter fjerde opgave. Opgaveintervallet på 15 minutter opretholdes til enhver tid, herunder med hensyn til den opgave, der udelades.
  Multifunktionsenheder uden printerfunktion skal behandles som kopimaskiner i alle aspekter af denne afprøvningsprocedure.






  i) | Procedure for printere, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder med printerfunktioner samt faxmaskiner.
  Tabel 37
  Afprøvningsprocedure for typisk elforbrug — Printere, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder med printerfunktion samt faxmaskiner









  Trin | Oprindelig tilstand | Aktivitet | Registrering (ved afslutningen af det pågældende trin) | Eventuelle målinger af tilstande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Slukket | Slut enheden til måleapparatet. Nulstil måleapparatet, og afvent afprøvningsperioden (fem minutter eller mere). | Energi i slukket tilstand | Slukket |
| Afprøvnings- intervals længde |
| 2 | Slukket | Tænd enheden. Vent, indtil enheden angiver, at den er i klar tilstand. | — | — |
| 3 | Klar | Udskriv en opgave bestående af mindst et enkelt udskriftsbillede, men ikke mere end en enkelt opgave pr. opgavetabel.
  Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Vent, indtil måleapparatet viser, at enheden er indtrådt i sin endelige dvaletilstand. | Aktiv0-tid | — |
| 4 | Dvale | Nulstil måleapparatet. Vent en time. | Energi i dvaletilstand | Dvale |
| 5 | Dvale | Nulstil måleapparatet og timeren. Udskriv én opgave pr. opgavetabel. Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Vent, indtil timeren viser, at der er gået 15 minutter. | Energi til opgave1 | Genstart, aktiv, klar, dvale |
| Aktiv1-tid |
| 6 | Klar | Gentag trin 5. | Energi til opgave2 | Samme som ovenfor |
| Aktiv2-tid |
| 7 | Klar | Gentag trin 5 (uden måling af aktiv tid). | Energi til opgave3 | Samme som ovenfor |
| 8 | Klar | Gentag trin 5 (uden måling af aktiv tid). | Energi til opgave4 | Samme som ovenfor |
| 9 | Klar | Nulstil måleapparatet og timeren. Vent, indtil måleapparatet og/eller enheden viser, at enheden er indtrådt i den afsluttende dvaletilstand. | Sluttid | Klar, dvale |
| Slutenergi | — |
| Bemærkninger:






  — | Før afprøvningen påbegyndes, er det nyttigt at kontrollere standardtidsintervallerne for strømforbrugsstyringen for at sikre, at de er i den leverede tilstand, og for at sikre, at der er tilstrækkeligt papir i anordningen. |

d)

Målingsprocedurer

For at måle tid er det tilstrækkeligt at anvende et almindeligt stopur og tidsindstilling med intervaller på et sekund. Alle energiværdier skal angives som watt-timer (Wh). Alle tider skal angives i sekunder eller minutter. »Nulmålinger« vedrører »Wh«-udlæsningen af måleapparatet. I tabel 35 og 36 skitseres trinene i proceduren for typisk elforbrug.

Service-/vedligeholdelsestilstande (herunder farvekalibrering) skal generelt ikke omfattes af målingerne af det typiske elforbrug. Tilstande af denne art, der indtræder i løbet af afprøvningsforløbet, skal noteres. Hvis der indtræder en servicetilstand under udførelsen af en opgave, bortset fra den første opgave, kan denne opgave udelades, og der tilføjes en erstatningsopgave til prøvningen. I tilfælde af, at der er behov for en erstatningsopgave, registreres energiværdierne for den udeladte opgave ikke, og erstatningsopgaven tilføjes umiddelbart efter fjerde opgave. Opgaveintervallet på 15 minutter opretholdes til enhver tid, herunder med hensyn til den opgave, der udelades.

Multifunktionsenheder uden printerfunktion skal behandles som kopimaskiner i alle aspekter af denne afprøvningsprocedure.

i)

Procedure for printere, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder med printerfunktioner samt faxmaskiner.

Tabel 37

Afprøvningsprocedure for typisk elforbrug — Printere, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder med printerfunktion samt faxmaskiner

Trin

Oprindelig tilstand

Aktivitet

Registrering (ved afslutningen af det pågældende trin)

Eventuelle målinger af tilstande

1

Slukket

Slut enheden til måleapparatet. Nulstil måleapparatet, og afvent afprøvningsperioden (fem minutter eller mere).

Energi i slukket tilstand

Slukket

Afprøvnings- intervals længde

2

Slukket

Tænd enheden. Vent, indtil enheden angiver, at den er i klar tilstand.

—

—

3

Klar

Udskriv en opgave bestående af mindst et enkelt udskriftsbillede, men ikke mere end en enkelt opgave pr. opgavetabel.

Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Vent, indtil måleapparatet viser, at enheden er indtrådt i sin endelige dvaletilstand.

Aktiv0-tid

—

4

Dvale

Nulstil måleapparatet. Vent en time.

Energi i dvaletilstand

Dvale

5

Dvale

Nulstil måleapparatet og timeren. Udskriv én opgave pr. opgavetabel. Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Vent, indtil timeren viser, at der er gået 15 minutter.

Energi til opgave1

Genstart, aktiv, klar, dvale

Aktiv1-tid

6

Klar

Gentag trin 5.

Energi til opgave2

Samme som ovenfor

Aktiv2-tid

7

Klar

Gentag trin 5 (uden måling af aktiv tid).

Energi til opgave3

Samme som ovenfor

8

Klar

Gentag trin 5 (uden måling af aktiv tid).

Energi til opgave4

Samme som ovenfor

9

Klar

Nulstil måleapparatet og timeren. Vent, indtil måleapparatet og/eller enheden viser, at enheden er indtrådt i den afsluttende dvaletilstand.

Sluttid

Klar, dvale

Slutenergi

—

Bemærkninger:

—

Før afprøvningen påbegyndes, er det nyttigt at kontrollere standardtidsintervallerne for strømforbrugsstyringen for at sikre, at de er i den leverede tilstand, og for at sikre, at der er tilstrækkeligt papir i anordningen.

| — | »Nulmålinger« kan opstå ved, at det samlede energiforbrug registreres på det pågældende tidspunkt, i stedet for, at der foretages en egentlig nulstilling af måleapparatet. |
| --- | --- |

—

»Nulmålinger« kan opstå ved, at det samlede energiforbrug registreres på det pågældende tidspunkt, i stedet for, at der foretages en egentlig nulstilling af måleapparatet.

| — | Trin 1 – Målingsperioden i slukket tilstand kan om ønsket forlænges for at mindske målingsfejl. Bemærk, at strømforbruget i slukket tilstand ikke anvendes i beregningerne. |
| --- | --- |

—

Trin 1 – Målingsperioden i slukket tilstand kan om ønsket forlænges for at mindske målingsfejl. Bemærk, at strømforbruget i slukket tilstand ikke anvendes i beregningerne.

| — | Trin 2 – Hvis enheden ikke er forsynet med en indikator for klar tilstand, anvendes det tidspunkt, hvor elforbrugsværdien stabiliseres til værdien for driftsklar tilstand. |
| --- | --- |

—

Trin 2 – Hvis enheden ikke er forsynet med en indikator for klar tilstand, anvendes det tidspunkt, hvor elforbrugsværdien stabiliseres til værdien for driftsklar tilstand.

| — | Trin 3 – Efter registreringen af Aktiv0-tiden kan resten af denne opgave annulleres. |
| --- | --- |

—

Trin 3 – Efter registreringen af Aktiv0-tiden kan resten af denne opgave annulleres.

| — | Trin 5 – De 15 minutter regnes fra påbegyndelsen af opgaven. Enheden skal udvise et øget energiforbrug inden for fem sekunder fra nulstillingen af måleapparatet og timeren. Det kan være nødvendigt at påbegynde udskrivningen før nulstilling for at sikre dette. |
| --- | --- |

—

Trin 5 – De 15 minutter regnes fra påbegyndelsen af opgaven. Enheden skal udvise et øget energiforbrug inden for fem sekunder fra nulstillingen af måleapparatet og timeren. Det kan være nødvendigt at påbegynde udskrivningen før nulstilling for at sikre dette.

| — | Trin 6 – Ved enheder, der leveres med korte standardtidsintervaller, kan trin 6-8 påbegyndes fra dvaletilstanden. |
| --- | --- |

—

Trin 6 – Ved enheder, der leveres med korte standardtidsintervaller, kan trin 6-8 påbegyndes fra dvaletilstanden.

| — | Trin 9 – Enheder kan have flere dvaletilstande, så alle undtagen den sidste dvaletilstand omfattes af slutperioden. |
| --- | --- |

—

Trin 9 – Enheder kan have flere dvaletilstande, så alle undtagen den sidste dvaletilstand omfattes af slutperioden.

Hvert billede sendes separat. De kan alle udgøre en del af samme dokument, men angives ikke i dokumentet som flere eksemplarer af et enkelt originalt billede (medmindre produktet er en digital duplikator som beskrevet i afsnit VII.D.2(b)).

For faxmaskiner, der kun anvender et billede pr. opgave, skal arket lægges i enhedens arkføder for at gøre kopieringen brugervenlig og kan placeres i arkføderen, inden afprøvningen påbegyndes. Enheden skal ikke nødvendigvis være tilkoblet en telefonlinje, medmindre telefonlinjen er en forudsætning for, at afprøvningen kan gennemføres. Hvis faxmaskinen eksempelvis mangler en brugervenlig kopieringsfunktion, sendes den opgave, der blev udført i trin 2, via telefonlinjen. På faxmaskiner uden arkføder placeres arket på valsen.

| ii) | Procedure for kopieringsmaskiner, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder uden printerfunktion
  Tabel 38
  Afprøvningsprocedure for typisk elforbrug — Kopieringsmaskiner, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder uden printerfunktion









  Trin | Oprindelig tilstand | Aktivitet | Registrering (ved afslutningen af det pågældende trin) | Eventuelle målinger af tilstande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Slukket | Slut enheden til måleapparatet. Nulstil måleapparatet, og afvent afprøvningsperioden (fem minutter eller mere). | Energi i slukket tilstand | Slukket |
| Afprøvnings- intervals længde |
| 2 | Slukket | Tænd enheden. Vent, indtil enheden angiver, at den er i klar tilstand. | — | — |
| 3 | Klar | Kopier en opgave med mindst ét billede, men ikke mere end en enkelt opgave pr. opgavetabel. Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Vent, indtil måleapparatet viser, at enheden er indtrådt i sin endelige dvaletilstand. | Aktiv0-tid | — |
| 4 | Dvale | Nulmåling. Vent en time. Hvis enheden slukkes inden for mindre end en time, registreres tid og energi i dvaletilstand, men vent en hel time inden påbegyndelse af trin 5. | Energi i dvaletilstand | Dvale |
| Afprøvnings- intervals længde |
| 5 | Dvale | Nulstil måleapparatet og timeren. Kopier én opgave pr. opgavetabel. Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Vent, indtil timeren viser, at der er gået 15 minutter. | Energi til opgave1 | Genstart, aktiv, klar, dvale, auto-sluk |
| Aktiv1-tid |
| 6 | Klar | Gentag trin 5. | Energi til opgave2 | Samme som ovenfor |
| Aktiv2-tid |
| 7 | Klar | Gentag trin 5 (uden måling af aktiv tid). | Energi til opgave3 | Samme som ovenfor |
| 8 | Klar | Gentag trin 5 (uden måling af aktiv tid). | Energi til opgave4 | Samme som ovenfor |
| 9 | Klar | Nulstil måleapparatet og timeren. Vent, indtil måleapparatet og/eller enheden viser, at enheden er indtrådt i auto-sluk-tilstanden. | Slutenergi | Klar, dvale |
| Sluttid |
| 10 | Auto-sluk | Nulstil måleapparatet, og afvent afprøvningsperioden (fem minutter eller mere). | Auto-sluk-energi | Auto-sluk |
| Bemærkninger:






  — | Før afprøvningen påbegyndes, er det nyttigt at kontrollere standardtidsintervallerne for strømforbrugsstyringen for at sikre, at de er i den leverede tilstand, og for at sikre, at der er tilstrækkeligt papir i anordningen. |

ii)

Procedure for kopieringsmaskiner, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder uden printerfunktion

Tabel 38

Afprøvningsprocedure for typisk elforbrug — Kopieringsmaskiner, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder uden printerfunktion

Trin

Oprindelig tilstand

Aktivitet

Registrering (ved afslutningen af det pågældende trin)

Eventuelle målinger af tilstande

1

Slukket

Slut enheden til måleapparatet. Nulstil måleapparatet, og afvent afprøvningsperioden (fem minutter eller mere).

Energi i slukket tilstand

Slukket

Afprøvnings- intervals længde

2

Slukket

Tænd enheden. Vent, indtil enheden angiver, at den er i klar tilstand.

—

—

3

Klar

Kopier en opgave med mindst ét billede, men ikke mere end en enkelt opgave pr. opgavetabel. Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Vent, indtil måleapparatet viser, at enheden er indtrådt i sin endelige dvaletilstand.

Aktiv0-tid

—

4

Dvale

Nulmåling. Vent en time. Hvis enheden slukkes inden for mindre end en time, registreres tid og energi i dvaletilstand, men vent en hel time inden påbegyndelse af trin 5.

Energi i dvaletilstand

Dvale

Afprøvnings- intervals længde

5

Dvale

Nulstil måleapparatet og timeren. Kopier én opgave pr. opgavetabel. Registrer tidsintervallet, før enheden afslutter første ark. Vent, indtil timeren viser, at der er gået 15 minutter.

Energi til opgave1

Genstart, aktiv, klar, dvale, auto-sluk

Aktiv1-tid

6

Klar

Gentag trin 5.

Energi til opgave2

Samme som ovenfor

Aktiv2-tid

7

Klar

Gentag trin 5 (uden måling af aktiv tid).

Energi til opgave3

Samme som ovenfor

8

Klar

Gentag trin 5 (uden måling af aktiv tid).

Energi til opgave4

Samme som ovenfor

9

Klar

Nulstil måleapparatet og timeren. Vent, indtil måleapparatet og/eller enheden viser, at enheden er indtrådt i auto-sluk-tilstanden.

Slutenergi

Klar, dvale

Sluttid

10

Auto-sluk

Nulstil måleapparatet, og afvent afprøvningsperioden (fem minutter eller mere).

Auto-sluk-energi

Auto-sluk

Bemærkninger:

—

Før afprøvningen påbegyndes, er det nyttigt at kontrollere standardtidsintervallerne for strømforbrugsstyringen for at sikre, at de er i den leverede tilstand, og for at sikre, at der er tilstrækkeligt papir i anordningen.

| — | »Nulmålinger« kan opstå ved, at det samlede energiforbrug registreres på det pågældende tidspunkt, i stedet for, at der foretages en egentlig nulstilling af måleapparatet. |
| --- | --- |

—

»Nulmålinger« kan opstå ved, at det samlede energiforbrug registreres på det pågældende tidspunkt, i stedet for, at der foretages en egentlig nulstilling af måleapparatet.

| — | Trin 1 – Målingsperioden i slukket tilstand kan om ønsket forlænges for at mindske målingsfejl. Bemærk, at strømforbruget i slukket tilstand ikke anvendes i beregningerne. |
| --- | --- |

—

Trin 1 – Målingsperioden i slukket tilstand kan om ønsket forlænges for at mindske målingsfejl. Bemærk, at strømforbruget i slukket tilstand ikke anvendes i beregningerne.

| — | Trin 2 – Hvis enheden ikke er forsynet med en indikator for klar tilstand, anvendes det tidspunkt, hvor elforbrugsværdien stabiliseres til værdien for driftsklar tilstand. |
| --- | --- |

—

Trin 2 – Hvis enheden ikke er forsynet med en indikator for klar tilstand, anvendes det tidspunkt, hvor elforbrugsværdien stabiliseres til værdien for driftsklar tilstand.

| — | Trin 3 – Efter registreringen af Aktiv0-tiden kan resten af denne opgave annulleres. |
| --- | --- |

—

Trin 3 – Efter registreringen af Aktiv0-tiden kan resten af denne opgave annulleres.

| — | Trin 4 – Hvis enheden slukker inden for denne time, registreres energi og tid for dvaletilstanden på dette tidspunkt, men vent til der er gået en hel time, siden den afsluttende dvaletilstand blev påbegyndt, før trin 5 påbegyndes. Bemærk, at effektmålingen i dvaletilstand ikke anvendes i beregningen, og at enheden kan indtræde i auto-sluk-tilstanden inden for den hele time. |
| --- | --- |

—

Trin 4 – Hvis enheden slukker inden for denne time, registreres energi og tid for dvaletilstanden på dette tidspunkt, men vent til der er gået en hel time, siden den afsluttende dvaletilstand blev påbegyndt, før trin 5 påbegyndes. Bemærk, at effektmålingen i dvaletilstand ikke anvendes i beregningen, og at enheden kan indtræde i auto-sluk-tilstanden inden for den hele time.

| — | Trin 5 – de 15 minutter regnes fra påbegyndelsen af opgaven. For at blive vurderet i henhold til denne afprøvningsprocedure, skal produkterne kunne afslutte den krævede opgave i henhold til opgavetabellen inden for opgaveintervallet på 15 minutter. |
| --- | --- |

—

Trin 5 – de 15 minutter regnes fra påbegyndelsen af opgaven. For at blive vurderet i henhold til denne afprøvningsprocedure, skal produkterne kunne afslutte den krævede opgave i henhold til opgavetabellen inden for opgaveintervallet på 15 minutter.

| — | Trin 6 – Ved enheder, der leveres med korte standardtidsintervaller, kan trin 6-8 påbegyndes fra dvale- eller auto-sluk-tilstanden. |
| --- | --- |

—

Trin 6 – Ved enheder, der leveres med korte standardtidsintervaller, kan trin 6-8 påbegyndes fra dvale- eller auto-sluk-tilstanden.

| — | Trin 9 – Hvis enheden allerede er indtrådt i auto-sluk-tilstanden inden påbegyndelsen af trin 9, er værdierne for slutenergi og sluttid lig nul. |
| --- | --- |

—

Trin 9 – Hvis enheden allerede er indtrådt i auto-sluk-tilstanden inden påbegyndelsen af trin 9, er værdierne for slutenergi og sluttid lig nul.

| — | Trin 10 – Auto-sluk-afprøvningsintervallet kan forlænges for at forbedre nøjagtigheden. |
| --- | --- |

—

Trin 10 – Auto-sluk-afprøvningsintervallet kan forlænges for at forbedre nøjagtigheden.

Originaler kan placeres i arkføderen, inden afprøvningen påbegyndes. Produkter uden en arkføder kan producere alle billederne med udgangspunkt i en enkelt original, der placeres på valsen.

| iii) | Yderligere måling af produkter med digital front end (DFE)
  Dette trin finder kun anvendelse på produkter, der er forsynet med en DFE som defineret i afsnit VII.A.29.
  Hvis DFE har et separat strømforsyningskabel til elnettet, og uanset om kablet og styringen er intern eller ekstern i forhold til billeddannelsesproduktet, udføres en energimåling af DFE alene af en varighed på fem minutter, mens hovedproduktet er i klar tilstand. Enheden skal være tilsluttet et netværk, hvis den ved levering kunne tilsluttes et netværk.
  Hvis DFE ikke er forsynet med et separat strømforsyningskabel til elnettet, fremlægger producenten dokumentation for den vekselstrøm, som DFE skal forsynes med, når enheden som helhed er i klar tilstand. Dette sker almindeligvis ved, at der tages en effektmåling af øjebliksværdien af jævnstrømstilførslen til DFE, hvorefter denne strømtilførsel øges for at kompensere for strømforsyningstab. |
| --- | --- |

iii)

Yderligere måling af produkter med digital front end (DFE)

Dette trin finder kun anvendelse på produkter, der er forsynet med en DFE som defineret i afsnit VII.A.29.

Hvis DFE har et separat strømforsyningskabel til elnettet, og uanset om kablet og styringen er intern eller ekstern i forhold til billeddannelsesproduktet, udføres en energimåling af DFE alene af en varighed på fem minutter, mens hovedproduktet er i klar tilstand. Enheden skal være tilsluttet et netværk, hvis den ved levering kunne tilsluttes et netværk.

