# Den Europæiske Unions L 316/2006

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 316 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang16. november 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 316

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang16. november 2006

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1687/2006 af 15. november 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1688/2006 af 15. november 2006 om fravigelse af forordning (EF) nr. 2375/2002 for så vidt angår visse importlicenser, der er udstedt for 4. tranche af delkontingent III under importtoldkontingenterne for blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet | 3 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1689/2006 af 15. november 2006 om udstedelse af eksportlicenser efter ordning A3 for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner, spisedruer og æbler) | 5 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1690/2006 af 15. november 2006 om fastsættelse af importtold for korn, der skal anvendes fra 16. november 2006 | 7 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1691/2006 af 15. november 2006 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-område IIIa Kattegat fra fartøjer, der fører tysk flag | 10 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 1687/2006 af 15. november 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1688/2006 af 15. november 2006 om fravigelse af forordning (EF) nr. 2375/2002 for så vidt angår visse importlicenser, der er udstedt for 4. tranche af delkontingent III under importtoldkontingenterne for blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet

3

Kommissionens forordning (EF) nr. 1689/2006 af 15. november 2006 om udstedelse af eksportlicenser efter ordning A3 for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner, spisedruer og æbler)

5

Kommissionens forordning (EF) nr. 1690/2006 af 15. november 2006 om fastsættelse af importtold for korn, der skal anvendes fra 16. november 2006

7

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1691/2006 af 15. november 2006 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-område IIIa Kattegat fra fartøjer, der fører tysk flag

10

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 13. november 2006 om undgåelse af dobbelttælling af reduktioner i drivhusgasemissioner som led i Fællesskabets emissionshandelsordning for projektaktiviteter under Kyoto-protokollen i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF
  (meddelt under nummer K(2006) 5362)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens afgørelse af 15. november 2006 om afslutning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af katodestrålerør til farvefjernsyn med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Republikken Korea, Malaysia og Thailand | 18 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 13. november 2006 om undgåelse af dobbelttælling af reduktioner i drivhusgasemissioner som led i Fællesskabets emissionshandelsordning for projektaktiviteter under Kyoto-protokollen i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF
  (meddelt under nummer K(2006) 5362)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 5362)

1

12

*

Kommissionens afgørelse af 15. november 2006 om afslutning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af katodestrålerør til farvefjernsyn med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Republikken Korea, Malaysia og Thailand

18

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets forordning (EF) nr. 584/2006 af 10. april 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1480/2003 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (dynamic random access memories), med oprindelse i Republikken Korea og om endelig opkrævning af den midlertidige told (EUT L 103 af 12.4.2006) | 35 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets forordning (EF) nr. 584/2006 af 10. april 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1480/2003 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (dynamic random access memories), med oprindelse i Republikken Korea og om endelig opkrævning af den midlertidige told (EUT L 103 af 12.4.2006)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 16.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1687/2006

af 15. november 2006

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 16. november 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2006.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 15. november 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 71,2 |
| 204 | 37,3 |
| 999 | 54,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,5 |
| 204 | 65,9 |
| 628 | 196,3 |
| 999 | 125,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 118,2 |
| 204 | 132,8 |
| 999 | 125,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 86,5 |
| 999 | 86,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,4 |
| 092 | 17,6 |
| 400 | 86,5 |
| 528 | 40,7 |
| 999 | 52,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,6 |
| 388 | 62,4 |
| 528 | 37,8 |
| 999 | 50,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 114,7 |
| 388 | 229,6 |
| 508 | 265,8 |
| 999 | 203,4 |
| 0808 10 80 | 096 | 29,0 |
| 388 | 88,8 |
| 400 | 104,6 |
| 404 | 100,1 |
| 720 | 70,3 |
| 800 | 140,1 |
| 999 | 88,8 |
| 0808 20 50 | 052 | 113,3 |
| 400 | 216,1 |
| 720 | 39,3 |
| 999 | 122,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

71,2

204

37,3

999

54,3

0707 00 05

052

114,5

204

65,9

628

196,3

999

125,6

0709 90 70

052

118,2

204

132,8

999

125,5

0805 20 10

204

86,5

999

86,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,4

092

17,6

400

86,5

528

40,7

999

52,6

0805 50 10

052

52,6

388

62,4

528

37,8

999

50,9

0806 10 10

052

114,7

388

229,6

508

265,8

999

203,4

0808 10 80

096

29,0

388

88,8

400

104,6

404

100,1

720

70,3

800

140,1

999

88,8

0808 20 50

052

113,3

400

216,1

720

39,3

999

122,9

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 16.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1688/2006

af 15. november 2006

om fravigelse af forordning (EF) nr. 2375/2002 for så vidt angår visse importlicenser, der er udstedt for 4. tranche af delkontingent III under importtoldkontingenterne for blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 12, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 2375/2002 af 27. december 2002 om åbning og forvaltning af EF-toldkontingenter for import af blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet fra tredjelande (2) fastsætter tre delkontingenter for forskellige oprindelser. Delkontingent III vedrører andre tredjelande end USA og Canada. Det er opdelt i fire kvartalstrancher. 4. tranche vedrører perioden fra 1. oktober til 31. december. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 2375/2002 af 27. december 2002 om åbning og forvaltning af EF-toldkontingenter for import af blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet fra tredjelande (2) fastsætter tre delkontingenter for forskellige oprindelser. Delkontingent III vedrører andre tredjelande end USA og Canada. Det er opdelt i fire kvartalstrancher. 4. tranche vedrører perioden fra 1. oktober til 31. december.

| (2) | Ifølge artikel 6 i forordning (EF) nr. 2375/2002 er licenser udstedt i henhold til nævnte forordning gyldige i 45 dage fra den dag, hvor de faktisk udstedes. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 6 i forordning (EF) nr. 2375/2002 er licenser udstedt i henhold til nævnte forordning gyldige i 45 dage fra den dag, hvor de faktisk udstedes.

| (3) | Ifølge artikel 5, stk. 1, tredje afsnit, og artikel 9, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 2375/2002 angives der kun et enkelt oprindelsesland i importlicensen, der kun er gyldig for produkter med oprindelse i dette land. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 5, stk. 1, tredje afsnit, og artikel 9, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 2375/2002 angives der kun et enkelt oprindelsesland i importlicensen, der kun er gyldig for produkter med oprindelse i dette land.

| (4) | Siden den 1. oktober 2006 er importen i Fællesskabet af blød hvede med oprindelse i Ukraine blevet forstyrret som følge af dette lands indførelse af foranstaltninger med henblik på kontrol og begrænsning af landets eksport. Dette forventes i det mindste delvist at hindre de erhvervsdrivende i at opfylde deres forpligtelser vedrørende de eksportlicenser, der er udstedt med angivelse af Ukraine som oprindelsesland. |
| --- | --- |

(4)

Siden den 1. oktober 2006 er importen i Fællesskabet af blød hvede med oprindelse i Ukraine blevet forstyrret som følge af dette lands indførelse af foranstaltninger med henblik på kontrol og begrænsning af landets eksport. Dette forventes i det mindste delvist at hindre de erhvervsdrivende i at opfylde deres forpligtelser vedrørende de eksportlicenser, der er udstedt med angivelse af Ukraine som oprindelsesland.

| (5) | For ikke at skade disse erhvervsdrivende og for at sikre en korrekt udnyttelse af dette kontingent bør der indføres en vis fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen af de udstedte licenser. Med henblik herpå bør deres gyldighed som en undtagelse fra forordning (EF) nr. 2375/2002 forlænges indtil udgangen af 2006, og det bør tillades, at disse licenser anvendes for import af blød hvede med oprindelse i andre tredjeland end Ukraine, bortset fra USA og Canada. |
| --- | --- |

(5)

For ikke at skade disse erhvervsdrivende og for at sikre en korrekt udnyttelse af dette kontingent bør der indføres en vis fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen af de udstedte licenser. Med henblik herpå bør deres gyldighed som en undtagelse fra forordning (EF) nr. 2375/2002 forlænges indtil udgangen af 2006, og det bør tillades, at disse licenser anvendes for import af blød hvede med oprindelse i andre tredjeland end Ukraine, bortset fra USA og Canada.

| (6) | Importlicenser, der fra den 1. oktober 2006 er udstedt for import af blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet (KN-kode 1001 90 99) for delkontingent III (løbenummer 09.4125), jf. artikel 3 i nævnte forordning, udløber fra den 16. november 2006. De i nærværende forordning fastsatte ændringer bør derfor finde anvendelse hurtigst muligt. Det bør derfor fastsættes, at nærværende forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(6)

Importlicenser, der fra den 1. oktober 2006 er udstedt for import af blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet (KN-kode 1001 90 99) for delkontingent III (løbenummer 09.4125), jf. artikel 3 i nævnte forordning, udløber fra den 16. november 2006. De i nærværende forordning fastsatte ændringer bør derfor finde anvendelse hurtigst muligt. Det bør derfor fastsættes, at nærværende forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Uanset artikel 6 i forordning (EF) nr. 2375/2002 kan gyldighedsperioden for importlicenser, der er udstedt mellem den 1. oktober 2006 og den 16. november 2006 for import af blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet (KN-kode 1001 90 99) under delkontingent III (løbenummer 09.4125), jf. artikel 3 i nævnte forordning, og hvori »Ukraine« er angivet som oprindelsesland i rubrik 8, på anmodning af licensindehaveren forlænges til den 31. december 2006. Med henblik herpå annullerer den myndighed, der har udstedt den pågældende licens, denne og erstatter den af en ny licens, der er gyldig til den 31. december 2006, eller forlænger den oprindelige licens' gyldighed til den 31. december 2006.

Artikel 2

Uanset artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2375/2002 kan de i artikel 1 i nærværende forordning omhandlede importlicenser anvendes til import af blød hvede med oprindelse i alle tredjelande, bortset fra USA og Canada.

Artikel 3

1.   Tolddeklarationerne for de varer, der importeres på grundlag af de i artikel 1 omhandlede eksportlicenser, skal i rubrik 44 indeholde følgende angivelse:

»Import i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1688/2006«.

2.   Senest den 15. februar 2007 underretter medlemsstaterne Kommissionen elektronisk om:

| a) | mængden (i tons) af de varer, der er importeret på grundlag af de i artikel 1 omhandlede importlicenser |
| --- | --- |

a)

mængden (i tons) af de varer, der er importeret på grundlag af de i artikel 1 omhandlede importlicenser

| b) | nummer og udstedelsesdato på den licens, der ligger til grund for importen. |
| --- | --- |

b)

nummer og udstedelsesdato på den licens, der ligger til grund for importen.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2006.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 88. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 971/2006 (EUT L 176 af 30.6.2006, s. 51).

2

---

| 16.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1689/2006

af 15. november 2006

om udstedelse af eksportlicenser efter ordning A3 for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner, spisedruer og æbler)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 35, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1579/2006 (2) har åbnet en licitation ved fastsættelse af de vejledende restitutionssatser og de vejledende mængder for eksportlicenser, der kan udstedes efter ordning A3. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1579/2006 (2) har åbnet en licitation ved fastsættelse af de vejledende restitutionssatser og de vejledende mængder for eksportlicenser, der kan udstedes efter ordning A3.

| (2) | På grundlag af de indgivne bud skal der fastsættes maksimumssatser for restitutionen og udstedelsesprocentsatser for de mængder, der vedrører de bud, der er indgivet til disse maksimumssatser. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af de indgivne bud skal der fastsættes maksimumssatser for restitutionen og udstedelsesprocentsatser for de mængder, der vedrører de bud, der er indgivet til disse maksimumssatser.

| (3) | For tomater, appelsiner, citroner, spisedruer og æbler er den maksimumssats, der er nødvendig for tildeling af licenser for den vejledende mængde inden for rammerne af den mængde, der er afgivet bud for, ikke over halvanden gang højere end den vejledende restitutionssats — |
| --- | --- |

(3)

For tomater, appelsiner, citroner, spisedruer og æbler er den maksimumssats, der er nødvendig for tildeling af licenser for den vejledende mængde inden for rammerne af den mængde, der er afgivet bud for, ikke over halvanden gang højere end den vejledende restitutionssats —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For tomater, appelsiner, citroner, spisedruer og æbler er maksimumssatsen for restitutionen og udstedelsesprocentsatsen for den licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1579/2006, angivet i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 16. november 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2006.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 47/2003 (EFT L 7 af 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EUT L 291 af 21.10.2006, s. 5.