Hvis DFE ikke er forsynet med et separat strømforsyningskabel til elnettet, fremlægger producenten dokumentation for den vekselstrøm, som DFE skal forsynes med, når enheden som helhed er i klar tilstand. Dette sker almindeligvis ved, at der tages en effektmåling af øjebliksværdien af jævnstrømstilførslen til DFE, hvorefter denne strømtilførsel øges for at kompensere for strømforsyningstab.

| e) | Beregningsmetoder
  Værdierne for det typiske elforbrug afspejler antagelser om, hvor mange timer dagligt produktet generelt anvendes, brugsmønstret i disse timer samt de standardtidsintervaller, som produktet anvender for at indtræde i energibesparende tilstande. Alle elmålinger foretages som akkumuleret energi over tid og omregnes herefter til strøm ved at dividere med tidsrummets længde.
  Beregningerne baseres på, at billeddannelsesopgaverne forekommer i to grupper hver dag, og at enheden indtræder i sin mest energibesparende tilstand i tidsrummet mellem disse grupper (f.eks. i en frokostpause) som illustreret i figur 2, der er placeret i slutningen af dette dokument. Det antages, at der ikke er opgaver i weekenderne, og at der ikke foretages manuel afbrydelse.
  Sluttid er tidsrummet fra det tidspunkt, hvor den sidste opgave blev påbegyndt, til tidspunktet, hvor produktet indtræder i den laveste energibesparende tilstand (auto-sluk for kopimaskiner, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder uden printerfunktion og dvaletilstand for printere, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder med printerfunktion samt faxmaskiner) fratrukket opgaveintervallet på 15 minutter.
  Følgende to ligninger anvendes for alle produkttyper:
  Gennemsnitlig energi pr. opgave = (opgave2 + opgave3 + opgave4) / 3
  Daglig energi til opgaver = (opgave1 × 2) + [(opgaver pr. dag – 2) × gennemsnitlig energi pr. opgave)]
  I beregningsmetoden for printere, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder med printerfunktion samt faxmaskiner anvendes ligeledes følgende tre ligninger:
  Daglig energi til dvaletilstand = [24 timer – ((opgaver pr. dag/4) + (sluttid× 2))] × strøm til dvaletilstand
  Daglig energi = daglig energi til opgaver + (2 × slutenergi) + daglig energi til dvaletilstand
  Typisk elforbrug = (daglig energi × 5) + (strøm til dvaletilstand × 48)
  I beregningsmetoden for kopieringsmaskiner, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder uden printerfunktion anvendes ligeledes følgende tre ligninger:
  Daglig energi til auto-sluk = [24 timer – ((opgaver pr. dag/4) + (sluttid× 2))] × strøm til auto-sluk
  Daglig energi = daglig energi til opgaver + (2 × slutenergi) + daglig energi til auto-sluk
  Typisk elforbrug = (daglig energi × 5) + (strøm til auto-sluk × 48)
  Specifikationerne for måleudstyret og de områder, der er anvendt i forbindelse med hver enkelt måling, skal rapporteres. Målinger skal foretages, således at den samlede potentielle afvigelse for værdien af det typiske elforbrug kommer til at udgøre højst 5 %. Det er ikke nødvendigt at rapportere om nøjagtighed i tilfælde, hvor den potentielle afvigelse er under 5 %. Hvis den potentielle måleafvigelse er i nærheden af 5 %, iværksætter producenten tiltag for at bekræfte, at 5 %-grænsen er overholdt. |
| --- | --- |

e)

Beregningsmetoder

Værdierne for det typiske elforbrug afspejler antagelser om, hvor mange timer dagligt produktet generelt anvendes, brugsmønstret i disse timer samt de standardtidsintervaller, som produktet anvender for at indtræde i energibesparende tilstande. Alle elmålinger foretages som akkumuleret energi over tid og omregnes herefter til strøm ved at dividere med tidsrummets længde.

Beregningerne baseres på, at billeddannelsesopgaverne forekommer i to grupper hver dag, og at enheden indtræder i sin mest energibesparende tilstand i tidsrummet mellem disse grupper (f.eks. i en frokostpause) som illustreret i figur 2, der er placeret i slutningen af dette dokument. Det antages, at der ikke er opgaver i weekenderne, og at der ikke foretages manuel afbrydelse.

Sluttid er tidsrummet fra det tidspunkt, hvor den sidste opgave blev påbegyndt, til tidspunktet, hvor produktet indtræder i den laveste energibesparende tilstand (auto-sluk for kopimaskiner, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder uden printerfunktion og dvaletilstand for printere, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder med printerfunktion samt faxmaskiner) fratrukket opgaveintervallet på 15 minutter.

Følgende to ligninger anvendes for alle produkttyper:

I beregningsmetoden for printere, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder med printerfunktion samt faxmaskiner anvendes ligeledes følgende tre ligninger:

I beregningsmetoden for kopieringsmaskiner, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder uden printerfunktion anvendes ligeledes følgende tre ligninger:

Specifikationerne for måleudstyret og de områder, der er anvendt i forbindelse med hver enkelt måling, skal rapporteres. Målinger skal foretages, således at den samlede potentielle afvigelse for værdien af det typiske elforbrug kommer til at udgøre højst 5 %. Det er ikke nødvendigt at rapportere om nøjagtighed i tilfælde, hvor den potentielle afvigelse er under 5 %. Hvis den potentielle måleafvigelse er i nærheden af 5 %, iværksætter producenten tiltag for at bekræfte, at 5 %-grænsen er overholdt.

| f) | Kilder
  ISO/IEC 10561:1999. Information technology — Office equipment — Printing devices — Method for measuring throughput — Class 1 and Class 2 printers.
  Tabel 39
  Beregnet opgavetabel










  Hastighed | Opgaver/Dag | Foreløbige billeder/Dag | Foreløbige billeder/Opgave | Billeder/Opgave | Billeder/Dag |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 1 | 0.06 | 1 | 8 |
| 2 | 8 | 2 | 0.25 | 1 | 8 |
| 3 | 8 | 5 | 0.56 | 1 | 8 |
| 4 | 8 | 8 | 1.00 | 1 | 8 |
| 5 | 8 | 13 | 1.56 | 1 | 8 |
| 6 | 8 | 18 | 2.25 | 2 | 16 |
| 7 | 8 | 25 | 3.06 | 3 | 24 |
| 8 | 8 | 32 | 4.00 | 4 | 32 |
| 9 | 9 | 41 | 4.50 | 4 | 36 |
| 10 | 10 | 50 | 5.00 | 5 | 50 |
| 11 | 11 | 61 | 5.50 | 5 | 55 |
| 12 | 12 | 72 | 6.00 | 6 | 72 |
| 13 | 13 | 85 | 6.50 | 6 | 78 |
| 14 | 14 | 98 | 7.00 | 7 | 98 |
| 15 | 15 | 113 | 7.50 | 7 | 105 |
| 16 | 16 | 128 | 8.00 | 8 | 128 |
| 17 | 17 | 145 | 8.50 | 8 | 136 |
| 18 | 18 | 162 | 9.00 | 9 | 162 |
| 19 | 19 | 181 | 9.50 | 9 | 171 |
| 20 | 20 | 200 | 10.00 | 10 | 200 |
| 21 | 21 | 221 | 10.50 | 10 | 210 |
| 22 | 22 | 242 | 11.00 | 11 | 242 |
| 23 | 23 | 265 | 11.50 | 11 | 253 |
| 24 | 24 | 288 | 12.00 | 12 | 288 |
| 25 | 25 | 313 | 12.50 | 12 | 300 |
| 26 | 26 | 338 | 13.00 | 13 | 338 |
| 27 | 27 | 365 | 13.50 | 13 | 351 |
| 28 | 28 | 392 | 14.00 | 14 | 392 |
| 29 | 29 | 421 | 14.50 | 14 | 406 |
| 30 | 30 | 450 | 15.00 | 15 | 450 |
| 31 | 31 | 481 | 15.50 | 15 | 465 |
| 32 | 32 | 512 | 16.00 | 16 | 512 |
| 33 | 32 | 545 | 17.02 | 17 | 544 |
| 34 | 32 | 578 | 18.06 | 18 | 576 |
| 35 | 32 | 613 | 19.14 | 19 | 608 |
| 36 | 32 | 648 | 20.25 | 20 | 640 |
| 37 | 32 | 685 | 21.39 | 21 | 672 |
| 38 | 32 | 722 | 22.56 | 22 | 704 |
| 39 | 32 | 761 | 23.77 | 23 | 736 |
| 40 | 32 | 800 | 25.00 | 25 | 800 |
| 41 | 32 | 841 | 26.27 | 26 | 832 |
| 42 | 32 | 882 | 27.56 | 27 | 864 |
| 43 | 32 | 925 | 28.89 | 28 | 896 |
| 44 | 32 | 968 | 30.25 | 30 | 960 |
| 45 | 32 | 1013 | 31.64 | 31 | 992 |
| 46 | 32 | 1058 | 33.06 | 33 | 1056 |
| 47 | 32 | 1105 | 34.52 | 34 | 1088 |
| 48 | 32 | 1152 | 36.00 | 36 | 1152 |
| 49 | 32 | 1201 | 37.52 | 37 | 1184 |
| 50 | 32 | 1250 | 39.06 | 39 | 1248 |
| 51 | 32 | 1301 | 40.64 | 40 | 1280 |
| 52 | 32 | 1352 | 42.25 | 42 | 1344 |
| 53 | 32 | 1405 | 43.89 | 43 | 1376 |
| 54 | 32 | 1458 | 45.56 | 45 | 1440 |
| 55 | 32 | 1513 | 47.27 | 47 | 1504 |
| 56 | 32 | 1568 | 49.00 | 49 | 1568 |
| 57 | 32 | 1625 | 50.77 | 50 | 1600 |
| 58 | 32 | 1682 | 52.56 | 52 | 1664 |
| 59 | 32 | 1741 | 54.39 | 54 | 1728 |
| 60 | 32 | 1800 | 56.25 | 56 | 1792 |
| 61 | 32 | 1861 | 58.14 | 58 | 1856 |
| 62 | 32 | 1922 | 60.06 | 60 | 1920 |
| 63 | 32 | 1985 | 62.02 | 62 | 1984 |
| 64 | 32 | 2048 | 64.00 | 64 | 2048 |
| 65 | 32 | 2113 | 66.02 | 66 | 2112 |
| 66 | 32 | 2178 | 68.06 | 68 | 2176 |
| 67 | 32 | 2245 | 70.14 | 70 | 2240 |
| 68 | 32 | 2312 | 72.25 | 72 | 2304 |
| 69 | 32 | 2381 | 74.39 | 74 | 2368 |
| 70 | 32 | 2450 | 76.56 | 76 | 2432 |
| 71 | 32 | 2521 | 78.77 | 78 | 2496 |
| 72 | 32 | 2592 | 81.00 | 81 | 2592 |
| 73 | 32 | 2665 | 83.27 | 83 | 2656 |
| 74 | 32 | 2738 | 85.56 | 85 | 2720 |
| 75 | 32 | 2813 | 87.89 | 87 | 2784 |
| 76 | 32 | 2888 | 90.25 | 90 | 2880 |
| 77 | 32 | 2965 | 92.64 | 92 | 2944 |
| 78 | 32 | 3042 | 95.06 | 95 | 3040 |
| 79 | 32 | 3121 | 97.52 | 97 | 3104 |
| 80 | 32 | 3200 | 100.00 | 100 | 3200 |
| 81 | 32 | 3281 | 102.52 | 102 | 3264 |
| 82 | 32 | 3362 | 105.06 | 105 | 3360 |
| 83 | 32 | 3445 | 107.64 | 107 | 3424 |
| 84 | 32 | 3528 | 110.25 | 110 | 3520 |
| 85 | 32 | 3613 | 112.89 | 112 | 3584 |
| 86 | 32 | 3698 | 115.56 | 115 | 3680 |
| 87 | 32 | 3785 | 118.27 | 118 | 3776 |
| 88 | 32 | 3872 | 121.00 | 121 | 3872 |
| 89 | 32 | 3961 | 123.77 | 123 | 3936 |
| 90 | 32 | 4050 | 126.56 | 126 | 4032 |
| 91 | 32 | 4141 | 129.39 | 129 | 4128 |
| 92 | 32 | 4232 | 132.25 | 132 | 4224 |
| 93 | 32 | 4325 | 135.14 | 135 | 4320 |
| 94 | 32 | 4418 | 138.06 | 138 | 4416 |
| 95 | 32 | 4513 | 141.02 | 141 | 4512 |
| 96 | 32 | 4608 | 144.00 | 144 | 4608 |
| 97 | 32 | 4705 | 147.02 | 157 | 4704 |
| 98 | 32 | 4802 | 150.06 | 150 | 4800 |
| 99 | 32 | 4901 | 153.14 | 153 | 4896 |
| 100 | 32 | 5000 | 156.25 | 156 | 4992 |

f)

Kilder

ISO/IEC 10561:1999. Information technology — Office equipment — Printing devices — Method for measuring throughput — Class 1 and Class 2 printers.

Tabel 39

Beregnet opgavetabel

Hastighed

Opgaver/Dag

Foreløbige billeder/Dag

Foreløbige billeder/Opgave

Billeder/Opgave

Billeder/Dag

1

8

1

0.06

1

8

2

8

2

0.25

1

8

3

8

5

0.56

1

8

4

8

8

1.00

1

8

5

8

13

1.56

1

8

6

8

18

2.25

2

16

7

8

25

3.06

3

24

8

8

32

4.00

4

32

9

9

41

4.50

4

36

10

10

50

5.00

5

50

11

11

61

5.50

5

55

12

12

72

6.00

6

72

13

13

85

6.50

6

78

14

14

98

7.00

7

98

15

15

113

7.50

7

105

16

16

128

8.00

8

128

17

17

145

8.50

8

136

18

18

162

9.00

9

162

19

19

181

9.50

9

171

20

20

200

10.00

10

200

21

21

221

10.50

10

210

22

22

242

11.00

11

242

23

23

265

11.50

11

253

24

24

288

12.00

12

288

25

25

313

12.50

12

300

26

26

338

13.00

13

338

27

27

365

13.50

13

351

28

28

392

14.00

14

392

29

29

421

14.50

14

406

30

30

450

15.00

15

450

31

31

481

15.50

15

465

32

32

512

16.00

16

512

33

32

545

17.02

17

544

34

32

578

18.06

18

576

35

32

613

19.14

19

608

36

32

648

20.25

20

640

37

32

685

21.39

21

672

38

32

722

22.56

22

704

39

32

761

23.77

23

736

40

32

800

25.00

25

800

41

32

841

26.27

26

832

42

32

882

27.56

27

864

43

32

925

28.89

28

896

44

32

968

30.25

30

960

45

32

1013

31.64

31

992

46

32

1058

33.06

33

1056

47

32

1105

34.52

34

1088

48

32

1152

36.00

36

1152

49

32

1201

37.52

37

1184

50

32

1250

39.06

39

1248

51

32

1301

40.64

40

1280

52

32

1352

42.25

42

1344

53

32

1405

43.89

43

1376

54

32

1458

45.56

45

1440

55

32

1513

47.27

47

1504

56

32

1568

49.00

49

1568

57

32

1625

50.77

50

1600

58

32

1682

52.56

52

1664

59

32

1741

54.39

54

1728

60

32

1800

56.25

56

1792

61

32

1861

58.14

58

1856

62

32

1922

60.06

60

1920

63

32

1985

62.02

62

1984

64

32

2048

64.00

64

2048

65

32

2113

66.02

66

2112

66

32

2178

68.06

68

2176

67

32

2245

70.14

70

2240

68

32

2312

72.25

72

2304

69

32

2381

74.39

74

2368

70

32

2450

76.56

76

2432

71

32

2521

78.77

78

2496

72

32

2592

81.00

81

2592

73

32

2665

83.27

83

2656

74

32

2738

85.56

85

2720

75

32

2813

87.89

87

2784

76

32

2888

90.25

90

2880

77

32

2965

92.64

92

2944

78

32

3042

95.06

95

3040

79

32

3121

97.52

97

3104

80

32

3200

100.00

100

3200

81

32

3281

102.52

102

3264

82

32

3362

105.06

105

3360

83

32

3445

107.64

107

3424

84

32

3528

110.25

110

3520

85

32

3613

112.89

112

3584

86

32

3698

115.56

115

3680

87

32

3785

118.27

118

3776

88

32

3872

121.00

121

3872

89

32

3961

123.77

123

3936

90

32

4050

126.56

126

4032

91

32

4141

129.39

129

4128

92

32

4232

132.25

132

4224

93

32

4325

135.14

135

4320

94

32

4418

138.06

138

4416

95

32

4513

141.02

141

4512

96

32

4608

144.00

144

4608

97

32

4705

147.02

157

4704

98

32

4802

150.06

150

4800

99

32

4901

153.14

153

4896

100

32

5000

156.25

156

4992

I figur 2 vises en grafisk fremstilling af målingsproceduren. Bemærk, at produkter med korte standardtidsintervaller kan omfatte perioder i dvaletilstand inden for de fire opgavemålinger eller auto-sluk i målingen af dvaletilstand på trin 4. Produkter med printerfunktion med blot én dvaletilstand har desuden ingen dvaletilstand i slutperioden. Trin 10 finder kun anvendelse på kopimaskiner, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder uden printerfunktion.

I figur 3 vises et skematisk eksempel på en kopimaskine med otte ipm, som udfører fire opgaver om formiddagen, fire opgaver om eftermiddagen, har to »slut«perioder og en auto-sluk-tilstand for resten af arbejdsdagen og hele weekenden. En antaget »frokostpause«periode antydes, men anføres ikke udtrykkeligt. Figuren er ikke målfast. I henhold til tegningen ligger opgaverne altid med 15 minutters mellemrum og i to grupper. Der er altid to hele »slut«perioder uanset disse perioders længde. I printere, digitale duplikatorer og multifunktionsenheder med printerfunktion samt faxmaskiner anvendes dvaletilstand i steder for auto-sluk som basistilstand, men ellers behandles produkterne på samme måde som kopieringsmaskiner.

| 3. | Afprøvningsprocedure vedrørende driftsklar tilstand (Operational Mode) (OM)):






  a) | Typer produkter, der er omfattet: Afprøvningsproceduren for driftsklar tilstand er for så vidt angår målingen af produkter defineret i tabel 16 i afsnit VII.B. |
| --- | --- | --- |

3.

Afprøvningsprocedure vedrørende driftsklar tilstand (Operational Mode) (OM)):

a)

Typer produkter, der er omfattet: Afprøvningsproceduren for driftsklar tilstand er for så vidt angår målingen af produkter defineret i tabel 16 i afsnit VII.B.

| b) | Afprøvningsparametre
  I dette afsnit beskrives de afprøvningsparametre, der skal anvendes ved måling af et produkts strømforbrug i henhold til afprøvningsproceduren for driftsklar tilstand.
  Netværksforbindelse
  Produkter, der ved leveringen kan tilsluttes netværk (21), tilsluttes mindst ét netværk i løbet af afprøvningsproceduren. Producenten vælger den type netværksforbindelse, som er aktiv, og den anvendte type skal rapporteres.
  Produktet skal ikke modtage driftseffekt via netværksforbindelsen (f.eks. via strømforsyning over ethernet (Power over Ethernet), USB, USB PlusPower eller IEEE 1394), bortset fra, hvis en af disse er den eneste strømkilde til produktet (dvs. at der ikke er vekselstrøm til stede).
  Produktkonfiguration
  Produktet konfigureres som leveret og i henhold til anbefalet anvendelse, navnlig for så vidt angår centrale parametre som strømstyring, standardtidsintervaller, udskrivningskvalitet og opløsning. Endvidere:
  Papirkilde og efterbehandlingshardware skal være til stede og konfigureret som ved levering. Det er imidlertid producenten, der afgør, om disse funktioner skal anvendes i forbindelse med afprøvningen (f.eks. kan der anvendes enhver papirkilde). Enhver form for hardware, der udgør en del af modellen, og som det er meningen, at brugeren skal installere eller tilføje (f.eks. en papirfunktion) skal installeres før afprøvningen.
  Antifugt-funktioner kan slås fra, hvis de kan brugerstyres.
  For så vidt angår faxmaskiner, lægges arket i enhedens arkføder for at gøre kopieringen brugervenlig og kan placeres i arkføderen, inden afprøvningen påbegyndes. Enheden skal ikke nødvendigvis være tilkoblet en telefonlinje, medmindre telefonlinjen er en forudsætning for, at afprøvningen kan gennemføres. Hvis faxmaskinen eksempelvis mangler en brugervenlig kopieringsfunktion, sendes den opgave, der blev udført i trin 2, via telefonlinjen. På faxmaskiner uden arkføder placeres arket på valsen.
  Hvis et produkt er forsynet med en auto-sluk-tilstand, der er aktiveret ved levering, skal denne aktiveres, inden afprøvningen gennemføres.
  Hastighed
  Ved udførelse af effektmålinger i henhold til denne afprøvningsprocedure skal produktet producere billeder ved den hastighed, som følger af produktets standardindstillinger ved levering. Den af producenten angivne maksimale simplekshastighed for produktion af monokrome billeder på papir af standardstørrelse anvendes imidlertid i forbindelse med rapportering. |
| --- | --- |

b)

Afprøvningsparametre

I dette afsnit beskrives de afprøvningsparametre, der skal anvendes ved måling af et produkts strømforbrug i henhold til afprøvningsproceduren for driftsklar tilstand.

Netværksforbindelse

Produkter, der ved leveringen kan tilsluttes netværk (21), tilsluttes mindst ét netværk i løbet af afprøvningsproceduren. Producenten vælger den type netværksforbindelse, som er aktiv, og den anvendte type skal rapporteres.

Produktet skal ikke modtage driftseffekt via netværksforbindelsen (f.eks. via strømforsyning over ethernet (Power over Ethernet), USB, USB PlusPower eller IEEE 1394), bortset fra, hvis en af disse er den eneste strømkilde til produktet (dvs. at der ikke er vekselstrøm til stede).