2

---

BILAG

Udstedelse af eksportlicenser efter ordning A3 for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner, spisedruer og æbler)

| Produkt | Maksimumssats for restitutionen
  (EUR/t netto) | Udstedelsesprocentsats for de mængder, der er ansøgt om til maksimumssatsen for restitutionen |
| --- | --- | --- |
| Tomater | — | 100 % |
| Appelsiner | 40 | 100 % |
| Citroner | 60 | 100 % |
| Spisedruer | — | 100 % |
| Æbler | 35 | 100 % |

Produkt

Maksimumssats for restitutionen

(EUR/t netto)

Udstedelsesprocentsats for de mængder, der er ansøgt om til maksimumssatsen for restitutionen

Tomater

—

100 %

Appelsiner

40

100 %

Citroner

60

100 %

Spisedruer

—

100 %

Æbler

35

100 %

---

| 16.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1690/2006

af 15. november 2006

om fastsættelse af importtold for korn, der skal anvendes fra 16. november 2006

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 10 i forordning (EF) nr. 1784/2003 er det fastsat, at ved indførsel af de i nævnte forordnings artikel 1 omhandlede produkter opkræves toldsatserne i den fælles toldtarif for de produkter, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2. I nævnte forordning er importtolden dog lig med interventionsprisen for disse produkter, forhøjet med 55 % og med fradrag af cif-importprisen for den pågældende sending. Dog kan tolden ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10 i forordning (EF) nr. 1784/2003 er det fastsat, at ved indførsel af de i nævnte forordnings artikel 1 omhandlede produkter opkræves toldsatserne i den fælles toldtarif for de produkter, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2. I nævnte forordning er importtolden dog lig med interventionsprisen for disse produkter, forhøjet med 55 % og med fradrag af cif-importprisen for den pågældende sending. Dog kan tolden ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif.

| (2) | I henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1784/2003 beregnes cif-importpriserne på grundlag af de repræsentative priser for det pågældende produkt på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1784/2003 beregnes cif-importpriserne på grundlag af de repræsentative priser for det pågældende produkt på verdensmarkedet.

| (3) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1784/2003 for så vidt angår importtold for korn. |
| --- | --- |

(3)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1784/2003 for så vidt angår importtold for korn.

| (4) | Importtolden gælder, indtil en ny fastsættelse træder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Importtolden gælder, indtil en ny fastsættelse træder i kraft.

| (5) | For at sikre en korrekt gennemførelse af ordningen for importtold bør de repræsentative markedskurser, der konstateres i en referenceperiode, anvendes ved beregningen af importtolden. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre en korrekt gennemførelse af ordningen for importtold bør de repræsentative markedskurser, der konstateres i en referenceperiode, anvendes ved beregningen af importtolden.

| (6) | Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1249/96 fører til fastsættelsen af importtolden efter bilag I til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(6)

Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1249/96 fører til fastsættelsen af importtolden efter bilag I til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Importtolden for korn som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003 er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af de elementer, der er fastsat i bilag II.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 16. november 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2006.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 161 af 29.6.1996, s. 125. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1110/2003 (EUT L 158 af 27.6.2003, s. 12).

2

---

BILAG I

Importtold for produkterne som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003, som er gældende fra den 16. november 2006

| KN-kode | Varebeskrivelse | Told ved indførsel (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård hvede af god kvalitet | 0,00 |
| af middelgod kvalitet | 0,00 |
| af ringe kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Blød hvede, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rug | 0,00 |
| 1005 10 90 | Majs til udsæd, undtagen hybridmajs | 8,24 |
| 1005 90 00 | Majs, undtagen til udsæd (2) | 8,24 |
| 1007 00 90 | Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 0,00 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Told ved indførsel (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård hvede af god kvalitet

0,00

af middelgod kvalitet

0,00

af ringe kvalitet

0,00

1001 90 91

Blød hvede, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

Rug

0,00

1005 10 90

Majs til udsæd, undtagen hybridmajs

8,24

1005 90 00

Majs, undtagen til udsæd (2)

8,24

1007 00 90

Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

0,00

---

(1)  For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen (artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96), kan importøren opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden

(2.11.2006-14.11.2006)

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:











  Børsnoteringer | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold) | HRS2 | YC3 | HAD2 | middelgod kvalitet (1) | ringe kvalitet (2) | US barley 2 |
| Notering (EUR/t) | 158,69 (3) | 107,18 | 174,15 | 164,15 | 144,15 | 155,60 |
| Præmie for Golfen (EUR/t) | — | 19,42 | — | | | — |
| Præmie for The Great Lakes (EUR/t) | 12,24 | — | — | | | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Børsnoteringer

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold)

HRS2

YC3

HAD2

middelgod kvalitet (1)

ringe kvalitet (2)

US barley 2

Notering (EUR/t)

158,69 (3)

107,18

174,15

164,15

144,15

155,60

Præmie for Golfen (EUR/t)

—

19,42

—

—

Præmie for The Great Lakes (EUR/t)

12,24

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:
  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam: 22,90 EUR/t; The Great Lakes–Rotterdam: 30,68 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam: 22,90 EUR/t; The Great Lakes–Rotterdam: 30,68 EUR/t.

| 3) | Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(2)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(3)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

---

| 16.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/10

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1691/2006

af 15. november 2006

om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-område IIIa Kattegat fra fartøjer, der fører tysk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 51/2006 af 22. december 2005 om fastsættelse for 2006 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2006. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 51/2006 af 22. december 2005 om fastsættelse for 2006 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2006.

| (2) | Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2006 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2006 er opbrugt.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2006 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2006.

På Kommissionens vegne

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 768/2005 (EUT L 128 af 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 16 af 20.1.2006, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1642/2006 (EUT L 308 af 8.11.2006, s. 5).

3

---

BILAG

| Nr. | 47 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestand | COD/03AS. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | IIIa Kattegat |
| Dato | 14. oktober 2006 |

Nr.

47

Medlemsstat

Tyskland

Bestand

COD/03AS.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

IIIa Kattegat

Dato

14. oktober 2006

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 16.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/12

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 13. november 2006

om undgåelse af dobbelttælling af reduktioner i drivhusgasemissioner som led i Fællesskabets emissionshandelsordning for projektaktiviteter under Kyoto-protokollen i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF

(meddelt under nummer K(2006) 5362)

(EØS-relevant tekst)

(2006/780/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (1), særlig artikel 11b, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre EF-emissionshandelsordningens miljøintegritet skal medlemsstater, der er vært for projektaktiviteter i medfør af de fleksible mekanismer i Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), ifølge direktiv 2003/87/EF sørge for, at der ikke udstedes emissionsreduktionsenheder (ERU’er) eller godkendte emissionsreduktioner (CER’er) for reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner fra anlæg, der deltager i Fællesskabets emissionshandelsordning, da dette ville resultere i dobbelttælling af emissionsreduktioner eller -begrænsninger. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre EF-emissionshandelsordningens miljøintegritet skal medlemsstater, der er vært for projektaktiviteter i medfør af de fleksible mekanismer i Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), ifølge direktiv 2003/87/EF sørge for, at der ikke udstedes emissionsreduktionsenheder (ERU’er) eller godkendte emissionsreduktioner (CER’er) for reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner fra anlæg, der deltager i Fællesskabets emissionshandelsordning, da dette ville resultere i dobbelttælling af emissionsreduktioner eller -begrænsninger.

| (2) | Der vil navnlig kunne blive tale om sådanne reduktioner eller begrænsninger i følgende tilfælde: en projektaktivitet bestående i brændselsskift gennemføres i et anlæg, der er omfattet af Fællesskabets emissionshandelsordning; en projektaktivitet i den kommunale varmeværkssektor resulterer i lavere produktion i et andet anlæg omfattet af Fællesskabets emissionshandelsordning; en projektaktivitet medfører, at der fra et vind- eller vandenergianlæg tilføres elnettet elektricitet, som erstatter fossil elproduktion. |
| --- | --- |

(2)

Der vil navnlig kunne blive tale om sådanne reduktioner eller begrænsninger i følgende tilfælde: en projektaktivitet bestående i brændselsskift gennemføres i et anlæg, der er omfattet af Fællesskabets emissionshandelsordning; en projektaktivitet i den kommunale varmeværkssektor resulterer i lavere produktion i et andet anlæg omfattet af Fællesskabets emissionshandelsordning; en projektaktivitet medfører, at der fra et vind- eller vandenergianlæg tilføres elnettet elektricitet, som erstatter fossil elproduktion.

| (3) | I erkendelse af, at medlemsstaterne inden vedtagelsen af artikel 11b, stk. 2, i direktiv 2003/87/EF kan have forpligtet sig til at udstede ERU’er eller CER’er, der resulterer i dobbelttælling, giver artikel 11b, stk. 3 og 4, mulighed for, at der kan udstedes ERU’er og CER’er indtil den 31. december 2012, selv om de pågældende projektaktiviteter indirekte eller direkte reducerer eller begrænser emissionerne fra anlæg, som er omfattet af Fællesskabets emissionshandelsordning, forudsat at et tilsvarende antal kvoter slettes. |
| --- | --- |

(3)

I erkendelse af, at medlemsstaterne inden vedtagelsen af artikel 11b, stk. 2, i direktiv 2003/87/EF kan have forpligtet sig til at udstede ERU’er eller CER’er, der resulterer i dobbelttælling, giver artikel 11b, stk. 3 og 4, mulighed for, at der kan udstedes ERU’er og CER’er indtil den 31. december 2012, selv om de pågældende projektaktiviteter indirekte eller direkte reducerer eller begrænser emissionerne fra anlæg, som er omfattet af Fællesskabets emissionshandelsordning, forudsat at et tilsvarende antal kvoter slettes.

| (4) | Artikel 11b, stk. 3 og 4, i direktiv 2003/87/EF skelner mellem situationer, hvor det er muligt at bestemme omfanget af reduktioner eller begrænsninger i de enkelte anlæg henhørende under Fællesskabets emissionshandelsordning, der berøres af en projektaktivitet (direkte reduktioner eller begrænsninger), og situationer, hvor omfanget af reduktioner eller begrænsninger kun kan bestemmes for en gruppe anlæg henhørende under Fællesskabets emissionshandelsordning (indirekte reduktioner eller begrænsninger). |
| --- | --- |

(4)

Artikel 11b, stk. 3 og 4, i direktiv 2003/87/EF skelner mellem situationer, hvor det er muligt at bestemme omfanget af reduktioner eller begrænsninger i de enkelte anlæg henhørende under Fællesskabets emissionshandelsordning, der berøres af en projektaktivitet (direkte reduktioner eller begrænsninger), og situationer, hvor omfanget af reduktioner eller begrænsninger kun kan bestemmes for en gruppe anlæg henhørende under Fællesskabets emissionshandelsordning (indirekte reduktioner eller begrænsninger).

| (5) | For direkte reduktioner eller begrænsninger er driftslederen af det pågældende anlæg ansvarlig for at annullere et antal kvoter svarende til antallet af ERU’er og CER’er, der er udstedt for de pågældende reduktioner eller begrænsninger. For indirekte reduktioner eller begrænsninger er de nationale myndigheder ansvarlige for at slette disse kvoter fra det nationale register i den medlemsstat, som udsteder ERU’erne og CER’erne. |
| --- | --- |

(5)

For direkte reduktioner eller begrænsninger er driftslederen af det pågældende anlæg ansvarlig for at annullere et antal kvoter svarende til antallet af ERU’er og CER’er, der er udstedt for de pågældende reduktioner eller begrænsninger. For indirekte reduktioner eller begrænsninger er de nationale myndigheder ansvarlige for at slette disse kvoter fra det nationale register i den medlemsstat, som udsteder ERU’erne og CER’erne.

| (6) | Den mest hensigtsmæssige metode til at bogføre reduktioner eller begrænsninger i et anlæg under Fællesskabets emissionshandelsordning, som stammer fra en given projektaktivitet, er at beregne, hvor stor en andel disse reduktioner eller begrænsninger udgør af de samlede planlagte emissionsreduktioner eller -begrænsninger hidrørende fra den pågældende projektaktivitet, som fastlagt ud fra dennes godkendte referencescenario (baseline). Hvis det i forbindelse med indirekte reduktioner eller begrænsninger ikke er muligt nøjagtigt at fastlægge antallet af reduktioner i individuelle anlæg, der er omfattet af Fællesskabets emissionshandelsordning, bør der foretages en skønsvis beregning af den mængde reduktioner eller begrænsninger ud af projektaktivitetens samlede reduktioner eller begrænsninger, der vil kunne resultere i dobbelttælling. |
| --- | --- |

(6)

Den mest hensigtsmæssige metode til at bogføre reduktioner eller begrænsninger i et anlæg under Fællesskabets emissionshandelsordning, som stammer fra en given projektaktivitet, er at beregne, hvor stor en andel disse reduktioner eller begrænsninger udgør af de samlede planlagte emissionsreduktioner eller -begrænsninger hidrørende fra den pågældende projektaktivitet, som fastlagt ud fra dennes godkendte referencescenario (baseline). Hvis det i forbindelse med indirekte reduktioner eller begrænsninger ikke er muligt nøjagtigt at fastlægge antallet af reduktioner i individuelle anlæg, der er omfattet af Fællesskabets emissionshandelsordning, bør der foretages en skønsvis beregning af den mængde reduktioner eller begrænsninger ud af projektaktivitetens samlede reduktioner eller begrænsninger, der vil kunne resultere i dobbelttælling.

| (7) | Ifølge Fællesskabets emissionshandelsordning skal medlemsstaterne meddele Kommissionen den samlede kvotemængde, der ifølge deres nationale tildelingsplaner påtænkes tildelt for perioden 2008-2012, 18 måneder inden denne periodes begyndelse. Det nøjagtige antal emissionsreduktioner eller -begrænsninger fra en given projektaktivitet udregnes imidlertid hvert år, når de pågældende reduktioner og begrænsninger er realiseret. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge Fællesskabets emissionshandelsordning skal medlemsstaterne meddele Kommissionen den samlede kvotemængde, der ifølge deres nationale tildelingsplaner påtænkes tildelt for perioden 2008-2012, 18 måneder inden denne periodes begyndelse. Det nøjagtige antal emissionsreduktioner eller -begrænsninger fra en given projektaktivitet udregnes imidlertid hvert år, når de pågældende reduktioner og begrænsninger er realiseret.

| (8) | Der bør afsættes en reserve i den nationale tildelingsplan for perioden 2008-2012 for hver medlemsstat, der er vært for aktiviteter under Kyoto-protokollens projektbaserede mekanismer, som vil kunne forårsage dobbelttælling, med angivelse af hver godkendt projektaktivitet og de forventede hermed forbundne reduktioner eller begrænsninger i emissionerne fra anlæg, der deltager i Fællesskabets emissionshandelsordning, og for hvilke medlemsstaten bør udstede ERU’er eller CER’er (»projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer«). Derudover bør reservetabellen indeholde alle de nødvendige oplysninger til at bestemme omfanget af forventede »projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer« for hver projektaktivitet, medlemsstaten er vært for. |
| --- | --- |

(8)

Der bør afsættes en reserve i den nationale tildelingsplan for perioden 2008-2012 for hver medlemsstat, der er vært for aktiviteter under Kyoto-protokollens projektbaserede mekanismer, som vil kunne forårsage dobbelttælling, med angivelse af hver godkendt projektaktivitet og de forventede hermed forbundne reduktioner eller begrænsninger i emissionerne fra anlæg, der deltager i Fællesskabets emissionshandelsordning, og for hvilke medlemsstaten bør udstede ERU’er eller CER’er (»projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer«). Derudover bør reservetabellen indeholde alle de nødvendige oplysninger til at bestemme omfanget af forventede »projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer« for hver projektaktivitet, medlemsstaten er vært for.

| (9) | Der bør fastsættes en yderligere reserve i den nationale tildelingsplan for perioden 2008-2012 for hver medlemsstat, der har til hensigt at være vært for aktiviteter under Kyoto-protokollens projektbaserede mekanismer, som vil kunne forårsage dobbelttælling, med angivelse af planlagte projektaktiviteter og de forventede hermed forbundne reduktioner eller begrænsninger i emissionerne fra anlæg, der deltager i Fællesskabets emissionshandelsordning, og for hvilke medlemsstaten bør udstede ERU’er eller CER’er (»projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer«). Derudover bør reservetabellen indeholde alle de nødvendige oplysninger til bestemmelse af omfanget af forventede »projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer« for planlagte projektaktiviteter, medlemsstaten skal være vært for. |
| --- | --- |

(9)

Der bør fastsættes en yderligere reserve i den nationale tildelingsplan for perioden 2008-2012 for hver medlemsstat, der har til hensigt at være vært for aktiviteter under Kyoto-protokollens projektbaserede mekanismer, som vil kunne forårsage dobbelttælling, med angivelse af planlagte projektaktiviteter og de forventede hermed forbundne reduktioner eller begrænsninger i emissionerne fra anlæg, der deltager i Fællesskabets emissionshandelsordning, og for hvilke medlemsstaten bør udstede ERU’er eller CER’er (»projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer«). Derudover bør reservetabellen indeholde alle de nødvendige oplysninger til bestemmelse af omfanget af forventede »projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer« for planlagte projektaktiviteter, medlemsstaten skal være vært for.

| (10) | ERU’er eller CER’er, der modsvarer »projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer«, kan udstedes frem til den 31. december 2012. Kommissionen bør underrettes om alle sådanne udstedelser. |
| --- | --- |

(10)

ERU’er eller CER’er, der modsvarer »projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer«, kan udstedes frem til den 31. december 2012. Kommissionen bør underrettes om alle sådanne udstedelser.

| (11) | Medlemsstater, der er vært for eller har til hensigt at være vært for aktiviteter under Kyoto-protokollens projektbaserede mekanismer, som vil kunne forårsage dobbelttælling, bør for aktiviteter omfattet af direktiv 2003/87/EF angive de beregnede emissioner både med og uden virkningerne af de forventede projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstater, der er vært for eller har til hensigt at være vært for aktiviteter under Kyoto-protokollens projektbaserede mekanismer, som vil kunne forårsage dobbelttælling, bør for aktiviteter omfattet af direktiv 2003/87/EF angive de beregnede emissioner både med og uden virkningerne af de forventede projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer.

| (12) | Ved udarbejdelsen af metoden til bestemmelse af tildelingen til individuelle anlæg som led i den nationale tildelingsplan bør medlemsstaterne tage hensyn til alle forventede reduktioner eller begrænsninger forårsaget af projektaktiviteter, som påvirker et anlæg eller en aktivitet, og som vil kunne resultere i dobbelttælling. |
| --- | --- |

(12)

Ved udarbejdelsen af metoden til bestemmelse af tildelingen til individuelle anlæg som led i den nationale tildelingsplan bør medlemsstaterne tage hensyn til alle forventede reduktioner eller begrænsninger forårsaget af projektaktiviteter, som påvirker et anlæg eller en aktivitet, og som vil kunne resultere i dobbelttælling.

| (13) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Denne beslutning indeholder bestemmelser om gennemførelsen af artikel 11b, stk. 3 og 4, i direktiv 2003/87/EF.

Artikel 2

Ved anvendelsen af denne beslutning gælder følgende definitioner ud over definitionerne i artikel 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2216/2004 (2):

| 1) | »direkte emissionsreduktion eller -begrænsning«: en reduktion eller begrænsning i emissionerne som følge af en projektaktivitet, hvorved emissionerne reduceres eller begrænses i anlæg, som er opført enkeltvis i projektaktivitetens referencescenario som etableret i medfør af artikel 1 i bilag B til beslutning 16/CP.7 under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) eller i medfør af artikel 44 i bilaget til UNFCCC-beslutning 17/CP.7 |
| --- | --- |

1)

»direkte emissionsreduktion eller -begrænsning«: en reduktion eller begrænsning i emissionerne som følge af en projektaktivitet, hvorved emissionerne reduceres eller begrænses i anlæg, som er opført enkeltvis i projektaktivitetens referencescenario som etableret i medfør af artikel 1 i bilag B til beslutning 16/CP.7 under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) eller i medfør af artikel 44 i bilaget til UNFCCC-beslutning 17/CP.7

| 2) | »indirekte emissionsreduktion eller -begrænsning«: reduktioner eller begrænsninger i emissionerne i anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF, som ikke er direkte emissionsreduktioner eller -begrænsninger |
| --- | --- |

2)

»indirekte emissionsreduktion eller -begrænsning«: reduktioner eller begrænsninger i emissionerne i anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF, som ikke er direkte emissionsreduktioner eller -begrænsninger

| 3) | »projektrelateret reduktion i kvoteomfattede sektorer«: reduktion eller begrænsning i emissionerne i anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF som følge af projektaktiviteter, for hvilke værtsmedlemsstaten for projektaktiviteten udsteder emissionsreduktionsenheder (ERU’er) eller godkendte emissionsreduktioner (CER’er) |
| --- | --- |

3)

»projektrelateret reduktion i kvoteomfattede sektorer«: reduktion eller begrænsning i emissionerne i anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF som følge af projektaktiviteter, for hvilke værtsmedlemsstaten for projektaktiviteten udsteder emissionsreduktionsenheder (ERU’er) eller godkendte emissionsreduktioner (CER’er)

| 4) | »godkendelsesbrev«: i forbindelse med projektaktiviteter, der genererer ERU’er, en bindende skriftlig forpligtelse, som værtsmedlemsstaten for projektaktiviteten indgår til at udstede ERU’er i overensstemmelse med medlemsstatens nationale retningslinjer og procedurer for godkendelse af projektaktiviteter, jf. artikel 20, litra a), i bilaget til UNFCCC-beslutning 16/CP.7, og i forbindelse med projektaktiviteter, der genererer CER’er, en skriftlig godkendelse af frivillig deltagelse fra den udpegede nationale myndighed i værtsmedlemsstaten for projektaktiviteten, jf. artikel 40, litra a), i bilaget til UNFCCC-beslutning 17/CP.7 |
| --- | --- |

4)

»godkendelsesbrev«: i forbindelse med projektaktiviteter, der genererer ERU’er, en bindende skriftlig forpligtelse, som værtsmedlemsstaten for projektaktiviteten indgår til at udstede ERU’er i overensstemmelse med medlemsstatens nationale retningslinjer og procedurer for godkendelse af projektaktiviteter, jf. artikel 20, litra a), i bilaget til UNFCCC-beslutning 16/CP.7, og i forbindelse med projektaktiviteter, der genererer CER’er, en skriftlig godkendelse af frivillig deltagelse fra den udpegede nationale myndighed i værtsmedlemsstaten for projektaktiviteten, jf. artikel 40, litra a), i bilaget til UNFCCC-beslutning 17/CP.7

| 5) | »støttebrev«: officiel skriftlig meddelelse, hvori den medlemsstat, der skal være vært for en projektaktivitet, tilkendegiver, at den anser projektet for at have forudsætninger for senere at kunne godkendes som en projektaktivitet. |
| --- | --- |

5)

»støttebrev«: officiel skriftlig meddelelse, hvori den medlemsstat, der skal være vært for en projektaktivitet, tilkendegiver, at den anser projektet for at have forudsætninger for senere at kunne godkendes som en projektaktivitet.

Artikel 3

1.   Hvis en medlemsstat inden udløbet af fristen for forelæggelse af de nationale tildelingsplaner, jf. artikel 9, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF, har udstedt godkendelsesbreve som værtsland, hvori den forpligter sig til at udstede ERU’er eller CER’er for projektaktiviteter, som resulterer i emissionsreduktioner eller -begrænsninger i anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF, medregner medlemsstaten i den samlede kvotemængde i sin nationale tildelingsplan for perioden 2008-2012 en kvotereserve, der angives for hver projektaktivitet som anført i tabellen i bilag I.

2.   En medlemsstat kan også i sin nationale tildelingsplan for perioden 2008-2012 i den samlede kvotemængde medregne en supplerende kvotereserve, der angives som anført i bilag II, hvis medlemsstaten efter at have truffet afgørelse i medfør af artikel 11, stk. 2, i direktiv 2003/87/EF har til hensigt at udstede godkendelsesbreve som værtsland, der forpligter sig til udstede ERU’er eller CER’er inden den 31. december 2012 for projektaktiviteter, som resulterer i emissionsreduktioner eller -begrænsninger i anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF. Planlagte projektaktiviteter, som anvender den samme emissionsreduktionsmetode, men for hvilke der endnu ikke er udstedt noget støttebrev, kan anføres i samme kolonne i reservetabellen i bilag II.

3.   Indtil medlemsstaten har truffet en afgørelse i medfør af artikel 11, stk. 2, i direktiv 2003/87/EF, men inden udløbet af fristen for denne afgørelse, jf. artikel 11, stk. 2, i direktiv 2003/87/EF, kan yderligere kvoter overføres fra reserven oprettet i medfør af artikel 3, stk. 2, til reserven oprettet i medfør af artikel 3, stk. 1, som dækker projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer, for hvilke godkendelsesbrevet er udstedt efter udløbet af fristen for forelæggelse af den nationale tildelingsplan, jf. artikel 9, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF.

Artikel 4

Reservetabellen offentliggøres på det offentligt tilgængelige websted for den pågældende medlemsstats register.

Artikel 5

1.   ERU’er og CER’er, der modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer, kan udstedes indtil den 31. december 2012, forudsat at en tilsvarende mængde kvoter fra en af reserverne forud for hver udstedelse konverteres til tildelte mængder (AAU’er), og at Kommissionen underrettes herom.

2.   Den mængde kvoter i reserven oprettet i medfør af artikel 3, stk. 1, som ikke er konverteret til AAU’er i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, inden den 31. december 2012, kan sælges som kvoter for perioden 2008-2012. Hvis projektaktiviteten resulterer i direkte emissionsreduktioner og -begrænsninger, kan denne mængde udstedes som kvoter for perioden 2008-2012 til anlæg opført i række VII/a-VII/b i tabellen i bilag I.

3.   Kvoter i reserven oprettet i medfør af artikel 3, stk. 2, som ikke er konverteret til AAU’er i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, inden den 31. december 2012, annulleres.

Artikel 6

1.   Ønsker en medlemsstat at godkende projektaktiviteter som værtsland efter udløbet af fristen for forelæggelse af den nationale tildelingsplan, underretter den Kommissionen herom inden udstedelse af godkendelsesbrevet. Denne underretning ledsages af en rapport fra en uafhængig verifikator, som verificerer, at ERU’er eller CER’er, der ønskes udstedt, ikke resulterer i dobbelttælling. I denne forbindelse forelægges de nødvendige oplysninger til påvisning af, at de projektaktiviteter, der ønskes godkendt, er i overensstemmelse med artikel 11b i direktiv 2003/87/EF.

2.   Godkendelsesbreve, der udstedes i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, og støttebreve, der udstedes efter udløbet af fristen for forelæggelse af den nationale tildelingsplan, jf. artikel 9, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF, for projektaktiviteter, som vil resultere i projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer, tildeler de kvoter, der skal konverteres til AAU’er, fra reserven oprettet i medfør af artikel 3, stk. 2, hvis der udstedes ERU’er eller CER’er. Hvis man ved et godkendelsesbrev allerede har tildelt en given projektaktivitet en kvote med henblik på fremtidig konvertering, kan denne ikke senere omfordeles til en anden projektaktivitet.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2006.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32. Senest ændret ved direktiv 2004/101/EF (EUT L 338 af 13.11.2004, s. 18).