Produktkonfiguration

Produktet konfigureres som leveret og i henhold til anbefalet anvendelse, navnlig for så vidt angår centrale parametre som strømstyring, standardtidsintervaller, udskrivningskvalitet og opløsning. Endvidere:

Papirkilde og efterbehandlingshardware skal være til stede og konfigureret som ved levering. Det er imidlertid producenten, der afgør, om disse funktioner skal anvendes i forbindelse med afprøvningen (f.eks. kan der anvendes enhver papirkilde). Enhver form for hardware, der udgør en del af modellen, og som det er meningen, at brugeren skal installere eller tilføje (f.eks. en papirfunktion) skal installeres før afprøvningen.

Antifugt-funktioner kan slås fra, hvis de kan brugerstyres.

For så vidt angår faxmaskiner, lægges arket i enhedens arkføder for at gøre kopieringen brugervenlig og kan placeres i arkføderen, inden afprøvningen påbegyndes. Enheden skal ikke nødvendigvis være tilkoblet en telefonlinje, medmindre telefonlinjen er en forudsætning for, at afprøvningen kan gennemføres. Hvis faxmaskinen eksempelvis mangler en brugervenlig kopieringsfunktion, sendes den opgave, der blev udført i trin 2, via telefonlinjen. På faxmaskiner uden arkføder placeres arket på valsen.

Hvis et produkt er forsynet med en auto-sluk-tilstand, der er aktiveret ved levering, skal denne aktiveres, inden afprøvningen gennemføres.

Hastighed

Ved udførelse af effektmålinger i henhold til denne afprøvningsprocedure skal produktet producere billeder ved den hastighed, som følger af produktets standardindstillinger ved levering. Den af producenten angivne maksimale simplekshastighed for produktion af monokrome billeder på papir af standardstørrelse anvendes imidlertid i forbindelse med rapportering.

| c) | Effektmålingsmetode
  Alle effektmålinger skal foretages i overensstemmelse med IEC 62301 med følgende undtagelser:
  Med henblik fastlæggelse af de kombinationer af spænding/frekvens, der skal anvendes, henvises der til prøvningsbetingelser og -udstyr til ENERGY STAR-billedbehandlingsudstyrsprodukter i afsnit VII.D.4.
  Det harmoniske-krav, der anvendes under afprøvningen, er angivet i dokumentet om afprøvning af billedbehandlingsudstyr, som er strengere end kravet i IEC 62301.
  Kravet om nøjagtighed for denne afprøvningsprocedure for produkter i driftsklar tilstand er 2 % for alle målinger, undtagen for så vidt angår effekt i klar tilstand. Kravet om nøjagtighed for måling af effekt i klar tilstand er 5 % som anført i dokumentet om afprøvningsbetingelser for billedbehandlingsudstyr. 2 %-værdien er i overensstemmelse med IEC 62301, selv om den i IEC-standarden anføres som en konfidenskoefficient.
  For så vidt angår produkter, der er konstrueret til at blive forsynet fra batterier, når produktet ikke er tilsluttet elnettet, lader man batteriet være i produktet. Målingen skal imidlertid ikke afspejle aktiv batteriladning ud over vedligeholdelsesladning (dvs. batteriet skal være helt opladet, inden afprøvningen påbegyndes).
  Produkter med eksterne strømforsyninger afprøves, hvor produktet er tilkoblet den eksterne strømforsyning.
  Til produkter, der forsynes med jævnstrøm fra en standardlavvoltsforsyning (f.eks. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 og strømforsyning over ethernet (Power Over Ethernet)), anvendes en passende vekselstrømforsynet kilde fra jævnstrømsforsyningen. Denne vekselstrømforsynede kildes energiforbrug måles og rapporteres for det billedbehandlingsudstyrsprodukt, der er omfattet af afprøvningen. For billedbehandlingsudstyr, der forsynes via USB, anvendes en strømforsynet hub, der udelukkende forsyner det billedbehandlingsudstyr, der afprøves. For så vidt angår billedbehandlingsudstyr, der forsynes med strøm over ethernet (Power Over Ethernet) eller USB PlusPower, er det acceptabelt at foretage måling af elforsyningsanordningen, hvor billeddannelsesproduktet henholdsvis er tilsluttet og frakoblet, og herefter anvende denne forskel som billeddannelsesproduktets forbrug. Producenten skal bekræfte, at denne værdi nogenlunde afspejler enhedens jævnstrømsforbrug samt en vis tolerance for strøm- og elforsyningens ineffektivitet. |
| --- | --- |

c)

Effektmålingsmetode

Alle effektmålinger skal foretages i overensstemmelse med IEC 62301 med følgende undtagelser:

Med henblik fastlæggelse af de kombinationer af spænding/frekvens, der skal anvendes, henvises der til prøvningsbetingelser og -udstyr til ENERGY STAR-billedbehandlingsudstyrsprodukter i afsnit VII.D.4.

Det harmoniske-krav, der anvendes under afprøvningen, er angivet i dokumentet om afprøvning af billedbehandlingsudstyr, som er strengere end kravet i IEC 62301.

Kravet om nøjagtighed for denne afprøvningsprocedure for produkter i driftsklar tilstand er 2 % for alle målinger, undtagen for så vidt angår effekt i klar tilstand. Kravet om nøjagtighed for måling af effekt i klar tilstand er 5 % som anført i dokumentet om afprøvningsbetingelser for billedbehandlingsudstyr. 2 %-værdien er i overensstemmelse med IEC 62301, selv om den i IEC-standarden anføres som en konfidenskoefficient.

For så vidt angår produkter, der er konstrueret til at blive forsynet fra batterier, når produktet ikke er tilsluttet elnettet, lader man batteriet være i produktet. Målingen skal imidlertid ikke afspejle aktiv batteriladning ud over vedligeholdelsesladning (dvs. batteriet skal være helt opladet, inden afprøvningen påbegyndes).

Produkter med eksterne strømforsyninger afprøves, hvor produktet er tilkoblet den eksterne strømforsyning.

Til produkter, der forsynes med jævnstrøm fra en standardlavvoltsforsyning (f.eks. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 og strømforsyning over ethernet (Power Over Ethernet)), anvendes en passende vekselstrømforsynet kilde fra jævnstrømsforsyningen. Denne vekselstrømforsynede kildes energiforbrug måles og rapporteres for det billedbehandlingsudstyrsprodukt, der er omfattet af afprøvningen. For billedbehandlingsudstyr, der forsynes via USB, anvendes en strømforsynet hub, der udelukkende forsyner det billedbehandlingsudstyr, der afprøves. For så vidt angår billedbehandlingsudstyr, der forsynes med strøm over ethernet (Power Over Ethernet) eller USB PlusPower, er det acceptabelt at foretage måling af elforsyningsanordningen, hvor billeddannelsesproduktet henholdsvis er tilsluttet og frakoblet, og herefter anvende denne forskel som billeddannelsesproduktets forbrug. Producenten skal bekræfte, at denne værdi nogenlunde afspejler enhedens jævnstrømsforbrug samt en vis tolerance for strøm- og elforsyningens ineffektivitet.

| d) | Målingsprocedure
  Til måling af tid er det tilstrækkeligt at anvende et almindeligt stopur og tidsindstilling med intervaller på et sekund. Alle strømværdier skal registreres som watt. I tabel 40 skitseres trinene i afprøvningsproceduren for produkter i driftsklar tilstand.
  Service-/vedligeholdelsestilstande (herunder farvekalibrering) skal generelt ikke omfattes af målingerne. Enhver tilpasning af proceduren, der er nødvendig for at udelukke sådanne tilstande, der indtræder under afprøvningen, noteres.
  Som anført ovenfor skal alle effektmålinger foretages i overensstemmelse med IEC 62301. Afhængig af tilstandens karakter indeholder IEC 62301 bestemmelser om effektmålinger af øjebliksværdier, akkumulerede energimålinger over fem minutter eller akkumulerede energimålinger over perioder, der er tilstrækkeligt lange til, at det er muligt at foretage en korrekt vurdering af de periodiske forbrugsmønstre. Uanset metode rapporteres kun strømværdierne.
  Tabel 40
  Afprøvningsprocedure for driftsklar tilstand








  Trin | Oprindelig tilstand | Aktivitet | Registrering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Slukket | Slut enheden til måleapparatet. Tænd enheden. Vent, indtil enheden angiver, at den er i klar tilstand. | — |
| 2 | Klar | Udskriv, kopier eller scan et enkelt billede. | — |
| 3 | Klar | Mål strøm i klar tilstand. | Strøm I klar tilstand |
| 4 | Klar | Vent i standardtidsintervallet, indtil indtræden i dvaletilstand. | Standardtidsinterval for indtræden i dvaletilstand |
| 5 | Dvale | Mål strøm i dvaletilstand. | Strøm I dvaletilstand |
| 6 | Dvale | Vent i standardtidsintervallet, indtil indtræden i auto-sluk-tilstand. | Standardtidsinterval til auto-sluk |
| 7 | Auto-sluk | Mål strøm i auto-sluk-tilstand. | Strøm I auto-sluk-tilstand |
| 8 | Slukket | Sluk anordningen manuelt. Vent, indtil enheden er slukket. | — |
| 9 | Slukket | Mål strøm slukket tilstand. | Strøm I slukket tilstand |
| Bemærkninger:






  — | Før afprøvningen påbegyndes, er det nyttigt at kontrollere standardtidsintervallerne for strømforbrugsstyringen for at sikre, at de er i den leverede tilstand. |

d)

Målingsprocedure

Til måling af tid er det tilstrækkeligt at anvende et almindeligt stopur og tidsindstilling med intervaller på et sekund. Alle strømværdier skal registreres som watt. I tabel 40 skitseres trinene i afprøvningsproceduren for produkter i driftsklar tilstand.

Service-/vedligeholdelsestilstande (herunder farvekalibrering) skal generelt ikke omfattes af målingerne. Enhver tilpasning af proceduren, der er nødvendig for at udelukke sådanne tilstande, der indtræder under afprøvningen, noteres.

Som anført ovenfor skal alle effektmålinger foretages i overensstemmelse med IEC 62301. Afhængig af tilstandens karakter indeholder IEC 62301 bestemmelser om effektmålinger af øjebliksværdier, akkumulerede energimålinger over fem minutter eller akkumulerede energimålinger over perioder, der er tilstrækkeligt lange til, at det er muligt at foretage en korrekt vurdering af de periodiske forbrugsmønstre. Uanset metode rapporteres kun strømværdierne.

Tabel 40

Afprøvningsprocedure for driftsklar tilstand

Trin

Oprindelig tilstand

Aktivitet

Registrering

1

Slukket

Slut enheden til måleapparatet. Tænd enheden. Vent, indtil enheden angiver, at den er i klar tilstand.

—

2

Klar

Udskriv, kopier eller scan et enkelt billede.

—

3

Klar

Mål strøm i klar tilstand.

Strøm I klar tilstand

4

Klar

Vent i standardtidsintervallet, indtil indtræden i dvaletilstand.

Standardtidsinterval for indtræden i dvaletilstand

5

Dvale

Mål strøm i dvaletilstand.

Strøm I dvaletilstand

6

Dvale

Vent i standardtidsintervallet, indtil indtræden i auto-sluk-tilstand.

Standardtidsinterval til auto-sluk

7

Auto-sluk

Mål strøm i auto-sluk-tilstand.

Strøm I auto-sluk-tilstand

8

Slukket

Sluk anordningen manuelt. Vent, indtil enheden er slukket.

—

9

Slukket

Mål strøm slukket tilstand.

Strøm I slukket tilstand

Bemærkninger:

—

Før afprøvningen påbegyndes, er det nyttigt at kontrollere standardtidsintervallerne for strømforbrugsstyringen for at sikre, at de er i den leverede tilstand.

| — | Trin 1 – Hvis enheden ikke er forsynet med en indikator for klar tilstand, anvendes det tidspunkt, hvor elforbrugsværdien stabiliseres til værdien for driftsklar tilstand, og noter denne oplysning ved rapportering af afprøvningsdata for produktet. |
| --- | --- |

—

Trin 1 – Hvis enheden ikke er forsynet med en indikator for klar tilstand, anvendes det tidspunkt, hvor elforbrugsværdien stabiliseres til værdien for driftsklar tilstand, og noter denne oplysning ved rapportering af afprøvningsdata for produktet.

| — | Trin 4 og 5 – For produkter med mere end én dvaletilstand gentages disse trin så mange gange, som det er nødvendigt, således at alle de efterfølgende dvaletilstande bliver omfattet, og data herom rapporteres. I storformatkopimaskiner og -multifunktionsenheder med varmemærkningsteknologier anvendes der typisk to dvaletilstande. Hvis produktet ikke omfatter denne tilstand, ses der bort fra trin 4 og 5. |
| --- | --- |

—

Trin 4 og 5 – For produkter med mere end én dvaletilstand gentages disse trin så mange gange, som det er nødvendigt, således at alle de efterfølgende dvaletilstande bliver omfattet, og data herom rapporteres. I storformatkopimaskiner og -multifunktionsenheder med varmemærkningsteknologier anvendes der typisk to dvaletilstande. Hvis produktet ikke omfatter denne tilstand, ses der bort fra trin 4 og 5.

| — | Trin 4 og 6 – Målinger af standardtidsintervaller skal gennemføres parallelt og skal akkumuleres fra påbegyndelsen af trin 4. Eksempelvis har et produkt, der er indstillet således, at det indtræder i en dvaletilstand efter 15 minutter og i en anden dvaletilstand efter 30 minutter efter, at det er indtrådt i den første dvaletilstand, et standardtidsinterval på 15 minutter til den første tilstand og et standardtidsinterval på 45 minutter til den anden tilstand. |
| --- | --- |

—

Trin 4 og 6 – Målinger af standardtidsintervaller skal gennemføres parallelt og skal akkumuleres fra påbegyndelsen af trin 4. Eksempelvis har et produkt, der er indstillet således, at det indtræder i en dvaletilstand efter 15 minutter og i en anden dvaletilstand efter 30 minutter efter, at det er indtrådt i den første dvaletilstand, et standardtidsinterval på 15 minutter til den første tilstand og et standardtidsinterval på 45 minutter til den anden tilstand.

| — | Trin 6 og 7 – Hovedparten af produkter i driftsklar tilstand er ikke forsynet med en decideret auto-sluk-tilstand. Hvis produktet ikke omfatter denne tilstand, ses der bort fra trin 6 og 7. |
| --- | --- |

—

Trin 6 og 7 – Hovedparten af produkter i driftsklar tilstand er ikke forsynet med en decideret auto-sluk-tilstand. Hvis produktet ikke omfatter denne tilstand, ses der bort fra trin 6 og 7.

| — | Trin 8 – Hvis enheden ikke er forsynet med en strømafbryder, afventer man, at produktet indtræder i sin mest energibesparende tilstand, og denne oplysning noteres ved rapportering af afprøvningsdata om produktet. |
| --- | --- |

—

Trin 8 – Hvis enheden ikke er forsynet med en strømafbryder, afventer man, at produktet indtræder i sin mest energibesparende tilstand, og denne oplysning noteres ved rapportering af afprøvningsdata om produktet.

| i) | Yderligere måling af produkter med digital front end (DFE)
  Dette trin finder kun anvendelse på produkter, der er forsynet med en DFE som defineret i afsnit VII.A.29.
  Hvis DFE har et separat strømforsyningskabel til elnettet, og uanset om kablet og styringen er intern eller ekstern i forhold til billeddannelsesproduktet, udføres en energimåling af DFE alene af en varighed på fem minutter, mens hovedproduktet er i klar tilstand. Enheden skal være tilsluttet et netværk, hvis den ved levering kunne tilsluttes et netværk.
  Hvis DFE ikke er forsynet med et separat strømforsyningskabel til elnettet, fremlægger producenten dokumentation for den vekselstrøm, som DFE skal forsynes med, når enheden som helhed er i klar tilstand. Dette sker almindeligvis ved, at der tages en effektmåling af øjebliksværdien af jævnstrømstilførslen til DFE, hvorefter denne strømtilførsel øges for at kompensere for strømforsyningstab. |
| --- | --- |

i)

Yderligere måling af produkter med digital front end (DFE)

Dette trin finder kun anvendelse på produkter, der er forsynet med en DFE som defineret i afsnit VII.A.29.

Hvis DFE har et separat strømforsyningskabel til elnettet, og uanset om kablet og styringen er intern eller ekstern i forhold til billeddannelsesproduktet, udføres en energimåling af DFE alene af en varighed på fem minutter, mens hovedproduktet er i klar tilstand. Enheden skal være tilsluttet et netværk, hvis den ved levering kunne tilsluttes et netværk.

Hvis DFE ikke er forsynet med et separat strømforsyningskabel til elnettet, fremlægger producenten dokumentation for den vekselstrøm, som DFE skal forsynes med, når enheden som helhed er i klar tilstand. Dette sker almindeligvis ved, at der tages en effektmåling af øjebliksværdien af jævnstrømstilførslen til DFE, hvorefter denne strømtilførsel øges for at kompensere for strømforsyningstab.

| e) | Kilder
  IEC 62301:2005. Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power |
| --- | --- |

e)

Kilder

IEC 62301:2005. Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power

| 4. | Afprøvningsbetingelser og -udstyr til ENERGY STAR-billedbehandlingsudstyrsprodukter
  Nedenstående afprøvningsbetingelser finder anvendelse på afprøvningsproceduren for driftsklar tilstand og typisk elforbrug. De omfatter kopimaskiner, digitale duplikatorer, faxmaskiner, frankeringsmaskiner, multifunktionsenheder, printere og scannere.
  Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, der skal være til stede, når energi- eller effektmålingerne udføres. De er nødvendige for at sikre, at afvigelser i prøvningsbetingelser ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare. Specifikationerne for prøvningsudstyret følger efter prøvningsbetingelserne.






  a) | Prøvningsbetingelser
  Generelle kriterier:







  Forsyningsspænding (22): | Nordamerika/Taiwan: | 115 (±1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (±1 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Europa/Australien/New Zealand: | 230 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %) |
| Japan: | 100 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)/60 Hz (±1 %) |
| | NB: For produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW, er spændingsintervallet ±4 %. |
| Total harmonisk forvrængning (THD) (spænding): | < 2 % THD (< 5 % for produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW) |
| Omgivende temperatur: | 23 °C ± 5 °C |
| Relativ fugtighed: | 10 – 80 % |
| (Jf. IEC 62301: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, afsnit 3.2, 3.3) |

4.

Afprøvningsbetingelser og -udstyr til ENERGY STAR-billedbehandlingsudstyrsprodukter

Nedenstående afprøvningsbetingelser finder anvendelse på afprøvningsproceduren for driftsklar tilstand og typisk elforbrug. De omfatter kopimaskiner, digitale duplikatorer, faxmaskiner, frankeringsmaskiner, multifunktionsenheder, printere og scannere.

Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, der skal være til stede, når energi- eller effektmålingerne udføres. De er nødvendige for at sikre, at afvigelser i prøvningsbetingelser ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare. Specifikationerne for prøvningsudstyret følger efter prøvningsbetingelserne.

a)

Prøvningsbetingelser

Generelle kriterier:

Forsyningsspænding (22):

Nordamerika/Taiwan:

115 (±1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (±1 %)

Europa/Australien/New Zealand:

230 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)

Japan:

100 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)/60 Hz (±1 %)

NB: For produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW, er spændingsintervallet ±4 %.

Total harmonisk forvrængning (THD) (spænding):

< 2 % THD (< 5 % for produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW)

Omgivende temperatur:

23 °C ± 5 °C

Relativ fugtighed:

10 – 80 %

(Jf. IEC 62301: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, afsnit 3.2, 3.3)

Papirspecifikationer:

For alle afprøvninger vedrørende det typiske elforbrug og for afprøvninger vedrørende driftsklar tilstand, som forudsætter anvendelse af papir, skal papirstørrelsen og basisvægten være i overensstemmelse med relevansen for målmarkedet i henhold til nedenstående tabel.

Papirstørrelse og -vægt

| Marked | Størrelse | Basisvægt |
| --- | --- | --- |
| Nordamerika/Taiwan: | 8,5" × 11" | 75 g/m2 |
| Europa/Australien/New Zealand: | A4 | 80 g/m2 |
| Japan: | A4 | 64 g/m2 |

Marked

Størrelse

Basisvægt

Nordamerika/Taiwan:

8,5" × 11"

75 g/m2

Europa/Australien/New Zealand:

A4

80 g/m2

Japan:

A4

64 g/m2

| b) | Afprøvningsudstyr
  Målet med afprøvningsproceduren er en nøjagtig måling af produktets SANDE strømforbrug (23). Dette kræver et sand effektivværdi-wattmeter eller et energimåleapparat. Der findes mange forskellige måleapparater, og producenter skal være omhyggelige, så der vælges en korrekt model. Følgende faktorer skal inddrages ved valg af et måleapparat og ved udførelse af afprøvningen.
  Frekvenskarakteristik: Elektronisk udstyr med omskiftet strømforsyning fremkalder harmoniske (ulige harmoniske, typisk op til den 21. harmoniske). Hvis der ikke tages hensyn til disse harmoniske oversvingninger ved effektmålingen, bliver resultatet unøjagtigt. EPA anbefaler, at producenter anvender måleapparater, som har en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz. Dette vil tage hensyn til harmoniske oversvingninger op til den 50. og anbefales af IEC 555.
  Opløsning: Ved direkte effektmålinger skal måleudstyrets opløsning opfylde følgende krav i IEC 62301:
  »Effektmålingsinstrumentet skal have en opløsning på:






  — | 0,01 watt eller derover for effektmålinger på 10 watt eller derunder. |
| --- | --- | --- |

b)

Afprøvningsudstyr

Målet med afprøvningsproceduren er en nøjagtig måling af produktets SANDE strømforbrug (23). Dette kræver et sand effektivværdi-wattmeter eller et energimåleapparat. Der findes mange forskellige måleapparater, og producenter skal være omhyggelige, så der vælges en korrekt model. Følgende faktorer skal inddrages ved valg af et måleapparat og ved udførelse af afprøvningen.

Frekvenskarakteristik: Elektronisk udstyr med omskiftet strømforsyning fremkalder harmoniske (ulige harmoniske, typisk op til den 21. harmoniske). Hvis der ikke tages hensyn til disse harmoniske oversvingninger ved effektmålingen, bliver resultatet unøjagtigt. EPA anbefaler, at producenter anvender måleapparater, som har en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz. Dette vil tage hensyn til harmoniske oversvingninger op til den 50. og anbefales af IEC 555.

Opløsning: Ved direkte effektmålinger skal måleudstyrets opløsning opfylde følgende krav i IEC 62301:

»Effektmålingsinstrumentet skal have en opløsning på:

—

0,01 watt eller derover for effektmålinger på 10 watt eller derunder.

| — | 0,1 watt eller derover for effektmålinger på over 10 watt og op til 100 watt. |
| --- | --- |

—

0,1 watt eller derover for effektmålinger på over 10 watt og op til 100 watt.

| — | 1 watt eller derover for effektmålinger på over 100 watt (24).« |
| --- | --- |

—

1 watt eller derover for effektmålinger på over 100 watt (24).«

Måleinstrumentet skal desuden have en opløsning på 10 watt eller derover for effektmålinger på over 1,5 kW. Målinger af akkumuleret energi skal have en opløsning, der generelt er i overensstemmelse med disse værdier, når den omregnes til gennemsnitseffekt. For akkumulerede energimålinger er godhedstallet for fastsættelse af den krævede nøjagtighed ikke gennemsnittet, men derimod den maksimale effektværdi i målingsperioden, da det er den maksimale værdi, der er afgørende for måleudstyret og opsætningen.

Nøjagtighed

Målinger, der foretages i henhold til disse procedurer, skal under alle omstændigheder have en nøjagtighed på mindst 5 %, selv om producenterne almindeligvis opnår bedre resultater end dette. I afprøvningsprocedurerne kan der for visse målinger være angivet en større nøjagtighed end 5 %. Når producenterne kender effektværdien for de nuværende billeddannelsesprodukter og de tilgængelige måleapparater, kan de beregne den maksimale afvigelse baseret på aflæsningen og det område, der er anvendt i forbindelse med aflæsningen. For målinger på 0,50 watt eller derunder kræves der en nøjagtighed på 0,02 watt.

Kalibrering

Måleapparater skal være kalibreret inden for de seneste 12 måneder for at sikre nøjagtighed.

E.   Brugergrænseflade

Fabrikanterne opfordres kraftigt til at udforme produkter i overensstemmelse med standarden IEEE 1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments. Denne standard er blevet udarbejdet med henblik på at gøre strømstyringen mere ensartet og intuitiv i alle elektroniske enheder. Der findes nærmere oplysninger om udarbejdelsen af denne standard på http://eetd.lbl.gov/controls.

F.   Gennemførelsesdato

Den dato, hvorpå producenterne må begynde at benævne deres produkter ENERGY STAR-produkter i henhold til version 1.0 af specifikationerne, defineres som aftalens gennemførelsesdato. Enhver tidligere gennemført aftale om ENERGY STAR-mærket billedbehandlingsudstyr ophæves pr. 31. marts 2007.

Berettigelse og mærkning af produkter i henhold til version 1.0:

Version 1.0 af specifikationerne finder anvendelse fra den 1. april 2007 med undtagelse af bestemmelserne om digitale duplikatorer. Alle produkter, herunder modeller, der oprindelig var omfattet i henhold til tidligere specifikationer for billedbehandlingsudstyr, og hvis produktionsdato lå på eller efter gennemførelsesdatoen, skal opfylde de nye version 1.0-krav for at være omfattet af ENERGY STAR (herunder supplerende produktionskørsler af modeller, der oprindelig var omfattet i henhold til tidligere specifikationer). Produktionsdatoen er specifik for hver enkelt enhed og er den dato (f.eks. måned og år), hvorpå en enhed anses for at være fuldstændig monteret.

| a) | Klasse I – Klasse I træder i kraft den 1. april 2007. Klasse I finder anvendelse på alle produkter, der beskrives i afsnit VII. B i disse specifikationer. |
| --- | --- |

a)

Klasse I – Klasse I træder i kraft den 1. april 2007. Klasse I finder anvendelse på alle produkter, der beskrives i afsnit VII. B i disse specifikationer.

| b) | Klasse II – Klasse II træder i kraft den 1. april 2009. Klasse II finder kun anvendelse på de maksimale typiske elforbrugsværdier for alle typiske elforbrugsprodukter og på standbyværdierne for storformatprodukter i driftsklar tilstand samt på frankeringsmaskiner. Desuden kan definitionerne, de omhandlede produkter, måden, hvorpå de behandles, samt værdierne for alle produkterne i henhold til denne version 1.0 af specifikationerne blive revurderet. Senest seks måneder efter gennemførelsesdatoen for klasse I oplyser EPA alle de relevante parter om eventuelle planer om at foretage sådanne ændringer. |
| --- | --- |

b)

Klasse II – Klasse II træder i kraft den 1. april 2009. Klasse II finder kun anvendelse på de maksimale typiske elforbrugsværdier for alle typiske elforbrugsprodukter og på standbyværdierne for storformatprodukter i driftsklar tilstand samt på frankeringsmaskiner. Desuden kan definitionerne, de omhandlede produkter, måden, hvorpå de behandles, samt værdierne for alle produkterne i henhold til denne version 1.0 af specifikationerne blive revurderet. Senest seks måneder efter gennemførelsesdatoen for klasse I oplyser EPA alle de relevante parter om eventuelle planer om at foretage sådanne ændringer.

| c) | Digitale duplikatorer – Klasse I i version 1.0 af specifikationerne gennemføres for digitale duplikatorer efter indgåelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og US EPA. |
| --- | --- |

c)

Digitale duplikatorer – Klasse I i version 1.0 af specifikationerne gennemføres for digitale duplikatorer efter indgåelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og US EPA.

Ophævelse af videreførelsesbestemmelser:

EPA og Europa-Kommissionen tillader ikke videreførelse i henhold til denne version 1.0 af ENERGY STAR-specifikationerne. ENERGY STAR-mærker, der er tildelt i henhold til tidligere versioner, tildeles ikke automatisk for hele produktmodellens levetid. Ethvert produkt, der sælges, markedsføres eller af partnerproducenten benævnes et ENERGY STAR-produkt, skal således være i overensstemmelse med de gældende specifikationer, der finder anvendelse på det tidspunkt, hvor produktet produceres.

G.   Kommende revisioner af specifikationer

EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig ret til at ændre specifikationerne, såfremt teknologiske ændringer og/eller ændringer på markedet måtte påvirke specifikationernes gavn for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter. EPA og Europa-Kommissionen vurderer løbende markedet med hensyn til energieffektivitet og nye teknologier. Som det altid er tilfældet, får de relevante parter mulighed for at udveksle oplysninger, fremsætte forslag og give udtryk for eventuelle problemer. EPA og Europa-Kommissionen vil bestræbe sig på at sikre, at specifikationen indeholder en anerkendelse af de mest energieffektive modeller på markedet, og at de producenter, der har ydet en indsats for yderligere at øge energieffektiviteten, belønnes.

| a) | Prøvning vedrørende farver: På grundlag af de fremsendte oplysninger om afprøvninger, forbrugernes kommende præferencer samt de tekniske fremskridt kan EPA og Europa-Kommissionen i fremtiden ændre disse specifikationer, således at afprøvningsmetoden kommer til at omfatte farvebilledbehandling. |
| --- | --- |

a)

Prøvning vedrørende farver: På grundlag af de fremsendte oplysninger om afprøvninger, forbrugernes kommende præferencer samt de tekniske fremskridt kan EPA og Europa-Kommissionen i fremtiden ændre disse specifikationer, således at afprøvningsmetoden kommer til at omfatte farvebilledbehandling.

| b) | Genstartstid: EPA og Europa-Kommissionen vil nøje overvåge trinvist stigende og absolutte genstartstider, der rapporteres af partnere, der foretager afprøvning i henhold til metoden for typisk elforbrug, samt dokumentation, der indsendes af partnere om anbefalede indstillinger af standardtidsintervaller. EPA og Europa-Kommissionen vil tage en ændring af disse specifikationer op til overvejelse med henblik på at medtage genstartstid, såfremt det måtte blive tydeligt, at producenternes praksis medfører, at brugerne deaktiverer strømstyringstilstande. |
| --- | --- |

b)

Genstartstid: EPA og Europa-Kommissionen vil nøje overvåge trinvist stigende og absolutte genstartstider, der rapporteres af partnere, der foretager afprøvning i henhold til metoden for typisk elforbrug, samt dokumentation, der indsendes af partnere om anbefalede indstillinger af standardtidsintervaller. EPA og Europa-Kommissionen vil tage en ændring af disse specifikationer op til overvejelse med henblik på at medtage genstartstid, såfremt det måtte blive tydeligt, at producenternes praksis medfører, at brugerne deaktiverer strømstyringstilstande.

| c) | Behandling af produkter i driftsklar tilstand i henhold til typiske elforbrugsværdier: På baggrund af de fremsendte oplysninger om afprøvninger, muligheder for at opnå højere energibesparelser samt tekniske fremskridt kan EPA og Europa-Kommissionen i fremtiden ændre disse specifikationer for at medtage produkter, der på nuværende tidspunkt behandles inden for rammerne af fremgangsmåden for driftsklare produkter i henhold til fremgangsmåden for typisk elforbrug, herunder produkter i store formater og små formater, samt produkter, hvori der anvendes en inkjetteknik. |
| --- | --- |

c)

Behandling af produkter i driftsklar tilstand i henhold til typiske elforbrugsværdier: På baggrund af de fremsendte oplysninger om afprøvninger, muligheder for at opnå højere energibesparelser samt tekniske fremskridt kan EPA og Europa-Kommissionen i fremtiden ændre disse specifikationer for at medtage produkter, der på nuværende tidspunkt behandles inden for rammerne af fremgangsmåden for driftsklare produkter i henhold til fremgangsmåden for typisk elforbrug, herunder produkter i store formater og små formater, samt produkter, hvori der anvendes en inkjetteknik.

VIII.   COMPUTERSPECIFIKATIONER – reviderede specifikationer for 2007

Følgende computerspecifikationer anvendes fra den 20. juli 2007.

Nedenstående er version 4.0 af produktspecifikationerne for ENERGY STAR-kvalificerede computere. Et produkt skal opfylde alle de anførte kriterier for at få tildelt ENERGY STAR-symbolet.

1.   DEFINITIONER

Nedenstående definitioner gælder for de relevante begreber i dette dokument.

| A. | Computer: En anordning, der udfører logiske operationer og behandler data. En computer består som minimum af: 1) centralenhed (CPU), der udfører operationer, 2) anordninger til brugerinput, såsom tastatur, mus, digitizer eller spilleenhed, 3) en skærm til visning af output. I forbindelse med denne specifikation omfatter computere såvel stationære som bærbare enheder, herunder desktopcomputere, spillekonsoller, integrerede computere, bærbare computere, tablet-pc'er, desktopbaserede servere og arbejdsstationer. Selv om computerne skal kunne anvendes med inputanordninger og skærme som nævnt i punkt 2 og 3, er det ikke nødvendigt, at sådanne anordninger medfølger ved leveringen for at overholde denne definition. |
| --- | --- |

A.

Computer: En anordning, der udfører logiske operationer og behandler data. En computer består som minimum af: 1) centralenhed (CPU), der udfører operationer, 2) anordninger til brugerinput, såsom tastatur, mus, digitizer eller spilleenhed, 3) en skærm til visning af output. I forbindelse med denne specifikation omfatter computere såvel stationære som bærbare enheder, herunder desktopcomputere, spillekonsoller, integrerede computere, bærbare computere, tablet-pc'er, desktopbaserede servere og arbejdsstationer. Selv om computerne skal kunne anvendes med inputanordninger og skærme som nævnt i punkt 2 og 3, er det ikke nødvendigt, at sådanne anordninger medfølger ved leveringen for at overholde denne definition.

Komponenter

| B. | Skærm: Et elektronisk produkt, der er tilgængeligt på markedet, og som består af en skærm og den tilhørende elektronik, der er indkapslet i ét kabinet eller i computerens kabinet (f.eks. en bærbar eller integreret computer), og som kan anvendes til visning af output fra en computer ved hjælp af et eller flere input, som f.eks. VGA, DVI og/eller IEEE 1394. Som eksempler på skærmteknologi kan nævnes katodestrålerør (CRT) og flydende krystalpaneler (LCD). |
| --- | --- |

B.

Skærm: Et elektronisk produkt, der er tilgængeligt på markedet, og som består af en skærm og den tilhørende elektronik, der er indkapslet i ét kabinet eller i computerens kabinet (f.eks. en bærbar eller integreret computer), og som kan anvendes til visning af output fra en computer ved hjælp af et eller flere input, som f.eks. VGA, DVI og/eller IEEE 1394. Som eksempler på skærmteknologi kan nævnes katodestrålerør (CRT) og flydende krystalpaneler (LCD).

| C. | Ekstern strømforsyning: En komponent, der er monteret i en særskilt fysisk indkapslet enhed uden for computerens kabinet, og som skal omforme vekselspændingen (AC) fra lysnettet til en eller flere lavere jævnspændinger (DC) til drift af computeren. En ekstern strømforsyning skal tilsluttes computeren med en aftagelig eller fast monteret elektrisk han-/huntilslutning, kabel, ledning eller anden forbindelse. |
| --- | --- |

C.

Ekstern strømforsyning: En komponent, der er monteret i en særskilt fysisk indkapslet enhed uden for computerens kabinet, og som skal omforme vekselspændingen (AC) fra lysnettet til en eller flere lavere jævnspændinger (DC) til drift af computeren. En ekstern strømforsyning skal tilsluttes computeren med en aftagelig eller fast monteret elektrisk han-/huntilslutning, kabel, ledning eller anden forbindelse.

| D. | Indbygget strømforsyning: En komponent, der er monteret i computerens kabinet, og som skal omforme vekselspændingen (AC) fra lysnettet til en eller flere lavere jævnspændinger (DC) til drift af computerens komponenter. I forbindelse med denne specifikation skal en indbygget strømforsyning være monteret i computerens kabinet, men adskilt fra computerens hovedkort. Strømforsyningen skal tilsluttes lysnettet ved hjælp af et enkelt kabel uden mellemliggende kredsløb mellem strømforsyningen og lysnettet. Desuden skal samtlige strømforsyningsforbindelser fra strømforsyningen til computerens komponenter befinde sig inde i computerens kabinet (dvs. at der ikke må være eksterne kabler mellem strømforsyningen og computeren eller dens enkelte dele). Indbyggede DC-DC-omformere, der bruges til at omsætte en enkelt jævnspænding fra en ekstern strømforsyning til flere forskellige spændinger, der anvendes i computeren, anses ikke for at være indbyggede strømforsyninger. |
| --- | --- |

D.

Indbygget strømforsyning: En komponent, der er monteret i computerens kabinet, og som skal omforme vekselspændingen (AC) fra lysnettet til en eller flere lavere jævnspændinger (DC) til drift af computerens komponenter. I forbindelse med denne specifikation skal en indbygget strømforsyning være monteret i computerens kabinet, men adskilt fra computerens hovedkort. Strømforsyningen skal tilsluttes lysnettet ved hjælp af et enkelt kabel uden mellemliggende kredsløb mellem strømforsyningen og lysnettet. Desuden skal samtlige strømforsyningsforbindelser fra strømforsyningen til computerens komponenter befinde sig inde i computerens kabinet (dvs. at der ikke må være eksterne kabler mellem strømforsyningen og computeren eller dens enkelte dele). Indbyggede DC-DC-omformere, der bruges til at omsætte en enkelt jævnspænding fra en ekstern strømforsyning til flere forskellige spændinger, der anvendes i computeren, anses ikke for at være indbyggede strømforsyninger.

Computertyper

| E. | Desktopcomputer: En computer, hvor hovedenheden er beregnet til fast placering, ofte på et bord eller på gulvet. Desktopcomputere er ikke konstrueret til at være bærbare, og anvendes med ekstern skærm, tastatur og mus. Desktopcomputere er konstrueret til en bred vifte af hjemme- og kontoranvendelser, herunder e-mail, internetbrowsing, tekstbehandling, almindelige grafikprogrammer, spil osv. |
| --- | --- |

E.

Desktopcomputer: En computer, hvor hovedenheden er beregnet til fast placering, ofte på et bord eller på gulvet. Desktopcomputere er ikke konstrueret til at være bærbare, og anvendes med ekstern skærm, tastatur og mus. Desktopcomputere er konstrueret til en bred vifte af hjemme- og kontoranvendelser, herunder e-mail, internetbrowsing, tekstbehandling, almindelige grafikprogrammer, spil osv.

| F. | Desktopbaseret server: Ved desktopbaseret server forstås en computer, der som regel anvender desktopkomponenter i towerkabinet, men som er specifikt indrettet til at være vært for andre computere eller applikationer. I forbindelse med denne specifikation skal en computer være mærket som server og have følgende egenskaber for at kunne anses for at være en desktopbaseret server:






  — | være konstrueret og markedsført som klasse B-produkt efter Euronorm EN55022:1998 efter direktiv 89/336/EØF om elektromagnetisk kompatibilitet og kun have plads til én processor (én indbygget sokkel) |
| --- | --- | --- |

F.

Desktopbaseret server: Ved desktopbaseret server forstås en computer, der som regel anvender desktopkomponenter i towerkabinet, men som er specifikt indrettet til at være vært for andre computere eller applikationer. I forbindelse med denne specifikation skal en computer være mærket som server og have følgende egenskaber for at kunne anses for at være en desktopbaseret server:

—

være konstrueret og markedsført som klasse B-produkt efter Euronorm EN55022:1998 efter direktiv 89/336/EØF om elektromagnetisk kompatibilitet og kun have plads til én processor (én indbygget sokkel)

| — | være konstrueret som opretstående computer, i towerkabinet eller anden facon som en desktopcomputer, således at al databehandling og lagring samt alle netværksinterfaces findes i ét kabinet/produkt |
| --- | --- |

—

være konstrueret som opretstående computer, i towerkabinet eller anden facon som en desktopcomputer, således at al databehandling og lagring samt alle netværksinterfaces findes i ét kabinet/produkt

| — | være konstrueret til at fungere i et anvendelsesmiljø med høj driftsikkerhed og stor tilgængelighed, hvor computeren skal fungere døgnet rundt alle ugens syv dage, og hvor der er meget få driftsudfald (højst nogle timer om året) |
| --- | --- |

—

være konstrueret til at fungere i et anvendelsesmiljø med høj driftsikkerhed og stor tilgængelighed, hvor computeren skal fungere døgnet rundt alle ugens syv dage, og hvor der er meget få driftsudfald (højst nogle timer om året)

| — | kunne fungere i et miljø med mange brugere på samme tid, hvor flere brugere betjenes gennem netværkskoblede klientenheder,
  og |
| --- | --- |

—

kunne fungere i et miljø med mange brugere på samme tid, hvor flere brugere betjenes gennem netværkskoblede klientenheder,

og

| — | være leveret med et brancheanerkendt operativsystem til almindelige serverapplikationer (f.eks. Windows NT, Windows 2003 Server, Mac OS X Server, OS/400, OS/390, Linux, Unix og Solaris). |
| --- | --- |

—

være leveret med et brancheanerkendt operativsystem til almindelige serverapplikationer (f.eks. Windows NT, Windows 2003 Server, Mac OS X Server, OS/400, OS/390, Linux, Unix og Solaris).

Desktopbaserede servere er konstrueret til at udføre funktioner såsom databehandling for andre systemer, levering af netværksinfrastrukturtjenester (f.eks. arkivering), dataværtsfunktioner og drift af internetservere.