1

(2)  EUT L 386 af 29.12.2004, s. 1.

2

---

BILAG I

| | Projektaktivitet
  X | Projektaktivitet
  Y | ... | Samlet kvotemængde i reserven |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I/a | Projektaktivitetens betegnelse (1) | | | | |
| I/b | Projektidentifikationskode for projektaktiviteten (2) | | | | |
| I/c | Dato for godkendelsesbrev for projektaktiviteten | | | | |
| II | Samlet drivhusgasmængde, der skal reduceres eller begrænses
  (i ton for 2008-2012) | | | |
| III | % af samlet mængde reduktioner, regeringen udsteder som ERU’er eller CER’er | | | |
| IV | Beskrivelse af referencescenario (baseline) (3) | | | |
| V | % af emissionerne fra anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF i de samlede emissioner medregnet i referencescenariet (baseline) (for indirekte reduktioner/begrænsninger angives et skøn) (4) | | | |
| VI | Planlagt reduktionsmængde via projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer (II*III*V) | | | | (Σ VI) = (Σ VIII/a-VIII/e) |
| VII/a | For direkte reduktioner/begrænsninger, navnet på det anlæg, hvor den projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (5) | | | | |
| VII/b | For direkte reduktioner/begrænsninger: identifikationskode for det anlæg, hvor den projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (5) | | | |
| VIII/a | Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2008, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer | | | |
| VIII/b | Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2009, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer | | | |
| VIII/c | Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2010, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer | | | |
| VIII/d | Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2011, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer | | | |
| VIII/e | Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2012, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer | | | |

Projektaktivitet

X

Projektaktivitet

Y

...

Samlet kvotemængde i reserven

I/a

Projektaktivitetens betegnelse (1)

I/b

Projektidentifikationskode for projektaktiviteten (2)

I/c

Dato for godkendelsesbrev for projektaktiviteten

II

Samlet drivhusgasmængde, der skal reduceres eller begrænses

(i ton for 2008-2012)

III

% af samlet mængde reduktioner, regeringen udsteder som ERU’er eller CER’er

IV

Beskrivelse af referencescenario (baseline) (3)

V

% af emissionerne fra anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF i de samlede emissioner medregnet i referencescenariet (baseline) (for indirekte reduktioner/begrænsninger angives et skøn) (4)

VI

Planlagt reduktionsmængde via projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer (II*III*V)

(Σ VI) = (Σ VIII/a-VIII/e)

VII/a

For direkte reduktioner/begrænsninger, navnet på det anlæg, hvor den projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (5)

VII/b

For direkte reduktioner/begrænsninger: identifikationskode for det anlæg, hvor den projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (5)

VIII/a

Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2008, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer

VIII/b

Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2009, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer

VIII/c

Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2010, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer

VIII/d

Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2011, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer

VIII/e

Mængde ERU’er eller CER’er udstedt for 2012, som modsvarer projektrelaterede reduktioner i kvoteomfattede sektorer

---

(1)  Anfør alle projektaktiviteter, der er godkendt af medlemsstaten.

(2)  Anvend den kode, der er tildelt i medfør af bilag VI, punkt 19 i forordning (EF) nr. 2216/2004.

(3)  Anfør de samlede årlige emissioner, der forudses uden projektaktiviteten, og den gruppe anlæg, som ventes at udlede disse emissioner. Vedlæg en kort beskrivelse af det anvendte referencescenario (baseline). Hvis der anvendes mere end ét referencescenario i projektaktiviteten, skal hvert referencescenario (med de tilsvarende forventede samlede årlige emissioner uden den tilsvarende del af projektaktiviteten) anføres på en separat linje i reservetabellen.

(4)  Giv en kort beskrivelse af den metode og de data, der er anvendt ved beregningen.

(5)  Hvis der skal anføres mere end ét anlæg i række VII/a og VII/b, anvendes flere rækker. De enkelte anlægs andel af kvoterne i reserven beregnes for sig.

---

BILAG II

| | Planlagt projekt-aktivitet
  X | Planlagt projekt-aktivitet
  Y | ... | Samlet kvotemængde i reserven |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I/a | Den planlagte projektaktivitets betegnelse (1) | | | | |
| I/b | Projektidentifikationskode for den planlagte projektaktivitet (1)
   (2) | | | | |
| I/c | Dato eller forventet dato for støttebrev for den planlagte projektaktivitet | | | | |
| I/d | Forventet dato for godkendelsesbrev for den planlagte projektaktivitet | | | | |
| II | Planlagt samlet drivhusgasmængde, der skal reduceres/begrænses (i ton for 2008-2012) ved den planlagte projektaktivitet | | | |
| III | % af samlet mængde reduktioner, regeringen udsteder som ERU’er eller CER’er for den planlagte projektaktivitet | | | |
| IV | Beskrivelse af referencescenario (baseline) (1)
   (3) | | | |
| V | Beregning af emissionerne fra anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF i % af de samlede emissioner, der er medregnet i referencescenariet (baseline) (4) | | | |
| VI | Planlagt reduktionsmængde via projektreduktioner i kvoteomfattede sektorer (II*III*V) | | | | (Σ VI) |
| VII/a | For direkte reduktioner/begrænsninger: navnet på de(t) anlæg, hvor den planlagte projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (5) | | | | |
| VII/b | For direkte reduktioner/begrænsninger: identifikation på de(t) anlæg, hvor den planlagte projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (5) | | | |
| VII/c | For indirekte reduktioner/begrænsninger: den aktivitetskategori, inden for hvilken den planlagte projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (6) | | | |
| VIII | Kvotemængde trukket fra tildelingen til anlæg/aktivitetskategori anført i række VII/a-VII/c til henlæggelse som reserve (5)
   (6) | | | | |

Planlagt projekt-aktivitet

X

Planlagt projekt-aktivitet

Y

...

Samlet kvotemængde i reserven

I/a

Den planlagte projektaktivitets betegnelse (1)

I/b

Projektidentifikationskode for den planlagte projektaktivitet (1)
   (2)

I/c

Dato eller forventet dato for støttebrev for den planlagte projektaktivitet

I/d

Forventet dato for godkendelsesbrev for den planlagte projektaktivitet

II

Planlagt samlet drivhusgasmængde, der skal reduceres/begrænses (i ton for 2008-2012) ved den planlagte projektaktivitet

III

% af samlet mængde reduktioner, regeringen udsteder som ERU’er eller CER’er for den planlagte projektaktivitet

IV

Beskrivelse af referencescenario (baseline) (1)
   (3)

V

Beregning af emissionerne fra anlæg omfattet af direktiv 2003/87/EF i % af de samlede emissioner, der er medregnet i referencescenariet (baseline) (4)

VI

Planlagt reduktionsmængde via projektreduktioner i kvoteomfattede sektorer (II*III*V)

(Σ VI)

VII/a

For direkte reduktioner/begrænsninger: navnet på de(t) anlæg, hvor den planlagte projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (5)

VII/b

For direkte reduktioner/begrænsninger: identifikation på de(t) anlæg, hvor den planlagte projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (5)

VII/c

For indirekte reduktioner/begrænsninger: den aktivitetskategori, inden for hvilken den planlagte projektrelaterede reduktion i kvoteomfattet sektor vil finde sted (6)

VIII

Kvotemængde trukket fra tildelingen til anlæg/aktivitetskategori anført i række VII/a-VII/c til henlæggelse som reserve (5)
   (6)

---

(1)  Disse oplysninger skal kun gives, hvis de allerede foreligger på tidspunktet for forelæggelsen af den nationale tildelingsplan. Hvis der endnu ikke er udstedt støttebrev for en projektaktivitet, kan flere projektaktiviteter, som anvender samme emissionsreduktionsmetode, anføres i samme kolonne.

(2)  Anvend den kode, der er tildelt i medfør af bilag VI, punkt 19 i forordning (EF) nr. 2216/2004.

(3)  Anfør de samlede årlige emissioner, der forudses uden projektaktiviteten, og den gruppe anlæg, som ventes at udlede disse emissioner. Vedlæg en kort beskrivelse af det anvendte referencescenario (baseline). Hvis der anvendes mere end ét referencescenario i projektaktiviteten, skal hvert referencescenario (med de tilsvarende forventede samlede årlige emissioner uden den tilsvarende del af projektaktiviteten) anføres på en separat linje i reservetabellen.

(4)  Giv en kort beskrivelse af den metode og de data, der er anvendt ved beregningen.

(5)  Hvis der skal anføres mere end ét anlæg/én aktivitetskategori i række VII/a, VII/b og VIII, anvendes separate rækker. Den andel af hvert enkelt anlægs kvoter, der henlægges som reserve, anføres for sig.

(6)  Anvend aktivitetskategorierne i bilag I i direktiv 2003/87/EF.

---

| 16.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/18

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 15. november 2006

om afslutning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af katodestrålerør til farvefjernsyn med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Republikken Korea, Malaysia og Thailand

(2006/781/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (herefter »grundforordningen«) (1), særlig artikel 9,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Indledning

| (1) | I henhold til grundforordningens artikel 5 offentliggjorde Kommissionen den 11. januar 2006 en meddelelse (herefter »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af katodestrålerør til farvefjernsyn med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina«), Republikken Korea (herefter »Korea«), Malaysia og Thailand (herefter »de berørte lande«). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til grundforordningens artikel 5 offentliggjorde Kommissionen den 11. januar 2006 en meddelelse (herefter »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af katodestrålerør til farvefjernsyn med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina«), Republikken Korea (herefter »Korea«), Malaysia og Thailand (herefter »de berørte lande«).

| (2) | Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 29. november 2005 af Taskforce against unfair business in Europe (TUBE) (herefter »klageren«) på vegne af to producenter (herefter »de klagende producenter«), nemlig AB Ekranas (herefter »Ekranas«) og Ecimex Group A.S. (herefter »Ecimex«), der tegner sig for en væsentlig del af den samlede EF-produktion af katodestrålerør til farvefjernsyn. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumping af katodestrålerør med oprindelse i de berørte lande, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 29. november 2005 af Taskforce against unfair business in Europe (TUBE) (herefter »klageren«) på vegne af to producenter (herefter »de klagende producenter«), nemlig AB Ekranas (herefter »Ekranas«) og Ecimex Group A.S. (herefter »Ecimex«), der tegner sig for en væsentlig del af den samlede EF-produktion af katodestrålerør til farvefjernsyn. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumping af katodestrålerør med oprindelse i de berørte lande, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen underrettede officielt klageren, de EF-producenter, som var nævnt i klagen, andre kendte EF-producenter, myndighederne i de berørte eksportlande, de eksporterende producenter, importører, brugere og de sammenslutninger, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt klageren, de EF-producenter, som var nævnt i klagen, andre kendte EF-producenter, myndighederne i de berørte eksportlande, de eksporterende producenter, importører, brugere og de sammenslutninger, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (4) | De klagende producenter, andre EF-producenter, eksporterende producenter, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(4)

De klagende producenter, andre EF-producenter, eksporterende producenter, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (5) | På baggrund af det forventede store antal eksporterende producenter i Kina blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(5)

På baggrund af det forventede store antal eksporterende producenter i Kina blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17.

| (6) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det var nødvendigt at udtage stikprøver af eksporterende producenter i Kina og i bekræftende fald at udvælge disse, blev alle eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som anført i indledningsmeddelelsen, fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i perioden fra 1. januar til den 31. december 2005. |
| --- | --- |

(6)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det var nødvendigt at udtage stikprøver af eksporterende producenter i Kina og i bekræftende fald at udvælge disse, blev alle eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som anført i indledningsmeddelelsen, fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i perioden fra 1. januar til den 31. december 2005.

| (7) | Kun to eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og indgav de ønskede oplysninger inden for tidsfristen herfor. Under disse omstændigheder besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver blandt de eksporterende producenter i Kina. |
| --- | --- |

(7)

Kun to eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og indgav de ønskede oplysninger inden for tidsfristen herfor. Under disse omstændigheder besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver blandt de eksporterende producenter i Kina.

| (8) | For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske selskaber, som den vidste var berørt af sagen, og til de kinesiske myndigheder. To eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7. |
| --- | --- |

(8)

For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske selskaber, som den vidste var berørt af sagen, og til de kinesiske myndigheder. To eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7.

| (9) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra to eksporterende producenter i Kina, fra en eksporterende producent i henholdsvis Korea, Malaysia og Thailand, fra en importør i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundet med en af de kinesiske eksporterende producenter og til den koreanske eksporterende producent, fra en forhandler i et andet land end en af de berørte lande eller Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundet med en kinesisk producent, fra tre EF-producenter og fra en ikke-forretningsmæssigt forbundet bruger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra to eksporterende producenter i Kina, fra en eksporterende producent i henholdsvis Korea, Malaysia og Thailand, fra en importør i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundet med en af de kinesiske eksporterende producenter og til den koreanske eksporterende producent, fra en forhandler i et andet land end en af de berørte lande eller Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundet med en kinesisk producent, fra tre EF-producenter og fra en ikke-forretningsmæssigt forbundet bruger i Fællesskabet.

| (10) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  a) | EF-producenter







  — | AB Ekranas, Panevezys, Litauen, og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Farimex S.A., Geneve, Schweiz |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a)

EF-producenter

—

AB Ekranas, Panevezys, Litauen, og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Farimex S.A., Geneve, Schweiz

| — | Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polen (herefter »Thomson«) |
| --- | --- |

—

Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polen (herefter »Thomson«)

| b) | Eksporterende producenter i Kina







  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Bejing |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i Kina

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Bejing

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, og selskabets forretningsmæssigt forbundne producent LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, og selskabets forretningsmæssigt forbundne producent LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha

| c) | Eksporterende producenter i Korea







  — | LG. Philips Displays Korea Co., Ltd, Seoul |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter i Korea

—

LG. Philips Displays Korea Co., Ltd, Seoul

| d) | Eksporterende producenter i Malaysia







  — | Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam |
| --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producenter i Malaysia

—

Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam

| e) | Eksporterende producenter i Thailand







  — | CRT Display Technology Co., Ltd, Rayong, og selskabets forretningsmæssigt forbundne producent Thai CRT Co., Ltd, Chonburi |
| --- | --- | --- |

e)

Eksporterende producenter i Thailand

—

CRT Display Technology Co., Ltd, Rayong, og selskabets forretningsmæssigt forbundne producent Thai CRT Co., Ltd, Chonburi

| f) | Forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet







  — | LG. Philips Displays Netherlands B.V. (Nederlandene). |
| --- | --- | --- |

f)

Forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet

—

LG. Philips Displays Netherlands B.V. (Nederlandene).