Denne specifikation omfatter ikke mellemstore eller store servere, der i forbindelse med denne specifikation defineres som:

| — | konstrueret og markedsført som klasse A-produkt efter Euronorm EN55022:1998 i medfør af direktiv 89/336/EØF om elektromagnetisk kompatibilitet og udstyret med eller have plads til én eller to processorer (én eller flere indbyggede sokler) |
| --- | --- |

—

konstrueret og markedsført som klasse A-produkt efter Euronorm EN55022:1998 i medfør af direktiv 89/336/EØF om elektromagnetisk kompatibilitet og udstyret med eller have plads til én eller to processorer (én eller flere indbyggede sokler)

| — | markedsført som klasse B-produkt, men med hardwareopgradering fra et klasse A-produkt efter Euronorm EN55022:1998 i medfør af direktiv 89/336/EØF om elektromagnetisk kompatibilitet og konstrueret til at
  kunne have én eller to processorer (én eller flere indbyggede sokler) og være |
| --- | --- |

—

markedsført som klasse B-produkt, men med hardwareopgradering fra et klasse A-produkt efter Euronorm EN55022:1998 i medfør af direktiv 89/336/EØF om elektromagnetisk kompatibilitet og konstrueret til at

kunne have én eller to processorer (én eller flere indbyggede sokler) og være

| — | konstrueret og markedsført som klasse B-produkt efter Euronorm EN55022:1998 i medfør af direktiv 89/336/EØF om elektromagnetisk kompatibilitet og være udstyret med eller have plads til mindst to processorer (to indbyggede sokler). |
| --- | --- |

—

konstrueret og markedsført som klasse B-produkt efter Euronorm EN55022:1998 i medfør af direktiv 89/336/EØF om elektromagnetisk kompatibilitet og være udstyret med eller have plads til mindst to processorer (to indbyggede sokler).

| G. | Spillekonsoller: Selvstændige computere, der primært anvendes til videospil. I forbindelse med denne specifikation skal konsoller anvende en hardwarearkitektur, der er baseret på typiske computerkomponenter (f.eks. processorer, systemhukommelse, videoarkitektur, optisk drev og/eller harddisk osv.). Det primære input til spillekonsoller er særlige håndholdte styreenheder, i stedet for den mus og det tastatur, der anvendes til mere konventionelle computertyper. Spillekonsoller er også udstyret med en lyd- og billedudgang, der anvendes til fjernsynsapparater som den primære skærm, i stedet for en ekstern monitor eller en indbygget skærm. Udstyr af denne type anvender typisk ikke noget almindeligt operativsystem, men udfører ofte en række multimediefunktioner, såsom DVD-/CD-afspilning, digital billedvisning og digital musikafspilning. |
| --- | --- |

G.

Spillekonsoller: Selvstændige computere, der primært anvendes til videospil. I forbindelse med denne specifikation skal konsoller anvende en hardwarearkitektur, der er baseret på typiske computerkomponenter (f.eks. processorer, systemhukommelse, videoarkitektur, optisk drev og/eller harddisk osv.). Det primære input til spillekonsoller er særlige håndholdte styreenheder, i stedet for den mus og det tastatur, der anvendes til mere konventionelle computertyper. Spillekonsoller er også udstyret med en lyd- og billedudgang, der anvendes til fjernsynsapparater som den primære skærm, i stedet for en ekstern monitor eller en indbygget skærm. Udstyr af denne type anvender typisk ikke noget almindeligt operativsystem, men udfører ofte en række multimediefunktioner, såsom DVD-/CD-afspilning, digital billedvisning og digital musikafspilning.

| H. | Integreret computer: Et desktopsystem, hvor computeren og skærmen fungerer som en samlet enhed, der tilsluttes vekselspænding med et enkelt kabel. Der findes to former for integrerede computere: 1) et system, hvor skærmen og computeren er fysisk sammenbygget i en enkelt enhed, eller 2) et system, der fremstår som et enkelt system, hvor skærmen er for sig, men forbundet til selve computeren med et strømforsyningskabel til jævnspænding, og både computeren og skærmen drives af en enkelt strømforsyning. Som en underkategori af desktopcomputere er integrerede computere typisk konstrueret til at fungere på samme måde som desktopsystemer. |
| --- | --- |

H.

Integreret computer: Et desktopsystem, hvor computeren og skærmen fungerer som en samlet enhed, der tilsluttes vekselspænding med et enkelt kabel. Der findes to former for integrerede computere: 1) et system, hvor skærmen og computeren er fysisk sammenbygget i en enkelt enhed, eller 2) et system, der fremstår som et enkelt system, hvor skærmen er for sig, men forbundet til selve computeren med et strømforsyningskabel til jævnspænding, og både computeren og skærmen drives af en enkelt strømforsyning. Som en underkategori af desktopcomputere er integrerede computere typisk konstrueret til at fungere på samme måde som desktopsystemer.

| I. | Bærbar computer og tablet-pc: En computer, der er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare computere og tablet-pc'er skal have indbygget skærm og kunne fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. Desuden anvender de fleste bærbare computere og tablet-pc'er en ekstern strømforsyning og indbygget tastatur og pegeredskab; dog anvender en tablet-pc berøringsfølsom skærm. Bærbare computere og tablet-pc'er er typisk konstrueret til at fungere på samme måde som desktopsystemer, bortset fra at de befinder sig i en bærbar enhed. I forbindelse med denne specifikation anses dockingstationer for at være tilbehør, og er derfor ikke omfattet af energieffektivitetskravene til bærbare computere som omhandlet i afsnit 3, tabel 41. |
| --- | --- |

I.

Bærbar computer og tablet-pc: En computer, der er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare computere og tablet-pc'er skal have indbygget skærm og kunne fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. Desuden anvender de fleste bærbare computere og tablet-pc'er en ekstern strømforsyning og indbygget tastatur og pegeredskab; dog anvender en tablet-pc berøringsfølsom skærm. Bærbare computere og tablet-pc'er er typisk konstrueret til at fungere på samme måde som desktopsystemer, bortset fra at de befinder sig i en bærbar enhed. I forbindelse med denne specifikation anses dockingstationer for at være tilbehør, og er derfor ikke omfattet af energieffektivitetskravene til bærbare computere som omhandlet i afsnit 3, tabel 41.

| J. | Arbejdsstation: I forbindelse med denne specifikation skal en computer for at kunne betegnes som arbejdsstation:






  — | være markedsført som arbejdsstation |
| --- | --- | --- |

J.

Arbejdsstation: I forbindelse med denne specifikation skal en computer for at kunne betegnes som arbejdsstation:

—

være markedsført som arbejdsstation

| — | have en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 15 000 timer enten efter Bellcore TR-NWT-000332, nr. 6, 12/97, eller ifølge data fra anvendelsen i praksis,
  og |
| --- | --- |

—

have en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 15 000 timer enten efter Bellcore TR-NWT-000332, nr. 6, 12/97, eller ifølge data fra anvendelsen i praksis,

og

| — | understøtte ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktion. |
| --- | --- |

—

understøtte ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktion.

En arbejdsstation skal desuden have tre af følgende seks valgfrie egenskaber:

| — | have supplerende strømforsyning til avanceret grafik (dvs. PCI-E 6-benet 12V supplerende strømforsyning) |
| --- | --- |

—

have supplerende strømforsyning til avanceret grafik (dvs. PCI-E 6-benet 12V supplerende strømforsyning)

| — | systemet har tilslutning til mere end x4 PCI-E på bundkortet foruden slot(s) til grafik og/eller PCI-X-understøttelse |
| --- | --- |

—

systemet har tilslutning til mere end x4 PCI-E på bundkortet foruden slot(s) til grafik og/eller PCI-X-understøttelse

| — | understøtter ikke UMA-grafik (Uniform Memory Access) |
| --- | --- |

—

understøtter ikke UMA-grafik (Uniform Memory Access)

| — | har fem PCI-, PCIe- eller PCI-X-slots eller derover |
| --- | --- |

—

har fem PCI-, PCIe- eller PCI-X-slots eller derover

| — | har multiprocessorunderstøttelse til to eller flere processorer (skal understøtte fysisk adskilte processorpakker/sokler, dvs. at kravet ikke kan opfyldes med understøttelse af en enkelt multi-core processor),
  og/eller |
| --- | --- |

—

har multiprocessorunderstøttelse til to eller flere processorer (skal understøtte fysisk adskilte processorpakker/sokler, dvs. at kravet ikke kan opfyldes med understøttelse af en enkelt multi-core processor),

og/eller

| — | være godkendt med mindst to uafhængige ISV-produktcertificeringer (Independent Software Vendor); certificeringerne kan være på vej, men skal afsluttes senest tre måneder efter godkendelsen. |
| --- | --- |

—

være godkendt med mindst to uafhængige ISV-produktcertificeringer (Independent Software Vendor); certificeringerne kan være på vej, men skal afsluttes senest tre måneder efter godkendelsen.

Driftstilstande

| K. | Tomgang: I forbindelse med prøvning og kvalificering af computere efter denne specifikation er tomgang den tilstand, hvor operativsystemet og anden software er indlæst, maskinen ikke er i dvale og aktiviteten er begrænset til de grundlæggende applikationer, som systemet starter som standard. |
| --- | --- |

K.

Tomgang: I forbindelse med prøvning og kvalificering af computere efter denne specifikation er tomgang den tilstand, hvor operativsystemet og anden software er indlæst, maskinen ikke er i dvale og aktiviteten er begrænset til de grundlæggende applikationer, som systemet starter som standard.

| L. | Dvaletilstand: En energibesparende tilstand, som computeren automatisk kan gå over til efter en periode uden aktivitet eller ved manuelt valg. En computer med dvalefunktion kan hurtigt aktiveres med netværksforbindelser eller enheder koblet til brugergrænsefladen. I forbindelse med denne specifikation forstås ved dvaletilstand ACPI-systemets niveau S3 (suspend to RAM), når det er relevant. |
| --- | --- |

L.

Dvaletilstand: En energibesparende tilstand, som computeren automatisk kan gå over til efter en periode uden aktivitet eller ved manuelt valg. En computer med dvalefunktion kan hurtigt aktiveres med netværksforbindelser eller enheder koblet til brugergrænsefladen. I forbindelse med denne specifikation forstås ved dvaletilstand ACPI-systemets niveau S3 (suspend to RAM), når det er relevant.

| M. | Standby (slukket tilstand): Energiforbruget ved den mest energibesparende tilstand, som brugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når et apparat er tilsluttet lysnettet og anvendes i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger. I forbindelse med denne specifikation forstås ved standby ACPI-systemets niveau S4 eller S5, når det er relevant. |
| --- | --- |

M.

Standby (slukket tilstand): Energiforbruget ved den mest energibesparende tilstand, som brugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når et apparat er tilsluttet lysnettet og anvendes i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger. I forbindelse med denne specifikation forstås ved standby ACPI-systemets niveau S4 eller S5, når det er relevant.

Netværk og styring af strømforbrug

| N. | Netinterface: Komponenter (hardware og software), hvis primære funktion er at sætte computeren i stand til at kommunikere ved hjælp af en eller flere netteknologier. I forbindelse med prøvning i henhold til denne specifikation forstås ved netinterface et IEEE 802.3 kabelforbundet Ethernetinterface. |
| --- | --- |

N.

Netinterface: Komponenter (hardware og software), hvis primære funktion er at sætte computeren i stand til at kommunikere ved hjælp af en eller flere netteknologier. I forbindelse med prøvning i henhold til denne specifikation forstås ved netinterface et IEEE 802.3 kabelforbundet Ethernetinterface.

| O. | Aktiveringshændelse: En brugerudført, programmeret eller ekstern hændelse eller påvirkning, der får computeren til at skifte fra standby- eller dvaletilstand til aktiv driftsklar tilstand. Aktiveringshændelser er f.eks., men ikke udelukkende, brug af musen eller tastaturet eller tryk på en knap på selve computeren og, når der er tale om eksterne hændelser, påvirkning fra fjernstyring, net, modem osv. |
| --- | --- |

O.

Aktiveringshændelse: En brugerudført, programmeret eller ekstern hændelse eller påvirkning, der får computeren til at skifte fra standby- eller dvaletilstand til aktiv driftsklar tilstand. Aktiveringshændelser er f.eks., men ikke udelukkende, brug af musen eller tastaturet eller tryk på en knap på selve computeren og, når der er tale om eksterne hændelser, påvirkning fra fjernstyring, net, modem osv.

| P. | Wake On LAN (WOL): En funktion, der gør det muligt at aktivere en computer fra dvale- eller standbytilstand ved hjælp af et netsignal. |
| --- | --- |

P.

Wake On LAN (WOL): En funktion, der gør det muligt at aktivere en computer fra dvale- eller standbytilstand ved hjælp af et netsignal.

2.   PRODUKTKRAV

En computer skal opfylde definitionen på computer og en af produkttypedefinitionerne i afsnit 1 for at kunne få tildelt ENERGY STAR. Det skal bemærkes, at EPA og Europa-Kommissionen også vil undersøge andre computertyper, herunder tynde klienter, med hensyn til mulige klasse 2-krav. Nedenstående tabel indeholder en liste over computertyper, der opfylder (og ikke opfylder) kravene til ENERGY STAR.

| Produkter, der er omfattet af version 4.0 af produktspecifikationerne | Produkter, der ikke er omfattet af version 4.0 af produktspecifikationerne |
| --- | --- |
| a. Desktopcomputere
  b. Spillekonsoller
  c. Integrerede computersystemer
  d. Bærbare computere/tablet-pc'er
  e. Desktopbaserede servere
  f. Arbejdsstationer | g. Mellemstore og store servere (som defineret i afsnit 1, punkt F)
  h. Tynde klienter/blade-pc'er
  c. Håndholdte og pda'er |

Produkter, der er omfattet af version 4.0 af produktspecifikationerne

Produkter, der ikke er omfattet af version 4.0 af produktspecifikationerne

a. Desktopcomputere

b. Spillekonsoller

c. Integrerede computersystemer

d. Bærbare computere/tablet-pc'er

e. Desktopbaserede servere

f. Arbejdsstationer

g. Mellemstore og store servere (som defineret i afsnit 1, punkt F)

h. Tynde klienter/blade-pc'er

c. Håndholdte og pda'er

3.   ENERGIEFFEKTIVITETS- OG STRØMSTYRINGSKRITERIER

Computere skal opfylde nedenstående kriterier for at få tildelt ENERGY STAR. Gennemførelsesdatoerne for klasse 1 og klasse 2 er omhandlet i denne specifikations afsnit 5.

A.   Klasse 1-krav – gennemførelsesdato 20. juli 2007

| 1. | Krav til strømforsyningers virkningsgrad


  Computere med indbygget strømforsyning: en virkningsgrad på mindst 80 % ved 20 %, 50 % og 100 % af den nominelle udgangseffekt og en effektfaktor > 0.9 ved 100 % af den nominelle udgangseffekt.

  Computere med ekstern strømforsyning: Skal opfylde kriterierne for tildeling af ENERGY STAR eller overholde kravene til virkningsgrad ubelastet og i aktiv tilstand i ENERGY STAR-programmet vedrørende eksterne enkeltspændingsstrømforsyninger (AC-AC og AC DC). ENERGY STAR-specifikationen og listen over produkter, der overholder kravene, findes på www.energystar.gov/powersupplies. NB: Dette krav til ydelsen gælder også for eksterne flerspændingsstrømforsyninger, der er afprøvet efter prøvningsmetoden for indbyggede strømforsyninger som omhandlet nedenfor i afsnit 4. |
| --- | --- |

1.

Krav til strømforsyningers virkningsgrad

Computere med indbygget strømforsyning: en virkningsgrad på mindst 80 % ved 20 %, 50 % og 100 % af den nominelle udgangseffekt og en effektfaktor > 0.9 ved 100 % af den nominelle udgangseffekt.

Computere med ekstern strømforsyning: Skal opfylde kriterierne for tildeling af ENERGY STAR eller overholde kravene til virkningsgrad ubelastet og i aktiv tilstand i ENERGY STAR-programmet vedrørende eksterne enkeltspændingsstrømforsyninger (AC-AC og AC DC). ENERGY STAR-specifikationen og listen over produkter, der overholder kravene, findes på www.energystar.gov/powersupplies. NB: Dette krav til ydelsen gælder også for eksterne flerspændingsstrømforsyninger, der er afprøvet efter prøvningsmetoden for indbyggede strømforsyninger som omhandlet nedenfor i afsnit 4.

| 2. | Effektivitetskrav under drift


  Desktopkategorier for så vidt angår tomgangskriterier: Med henblik på konstatering af tomgangsniveauet skal desktopcomputere (herunder integrerede computere, desktopbaserede servere og spillekonsoller) opfylde kravene under kategori A, B eller C som defineret nedenfor:
  Kategori A: Alle desktopcomputere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B eller kategori C nedenfor, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.
  Kategori B: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori B have:






  — | en eller flere multi-core-processorer eller mindst én diskret processor,
  og |
| --- | --- | --- |

2.

Effektivitetskrav under drift

Desktopkategorier for så vidt angår tomgangskriterier: Med henblik på konstatering af tomgangsniveauet skal desktopcomputere (herunder integrerede computere, desktopbaserede servere og spillekonsoller) opfylde kravene under kategori A, B eller C som defineret nedenfor:

Kategori A: Alle desktopcomputere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B eller kategori C nedenfor, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.

Kategori B: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori B have:

—

en eller flere multi-core-processorer eller mindst én diskret processor,

og

| — | mindst 1 Gigabyte systemhukommelse. |
| --- | --- |

—

mindst 1 Gigabyte systemhukommelse.

Kategori C: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori C have:

| — | en eller flere multi-core-processorer eller mindst én diskret processor,
  og |
| --- | --- |

—

en eller flere multi-core-processorer eller mindst én diskret processor,

og

| — | en GPU med mere end 128 Megabyte dedikeret ikke-delt hukommelse. |
| --- | --- |

—

en GPU med mere end 128 Megabyte dedikeret ikke-delt hukommelse.

I tillæg til ovennævnte krav skal modeller, der kan opnå tildeling under kategori C, være konfigureret med mindst to af følgende tre egenskaber:

| — | mindst 2 Gigabyte systemhukommelse |
| --- | --- |

—

mindst 2 Gigabyte systemhukommelse

| — | TV-tuner og/eller mulighed for overførsel af video til computeren med understøttelse af højdefinition,
  og/eller |
| --- | --- |

—

TV-tuner og/eller mulighed for overførsel af video til computeren med understøttelse af højdefinition,

og/eller

| — | mindst to harddiske. |
| --- | --- |

—

mindst to harddiske.

Kategorier af bærbare computere for så vidt angår tomgangskriterier: Med henblik på konstatering af tomgangsniveauet skal bærbare computere og tablet-pc'er opfylde kravene under kategori A eller B som defineret nedenfor:

Kategori A: Alle bærbare computere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.

Kategori B: Bærbare computere skal for at opnå tildeling under kategori B have:

| — | en GPU med mindst 128 Megabyte dedikeret ikke-delt hukommelse. |
| --- | --- |

—

en GPU med mindst 128 Megabyte dedikeret ikke-delt hukommelse.

Arbejdsstationers energiforbrug: Arbejdsstationers energiforbrug fastslås ved hjælp af en forenklet fremgangsmåde vedrørende typisk elforbrug (TEC), der giver fabrikanterne mulighed for energimæssige kompromiser mellem de forskellige driftstilstande på grundlag af en given vægtningsfaktor for hver driftstilstand. Det endelige forbrug baseres på TEC-forbruget (PTEC), som beregnes ved hjælp af følgende formel:

PTEC = 0,1 * PStandby +0,2 * PSleep +0,7 * PIdle

hvor PStandby er forbruget målt i standbytilstand, PSleep er forbruget målt i dvaletilstand, og PIdle er forbruget målt i tomgang. Dette PTEC-tal vil derefter blive sammenholdt med TEC-tallet, der fastsættes med en fast procentdel af systemets maksimale forbrug plus en adder for de installerede harddiske som anført i ligningen i tabel 41. Prøvningsproceduren til bestemmelse af arbejdsstationers maksimale energiforbrug er beskrevet i tillæg A, afsnit 4.

Energikrav: De efterfølgende tabeller indeholder kravene til toleranceværdier for energiforbrug i forbindelse med klasse 1-specifikationen. Tabel 41 indeholder de grundlæggende krav, og tabel 42 angiver yderligere toleranceværdier, der tillades for WOL. I forbindelse med produkter, der opfylder betingelserne vedrørende WOL-aktivering i enten dvale- eller standbytilstand, skal en given model opfylde energikravet i tabel 41 lagt sammen med det tilladte merforbrug i tabel 42. NB: Produkter, hvis værdier for dvaletilstand overholder kravene til energiforbrug i standbytilstand, behøver ikke at have nogen særskilt standbyfunktion (slukket tilstand) og kan blive omfattet af denne specifikation alene ved anvendelse af dvaletilstand.

Tabel 41

Klasse 1-energieffektivitetskrav

| Produkttype | Klasse 1-krav |
| --- | --- |
| Desktopcomputere, integrerede computere, desktopbaserede servere og spillekonsoller | Standby (slukket tilstand): ≤ 2,0 W
  Dvaletilstand: ≤ 4,0 W
  Tomgang:
  kategori A: ≤ 50,0 W
  kategori B: ≤ 65,0 W
  kategori C: ≤ 95,0 W
  NB: Desktopbaserede servere (som defineret i afsnit 1 F.) er ikke omfattet af ovennævnte krav til dvaletilstand. |
| Bærbare computere og tablet-pc'er | Standby (slukket tilstand): ≤ 1,0 W
  Dvaletilstand: ≤ 1,7 W
  Tomgang:
  kategori A: ≤ 14,0 W
  kategori B: ≤ 22,0 W |
| Arbejdsstationer | TEC-forbrug (PTEC):
  ≤ 0,35 * [PMax + (# HDDs * 5)] W
  NB: Pmax er systemets maksimale forbrug ved prøvning efter prøvningsmetoden i tillæg A, afsnit 4, og #HDD er det antal harddiske, der er installeret i systemet. |

Produkttype

Klasse 1-krav

Desktopcomputere, integrerede computere, desktopbaserede servere og spillekonsoller

Standby (slukket tilstand): ≤ 2,0 W

Dvaletilstand: ≤ 4,0 W

Tomgang:

kategori A: ≤ 50,0 W

kategori B: ≤ 65,0 W

kategori C: ≤ 95,0 W

NB: Desktopbaserede servere (som defineret i afsnit 1 F.) er ikke omfattet af ovennævnte krav til dvaletilstand.

Bærbare computere og tablet-pc'er

Standby (slukket tilstand): ≤ 1,0 W

Dvaletilstand: ≤ 1,7 W

Tomgang:

kategori A: ≤ 14,0 W

kategori B: ≤ 22,0 W

Arbejdsstationer

TEC-forbrug (PTEC):

≤ 0,35 * [PMax + (# HDDs * 5)] W

NB: Pmax er systemets maksimale forbrug ved prøvning efter prøvningsmetoden i tillæg A, afsnit 4, og #HDD er det antal harddiske, der er installeret i systemet.

Tabel 42

Klasse 1-adder for egenskaber ved dvale og standby

| Egenskab | Tilladt merforbrug |
| --- | --- |
| Wake On LAN (WOL) | +0,7 W ved dvale
  +0,7 W ved standby |

Egenskab

Tilladt merforbrug

Wake On LAN (WOL)

+0,7 W ved dvale

+0,7 W ved standby

Kvalificering af computere med funktioner til styring af strømforbrug: Der tages ved fastsættelse af, om en given model skal kvalificeres med eller uden WOL, hensyn til følgende krav:

Standby: Computerne afprøves og rapporteres som leveret med standbyfunktion. Modeller, der leveres med WOL til standby aktiveret, afprøves med WOL aktiveret og kvalificeres med det tilladte merforbrug ved standby i tabel 42. Tilsvarende skal produkter, der leveres med WOL til standby deaktiveret, afprøves med WOL deaktiveret og opfylde de grundlæggende krav til standby i tabel 41.

Dvale: Computerne afprøves og rapporteres som leveret med dvalefunktion. Modeller, der sælges gennem virksomhedskanaler som defineret i klasse 1-kravene til styring af strømforbrug (afsnit 3.A.3), afprøves, kvalificeres og leveres med WOL aktiveret. Produkter, der går direkte til forbrugerne ad de normale detailkanaler, behøver ikke at blive leveret med WOL fra dvaletilstand aktiveret og kan afprøves, kvalificeres og leveres med WOL enten aktiveret eller deaktiveret. Modeller, der sælges både gennem virksomhedskanaler og direkte til forbrugerne, skal afprøves og opfylde kravene både med og uden WOL.

Systemer, hvor fabrikanten efter anmodning fra kunden på forhånd har installeret supplerende styringsfunktioner, behøver ikke at blive afprøvet med disse funktioner aktiveret, hvis en sådan funktion i praksis først aktiveres, når slutbrugeren foretager en bestemt handling (dvs., at fabrikanten foretager afprøvningen med forhåndsinstallationen uden at skulle tage hensyn til energiforbruget, efter at forhåndsinstallationen er blevet aktiveret på stedet).

| 3. | Strømstyringskrav


  Krav ved leveringen: Produkterne skal leveres med skærmens dvalefunktion indstillet til aktivering efter 15 minutter uden brugeraktivitet. Alle produkter, undtagen desktopbaserede servere, som ikke er omfattet af dette krav, skal leveres med en dvalefunktion, der er indstillet til aktivering efter senest 30 minutter uden brugeraktivitet. Produkterne kan have mere end én energibesparende tilstand, men de her foreslåede kriterier vedrører dvalefunktionen som defineret i denne specifikation. Computerne skal nedsætte hastigheden på aktive 1 Gb/s-Ethernetnetværksforbindelser, når de går i dvale eller standby.
  Alle computere skal uanset salgskanal kunne aktivere og deaktivere WOL i forbindelse med aktiveret dvaletilstand. Systemer, der leveres ad virksomhedskanaler, skal have Wake On LAN (WOL) fra dvaletilstand aktiveret, når de kører på vekselstrøm (det er således tilladt, at bærbare computere automatisk deaktiverer WOL, når de drives af deres bærbare spændingskilde). I forbindelse med denne specifikation defineres »virksomhedskanaler« som salgskanaler, der sædvanligvis anvendes af store og mellemstore virksomheder, statslige organisationer og uddannelsesinstitutioner, idet formålet er at udpege de maskiner, der vil blive anvendt i et styret klient-/servermiljø. For alle computere med WOL aktiveret, skal de pakkefiltre, der anvendes, være aktiveret og indstillet med en brancheanerkendt standardkonfiguration. Indtil der aftales en (eller flere) standarder, anmodes partnerne om at sende deres direkte pakke-filterkonfigurationer til EPA, så de kan offentliggøres på webstedet for at tilskynde til debat og udvikling af standardkonfigurationer. Systemer, hvor der i dvaletilstand fortsat er fuld netværksforbindelse, og som har den samme fuldstændige netværksforbindelse som i tomgang, kan anses for at opfylde kravet om WOL-aktivering og kan kvalificeres med den relevante WOL-adder.
  Alle maskiner, der leveres til virksomhedskunder, skal være indrettet til reagere på både fjernstyrede og planlagte aktiveringshændelser i dvaletilstand. Fabrikanterne skal, hvis fabrikanten har styringen (dvs. hvis maskinen er konfigureret med hardwareindstillinger i stedet for softwareindstillinger), sikre, at sådanne indstillinger kan forvaltes centralt i overensstemmelse med kundens ønsker med værktøjer, som fabrikanten leverer.

  Krav om oplysninger til brugerne: For at sikre, at køberne/brugerne får korrekte oplysninger om fordelene ved styring af strømforbruget, skal fabrikanten sørge for, at der til hver computer medfølger en af følgende former for oplysninger:






  — | oplysninger om ENERGY STAR og fordelene ved styring af strømforbruget enten på tryk eller i en elektronisk kopi af brugervejledningen. Oplysningerne bør findes i nærheden af brugervejledningens forside;
  eller |
| --- | --- | --- |

3.

Strømstyringskrav

Krav ved leveringen: Produkterne skal leveres med skærmens dvalefunktion indstillet til aktivering efter 15 minutter uden brugeraktivitet. Alle produkter, undtagen desktopbaserede servere, som ikke er omfattet af dette krav, skal leveres med en dvalefunktion, der er indstillet til aktivering efter senest 30 minutter uden brugeraktivitet. Produkterne kan have mere end én energibesparende tilstand, men de her foreslåede kriterier vedrører dvalefunktionen som defineret i denne specifikation. Computerne skal nedsætte hastigheden på aktive 1 Gb/s-Ethernetnetværksforbindelser, når de går i dvale eller standby.

Alle computere skal uanset salgskanal kunne aktivere og deaktivere WOL i forbindelse med aktiveret dvaletilstand. Systemer, der leveres ad virksomhedskanaler, skal have Wake On LAN (WOL) fra dvaletilstand aktiveret, når de kører på vekselstrøm (det er således tilladt, at bærbare computere automatisk deaktiverer WOL, når de drives af deres bærbare spændingskilde). I forbindelse med denne specifikation defineres »virksomhedskanaler« som salgskanaler, der sædvanligvis anvendes af store og mellemstore virksomheder, statslige organisationer og uddannelsesinstitutioner, idet formålet er at udpege de maskiner, der vil blive anvendt i et styret klient-/servermiljø. For alle computere med WOL aktiveret, skal de pakkefiltre, der anvendes, være aktiveret og indstillet med en brancheanerkendt standardkonfiguration. Indtil der aftales en (eller flere) standarder, anmodes partnerne om at sende deres direkte pakke-filterkonfigurationer til EPA, så de kan offentliggøres på webstedet for at tilskynde til debat og udvikling af standardkonfigurationer. Systemer, hvor der i dvaletilstand fortsat er fuld netværksforbindelse, og som har den samme fuldstændige netværksforbindelse som i tomgang, kan anses for at opfylde kravet om WOL-aktivering og kan kvalificeres med den relevante WOL-adder.

Alle maskiner, der leveres til virksomhedskunder, skal være indrettet til reagere på både fjernstyrede og planlagte aktiveringshændelser i dvaletilstand. Fabrikanterne skal, hvis fabrikanten har styringen (dvs. hvis maskinen er konfigureret med hardwareindstillinger i stedet for softwareindstillinger), sikre, at sådanne indstillinger kan forvaltes centralt i overensstemmelse med kundens ønsker med værktøjer, som fabrikanten leverer.

Krav om oplysninger til brugerne: For at sikre, at køberne/brugerne får korrekte oplysninger om fordelene ved styring af strømforbruget, skal fabrikanten sørge for, at der til hver computer medfølger en af følgende former for oplysninger:

—

oplysninger om ENERGY STAR og fordelene ved styring af strømforbruget enten på tryk eller i en elektronisk kopi af brugervejledningen. Oplysningerne bør findes i nærheden af brugervejledningens forside;

eller

| — | en pakke eller indlægsseddel med oplysninger om ENERGY STAR og fordelene ved styring af strømforbruget. |
| --- | --- |

—

en pakke eller indlægsseddel med oplysninger om ENERGY STAR og fordelene ved styring af strømforbruget.

Begge modeller skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| — | oplysning om, at computeren er leveret med aktiveret strømstyring, og om de anvendte tidsindstillinger,
  og |
| --- | --- |

—

oplysning om, at computeren er leveret med aktiveret strømstyring, og om de anvendte tidsindstillinger,

og

| — | hvordan computeren bringes korrekt ud af dvaletilstanden. |
| --- | --- |

—

hvordan computeren bringes korrekt ud af dvaletilstanden.

B.   Klasse 2-krav – gennemførelsesdato 1. januar 2009

| 1a. | Klasse 2 metrisk energieffektivitet

  Alle computere skal opfylde følgende minimumskrav pr. metrisk energienhed:
  energieffektivitetssoftware og de dertil knyttede niveauer: endnu ikke fastlagt
  - ELLER - |
| --- | --- |

1a.

Klasse 2 metrisk energieffektivitet

Alle computere skal opfylde følgende minimumskrav pr. metrisk energienhed:

energieffektivitetssoftware og de dertil knyttede niveauer: endnu ikke fastlagt

- ELLER -

| 1b. | Foreløbige klasse 2-krav vedrørende tomgang

  Hvis en metrisk energieffektivitet og de dertil knyttede niveauer ikke er klar til gennemførelse fra den 1. januar 2009, gennemføres der automatisk en foreløbig klasse 2-specifikation, der forbliver i kraft, indtil der fastlægges et sådant benchmark. Denne foreløbige klasse 2 skal indeholde reviderede tomgangsniveauer for alle computertyper (både dem, der er omfattet af klasse 1, og andre relevante typer [f.eks. tynde klienter]), idet det er hensigten at få fat i de 25 % bedst ydende med hensyn til energieffektivitet.
  Andre punkter, herunder følgende, vil også blive taget op til fornyet behandling under en foreløbig klasse 2:






  — | tomgangsniveauer for bærbare computere og integrerede computere, der også omfatter skærmenes energiforbrug |
| --- | --- | --- |

1b.

Foreløbige klasse 2-krav vedrørende tomgang

Hvis en metrisk energieffektivitet og de dertil knyttede niveauer ikke er klar til gennemførelse fra den 1. januar 2009, gennemføres der automatisk en foreløbig klasse 2-specifikation, der forbliver i kraft, indtil der fastlægges et sådant benchmark. Denne foreløbige klasse 2 skal indeholde reviderede tomgangsniveauer for alle computertyper (både dem, der er omfattet af klasse 1, og andre relevante typer [f.eks. tynde klienter]), idet det er hensigten at få fat i de 25 % bedst ydende med hensyn til energieffektivitet.

Andre punkter, herunder følgende, vil også blive taget op til fornyet behandling under en foreløbig klasse 2:

—

tomgangsniveauer for bærbare computere og integrerede computere, der også omfatter skærmenes energiforbrug

| — | kvantitative sondringer mellem de forskellige desktopkategorier (f.eks. megabyte videohukommelse, antal processorkerner, megabyte systemhukommelse) for at holde sondringerne ajour |
| --- | --- |

—

kvantitative sondringer mellem de forskellige desktopkategorier (f.eks. megabyte videohukommelse, antal processorkerner, megabyte systemhukommelse) for at holde sondringerne ajour

| — | dvaleniveauer for desktopbaserede servere,
  og |
| --- | --- |

—

dvaleniveauer for desktopbaserede servere,

og

| — | toleranceværdier for supplerende styringsværktøjer, såsom serviceprocessorer i dvale- og standbytilstand, som kan lette indførelsen af strømstyring i computere. |
| --- | --- |

—

toleranceværdier for supplerende styringsværktøjer, såsom serviceprocessorer i dvale- og standbytilstand, som kan lette indførelsen af strømstyring i computere.

Hvis der gennemføres en foreløbig klasse 2, vil EPA og Europa-Kommissionen tage de nye punkter op til fornyet behandling og fastlægge nye niveauer senest seks måneder inden gennemførelsesdatoen for klasse 2.

| 2. | Strømstyringskrav

  ENERGY STAR-kvalificerede computere skal i tillæg til kravene under klasse 1 kunne opretholde fuld netværksforbindelse i dvaletilstand efter en platformuafhængig industristandard. Alle computere skal nedsætte hastigheden på deres netværksforbindelser i perioder med begrænset datatrafik efter industristandarder, der gør det muligt at skifte hurtigt mellem de forskellige forbindelseshastigheder. |
| --- | --- |

2.

Strømstyringskrav

ENERGY STAR-kvalificerede computere skal i tillæg til kravene under klasse 1 kunne opretholde fuld netværksforbindelse i dvaletilstand efter en platformuafhængig industristandard. Alle computere skal nedsætte hastigheden på deres netværksforbindelser i perioder med begrænset datatrafik efter industristandarder, der gør det muligt at skifte hurtigt mellem de forskellige forbindelseshastigheder.

C.   Frivillige krav

Brugergrænseflade: Selv om det ikke er obligatorisk, opfordres fabrikanterne kraftigt til at udforme produkter i overensstemmelse med standarden IEEE 1621 Power Control User Interface Standard (hvis formelle titel er »Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments«). Hvis IEEE 1621 følges, vil det gøre strømstyringen mere ensartet og intuitiv i alle elektroniske enheder. Yderligere oplysninger om denne standard findes på http://eetd.LBL.gov/Controls.

4.   PRØVNINGSPROCEDURER

Fabrikanterne skal udføre prøvninger af de produktmodeller, som opfylder ENERGY STAR-retningslinjerne, og afgive fabrikanterklæring.

| — | Partneren indvilliger i at udføre disse prøvninger efter prøvningsprocedurerne i tabel 43. |
| --- | --- |

—

Partneren indvilliger i at udføre disse prøvninger efter prøvningsprocedurerne i tabel 43.

| — | Prøvningsresultaterne rapporteres til EPA eller til Europa-Kommissionen, alt efter hvad der er relevant. |
| --- | --- |

—

Prøvningsresultaterne rapporteres til EPA eller til Europa-Kommissionen, alt efter hvad der er relevant.

Nedenfor anføres yderligere afprøvnings- og rapporteringskrav.

| A. | Antal enheder, der kræves afprøvet i tomgang: Fabrikanten kan i første omgang udføre prøvning af en enkelt enhed med henblik på kvalificering. Hvis den første enhed, der afprøves, opfylder kravet vedrørende maksimalt energiforbrug i tomgang, men er inden for 10 % af kravet, skal en yderligere enhed af samme model med samme konfiguration ligeledes afprøves. Fabrikanten skal rapportere tomgangsværdierne for begge enheder. For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal begge enheder opfylde kravet vedrørende maksimalt strømforbrug i tomgang for den pågældende produktkategori. NB: Denne supplerende afprøvning kræves kun i forbindelse med kvalificering med hensyn til tomgang – der skal kun afprøves én enhed med hensyn til dvale og standby. Denne fremgangsmåde belyses yderligere med dette eksempel:
  Kategori A-desktopcomputere skal opfylde et krav om et maksimalt energiforbrug på 50 watt eller derunder i tomgang, hvorved 45 watt bliver den tærskelværdi på 10 %, der udløser yderligere prøvning. Der kan da opstå følgende scenarier i forbindelse med prøvning af en model med henblik på kvalificering:






  — | Måles den første enhed til 44 watt, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 44 watt er enheden 12 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den rigtige side« af tærskelværdien på 10 %). |
| --- | --- | --- |

A.

Antal enheder, der kræves afprøvet i tomgang: Fabrikanten kan i første omgang udføre prøvning af en enkelt enhed med henblik på kvalificering. Hvis den første enhed, der afprøves, opfylder kravet vedrørende maksimalt energiforbrug i tomgang, men er inden for 10 % af kravet, skal en yderligere enhed af samme model med samme konfiguration ligeledes afprøves. Fabrikanten skal rapportere tomgangsværdierne for begge enheder. For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal begge enheder opfylde kravet vedrørende maksimalt strømforbrug i tomgang for den pågældende produktkategori. NB: Denne supplerende afprøvning kræves kun i forbindelse med kvalificering med hensyn til tomgang – der skal kun afprøves én enhed med hensyn til dvale og standby. Denne fremgangsmåde belyses yderligere med dette eksempel:

Kategori A-desktopcomputere skal opfylde et krav om et maksimalt energiforbrug på 50 watt eller derunder i tomgang, hvorved 45 watt bliver den tærskelværdi på 10 %, der udløser yderligere prøvning. Der kan da opstå følgende scenarier i forbindelse med prøvning af en model med henblik på kvalificering:

—

Måles den første enhed til 44 watt, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 44 watt er enheden 12 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den rigtige side« af tærskelværdien på 10 %).

| — | Måles den første enhed til 45 watt, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 45 watt er enheden præcis 10 % mere effektiv end specifikationskravet). |
| --- | --- |

—

Måles den første enhed til 45 watt, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 45 watt er enheden præcis 10 % mere effektiv end specifikationskravet).

| — | Måles den første enhed til 47 watt, foretages der prøvning af én yderligere enhed for at fastslå, om modellen er omfattet (med 47 watt er enheden kun 6 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den forkerte side« af tærskelværdien på 10 %). |
| --- | --- |

—

Måles den første enhed til 47 watt, foretages der prøvning af én yderligere enhed for at fastslå, om modellen er omfattet (med 47 watt er enheden kun 6 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den forkerte side« af tærskelværdien på 10 %).

| — | Måles de to enheder derpå til henholdsvis 47 og 51 watt, er modellen ikke omfattet af ENERGY STAR - skønt gennemsnittet er 49 watt - fordi en af værdierne (51) overstiger ENERGY STAR-specifikationen. |
| --- | --- |

—

Måles de to enheder derpå til henholdsvis 47 og 51 watt, er modellen ikke omfattet af ENERGY STAR - skønt gennemsnittet er 49 watt - fordi en af værdierne (51) overstiger ENERGY STAR-specifikationen.

| — | Måles de to enheder derpå til henholdsvis 47 og 49 watt, er modellen omfattet af ENERGY STAR, fordi begge værdier overholder ENERGY STAR-specifikationen på 50 watt. |
| --- | --- |

—

Måles de to enheder derpå til henholdsvis 47 og 49 watt, er modellen omfattet af ENERGY STAR, fordi begge værdier overholder ENERGY STAR-specifikationen på 50 watt.

| B. | Modeller, der kan fungere ved flere kombinationer af spænding/frekvens: Fabrikanternes prøvning af deres produkter foretages på baggrund af det/de marked(er), hvor modellerne vil blive solgt og markedsført som ENERGY STAR-produkter. EPA og dens ENERGY STAR-partnere i de forskellige lande er blevet enige om en tabel med tre kombinationer af spænding/frekvens, der finder anvendelse i forbindelse med afprøvning. Med hensyn til prøvningsbetingelser henvises til prøvningsproceduren (tillæg A), der indeholder nærmere oplysninger om de internationale kombinationer af spænding/frekvens for de enkelte markeder.
  For produkter, der sælges som ENERGY STAR-produkter på flere internationale markeder og derfor vurderes ved flere indgangsspændinger, skal fabrikanten foretage prøvning og rapportering af de krævede strømforbrugs- eller effektivitetsværdier ved alle de relevante kombinationer af spænding/frekvens. Eksempelvis skal en fabrikant, der leverer den samme model til USA og Europa, måle, overholde specifikationerne for og rapportere om prøvningsværdierne ved såvel 115 volt/60 Hz som 230 volt/50 Hz for at gøre modellen berettiget til ENERGY STAR-mærket på begge markeder. Hvis en model bliver omfattet af ENERGY STAR ved kun én kombination af spænding/frekvens (f.eks. 115 volt/60 Hz), kan den kun blive omfattet og markedsført som ENERGY STAR i de regioner, der understøtter den afprøvede kombination af spænding/frekvens (f.eks. Nordamerika og Taiwan).
  Tabel 43
  Prøvningsprocedurer for måling af driftstilstande







  Specifikation Krav | Prøvningsprotokol | Kilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Standby (slukket tilstand), dvaletilstand, tomgang og maksimal effekt | ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 4.0) | Tillæg A |
| Strømforsyningers virkningsgrad | IPS: Internal Power Supply Efficiency Protocol (protokol vedrørende indbyggede strømforsyningers virkningsgrad)
  EPS: ENERGY STAR-prøvningsmetode for eksterne strømforsyninger | IPS: www.efficientpowersupplies.org
  EPS: www.energystar.gov/powersupplies |

B.