3.   Undersøgelsesperiode

| (11) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (herefter »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(11)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (herefter »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«).

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (12) | Den vare, der påstås importeret til dumpingpriser, er katodestrålerør til farvefjernsyn, herunder katodestrålerør til videomonitorer, af alle størrelser, med oprindelse i Kina, Korea, Malaysia og Thailand (herefter »den pågældende vare«), som normalt henhører under KN-kode 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 og 8540 11 99. |
| --- | --- |

(12)

Den vare, der påstås importeret til dumpingpriser, er katodestrålerør til farvefjernsyn, herunder katodestrålerør til videomonitorer, af alle størrelser, med oprindelse i Kina, Korea, Malaysia og Thailand (herefter »den pågældende vare«), som normalt henhører under KN-kode 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 og 8540 11 99.

| (13) | Den pågældende vare kan have et diagonalmål af billedskærmen (dvs. den aktive del af billedrøret målt i ret linje) af enhver størrelse, med et hvilket som helst forhold mellem billedskærmsbredde og -højde og med en afstand (pitch) mellem to bånd af samme farve, midt på skærmen på 0,4 mm eller derover. Varen kan desuden yderligere specificeres ud fra billedrørenes planhed: billedrørets type (herunder »semi flat«/»full square«), »flat« billedrør og »real flat« eller »flat-slim« billedrør. Endelig kan de fungere med en frekvens på 50, 60 eller 100 Hz. Disse varer anvendes hovedsagelig, men ikke udelukkende, i farvefjernsyn. |
| --- | --- |

(13)

Den pågældende vare kan have et diagonalmål af billedskærmen (dvs. den aktive del af billedrøret målt i ret linje) af enhver størrelse, med et hvilket som helst forhold mellem billedskærmsbredde og -højde og med en afstand (pitch) mellem to bånd af samme farve, midt på skærmen på 0,4 mm eller derover. Varen kan desuden yderligere specificeres ud fra billedrørenes planhed: billedrørets type (herunder »semi flat«/»full square«), »flat« billedrør og »real flat« eller »flat-slim« billedrør. Endelig kan de fungere med en frekvens på 50, 60 eller 100 Hz. Disse varer anvendes hovedsagelig, men ikke udelukkende, i farvefjernsyn.

| (14) | Den pågældende vare betegnes normalt som 14 tommers, 15 tommers, 20 tommers osv. billedrør afhængig af billedskærmens diagonalmål, og den markedsføres i tommer. Den markedsføres som regel som et fuldstændigt billedrør, hvilket er tilfældet for de klagende EF-producenter. Visse eksporterende producenter solgte imidlertid katodestrålerør, inden de var helt færdige, dvs. uden en eller flere komponenter, som regel afbøjningsspolen. I så fald betegnes katodestrålerørene som »bare tubes«. Undersøgelsen har vist, at disse rør allerede har alle de væsentlige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, der kendetegner et fuldstændigt katodestrålerør. De er derfor samme vare som komplette katodestrålerør. |
| --- | --- |

(14)

Den pågældende vare betegnes normalt som 14 tommers, 15 tommers, 20 tommers osv. billedrør afhængig af billedskærmens diagonalmål, og den markedsføres i tommer. Den markedsføres som regel som et fuldstændigt billedrør, hvilket er tilfældet for de klagende EF-producenter. Visse eksporterende producenter solgte imidlertid katodestrålerør, inden de var helt færdige, dvs. uden en eller flere komponenter, som regel afbøjningsspolen. I så fald betegnes katodestrålerørene som »bare tubes«. Undersøgelsen har vist, at disse rør allerede har alle de væsentlige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, der kendetegner et fuldstændigt katodestrålerør. De er derfor samme vare som komplette katodestrålerør.

2.   Den samme vare

| (15) | Der var ingen forskelle mellem de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål for den pågældende vare og de katodestrålerør, der fremstilles og sælges på de respektive hjemmemarkeder i Kina, Korea, Thailand og Malaysia, som også tjente som referenceland, og de varer, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(15)

Der var ingen forskelle mellem de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål for den pågældende vare og de katodestrålerør, der fremstilles og sælges på de respektive hjemmemarkeder i Kina, Korea, Thailand og Malaysia, som også tjente som referenceland, og de varer, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen.

| (16) | Disse varer anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(16)

Disse varer anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   DUMPING

1.   Markedsøkonomisk behandling

| (17) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende indførsel fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  — | selskabernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne |
| --- | --- | --- |

(17)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende indførsel fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

—

selskabernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne

| — | selskaberne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål |
| --- | --- |

—

selskaberne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål

| — | der må ikke være videreført væsentlige forvridninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system |
| --- | --- |

—

der må ikke være videreført væsentlige forvridninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system

| — | lovene om konkurs og ejendomsforhold skal give stabilitet og retssikkerhed |
| --- | --- |

—

lovene om konkurs og ejendomsforhold skal give stabilitet og retssikkerhed

| — | valutaomregninger skal finde sted til markedskurs. |
| --- | --- |

—

valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.

| (18) | To eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter inden for den fastsatte frist. Der blev ligeledes indgivet en anmodning om markedsøkonomisk behandling fra et selskab i Kina, der er forretningsmæssigt forbundet med en af de eksporterende producenter og involveret i fremstillingen af den pågældende vare. Det er Kommissionens sædvanlige praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne selskaber samlet opfylder betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling. For disse tre selskaber indhentede og efterprøvede Kommissionen på stedet alle oplysninger i den indgivne ansøgning om markedsøkonomisk behandling, som den anså for nødvendige. |
| --- | --- |

(18)

To eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter inden for den fastsatte frist. Der blev ligeledes indgivet en anmodning om markedsøkonomisk behandling fra et selskab i Kina, der er forretningsmæssigt forbundet med en af de eksporterende producenter og involveret i fremstillingen af den pågældende vare. Det er Kommissionens sædvanlige praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne selskaber samlet opfylder betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling. For disse tre selskaber indhentede og efterprøvede Kommissionen på stedet alle oplysninger i den indgivne ansøgning om markedsøkonomisk behandling, som den anså for nødvendige.

| (19) | Det fremgik af undersøgelsen, at alle de selskaber, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, opfyldte alle betingelser for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(19)

Det fremgik af undersøgelsen, at alle de selskaber, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, opfyldte alle betingelser for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (20) | De to eksporterende producenter i Kina, der fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, er:






  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Bejing |
| --- | --- | --- |

(20)

De to eksporterende producenter i Kina, der fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, er:

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Bejing

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, og selskabets forretningsmæssigt forbundne producent LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha. |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, og selskabets forretningsmæssigt forbundne producent LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha.

2.   Den normale værdi

2.1.   Generel metode

| (21) | Den generelle metode som beskrevet nedenfor er blevet anvendt på eksporterende producenter i Korea, Thailand og Malaysia og for de eksporterende producenter i Kina, der fik indrømmet markedsøkonomisk behandling. I den efterfølgende redegørelse for undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for de berørte lande beskrives derfor kun aspekter, der er specifikke for hvert enkelt eksportland. |
| --- | --- |

(21)

Den generelle metode som beskrevet nedenfor er blevet anvendt på eksporterende producenter i Korea, Thailand og Malaysia og for de eksporterende producenter i Kina, der fik indrømmet markedsøkonomisk behandling. I den efterfølgende redegørelse for undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for de berørte lande beskrives derfor kun aspekter, der er specifikke for hvert enkelt eksportland.

2.1.1.   Samlet repræsentativitet

| (22) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først for hver eksporterende producent, om hjemmemarkedssalget af den pågældende vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(22)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først for hver eksporterende producent, om hjemmemarkedssalget af den pågældende vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Fællesskabet.

2.1.2.   Sammenligning af varetyper

| (23) | Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de eksporterende producenter med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. Der blev benyttet følgende kriterier: diagonalmålet af den synlige skærm i tommer, bredde/højde forholdet, billedrørstypen (billedrør, fladskærm eller »slim« fladskærm), pitch-størrelsen i millimeter og frekvensen. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de eksporterende producenter med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. Der blev benyttet følgende kriterier: diagonalmålet af den synlige skærm i tommer, bredde/højde forholdet, billedrørstypen (billedrør, fladskærm eller »slim« fladskærm), pitch-størrelsen i millimeter og frekvensen.

2.1.3.   Varetypespecifik repræsentativitet

| (24) | For hver varetype, som de eksporterende producenter solgte på deres hjemmemarkeder, og som fandtes at være direkte sammenlignelige med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede salgsmængde på hjemmemarkedet af den pågældende varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde 5 % eller derover af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(24)

For hver varetype, som de eksporterende producenter solgte på deres hjemmemarkeder, og som fandtes at være direkte sammenlignelige med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede salgsmængde på hjemmemarkedet af den pågældende varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde 5 % eller derover af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

2.1.4.   Salg i normal handel

| (25) | Kommissionen undersøgte efterfølgende for hver enkelt eksporterende producent i hvert eksportland, om hjemmemarkedssalget af hver varetype i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen undersøgte efterfølgende for hver enkelt eksporterende producent i hvert eksportland, om hjemmemarkedssalget af hver varetype i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (26) | Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(26)

Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden.

| (27) | I tilfælde, hvor det rentable salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det rentable salg af den pågældende type alene, forudsat at dette salg udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type. |
| --- | --- |

(27)

I tilfælde, hvor det rentable salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det rentable salg af den pågældende type alene, forudsat at dette salg udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type.

| (28) | Hvis det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde af denne type, blev den pågældende type ikke anset for at være solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen med rimelighed kunne anvendes som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(28)

Hvis det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde af denne type, blev den pågældende type ikke anset for at være solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen med rimelighed kunne anvendes som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (29) | Hvis hjemmemarkedsprisen for en bestemt type, der blev solgt af en eksporterende producent, ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode. Kommissionen fastsatte således den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(29)

Hvis hjemmemarkedsprisen for en bestemt type, der blev solgt af en eksporterende producent, ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode. Kommissionen fastsatte således den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.

| (30) | Med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev de berørte samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs-, general- og administrationsomkostninger (herefter »SG&A-omkostninger«) og disse selskabers vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige fremstillingsomkostninger i undersøgelsesperioden. Hvor det var nødvendigt, blev de oplyste fremstillingsomkostninger og SG&A-omkostninger justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel. |
| --- | --- |

(30)

Med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev de berørte samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs-, general- og administrationsomkostninger (herefter »SG&A-omkostninger«) og disse selskabers vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige fremstillingsomkostninger i undersøgelsesperioden. Hvor det var nødvendigt, blev de oplyste fremstillingsomkostninger og SG&A-omkostninger justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.

2.2.   Kina

2.2.1.   Selskaber, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling

| (31) | Eftersom begge samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for disse selskaber fastsat i overensstemmelse med metoden i betragtning 21-30 på grundlag af oplysningerne fra disse producenter om deres hjemmemarkedspriser og deres produktionsomkostninger for den pågældende vare. Den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser, da disse selskaber havde et tilstrækkeligt hjemmesalg i normal handel for alle varetyper. For en af de eksporterende producenter med en forretningsmæssig forbundet producent blev de konsoliderede oplysninger om hjemmemarkedspriser og produktionsomkostninger for begge selskaber anvendt til at etablere den normale værdi. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom begge samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for disse selskaber fastsat i overensstemmelse med metoden i betragtning 21-30 på grundlag af oplysningerne fra disse producenter om deres hjemmemarkedspriser og deres produktionsomkostninger for den pågældende vare. Den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser, da disse selskaber havde et tilstrækkeligt hjemmesalg i normal handel for alle varetyper. For en af de eksporterende producenter med en forretningsmæssig forbundet producent blev de konsoliderede oplysninger om hjemmemarkedspriser og produktionsomkostninger for begge selskaber anvendt til at etablere den normale værdi.

2.2.2.   Referenceland

| (32) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi for selskaber i lande med en overgangsøkonomi, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller den beregnede værdi i et referenceland. |
| --- | --- |

(32)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi for selskaber i lande med en overgangsøkonomi, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller den beregnede værdi i et referenceland.

| (33) | I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Malaysia som egnet referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(33)

I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Malaysia som egnet referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.

| (34) | Ingen interesserede parter har gjort indsigelse imod valget af Malaysia som referenceland. |
| --- | --- |

(34)

Ingen interesserede parter har gjort indsigelse imod valget af Malaysia som referenceland.

| (35) | I betragtning af ovenstående og under hensyntagen til, at Malaysias marked er underlagt normale konkurrenceforhold og er af en repræsentativ størrelse, blev det konkluderet, at Malaysia udgør et passende referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(35)

I betragtning af ovenstående og under hensyntagen til, at Malaysias marked er underlagt normale konkurrenceforhold og er af en repræsentativ størrelse, blev det konkluderet, at Malaysia udgør et passende referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

2.3.   Korea, Malaysia og Thailand

| (36) | For den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra hver af ovennævnte lande blev den normale værdi fastsat i overensstemmelse med metoden i betragtning 21-30. For den malaysiske producent kunne den normale værdi fastsættes på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser, da dette selskab havde et tilstrækkeligt hjemmemarkedssalg i normal handel for alle varetyper. For den koreanske producent blev den normale værdi beregnet for én ud af i alt to varetyper, der blev eksporteret til Fællesskabet; og for den thailandske producent blev den normale værdi beregnet for den eneste varetype. For den samarbejdsvillige eksporterende producent i Thailand blev den normale værdi beregnet på grundlag af de konsoliderede oplysninger om selskabets og dets forretningsmæssigt forbundne producents hjemmemarkedspriser og produktionsomkostninger, fordi de to selskaber fungerede som en fuldt integreret forretningsenhed for den pågældende vare. For en af de eksporterende producenter med en forretningsmæssig forbundet producent blev de konsoliderede oplysninger om hjemmemarkedspriser og produktionsomkostninger for begge selskaber anvendt til at fastsætte den normale værdi. |
| --- | --- |

(36)

For den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra hver af ovennævnte lande blev den normale værdi fastsat i overensstemmelse med metoden i betragtning 21-30. For den malaysiske producent kunne den normale værdi fastsættes på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser, da dette selskab havde et tilstrækkeligt hjemmemarkedssalg i normal handel for alle varetyper. For den koreanske producent blev den normale værdi beregnet for én ud af i alt to varetyper, der blev eksporteret til Fællesskabet; og for den thailandske producent blev den normale værdi beregnet for den eneste varetype. For den samarbejdsvillige eksporterende producent i Thailand blev den normale værdi beregnet på grundlag af de konsoliderede oplysninger om selskabets og dets forretningsmæssigt forbundne producents hjemmemarkedspriser og produktionsomkostninger, fordi de to selskaber fungerede som en fuldt integreret forretningsenhed for den pågældende vare. For en af de eksporterende producenter med en forretningsmæssig forbundet producent blev de konsoliderede oplysninger om hjemmemarkedspriser og produktionsomkostninger for begge selskaber anvendt til at fastsætte den normale værdi.

3.   Eksportpris

| (37) | Eksportsalget til forretningsmæssigt forbundne slutbrugere (producenter af katodestrålerør) i Fællesskabet blev ikke taget i betragtning ved beregningen af dumpingmargenerne, eftersom varen, der blev fremstillet af slutbrugerne, ikke var omfattet af undersøgelsen. Mængden af dette salg var forholdsvis lille (lidt over 10 % af de berørte selskabers samlede EU-eksport), og salget til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder blev anset for at give et repræsentativt billede. |
| --- | --- |

(37)

Eksportsalget til forretningsmæssigt forbundne slutbrugere (producenter af katodestrålerør) i Fællesskabet blev ikke taget i betragtning ved beregningen af dumpingmargenerne, eftersom varen, der blev fremstillet af slutbrugerne, ikke var omfattet af undersøgelsen. Mængden af dette salg var forholdsvis lille (lidt over 10 % af de berørte selskabers samlede EU-eksport), og salget til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder blev anset for at give et repræsentativt billede.

| (38) | Når den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, navnlig på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales |
| --- | --- |

(38)

Når den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, navnlig på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales

| (39) | Når salget foregik gennem en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af de priser, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste. |
| --- | --- |

(39)

Når salget foregik gennem en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af de priser, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste.

| (40) | Når salget foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler uden for Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen ved første videresalg til uafhængige købere i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(40)

Når salget foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler uden for Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen ved første videresalg til uafhængige købere i Fællesskabet.

3.1.   Kina

| (41) | En eksporterende producent i Kina foretog eksportsalg til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder eller gennem to forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Fællesskabet. Den anden eksporterende producent foretog hele sit eksportsalg til uafhængige kunder i Fællesskabet gennem sit forretningsmæssigt forbundne handelsselskab uden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(41)

En eksporterende producent i Kina foretog eksportsalg til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder eller gennem to forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Fællesskabet. Den anden eksporterende producent foretog hele sit eksportsalg til uafhængige kunder i Fællesskabet gennem sit forretningsmæssigt forbundne handelsselskab uden for Fællesskabet.

| (42) | Et af de selskaber, der var forretningsmæssigt forbundet til den første eksporterende producent, indvilgede ikke i at samarbejde i undersøgelsen, eftersom det ikke indgav noget svar på spørgeskemaet for forretningsmæssigt forbundne selskaber, der var involveret i salget eller markedsføringen af den pågældende vare beregnet til Fællesskabet. Den eksporterende producent gjorde gældende, at salget gennem dette selskab ikke skulle betragtes som forretningsmæssigt forbundet salg, eftersom der angiveligt ikke længere var nogen faktisk forening mellem de berørte selskaber. Der var under alle omstændigheder, og i det mindste ikke i undersøgelsesperioden, ikke noget indbyrdes retsforhold som defineret i artikel 143 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF- toldkodeks (3), fordi de begge havde et fælles moderselskab. I betragtning af dette tilsyneladende delvise samarbejde tog Kommissionen, efter at have gjort den berørte eksporterende producent opmærksom på konsekvenserne af det manglende samarbejde, udgangspunkt i de tilgængelige oplysninger med henblik på at fastsætte eksportprisen for det salg, der foregik gennem dette ikke-forretningsmæssigt forbundne selskab, i overensstemmelse grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(42)

Et af de selskaber, der var forretningsmæssigt forbundet til den første eksporterende producent, indvilgede ikke i at samarbejde i undersøgelsen, eftersom det ikke indgav noget svar på spørgeskemaet for forretningsmæssigt forbundne selskaber, der var involveret i salget eller markedsføringen af den pågældende vare beregnet til Fællesskabet. Den eksporterende producent gjorde gældende, at salget gennem dette selskab ikke skulle betragtes som forretningsmæssigt forbundet salg, eftersom der angiveligt ikke længere var nogen faktisk forening mellem de berørte selskaber. Der var under alle omstændigheder, og i det mindste ikke i undersøgelsesperioden, ikke noget indbyrdes retsforhold som defineret i artikel 143 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF- toldkodeks (3), fordi de begge havde et fælles moderselskab. I betragtning af dette tilsyneladende delvise samarbejde tog Kommissionen, efter at have gjort den berørte eksporterende producent opmærksom på konsekvenserne af det manglende samarbejde, udgangspunkt i de tilgængelige oplysninger med henblik på at fastsætte eksportprisen for det salg, der foregik gennem dette ikke-forretningsmæssigt forbundne selskab, i overensstemmelse grundforordningens artikel 18.

| (43) | Den eksporterende producent gjorde ligeledes gældende, at salget, der foregik gennem det ikke-samarbejdsvillige forretningsmæssigt forbundne selskab til slutbrugerne, såfremt de berørte selskaber skulle blive betragtet som forretningsmæssigt forbundne, også skulle betragtes som forretningsmæssigt forbundet salg, på grund af det særlige kontraktforhold mellem slutbrugeren og den eksporterende producents endelige moderselskab, hvorfor det ikke skulle tages i betragtning ved beregningen af dumpingmargenen. Da betingelserne i artikel 143, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2454/93 ikke var opfyldt, blev salget til den berørte slutbruger imidlertid betragtet som ikke-forretningsmæssigt forbundet salg. Videresalgspriserne til denne første uafhængige kunde blev i denne henseende fastsat ved til den interne afregningspris at føje den bruttoavance, der blev fastslået for den samarbejdsvillige forretningsmæssigt forbundne importør. For at etablere eksportprisen ved Fællesskabets grænse blev de justeringer, der blev foretaget for den samarbejdsvillige importør (omkostninger, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, SA&G-omkostninger og en passende fortjenstmargen), efterfølgende anvendt for videresalgspriserne som beregnet ovenfor. |
| --- | --- |

(43)

Den eksporterende producent gjorde ligeledes gældende, at salget, der foregik gennem det ikke-samarbejdsvillige forretningsmæssigt forbundne selskab til slutbrugerne, såfremt de berørte selskaber skulle blive betragtet som forretningsmæssigt forbundne, også skulle betragtes som forretningsmæssigt forbundet salg, på grund af det særlige kontraktforhold mellem slutbrugeren og den eksporterende producents endelige moderselskab, hvorfor det ikke skulle tages i betragtning ved beregningen af dumpingmargenen. Da betingelserne i artikel 143, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2454/93 ikke var opfyldt, blev salget til den berørte slutbruger imidlertid betragtet som ikke-forretningsmæssigt forbundet salg. Videresalgspriserne til denne første uafhængige kunde blev i denne henseende fastsat ved til den interne afregningspris at føje den bruttoavance, der blev fastslået for den samarbejdsvillige forretningsmæssigt forbundne importør. For at etablere eksportprisen ved Fællesskabets grænse blev de justeringer, der blev foretaget for den samarbejdsvillige importør (omkostninger, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, SA&G-omkostninger og en passende fortjenstmargen), efterfølgende anvendt for videresalgspriserne som beregnet ovenfor.

| (44) | Da ingen uafhængige importører indvilgede i at samarbejde, og da katodestrålerør tilhører samme brunvaresektor som farvefjernsyn, blev det anset for passende til dette formål at anvende fortjenstmargenen på 5 %, der blev anvendt i forbindelse med antidumpingproceduren for farvefjernsyn (4). |
| --- | --- |

(44)

Da ingen uafhængige importører indvilgede i at samarbejde, og da katodestrålerør tilhører samme brunvaresektor som farvefjernsyn, blev det anset for passende til dette formål at anvende fortjenstmargenen på 5 %, der blev anvendt i forbindelse med antidumpingproceduren for farvefjernsyn (4).

3.2.   Korea

| (45) | Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet gennem en forretningsmæssig forbundet importør. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder. |
| --- | --- |

(45)

Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet gennem en forretningsmæssig forbundet importør. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder.

| (46) | Fortjenstmargenen i betragtning 44 blev anvendt for justeringen. |
| --- | --- |

(46)

Fortjenstmargenen i betragtning 44 blev anvendt for justeringen.

3.3.   Malaysia og Thailand

| (47) | Den pågældende vare blev eksporteret af begge samarbejdsvillige eksporterende producenter til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastlagt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, navnlig på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(47)

Den pågældende vare blev eksporteret af begge samarbejdsvillige eksporterende producenter til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastlagt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, navnlig på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

4.   Sammenligning

| (48) | Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik og på samme handelstrin. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportpriserne blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle, som påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(48)

Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik og på samme handelstrin. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportpriserne blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle, som påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (49) | For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter og provision og omkostninger efter salg (sikkerhedsstillelse/garanti), når dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(49)

For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter og provision og omkostninger efter salg (sikkerhedsstillelse/garanti), når dette var relevant og berettiget.

| (50) | En eksporterende producent i Kina og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Korea anmodede om en justering for valutaomregninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). De gjorde gældende, at der som følge af de lokale valutaers (henholdsvis CNY og KRW) faldende værdi i forhold til euroen i undersøgelsesperioden skulle anvendes en lignende justering af det fakturerede beløb for eksportsalget til Fællesskabet i euro. I modsætning til de fremførte påstande blev det i denne henseende konstateret, at begge valutaer blev apprecieret i forhold til euroen i undersøgelsesperioden. Disse påstande blev således fundet irrelevante og derfor afvist. |
| --- | --- |

(50)

En eksporterende producent i Kina og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Korea anmodede om en justering for valutaomregninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). De gjorde gældende, at der som følge af de lokale valutaers (henholdsvis CNY og KRW) faldende værdi i forhold til euroen i undersøgelsesperioden skulle anvendes en lignende justering af det fakturerede beløb for eksportsalget til Fællesskabet i euro. I modsætning til de fremførte påstande blev det i denne henseende konstateret, at begge valutaer blev apprecieret i forhold til euroen i undersøgelsesperioden. Disse påstande blev således fundet irrelevante og derfor afvist.

| (51) | De samme eksporterende producenter anmodede om en justering for handelstrin i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), under henvisning til, at deres eksportsalg til Fællesskabet fandt sted til distributører, mens deres hjemmemarkedssalg fandt sted til slutbrugere. Det blev i denne henseende konstateret, at de første uafhængige kunder på begge markeder var slutbrugere. Denne påstand blev derfor fundet uberettiget og afvist. |
| --- | --- |

(51)