Modeller, der kan fungere ved flere kombinationer af spænding/frekvens: Fabrikanternes prøvning af deres produkter foretages på baggrund af det/de marked(er), hvor modellerne vil blive solgt og markedsført som ENERGY STAR-produkter. EPA og dens ENERGY STAR-partnere i de forskellige lande er blevet enige om en tabel med tre kombinationer af spænding/frekvens, der finder anvendelse i forbindelse med afprøvning. Med hensyn til prøvningsbetingelser henvises til prøvningsproceduren (tillæg A), der indeholder nærmere oplysninger om de internationale kombinationer af spænding/frekvens for de enkelte markeder.

For produkter, der sælges som ENERGY STAR-produkter på flere internationale markeder og derfor vurderes ved flere indgangsspændinger, skal fabrikanten foretage prøvning og rapportering af de krævede strømforbrugs- eller effektivitetsværdier ved alle de relevante kombinationer af spænding/frekvens. Eksempelvis skal en fabrikant, der leverer den samme model til USA og Europa, måle, overholde specifikationerne for og rapportere om prøvningsværdierne ved såvel 115 volt/60 Hz som 230 volt/50 Hz for at gøre modellen berettiget til ENERGY STAR-mærket på begge markeder. Hvis en model bliver omfattet af ENERGY STAR ved kun én kombination af spænding/frekvens (f.eks. 115 volt/60 Hz), kan den kun blive omfattet og markedsført som ENERGY STAR i de regioner, der understøtter den afprøvede kombination af spænding/frekvens (f.eks. Nordamerika og Taiwan).

Tabel 43

Prøvningsprocedurer for måling af driftstilstande

Specifikation Krav

Prøvningsprotokol

Kilde

Standby (slukket tilstand), dvaletilstand, tomgang og maksimal effekt

ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 4.0)

Tillæg A

Strømforsyningers virkningsgrad

IPS: Internal Power Supply Efficiency Protocol (protokol vedrørende indbyggede strømforsyningers virkningsgrad)

EPS: ENERGY STAR-prøvningsmetode for eksterne strømforsyninger

IPS: www.efficientpowersupplies.org

EPS: www.energystar.gov/powersupplies

| C. | Kvalificering af produktfamilier: Modeller, der er uændrede, eller som kun afviger i finish fra de modeller, der blev solgt i tidligere år, er stadig kvalificerede uden at der forelægges nye prøvningsdata, forudsat at specifikationen er uændret. Hvis en produktmodel markedsføres i flere konfigurationer eller udformninger som en produkt-»familie« eller -serie, kan partneren rapportere produktet og få det kvalificeret under et enkelt modelnummer, forudsat at alle modellerne inden for familien eller serien opfylder et af følgende krav:






  — | computere, der bygger på samme grundmodel og er identiske på enhver måde undtagen for så vidt angår kabinettet og farven, kan kvalificeres ved forelæggelse af prøvningsdata for en enkelt, repræsentativ model. |
| --- | --- | --- |

C.

Kvalificering af produktfamilier: Modeller, der er uændrede, eller som kun afviger i finish fra de modeller, der blev solgt i tidligere år, er stadig kvalificerede uden at der forelægges nye prøvningsdata, forudsat at specifikationen er uændret. Hvis en produktmodel markedsføres i flere konfigurationer eller udformninger som en produkt-»familie« eller -serie, kan partneren rapportere produktet og få det kvalificeret under et enkelt modelnummer, forudsat at alle modellerne inden for familien eller serien opfylder et af følgende krav:

—

computere, der bygger på samme grundmodel og er identiske på enhver måde undtagen for så vidt angår kabinettet og farven, kan kvalificeres ved forelæggelse af prøvningsdata for en enkelt, repræsentativ model.

| — | hvis en produktmodel markedsføres i flere konfigurationer, kan partneren rapportere produktet og få det kvalificeret under et enkelt modelnummer, der repræsenterer den højeste effektkonfiguration i familien, der udbydes, i stedet for at rapportere hver eneste individuelle model i familien. I så fald består den højeste konfiguration af: processoren med den højeste effekt, konfigurationen med den største hukommelse, GPU'en med den højeste effekt osv. For desktop-systemer, der opfylder definitionen for flere desktop-kategorier (som defineret i afsnit 3.A.2) skal producenten, afhængigt af den specifikke konfiguration, forelægge konfigurationen med den højeste effekt for hver af de kategorier, systemet ønskes kvalificeret i. For eksempel vil et system, der kan være konfigureret som en desktop i enten kategori A eller kategori B, kræve forelæggelse af den højeste effektkonfiguration for begge kategorier for at få tildelt ENERGY STAR-mærket. Hvis et produkt kan konfigureres til at opfylde alle tre kategorier, vil der skulle forelægges data for den højeste effektkonfiguration i samtlige kategorier. Producenten vil være ansvarlig for eventuelle klager over energieffektiviteten i forbindelse med alle andre modeller i familien, herunder dem, der ikke er blevet afprøvet, eller om hvilke der ikke er rapporteret oplysninger. |
| --- | --- |

—

hvis en produktmodel markedsføres i flere konfigurationer, kan partneren rapportere produktet og få det kvalificeret under et enkelt modelnummer, der repræsenterer den højeste effektkonfiguration i familien, der udbydes, i stedet for at rapportere hver eneste individuelle model i familien. I så fald består den højeste konfiguration af: processoren med den højeste effekt, konfigurationen med den største hukommelse, GPU'en med den højeste effekt osv. For desktop-systemer, der opfylder definitionen for flere desktop-kategorier (som defineret i afsnit 3.A.2) skal producenten, afhængigt af den specifikke konfiguration, forelægge konfigurationen med den højeste effekt for hver af de kategorier, systemet ønskes kvalificeret i. For eksempel vil et system, der kan være konfigureret som en desktop i enten kategori A eller kategori B, kræve forelæggelse af den højeste effektkonfiguration for begge kategorier for at få tildelt ENERGY STAR-mærket. Hvis et produkt kan konfigureres til at opfylde alle tre kategorier, vil der skulle forelægges data for den højeste effektkonfiguration i samtlige kategorier. Producenten vil være ansvarlig for eventuelle klager over energieffektiviteten i forbindelse med alle andre modeller i familien, herunder dem, der ikke er blevet afprøvet, eller om hvilke der ikke er rapporteret oplysninger.

5.   GENNEMFØRELSESDATO

Den dato, hvor producenten må begynde at benævne sine produkter Energy Star-produkter i henhold til version 4.0 af specifikationerne, defineres som aftalens gennemførelsesdato. Enhver tidligere gennemført aftale om Energy Star-mærkede computere ophæves pr. 19. juli 2007.

| 1. | Kvalificering af produkter i henhold til klasse 1 i version 4.0 af specifikationerne: Første fase af disse specifikationer finder anvendelse fra den 20. juli 2007. Alle produkter, herunder modeller, der oprindelig var kvalificeret efter version 3.0, og hvis produktionsdato er den 20. juli 2007 eller senere, skal opfylde de nye krav (i version 4.0) for at være berettiget til Energy Star-mærket. Produktionsdatoen er specifik for hver enkelt enhed og er den dato (f.eks. måned og år), hvor en enhed anses for at være fuldstændig monteret. |
| --- | --- |

1.

Kvalificering af produkter i henhold til klasse 1 i version 4.0 af specifikationerne: Første fase af disse specifikationer finder anvendelse fra den 20. juli 2007. Alle produkter, herunder modeller, der oprindelig var kvalificeret efter version 3.0, og hvis produktionsdato er den 20. juli 2007 eller senere, skal opfylde de nye krav (i version 4.0) for at være berettiget til Energy Star-mærket. Produktionsdatoen er specifik for hver enkelt enhed og er den dato (f.eks. måned og år), hvor en enhed anses for at være fuldstændig monteret.

| 2. | Kvalificering af produkter i henhold til klasse 2 i version 4.0 af specifikationerne: Anden fase af disse specifikationer, klasse 2, finder anvendelse fra den 1. januar 2009. Alle produkter, herunder modeller, der oprindelig var omfattet i henhold til klasse 1, og hvis produktionsdato er den 1. januar 2009 eller senere, skal opfylde kravene i klasse 2 for at være berettiget til Energy Star-mærket. |
| --- | --- |

2.

Kvalificering af produkter i henhold til klasse 2 i version 4.0 af specifikationerne: Anden fase af disse specifikationer, klasse 2, finder anvendelse fra den 1. januar 2009. Alle produkter, herunder modeller, der oprindelig var omfattet i henhold til klasse 1, og hvis produktionsdato er den 1. januar 2009 eller senere, skal opfylde kravene i klasse 2 for at være berettiget til Energy Star-mærket.

| 3. | Ophævelse af videreførelsesbestemmelser: EPA og Europa-Kommissionen tillader ikke videreførelse i henhold til denne version 4.0 af Energy Star-specifikationerne. Energy Star-mærker, der er tildelt i henhold til tidligere versioner, tildeles ikke automatisk for hele produktmodellens levetid. Ethvert produkt, der sælges, markedsføres eller af partnerproducenten benævnes et Energy Star-produkt, skal således være i overensstemmelse med de specifikationer, der finder anvendelse på det tidspunkt, hvor produktet fremstilles. |
| --- | --- |

3.

Ophævelse af videreførelsesbestemmelser: EPA og Europa-Kommissionen tillader ikke videreførelse i henhold til denne version 4.0 af Energy Star-specifikationerne. Energy Star-mærker, der er tildelt i henhold til tidligere versioner, tildeles ikke automatisk for hele produktmodellens levetid. Ethvert produkt, der sælges, markedsføres eller af partnerproducenten benævnes et Energy Star-produkt, skal således være i overensstemmelse med de specifikationer, der finder anvendelse på det tidspunkt, hvor produktet fremstilles.

6.   KOMMENDE REVISION AF SPECIFIKATIONERNE

EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig ret til at tage specifikationen op til revision, hvis teknologiske ændringer og/eller markedsændringer får indvirkning på dens betydning for forbrugerne, industrien eller miljøet. Revision af specifikationen vil blive drøftet med interessenterne i overensstemmelse med gældende politik. Foretages der revision af specifikationen, skal det bemærkes, at en produktmodel ikke automatisk er kvalificeret til ENERGY STAR-mærket i resten af sin levetid. For at en produktmodel kan opnå ENERGY STAR-mærket, skal den opfylde kravene i den ENERGY STAR-specifikation, der er gældende på modellens fabrikationsdato.

7.   BILAG A: ENERGY STAR-PRØVNINGSPROCEDURE TIL AT FASTSÆTTE COMPUTERES ELFORBRUG I TILSTANDENE STANDBY, DVALE, TOMGANG OG MAKSIMALT FORBRUG

Ved måling af computeres elforbrug med henblik på overholdelse af standby-, dvale- og tomgangsniveauet i bilag VIII, afsnit 3, litra A, pkt. 2, bør nedenstående protokol følges. Partnerne skal måle et repræsentativt udsnit af den konfiguration, der er afsendt til kunden. Partneren behøver dog ikke tage hensyn til ændringer i elforbrug, der måtte opstå, fordi der tilføjes nye komponenter, BIOS- og/eller software-indstillinger, som computerbrugeren har foretaget efter køb af produktet. Proceduren følges i den angivne orden, og den tilstand, der prøves, mærkes efter behov.

I.   Definitioner

Medmindre andet er fastsat, er samtlige termer i dette dokument i overensstemmelse med definitionerne i bilag VIII, afsnit 1.

UUT

UUT er en forkortelse for »unit under test«, som i dette tilfælde er den computer, der afprøves.

UPS

UPS er en forkortelse for »uninterruptible power supply«, nødstrømsforsyning, der betegner en kombination af konvertere, omskiftere og energilagringsmidler, f.eks. batterier, der udgør en energikilde, der kan opretholde strømkontinuiteten i tilfælde af strømsvigt.

II.   Prøvningskrav

Godkendte metre

Metre skal have følgende egenskaber for at blive godkendt (25):

| — | en effektopløsning på 1 mW eller bedre |
| --- | --- |

—

en effektopløsning på 1 mW eller bedre

| — | et tilgængeligt amplitudeforhold på 3 eller derover ved områdets nominelle værdi,
  og |
| --- | --- |

—

et tilgængeligt amplitudeforhold på 3 eller derover ved områdets nominelle værdi,

og

| — | en nedre grænse for strømområdet på 10mA eller derunder. |
| --- | --- |

—

en nedre grænse for strømområdet på 10mA eller derunder.

Desuden foreslås følgende egenskaber:

| — | en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz,
  og |
| --- | --- |

—

en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz,

og

| — | kalibrering med en standard, der kan føres tilbage til det amerikanske National Institute of Standards and Technology (NIST). |
| --- | --- |

—

kalibrering med en standard, der kan føres tilbage til det amerikanske National Institute of Standards and Technology (NIST).

Måleinstrumenter bør også kunne måle den gennemsnitlige effekt med nøjagtighed i et hvilket som helst tidsinterval valgt af brugeren (dette sker som regel ved hjælp af en intern matematisk beregning, der dividerer den akkumulerede energi med tid i metret, hvilket er den mest nøjagtige metode). Som et alternativ skulle måleinstrumentet kunne integrere energi i et hvilket som helst tidsinterval valgt af brugeren med en energiopløsning på 0,1 mWh eller derunder og integrere den viste tid med en opløsning på 1 sekund eller derunder.

Nøjagtighed

Målinger af effekt på 0,5 W eller derover skal foretages med en usikkerhed på 2 % eller derunder med en konfidenskoefficient på 95 %. Målinger af effekt på under 0,5 W skal foretages med en usikkerhed på 0,01W eller derunder med en konfidenskoefficient på 95 %. Effektmålingsinstrumentet skal have en opløsning på:

| — | 0,01 W eller bedre for effektmålinger på 10 W eller derunder |
| --- | --- |

—

0,01 W eller bedre for effektmålinger på 10 W eller derunder

| — | 0,1 W eller bedre for effektmålinger på over 10 W men ikke over 100 W,
  og |
| --- | --- |

—

0,1 W eller bedre for effektmålinger på over 10 W men ikke over 100 W,

og

| — | 1 W eller bedre for effektmålinger på over 100 W. |
| --- | --- |

—

1 W eller bedre for effektmålinger på over 100 W.

Effekt angives altid i watt og afrundet til to decimaler. For belastninger på 10 W eller derover angives tre signifikante tal.

Prøvningsbetingelser

| Forsyningsspænding: | Nordamerika/Taiwan: | 115 (±1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (±1 %) |
| --- | --- | --- |
| Europa/Australien/New Zealand: | 230 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %) |
| Japan: | 100 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)/60 Hz (±1 %) |
| | NB: For produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på >1,5 kW, er spændingsintervallet ±4 % |
| Total harmonisk forvrængning (THD) (spænding): | <2 % THD (<5 % for produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på >1,5 kW) |
| Omgivende temperatur: | 23 °C ± 5 °C |
| Relativ fugtighed: | 10-80 % |
| (Ref. IEC 62301: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, Sections 3.2, 3.3) |

Forsyningsspænding:

Nordamerika/Taiwan:

115 (±1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (±1 %)

Europa/Australien/New Zealand:

230 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)

Japan:

100 (±1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (±1 %)/60 Hz (±1 %)

NB: For produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på >1,5 kW, er spændingsintervallet ±4 %

Total harmonisk forvrængning (THD) (spænding):

<2 % THD (<5 % for produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på >1,5 kW)

Omgivende temperatur:

23 °C ± 5 °C

Relativ fugtighed:

10-80 %

(Ref. IEC 62301: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, Sections 3.2, 3.3)

Prøvningskonfiguration

En computers energiforbrug måles og prøves fra en vekselstrømskilde til UUT.

UUT skal være forbundet til en Ethernetnetværksomskifter med kapacitet til UUT's højeste og laveste nethastighed. Netværksforbindelsen skal være strømførende under samtlige prøver.

III.   Prøvningsprocedure for standby, dvale og tomgang for samtlige produkter

En computers energiforbrug måles på følgende måde:

Forberedelse af UUT

| 1. | Navnet på fabrikanten og modellen af UUT noteres. |
| --- | --- |

1.

Navnet på fabrikanten og modellen af UUT noteres.

| 2. | Det sikres, at UUT er forbundet til en strømførende Ethernetnetværksomskifter (IEEE 802.3), jf. under afsnit II »Prøvningskonfiguration«, og at forbindelsen er aktiv. Computeren skal opretholde denne aktive forbindelse til omskifteren under hele prøvningen, bortset fra korte udfald, hvor der skiftes mellem forskellige hastigheder i forbindelsen. |
| --- | --- |

2.

Det sikres, at UUT er forbundet til en strømførende Ethernetnetværksomskifter (IEEE 802.3), jf. under afsnit II »Prøvningskonfiguration«, og at forbindelsen er aktiv. Computeren skal opretholde denne aktive forbindelse til omskifteren under hele prøvningen, bortset fra korte udfald, hvor der skiftes mellem forskellige hastigheder i forbindelsen.

| 3. | Et godkendt meter, der kan måle sand effekt, forbindes til en netspændingskilde (vekselstrøm), der er indstillet til den kombination af spænding/frekvens, der er relevant for prøvningen. |
| --- | --- |

3.

Et godkendt meter, der kan måle sand effekt, forbindes til en netspændingskilde (vekselstrøm), der er indstillet til den kombination af spænding/frekvens, der er relevant for prøvningen.

| 4. | UUT forbindes til stikket på metret. Metret og UUT må ikke være forbundet med effektbånd eller UPS-enheder. For at prøvningen skal være gyldig, skal metret forblive forbundet, indtil det har registreret samtlige data i standby, dvale og tomgang. |
| --- | --- |

4.

UUT forbindes til stikket på metret. Metret og UUT må ikke være forbundet med effektbånd eller UPS-enheder. For at prøvningen skal være gyldig, skal metret forblive forbundet, indtil det har registreret samtlige data i standby, dvale og tomgang.

| 5. | Vekselstrømsspændingen registreres. |
| --- | --- |

5.

Vekselstrømsspændingen registreres.

| 6. | Computeren bootes, og der ventes, til operativsystemet er helt indlæst og klart til brug. |
| --- | --- |

6.

Computeren bootes, og der ventes, til operativsystemet er helt indlæst og klart til brug.

| 7. | Operativsystemets opstart køres om nødvendigt igennem, og alle indledende filindekseringsprocesser og andre engangsprocesser/tilbagevendende processer afsluttes. |
| --- | --- |

7.

Operativsystemets opstart køres om nødvendigt igennem, og alle indledende filindekseringsprocesser og andre engangsprocesser/tilbagevendende processer afsluttes.

| 8. | Der registreres grundlæggende oplysninger om computerens konfiguration - computertype, operativsystemets navn og version, processortype og processorens hastighed samt total og tilgængelig fysisk hukommelse osv (26). |
| --- | --- |

8.

Der registreres grundlæggende oplysninger om computerens konfiguration - computertype, operativsystemets navn og version, processortype og processorens hastighed samt total og tilgængelig fysisk hukommelse osv (26).

| 9. | Der registreres grundlæggende oplysninger om videokortet - videokortets navn, opløsning, hukommelsens størrelse og bits pr. pixel (27). |
| --- | --- |

9.

Der registreres grundlæggende oplysninger om videokortet - videokortets navn, opløsning, hukommelsens størrelse og bits pr. pixel (27).

| 10. | Det sikres, at UUT er konfigureret som ved leveringen, inkl. alt tilbehør, strømspareindstillinger, WOL-udstyr og software, der er leveret som standard. UUT skal også være konfigureret under overholdelse af følgende krav til samtlige prøvninger:






  a) | Desktopsystemer (inkl. arbejdsstationer og desktopbaserede servere), der leveres uden tilbehør, skal konfigureres med standardmus, tastatur og ekstern monitor. |
| --- | --- | --- |

10.