De samme eksporterende producenter anmodede om en justering for handelstrin i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), under henvisning til, at deres eksportsalg til Fællesskabet fandt sted til distributører, mens deres hjemmemarkedssalg fandt sted til slutbrugere. Det blev i denne henseende konstateret, at de første uafhængige kunder på begge markeder var slutbrugere. Denne påstand blev derfor fundet uberettiget og afvist.

| (52) | De samme samarbejdsvillige eksporterende producenter anmodede om en justering for andre faktorer i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k). Disse selskaber gjorde gældende, at det markante fald i priserne på katodestrålerør i undersøgelsesperioden som følge af konkurrencen fra fladskærme påvirkede deres hjemmemarkedspriser og eksportpriser forskelligt. De fremførte, at dette skyldtes, at mens salgsmængden på hjemmemarkedet var ensartet fordelt i løbet af undersøgelsesperioden, var eksportslaget koncentreret til kun en del af undersøgelsesperioden. Denne påstand blev imidlertid ikke taget til følge, da det ikke blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden, eller at kunderne gennemgående betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af dette forhold. |
| --- | --- |

(52)

De samme samarbejdsvillige eksporterende producenter anmodede om en justering for andre faktorer i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k). Disse selskaber gjorde gældende, at det markante fald i priserne på katodestrålerør i undersøgelsesperioden som følge af konkurrencen fra fladskærme påvirkede deres hjemmemarkedspriser og eksportpriser forskelligt. De fremførte, at dette skyldtes, at mens salgsmængden på hjemmemarkedet var ensartet fordelt i løbet af undersøgelsesperioden, var eksportslaget koncentreret til kun en del af undersøgelsesperioden. Denne påstand blev imidlertid ikke taget til følge, da det ikke blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden, eller at kunderne gennemgående betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af dette forhold.

| (53) | Der blev ligeledes foretaget justeringer i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), for forskelle i den kinesiske momsrefusion, da det blev konstateret, at der tilbagebetales mindre moms ved eksportsalg end ved hjemmemarkedssalg. |
| --- | --- |

(53)

Der blev ligeledes foretaget justeringer i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), for forskelle i den kinesiske momsrefusion, da det blev konstateret, at der tilbagebetales mindre moms ved eksportsalg end ved hjemmemarkedssalg.

| (54) | Der blev for en eksporterende producent i Kina, der eksporterede gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler uden for Fællesskabet, foretaget en justering af eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), da denne forhandler varetog samme funktioner som en handelsagent på provisionsbasis. Justeringen i henhold til nævnte artikel blev fastsat til 2 %, da dette niveau blev anset for med rimelighed at afspejle de provisioner, der betaltes til uafhængige agenter, der beskæftigede sig med forhandling af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(54)

Der blev for en eksporterende producent i Kina, der eksporterede gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler uden for Fællesskabet, foretaget en justering af eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), da denne forhandler varetog samme funktioner som en handelsagent på provisionsbasis. Justeringen i henhold til nævnte artikel blev fastsat til 2 %, da dette niveau blev anset for med rimelighed at afspejle de provisioner, der betaltes til uafhængige agenter, der beskæftigede sig med forhandling af den pågældende vare.

5.   Dumpingmargen

5.1.   Individuelle dumpingmargener

| (55) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for alle de undersøgte eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor. |
| --- | --- |

(55)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for alle de undersøgte eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor.

| (56) | Det har for forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter eller producenter, der tilhører samme koncern, været Kommissionens faste praksis kun at fastsætte én vejet gennemsnitlig dumpingmargen på grundlag af de individuelle dumpingmargener. Dette skyldes især, at en beregning af individuelle dumpingmargener kan tilskynde til omgåelse af antidumpingforanstaltningerne, idet forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter herved vil kunne kanalisere deres eksport til Fællesskabet gennem det selskab, der har den laveste individuelle dumpingmargen, hvorved foranstaltningerne ville blive virkningsløse. |
| --- | --- |

(56)

Det har for forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter eller producenter, der tilhører samme koncern, været Kommissionens faste praksis kun at fastsætte én vejet gennemsnitlig dumpingmargen på grundlag af de individuelle dumpingmargener. Dette skyldes især, at en beregning af individuelle dumpingmargener kan tilskynde til omgåelse af antidumpingforanstaltningerne, idet forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter herved vil kunne kanalisere deres eksport til Fællesskabet gennem det selskab, der har den laveste individuelle dumpingmargen, hvorved foranstaltningerne ville blive virkningsløse.

| (57) | Der blev i overensstemmelse med denne praksis fastsat en enkelt dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, der tilhører samme koncern, nemlig Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd og dette selskabs forretningsmæssigt forbundne producent LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Der blev på tilsvarende vis fastsat en enkelt dumpingmargen for de thailandske samarbejdsvillige eksporterende producenter, der tilhører samme koncern, nemlig CRT Display Technology Co., Ltd og dette selskabs forretningsmæssigt forbundne producent Thai CRT Co., Ltd. |
| --- | --- |

(57)

Der blev i overensstemmelse med denne praksis fastsat en enkelt dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, der tilhører samme koncern, nemlig Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd og dette selskabs forretningsmæssigt forbundne producent LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Der blev på tilsvarende vis fastsat en enkelt dumpingmargen for de thailandske samarbejdsvillige eksporterende producenter, der tilhører samme koncern, nemlig CRT Display Technology Co., Ltd og dette selskabs forretningsmæssigt forbundne producent Thai CRT Co., Ltd.

5.2.   Landsdækkende dumpingmargener

| (58) | For de eksporterende producenter, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller gav sig til kende på anden måde, fastsattes dumpingmargenen på grundlag af de faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(58)

For de eksporterende producenter, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller gav sig til kende på anden måde, fastsattes dumpingmargenen på grundlag af de faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1.

| (59) | For at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for alle ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev omfanget af manglende samarbejde først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker. |
| --- | --- |

(59)

For at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for alle ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev omfanget af manglende samarbejde først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker.

| (60) | For Malaysias og Thailands vedkommende, hvor der var en lav grad af samarbejdsvilje, dvs. under 80 %, fandtes det passende at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på et niveau, der lå over den højeste dumpingmargen, som var fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Der er grund til at antage, at den lave grad af samarbejdsvilje skyldes, at de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i det undersøgte land generelt har foretaget dumping på et højere niveau end nogen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Der var desuden ikke noget, der tydede på, at noget ikke-samarbejdsvilligt selskab foretog dumping på et lavere niveau, og der skulle ikke gives nogen bonus for manglende samarbejdsvilje. Dumpingmargener blev derfor fastsat på samme niveau som de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative varetyper i forbindelse med én samarbejdsvillig producent i de berørte lande, eller de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative transaktioner foretaget af én samarbejdsvillig producent i de berørte lande. |
| --- | --- |

(60)

For Malaysias og Thailands vedkommende, hvor der var en lav grad af samarbejdsvilje, dvs. under 80 %, fandtes det passende at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på et niveau, der lå over den højeste dumpingmargen, som var fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Der er grund til at antage, at den lave grad af samarbejdsvilje skyldes, at de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i det undersøgte land generelt har foretaget dumping på et højere niveau end nogen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Der var desuden ikke noget, der tydede på, at noget ikke-samarbejdsvilligt selskab foretog dumping på et lavere niveau, og der skulle ikke gives nogen bonus for manglende samarbejdsvilje. Dumpingmargener blev derfor fastsat på samme niveau som de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative varetyper i forbindelse med én samarbejdsvillig producent i de berørte lande, eller de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative transaktioner foretaget af én samarbejdsvillig producent i de berørte lande.

| (61) | For så vidt angår Republikken Korea viser den ekstremt lave grad af samarbejdsvilje, nemlig kun 2 % af den samlede eksportmængde i henhold til Eurostats statistikker, tydeligt, at de større eksporterende producenter helt bevidst ikke ønskede at samarbejde. Det blev som følge af denne særlige situation og i mangel af mere relevante oplysninger fundet passende at fastsætte en dumpingmargen for de ikke-samarbejdsvillige selskaber på et niveau svarende til dumpingmargenen for en repræsentativ varetype som angivet i klagen, nemlig 15,0 %. Dumpingmargenniveauet som angivet i klagen blev kontrolleret i forhold til offentliggjorte prislister og Eurostat-statistikker. |
| --- | --- |

(61)

For så vidt angår Republikken Korea viser den ekstremt lave grad af samarbejdsvilje, nemlig kun 2 % af den samlede eksportmængde i henhold til Eurostats statistikker, tydeligt, at de større eksporterende producenter helt bevidst ikke ønskede at samarbejde. Det blev som følge af denne særlige situation og i mangel af mere relevante oplysninger fundet passende at fastsætte en dumpingmargen for de ikke-samarbejdsvillige selskaber på et niveau svarende til dumpingmargenen for en repræsentativ varetype som angivet i klagen, nemlig 15,0 %. Dumpingmargenniveauet som angivet i klagen blev kontrolleret i forhold til offentliggjorte prislister og Eurostat-statistikker.

| (62) | For Kinas vedkommende var graden af samarbejdsvilje meget høj, da den eksportmængde til Fællesskabet, som blev oplyst af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i undersøgelsesperioden, oversteg den importmængde, der fremgik af tallene fra Eurostat, og da der ikke var nogen grund til at antage, at nogen eksporterende producent bevidst ikke samarbejdede. For at kunne sondre mellem samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der alle er indrømmet markedsøkonomisk behandling, og andre potentielle kinesiske eksporterende producenter, der ikke har samarbejdet i undersøgelsen, blev det fundet passende at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for Kina på grundlag af en sammenligning mellem eksportpriserne for den mest solgte repræsentative varetype i henhold til tallene fra Eurostat og den normale værdi af samme varetype i referencelandet. |
| --- | --- |

(62)

For Kinas vedkommende var graden af samarbejdsvilje meget høj, da den eksportmængde til Fællesskabet, som blev oplyst af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i undersøgelsesperioden, oversteg den importmængde, der fremgik af tallene fra Eurostat, og da der ikke var nogen grund til at antage, at nogen eksporterende producent bevidst ikke samarbejdede. For at kunne sondre mellem samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der alle er indrømmet markedsøkonomisk behandling, og andre potentielle kinesiske eksporterende producenter, der ikke har samarbejdet i undersøgelsen, blev det fundet passende at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for Kina på grundlag af en sammenligning mellem eksportpriserne for den mest solgte repræsentative varetype i henhold til tallene fra Eurostat og den normale værdi af samme varetype i referencelandet.

| (63) | Dumpingmargenerne, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  a) | Folkerepublikken Kina













  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(63)

Dumpingmargenerne, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

a)

Folkerepublikken Kina

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd

0 %

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. og L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. og L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd

25,5 %

| — | alle andre selskaber |
| --- | --- |

—

alle andre selskaber

28,3 %

| b) | Republikken Korea













  — | LG Philips Display Korea Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

b)

Republikken Korea

—

LG Philips Display Korea Co., Ltd

0 %

| — | alle andre selskaber |
| --- | --- |

—

alle andre selskaber

15,0 %

| c) | Malaysia













  — | Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd |
| --- | --- | --- |

c)

Malaysia

—

Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd

5,1 %

| — | alle andre selskaber |
| --- | --- |

—

alle andre selskaber

14,5 %

| d) | Thailand













  — | Thai CRT Co., Ltd og CRT Display Technology Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

d)

Thailand

—

Thai CRT Co., Ltd og CRT Display Technology Co., Ltd

41,4 %

| — | alle andre selskaber |
| --- | --- |

—

alle andre selskaber

47,2 %

D.   SKADE

1.   EF-produktionen og EF-erhvervsgrenen

| (64) | Den samme vare blev i undersøgelsesperioden fremstillet af syv EF-producenter. Fire af disse producenter er imidlertid forretningsmæssigt forbundet med eksportører i de berørte lande. Disse fire selskaber er således eventuelt beskyttet mod de negative konsekvenser af den skadeforvoldende dumping som følge af deres forbindelse med eksportøren. Dette fremgår ligeledes af det forhold, at disse producenter ikke samarbejdede i undersøgelsen. Det blev fundet passende at holde deres produktion uden for EF-produktionen og ligeledes udelukke dem fra definitionen af EF-erhvervsgren. To af disse fire producenter har desuden indstillet deres produktion endeligt efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(64)

Den samme vare blev i undersøgelsesperioden fremstillet af syv EF-producenter. Fire af disse producenter er imidlertid forretningsmæssigt forbundet med eksportører i de berørte lande. Disse fire selskaber er således eventuelt beskyttet mod de negative konsekvenser af den skadeforvoldende dumping som følge af deres forbindelse med eksportøren. Dette fremgår ligeledes af det forhold, at disse producenter ikke samarbejdede i undersøgelsen. Det blev fundet passende at holde deres produktion uden for EF-produktionen og ligeledes udelukke dem fra definitionen af EF-erhvervsgren. To af disse fire producenter har desuden indstillet deres produktion endeligt efter undersøgelsesperioden.

| (65) | Produktionen fra disse tre producenter, nemlig Ekranas, Ecimex og Thomson, udgør således den samlede EF-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(65)

Produktionen fra disse tre producenter, nemlig Ekranas, Ecimex og Thomson, udgør således den samlede EF-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (66) | Som angivet i betragtning 2 blev klagen indgivet på vegne af to EF-producenter, nemlig Ekranas og Ecimex. Disse klagende tegnede sig for en væsentlig del af den samlede EF-produktion af den pågældende vare, i dette tilfælde over 40 %. |
| --- | --- |