Det sikres, at UUT er konfigureret som ved leveringen, inkl. alt tilbehør, strømspareindstillinger, WOL-udstyr og software, der er leveret som standard. UUT skal også være konfigureret under overholdelse af følgende krav til samtlige prøvninger:

a)

Desktopsystemer (inkl. arbejdsstationer og desktopbaserede servere), der leveres uden tilbehør, skal konfigureres med standardmus, tastatur og ekstern monitor.

| b) | Notebooks og tablets skal omfatte alt det tilbehør, der er leveret med systemet, og behøver ikke at omfatte særskilt tastatur eller mus, når de er forsynet med integreret pegeudstyr eller digitizer. |
| --- | --- |

b)

Notebooks og tablets skal omfatte alt det tilbehør, der er leveret med systemet, og behøver ikke at omfatte særskilt tastatur eller mus, når de er forsynet med integreret pegeudstyr eller digitizer.

| c) | Batteripakken (-pakkerne) skal fjernes fra notebooks og tablets ved alle prøvninger. Ved systemer, hvor drift uden en batteripakke ikke er en understøttet funktion, kan prøvningen foretages med fuldt opladede batteripakke(r), og der skal da oplyses om konfigurationen i prøvningsresultaterne. |
| --- | --- |

c)

Batteripakken (-pakkerne) skal fjernes fra notebooks og tablets ved alle prøvninger. Ved systemer, hvor drift uden en batteripakke ikke er en understøttet funktion, kan prøvningen foretages med fuldt opladede batteripakke(r), og der skal da oplyses om konfigurationen i prøvningsresultaterne.

| d) | Strømmen til trådløse radioapparater skal være slået fra ved alle prøvninger. Dette gælder for trådløse netadaptere (f.eks. 802.11) eller trådløse enhed-til-enhed-protokoller. |
| --- | --- |

d)

Strømmen til trådløse radioapparater skal være slået fra ved alle prøvninger. Dette gælder for trådløse netadaptere (f.eks. 802.11) eller trådløse enhed-til-enhed-protokoller.

| 11) | Følgende retningslinjer skal følges ved konfiguration af strømindstillinger til skærm (ingen andre strømspareindstillinger justeres):






  e) | Ved computere med ekstern skærm (de fleste desktops): brug monitorens strømspareindstillinger til at undgå, at monitoren lukker ned, og sikre, at den forbliver tændt, så længe nedenstående prøvning af tomgangstilstanden varer. |
| --- | --- | --- |

11)

Følgende retningslinjer skal følges ved konfiguration af strømindstillinger til skærm (ingen andre strømspareindstillinger justeres):

e)

Ved computere med ekstern skærm (de fleste desktops): brug monitorens strømspareindstillinger til at undgå, at monitoren lukker ned, og sikre, at den forbliver tændt, så længe nedenstående prøvning af tomgangstilstanden varer.

| f) | Ved computere med integreret monitor (notebooks, tablets og integrerede systemer): indstil ved hjælp af strømspareindstillingerne monitoren til at lukke ned efter et minut. |
| --- | --- |

f)

Ved computere med integreret monitor (notebooks, tablets og integrerede systemer): indstil ved hjælp af strømspareindstillingerne monitoren til at lukke ned efter et minut.

| 12. | Computeren slukkes. |
| --- | --- |

12.

Computeren slukkes.

Prøvning af standbytilstand (slukket)

| 13. | Når UUT er slukket og i standbytilstand, indstilles metret til at begynde at akkumulere sande effektværdier med én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minuttersperiode registreres (28). |
| --- | --- |

13.

Når UUT er slukket og i standbytilstand, indstilles metret til at begynde at akkumulere sande effektværdier med én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minuttersperiode registreres (28).

Prøvning af tomgangstilstand

| 14. | Der tændes for computeren, og tiden registreres, enten fra computeren først tændes, eller så snart en eventuel log, der måtte være nødvendig for at boote systemet fuldstændigt, er gennemført. Efter log-in, når operativsystemet er helt indlæst og klart til brug, lukkes eventuelle åbne vinduer, så desktoppens standardskærmbilledet eller et tilsvarende skærmbillede vises. Nøjagtig 15 minutter efter, at der først er foretaget boot eller log-in, indstilles metret til at begynde at akkumulere sande effektværdier med én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minuttersperiode registreres. |
| --- | --- |

14.

Der tændes for computeren, og tiden registreres, enten fra computeren først tændes, eller så snart en eventuel log, der måtte være nødvendig for at boote systemet fuldstændigt, er gennemført. Efter log-in, når operativsystemet er helt indlæst og klart til brug, lukkes eventuelle åbne vinduer, så desktoppens standardskærmbilledet eller et tilsvarende skærmbillede vises. Nøjagtig 15 minutter efter, at der først er foretaget boot eller log-in, indstilles metret til at begynde at akkumulere sande effektværdier med én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minuttersperiode registreres.

Prøvning af dvaletilstand

| 15. | Efter målingerne af tomgangstilstand bringes computeren i dvaletilstand. Metret indstilles igen (om nødvendigt), så det begynder at akkumulere sande effektværdier med én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minuttersperiode registreres. |
| --- | --- |

15.

Efter målingerne af tomgangstilstand bringes computeren i dvaletilstand. Metret indstilles igen (om nødvendigt), så det begynder at akkumulere sande effektværdier med én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minuttersperiode registreres.

| 16. | Hvis der foretages prøvning af både WOL med og WOL uden dvaletilstand, aktiveres computeren, og WOL ændres fra dvaleindstilling ved hjælp af operativsystemets indstillinger eller på anden måde. Computeren sættes i dvaletilstand igen, og punkt 14 gentages, idet det registreres, hvilken dvaleeffekt, der er nødvendig for denne alternative konfiguration. |
| --- | --- |

16.

Hvis der foretages prøvning af både WOL med og WOL uden dvaletilstand, aktiveres computeren, og WOL ændres fra dvaleindstilling ved hjælp af operativsystemets indstillinger eller på anden måde. Computeren sættes i dvaletilstand igen, og punkt 14 gentages, idet det registreres, hvilken dvaleeffekt, der er nødvendig for denne alternative konfiguration.

Rapportering af prøvningsresultaterne

| 17. | Prøvningsresultaterne skal rapporteres til EPA, henholdsvis Europa-Kommissionen, og der drages omsorg for, at alle nødvendige oplysninger medtages. |
| --- | --- |

17.

Prøvningsresultaterne skal rapporteres til EPA, henholdsvis Europa-Kommissionen, og der drages omsorg for, at alle nødvendige oplysninger medtages.

IV.   Prøvning af arbejdsstationers maksimale effekt

Arbejdsstationers maksimale effekt findes ved at lade to benchmarks af industristandard operere samtidig: Linpack til at belaste basissystemet (f.eks. processor, hukommelse osv.) og SPECviewperf® (version 9.x eller højere) til at belaste systemets GPU. Der findes flere oplysninger om disse benchmarks på nedenstående URL, hvorfra de kan downloades gratis:

| Linpack | http://www.netlib.org/linpack/ |
| --- | --- |
| SPECviewperf® | http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc |

Linpack

http://www.netlib.org/linpack/

SPECviewperf®

http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc

Denne prøvning skal gentages tre gange med samme UUT, og alle tre målinger skal falde inden for en margen på ±2 % i forhold til gennemsnittet af de tre værdier, der måles for den maksimale effekt.

En arbejdsstations maksimale forbrug af vekselstrøm måles således:

Forberedelse af UUT

| 1. | Et godkendt meter, der kan måle sand effekt, forbindes til en netspændingskilde (vekselstrøm), der er indstillet til den kombination af spænding/frekvens, der er relevant for prøvningen. Metret skal kunne lagre og udlede den højeste effekt, der måles under prøvningen, eller kunne bestemme den maksimale effekt på anden måde. |
| --- | --- |

1.

Et godkendt meter, der kan måle sand effekt, forbindes til en netspændingskilde (vekselstrøm), der er indstillet til den kombination af spænding/frekvens, der er relevant for prøvningen. Metret skal kunne lagre og udlede den højeste effekt, der måles under prøvningen, eller kunne bestemme den maksimale effekt på anden måde.

| 2. | UUT forbindes til stikket på metret. Metret og UUT må ikke være forbundet med effektbånd eller UPS-enheder. |
| --- | --- |

2.

UUT forbindes til stikket på metret. Metret og UUT må ikke være forbundet med effektbånd eller UPS-enheder.

| 3. | Vekselstrømspændingen registreres. |
| --- | --- |

3.

Vekselstrømspændingen registreres.

| 4. | Computeren bootes, og Linpack og SPECviewperf installeres som beskrevet på ovenstående websteder, hvis de ikke allerede er installeret. |
| --- | --- |

4.

Computeren bootes, og Linpack og SPECviewperf installeres som beskrevet på ovenstående websteder, hvis de ikke allerede er installeret.

| 5. | Linpack indstilles med samtlige standardindstillinger for den givne UUT-arkitektur, og der indstilles en passende array-størrelse »n« for at maksimere effekten under prøvningen. |
| --- | --- |

5.

Linpack indstilles med samtlige standardindstillinger for den givne UUT-arkitektur, og der indstilles en passende array-størrelse »n« for at maksimere effekten under prøvningen.

| 6. | Det sikres, at alle de retningslinjer, som SPEC har fastsat for brug af SPECviewperf, er følges. |
| --- | --- |

6.

Det sikres, at alle de retningslinjer, som SPEC har fastsat for brug af SPECviewperf, er følges.

Prøvning af maksimal effekt

| 7. | Metret indstilles til at begynde at akkumulere sande effektværdier med én aflæsning pr. sekund, og målingerne indledes. Der køres SPECviewperf og så mange samtidige eksempler af Linpack, som er nødvendige for at belaste systemet fuldt ud. |
| --- | --- |

7.

Metret indstilles til at begynde at akkumulere sande effektværdier med én aflæsning pr. sekund, og målingerne indledes. Der køres SPECviewperf og så mange samtidige eksempler af Linpack, som er nødvendige for at belaste systemet fuldt ud.

| 8. | Der akkumuleres effektværdier, indtil SPECviewperf og alle eksempler er kørt igennem. Den maksimale effekt, der er opnået under prøvningen, registreres. |
| --- | --- |

8.

Der akkumuleres effektværdier, indtil SPECviewperf og alle eksempler er kørt igennem. Den maksimale effekt, der er opnået under prøvningen, registreres.

Rapportering af prøvningsresultaterne

| 9. | Prøvningsresultaterne skal rapporteres til EPA eller Europa-Kommissionen, idet det sikres, at alle fornødne oplysninger er medtaget. |
| --- | --- |

9.

Prøvningsresultaterne skal rapporteres til EPA eller Europa-Kommissionen, idet det sikres, at alle fornødne oplysninger er medtaget.

| 10. | Ved fremsendelse af data skal fabrikanten også medsende følgende:






  a) | Værdi af den n (array-størrelse), der er anvendt i Linpack |
| --- | --- | --- |

10.

Ved fremsendelse af data skal fabrikanten også medsende følgende:

a)

Værdi af den n (array-størrelse), der er anvendt i Linpack

| b) | Antal kopier af Linpack, der er kørt samtidig under prøvningen |
| --- | --- |

b)

Antal kopier af Linpack, der er kørt samtidig under prøvningen

| c) | Den anvendte version af SPECviewperf |
| --- | --- |

c)

Den anvendte version af SPECviewperf

| d) | Alle de kompilatoroptimeringer, der er anvendt ved kompilering af Linpack og SPECviewperf,
  og |
| --- | --- |

d)

Alle de kompilatoroptimeringer, der er anvendt ved kompilering af Linpack og SPECviewperf,

og

| e) | En prækompileret binær fil, så slutbrugerne kan downloade og køre både SPECviewperf og Linpack. Disse kan distribueres enten gennem et centralt standardiseringsorgan som SPEC, af OEM eller af en relevant tredjepart. |
| --- | --- |

e)

En prækompileret binær fil, så slutbrugerne kan downloade og køre både SPECviewperf og Linpack. Disse kan distribueres enten gennem et centralt standardiseringsorgan som SPEC, af OEM eller af en relevant tredjepart.

V.   Fortsat kontrol

Denne prøvningsprocedure beskriver den metode, hvorefter det kan kontrolleres, om en enkelt enhed overholder kravene. Det anbefales kraftigt at foretage løbende kontrol for at sikre, at produkter fra forskellige produktionsserier overholder ENERGY STAR-kravene.

---

(1)  Strømforsyningens maksimale konstante udgangseffekt er den værdi, der defineres af fabrikanten af strømforsyningen i den betjeningsvejledning, der vedlægges produktet.

(2)  Hvis produkterne skal sælges i Europa eller Asien, foretages prøvningen også ved apparatets korrekte nominelle spænding og frekvens. F.eks. produkter beregnet til Europæiske markeder prøves ved 230 V og 50 Hz. Logoet bør ikke findes på produkter, der sendes til Europa eller Asien, hvis udstyret ikke opfylder programmets krav under lokale spændings- og frekvensforhold.

(3)  Ibid.

(4)  Sand effekt (True power) defineres som (volt)x(ampere)x(effektfaktor) og udtrykkes som regel i watt. Tilsyneladende effekt (Apparent Power) defineres som (volt)x(ampere) og udtrykkes normalt som VA eller voltampere. Effektfaktoren for udstyr med omskiftet strømforsyning ligger altid under 1,0, så sand effekt er altid lavere end tilsyneladende effekt.

(5)  Amplitudeforholdet for en sinusformet 60 Hz strømbølge ligger altid på 1,4. Amplitudeforholdet for en strømbølge, der er knyttet til en pc eller en skærm med en omskiftet strømforsyning, vil altid ligge over 1,4 (dog som regel ikke over 8). Amplitudeforholdet for en strømbølgeform defineres som forholdet mellem spidsværdien af strømmen (ampere) og effektivværdi-strømmen (ampere).

(6)  Et wattmeters amplitudeforhold gives ofte både for strøm og spænding. For strøm er det forholdet mellem spidsværdien af strømmen og effektivværdien af strømmen i et bestemt strømområde. Når der kun angives ét amplitudeforhold, er det normalt for strømmen. Et almindeligt sand effektivværdi-wattmeter har et amplitudeforhold på mellem 2:1 og 6:1.

(7)  Denne definition er i overensstemmelse med IEC 62301: »Household Electrical Appliances – Measurement of Standby power« fra marts 2004.

(8)  Forsyningsspænding: Fabrikanternes prøvning af deres computerskærme foretages på baggrund af det marked, hvor modellerne vil blive solgt. Fabrikanterne sikrer sig, at omfattede produkter, der markedsføres og sælges med ENERGY STAR-mærket, uanset salgsregionen ikke overstiger elforbrugsværdierne i formularen med oplysninger om omfattede produkter (QPI-formularen) (og lagret i ENERGY STAR-databasen) ved den pågældende regions spændings- og frekvensforhold. For udstyr, som sælges på flere internationale markeder, og som derfor vurderes ved flere indgangsspændinger, skal fabrikanten foretage prøvning og rapportering ved alle relevante spændinger og elforbrugsværdier, hvis det er hensigten at registrere produkter som omfattet af ENERGY STAR på de respektive markeder. F.eks. skal en fabrikant, der leverer den samme computerskærmmodel til USA og Europa, måle og rapportere om elforbruget i tændt tilstand/aktiv tilstand, dvaletilstand og slukket tilstand ved både 115 volt/60 Hz og 230 volt/50 Hz.

(9)  For skærme, der kun har digital tilslutning, er voltværdierne, som svarer til billedets lyshed (0 til 0,7 volt):

0 volt (sort) = indstilling på 0

0,1 volt (mørkeste analoge gråtone) = 36 digital grå

0,7 volt (analog fuld hvid) = 255 digital grå

Bemærk venligst, at kommende specifikationer for digital tilslutning kan udvide denne ramme, men i alle tilfælde skal 0 volt svare til sort, og den maksimale værdi skal svare til hvid, hvor 0,1 volt svarer til en syvendedel af den maksimale værdi.

(10)  Det skal bemærkes, at en printerenhed, hvis den opgraderes til multifunktionsenhed (f.eks. ved tilføjelse af en fotokopieringsenhed) i sin helhed skal overholde ENERGY STAR-specifikationerne for multifunktionsenheder for stadig at opfylde ENERGY STAR-kravene.

(11)  Herunder monokrom elektrografi, monokrom termisk printning samt monokrom- og farveblækprintning.

(12)  For printere, der anvender en funktionelt integreret computer, som er indeholdt i eller placeret uden for printerkabinettet, gælder det, at computerens energiforbrug ikke behøver at medtages ved fastlæggelse af printerenhedens værdi i dvaletilstand. Integrationen af computeren må imidlertid ikke have indflydelse på printerens evne til at skifte til eller fra dvaletilstanden. Denne bestemmelse forudsætter, at producenten indvilliger i at give potentielle kunder produktdokumentation, hvoraf det tydeligt fremgår, at den integrerede computers energiforbrug skal lægges til printerenhedens energiforbrug, navnlig når printerenheden er i dvaletilstand.

(13)  Herunder farveelektrofotografi og termisk farveprintning.

(14)  Afsnit VII.B.1 i disse specifikationer indeholder målværdier for det maksimale strømforbrug i slukket tilstand. Det forventes, at de fleste virksomheder vil opfylde disse målværdier for strømforbruget i slukket tilstand ved at inkorporeres en auto-sluk-funktion i kopimaskinen. Det er dog både muligt og tilladt i henhold til disse specifikationer for en producent at anvende en energibesparende tilstand frem for en auto-sluk-funktion, hvis strømforbruget i den energibesparende tilstand er lig med eller lavere end de målværdier for strømforbruget i slukket tilstand, som er anført i disse specifikationer. (Yderligere oplysninger herom kan findes i retningslinjer for prøvning af kopimaskiner (Test Guidelines)).

(15)  For så vidt angår multifunktionsenheder, for hvilke ovennævnte metode ville give et ukorrekt resultat (fordi enheden ikke er fuldstændig varmet op efter den første opvarmningscyklus og 15 minutters standbytid), kan følgende procedure (i overensstemmelse med ASTM-standard F757-94) anvendes:

Multifunktionsenheden tændes og får mulighed for at varme op og være i stabil klar-tilstand (= standbytilstand) i to timer. I de første 105 minutter forhindres multifunktionsenheden i at gå i energibesparende tilstand (f.eks. ved at tage kopi hvert 14. minut i denne periode). Den sidste kopi tages 105 minutter efter, at multifunktionsenheden blev tændt. Derefter ventes der i nøjagtig 15 minutter. Når de 15 minutter er gået, aflæses og noteres wattmeterværdi samt tidspunkt (eller stopur eller timer startes). Efter en time aflæses og noteres wattmeterværdien igen. Forskellen mellem de to aflæsninger er energiforbruget i energibesparende tilstand; denne værdi divideres med én time for at få den gennemsnitlige nominelle effekt.

(16)  For multifunktionsenheder, der består af funktionelt integrerede, men fysisk adskilte enheder indeholdende separate printer-, scanner- og computerkomponenter, kan wattværdien for dvaletilstanden for hele systemet forøges med en mængde svarende til den wattværdi, der er tilladt for en ENERGY STAR-computer.

Bemærk, at kriterierne for opgraderbare digitale kopimaskiner svarer til dem, der gælder for kriterierne i specifikationerne for kopimaskiner.

(17)  For produkter, der er registreret hos Europa-Kommissionen, kan programdeltagere kontakte Europa-Kommissionen.

(18)  IEC 62301 – Household electrical appliances – Measurement of standby power. 2005.

(19)  Typen af netværksforbindelse skal rapporteres. De almindeligt forekommende typer er ethernet, (802.11) og Bluetooth. Almindelige dataforbindelsestyper, der ikke er netværksforbindelser, er USB, seriel og parallel.

(20)  Foreløbige billeder/dag i tabel 37.

(21)  Typen af netværksforbindelse skal rapporteres. De almindeligt forekommende netværkstyper er ethernet, WiFi (802.11) og Bluetooth. Almindelige dataforbindelsestyper (ikke netværk) er USB, seriel og parallel.

(22)  Forsyningsspænding: Fabrikanternes prøvning af deres produkter foretages på baggrund af det marked, hvor partneren har til hensigt at sælge produkterne som ENERGY STAR-produkter. For udstyr, som sælges på flere internationale markeder, og som derfor vurderes ved flere indgangsspændinger, skal fabrikanten foretage prøvning og rapportering ved alle relevante spændinger og elforbrugsværdier. F.eks. skal en fabrikant, der leverer den samme printemodel til USA og Europa, måle og rapportere om værdierne for det typiske elforbrug og den driftsklare tilstand ved både 115 volt/60 Hz og 230 volt/50 Hz. Hvis et produkt er konstrueret til på et bestemt marked at fungere ved en kombination af spænding/frekvens, der adskiller sig fra den kombination af spænding/frekvens, der gør sig gældende på det pågældende marked (f.eks. 230 volt, 60 Hz i Nordamerika), skal fabrikanten afprøve produktet ved den regionale kombination, der ligger tættest på produktets konstruktionsmæssige egenskaber, og notere dette forhold på rapporteringsarket for afprøvning.

(23)  Sand effekt (True power) defineres som (volt)x(ampere)x(effektfaktor) og udtrykkes som regel i watt. Tilsyneladende effekt (Apparent Power) defineres som (volt)x(ampere) og udtrykkes normalt som VA eller voltampere. Effektfaktoren for udstyr med omskiftet strømforsyning ligger altid under 1,0, så sand effekt er altid lavere end tilsyneladende effekt. Akkumulerede energimålinger er summen af effektmålinger i et tidsrum og skal således også baseres på målinger af sand effekt.

(24)  IEC 62301 – Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power. 2005.

(25)  Godkendte metres egenskaber er taget fra IEC 62301 Ed 1.0: Measurement of Standby Power.

(26)  På windows-baserede computere kan mange af disse oplysninger findes ved at vælge følgende vindue: Start/Programmer/Tilbehør/Systemværktøjer/Systemoplysninger.

(27)  På windows-baserede computere kan mange af disse oplysninger findes ved at vælge følgende vindue: Start/Programmer/Tilbehør/Systemværktøjer/Systemoplysninger/Komponenter/Skærm.

(28)  Metre af laboratoriekvalitet og med alle funktioner kan integrere værdier over tid og automatisk angive gennemsnitsværdien. Andre metre kræver, at brugeren aflæser en række skiftende værdier hvert femte sekund i fem minutter og derefter beregner gennemsnittet manuelt.

---