(66)

Som angivet i betragtning 2 blev klagen indgivet på vegne af to EF-producenter, nemlig Ekranas og Ecimex. Disse klagende tegnede sig for en væsentlig del af den samlede EF-produktion af den pågældende vare, i dette tilfælde over 40 %.

| (67) | Det skal bemærkes, at begge klagende, der fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden, indstillede deres produktion og indgav konkursbegæring i første halvår af 2006. Da konkursbehandlingen i skrivende stund endnu ikke er overstået, er det fortsat uvist, om Ekranas' og Ecimex' produktion af katodestrålerør vil blive genoptaget. Thomson har efter procedurens indledning oplyst Kommissionen om, at de støtter klagen indgivet af TUBE, og har på passende vis samarbejdet i undersøgelsen. I mangel af oplysninger om, hvorvidt disse to producenter har endeligt indstillet deres produktion, betragtes Ekranas og Ecimex fortsat som en del af EF-erhvervsgrenen, og Ekranas, Ecimex og Thomson anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen i den i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, anvendte betydning, og de vil herefter blive betegnet »EF-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(67)

Det skal bemærkes, at begge klagende, der fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden, indstillede deres produktion og indgav konkursbegæring i første halvår af 2006. Da konkursbehandlingen i skrivende stund endnu ikke er overstået, er det fortsat uvist, om Ekranas' og Ecimex' produktion af katodestrålerør vil blive genoptaget. Thomson har efter procedurens indledning oplyst Kommissionen om, at de støtter klagen indgivet af TUBE, og har på passende vis samarbejdet i undersøgelsen. I mangel af oplysninger om, hvorvidt disse to producenter har endeligt indstillet deres produktion, betragtes Ekranas og Ecimex fortsat som en del af EF-erhvervsgrenen, og Ekranas, Ecimex og Thomson anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen i den i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, anvendte betydning, og de vil herefter blive betegnet »EF-erhvervsgrenen«.

2.   EF-forbruget

| (68) | EF-forbruget blev fastsat på grundlag af salgsmængden af EF-erhvervsgrenens egen EF-produktion, salgsmængder fra andre producenter og Eurostats oplysninger om importmængder. |
| --- | --- |

(68)

EF-forbruget blev fastsat på grundlag af salgsmængden af EF-erhvervsgrenens egen EF-produktion, salgsmængder fra andre producenter og Eurostats oplysninger om importmængder.

| (69) | Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt fællesskabsmarkedet for den pågældende vare med 14 %. EF-forbruget var på omkring 9,5 mio. enheder i 2002 og omkring 8,2 mio. enheder i undersøgelsesperioden. Mere specifikt faldt det med 2 % i 2003, steg med 7 procentpoint i 2004, hvorefter det faldt markant med næsten 20 procentpoint i undersøgelsesperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-forbrug i alt (enheder) | 9 540 185 | 9 387 212 | 10 023 216 | 8 170 802 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 98 | 105 | 86 |

(69)

Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt fællesskabsmarkedet for den pågældende vare med 14 %. EF-forbruget var på omkring 9,5 mio. enheder i 2002 og omkring 8,2 mio. enheder i undersøgelsesperioden. Mere specifikt faldt det med 2 % i 2003, steg med 7 procentpoint i 2004, hvorefter det faldt markant med næsten 20 procentpoint i undersøgelsesperioden.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

EF-forbrug i alt (enheder)

9 540 185

9 387 212

10 023 216

8 170 802

Indeks (2002 = 100)

100

98

105

86

| (70) | Efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater gjorde klageren indsigelse imod den metode, som Kommissionen havde anvendt til at fastsætte forbruget. Nærmere betegnet gjorde klageren gældende, i) at det på grundlag af oplysningerne i betragtning 64 syntes af fremgå, at det samlede salg foretaget af de EF-producenter, der er forretningsmæssigt forbundet med ekportører i de pågældende lande, var blevet udelukket fra beregningen af forbruget og fra skadesanalysen, og ii) at visse interne salgsmængder fra en af de tre EF-producenter, der er anført i betragtning 67, på ukorrekt vis var blevet udelukket fra beregningen af forbruget, når de tværtimod burde indgå i beregningen. |
| --- | --- |

(70)

Efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater gjorde klageren indsigelse imod den metode, som Kommissionen havde anvendt til at fastsætte forbruget. Nærmere betegnet gjorde klageren gældende, i) at det på grundlag af oplysningerne i betragtning 64 syntes af fremgå, at det samlede salg foretaget af de EF-producenter, der er forretningsmæssigt forbundet med ekportører i de pågældende lande, var blevet udelukket fra beregningen af forbruget og fra skadesanalysen, og ii) at visse interne salgsmængder fra en af de tre EF-producenter, der er anført i betragtning 67, på ukorrekt vis var blevet udelukket fra beregningen af forbruget, når de tværtimod burde indgå i beregningen.

| (71) | Hvad angår påstand i) skal det bemærkes, at betragtning 64 kun henviser til definitionen af EF-erhvervsgrenen og fastsættelsen af den samlede EF-produktion som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og ikke til beregningen af det samlede EF-forbrug. Ved fastsættelsen af EF-forbruget blev salget fra de producenter, der var udelukket fra definitionen af EF-erhvervsgrenen og EF-erhvervsgrenens produktion, medregnet. Dette fremgår også tydeligt af betragtning 68 og af specifikke oplysninger, der blev fremlagt for klageren, og som viste, at de pågældende salgsmængder beløb sig til omkring 3 mio. enheder i undersøgelsesperioden. Derfor er hele salget fra alle EF-producenter, som klageren og Kommissionen ved har udøvet en aktivitet i perioden fra 2002 til undersøgelsesperioden, blevet medregnet ved fastsættelsen af forbruget. Imidlertid skulle de producenter, der var udelukket fra definitionen af EF-erhvervsgrenen, netop udelukkes fra analysen af EF-erhvervsgrenens situation, fordi de ikke var en del heraf, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Påstand i) blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(71)

Hvad angår påstand i) skal det bemærkes, at betragtning 64 kun henviser til definitionen af EF-erhvervsgrenen og fastsættelsen af den samlede EF-produktion som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og ikke til beregningen af det samlede EF-forbrug. Ved fastsættelsen af EF-forbruget blev salget fra de producenter, der var udelukket fra definitionen af EF-erhvervsgrenen og EF-erhvervsgrenens produktion, medregnet. Dette fremgår også tydeligt af betragtning 68 og af specifikke oplysninger, der blev fremlagt for klageren, og som viste, at de pågældende salgsmængder beløb sig til omkring 3 mio. enheder i undersøgelsesperioden. Derfor er hele salget fra alle EF-producenter, som klageren og Kommissionen ved har udøvet en aktivitet i perioden fra 2002 til undersøgelsesperioden, blevet medregnet ved fastsættelsen af forbruget. Imidlertid skulle de producenter, der var udelukket fra definitionen af EF-erhvervsgrenen, netop udelukkes fra analysen af EF-erhvervsgrenens situation, fordi de ikke var en del heraf, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Påstand i) blev derfor afvist.

| (72) | Hvad angår påstand ii) er det korrekt, at Kommissionen udelukkede visse salgsmængder fra beregningen af forbruget og fra analysen af visse centrale skadesindikatorer, herunder salgsmængde og priser, markedsandel og rentabilitet, fordi disse transaktioner blev betragtet som interne Det har længe været Kommissionens praksis at adskille det interne salg fra salg på det frie marked, fordi det kun er sidstnævnte salg, der er i fri konkurrence (5). Omvendt er det interne salg ikke i konkurrence med varer, der sælges på det frie marked, hvorfor det ikke påvirkes af dumpingimporten. Inden for denne erhvervsgren udfører de fleste store producenter af den samme vare (i modsætning til de to klagere) også aktiviteter inden for aftagerindustrien, herunder den videre bearbejdning af billedrør med henblik på fremstilling af fjernsyn. Kommissionen har i forbindelse med analysen f.eks. udelukket det interne salg hos Sony, hvilket klageren støttede. Den samme metode blev anvendt for alle EF-producenter, uanset om de var omfattet af EF-erhvervsgrenen eller betragtet som »andre EF-producenter« og omhandlet i betragtning 64. |
| --- | --- |

(72)

Hvad angår påstand ii) er det korrekt, at Kommissionen udelukkede visse salgsmængder fra beregningen af forbruget og fra analysen af visse centrale skadesindikatorer, herunder salgsmængde og priser, markedsandel og rentabilitet, fordi disse transaktioner blev betragtet som interne Det har længe været Kommissionens praksis at adskille det interne salg fra salg på det frie marked, fordi det kun er sidstnævnte salg, der er i fri konkurrence (5). Omvendt er det interne salg ikke i konkurrence med varer, der sælges på det frie marked, hvorfor det ikke påvirkes af dumpingimporten. Inden for denne erhvervsgren udfører de fleste store producenter af den samme vare (i modsætning til de to klagere) også aktiviteter inden for aftagerindustrien, herunder den videre bearbejdning af billedrør med henblik på fremstilling af fjernsyn. Kommissionen har i forbindelse med analysen f.eks. udelukket det interne salg hos Sony, hvilket klageren støttede. Den samme metode blev anvendt for alle EF-producenter, uanset om de var omfattet af EF-erhvervsgrenen eller betragtet som »andre EF-producenter« og omhandlet i betragtning 64.

| (73) | Hvad angår de interne salgsmængder, der nævnes under påstand ii), konstaterede Kommissionen, at billedrørsfabrikken, der i dag er registreret under navnet Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polen, sammen med fjernsynsfabrikken Zyrardow, Polen, indtil juli 2004 dannede en enkelt juridisk enhed, nemlig selskabet TMM Polska, der selv var fuldstændig ejet af modersalskabet Thomson SA. Kommissionen har i overensstemmelse med sin almindelige praksis vurderet, at det drejede sig om en integreret producent, og at leveringen af den samme vare fra billedrørsfabrikken Piaseczno til fjernsynsfabrikken Zyrardow udgjorde en intern transaktion, hvorfor der var tale om intern handel til interne priser. Klageren anerkendte de facto, at det drejede sig om interne priser, ved at erklære, at »forholdet mellem Thomson Display og Thomson's CTV display kan have påvirket priserne men helt givet ikke mængderne«. Kommissionen bekræfter derfor, at disse transaktioner ikke kan betragtes som salg på det frie marked. |
| --- | --- |

(73)

Hvad angår de interne salgsmængder, der nævnes under påstand ii), konstaterede Kommissionen, at billedrørsfabrikken, der i dag er registreret under navnet Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polen, sammen med fjernsynsfabrikken Zyrardow, Polen, indtil juli 2004 dannede en enkelt juridisk enhed, nemlig selskabet TMM Polska, der selv var fuldstændig ejet af modersalskabet Thomson SA. Kommissionen har i overensstemmelse med sin almindelige praksis vurderet, at det drejede sig om en integreret producent, og at leveringen af den samme vare fra billedrørsfabrikken Piaseczno til fjernsynsfabrikken Zyrardow udgjorde en intern transaktion, hvorfor der var tale om intern handel til interne priser. Klageren anerkendte de facto, at det drejede sig om interne priser, ved at erklære, at »forholdet mellem Thomson Display og Thomson's CTV display kan have påvirket priserne men helt givet ikke mængderne«. Kommissionen bekræfter derfor, at disse transaktioner ikke kan betragtes som salg på det frie marked.

| (74) | Det skal endelig og for klarhedens skyld bemærkes, at selv om dette interne salg skulle indgå i beregningen af forbruget (se nedenstående tabel), ville der kun ske en ændring i de samlede tal, mens tendensen, særlig den betydelige nedgang i efterspørgslen i undersøgelsesperioden, ville forblive den samme som beskrevet i betragtning 69. Påstand ii) blev derfor afvist. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EF-forbrug på grundlag af internt og ikke-internt salg (enheder) | 15 655 283 | 14 243 625 | 12 850 690 | 9 425 280 |
| Indeks (200 2= 100) | 100 | 91 | 82 | 60 |

(74)

Det skal endelig og for klarhedens skyld bemærkes, at selv om dette interne salg skulle indgå i beregningen af forbruget (se nedenstående tabel), ville der kun ske en ændring i de samlede tal, mens tendensen, særlig den betydelige nedgang i efterspørgslen i undersøgelsesperioden, ville forblive den samme som beskrevet i betragtning 69. Påstand ii) blev derfor afvist.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Samlet EF-forbrug på grundlag af internt og ikke-internt salg (enheder)

15 655 283

14 243 625

12 850 690

9 425 280

Indeks (200 2= 100)

100

91

82

60

3.   Import fra de berørte lande

a)   Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import

| (75) | Kommissionen undersøgte, om importen fra de berørte lande burde vurderes kumulativt på grundlag af de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Kommissionen kontrollerede, i) at dumpingmargenen, der var fastsat for hver berørt land, var over minimumsgrænsen som omhandlet i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og ii) at konkurrencebetingelserne mellem importerede varer og den i Fællesskabets fremstillede samme vare var sammenlignelige. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen undersøgte, om importen fra de berørte lande burde vurderes kumulativt på grundlag af de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Kommissionen kontrollerede, i) at dumpingmargenen, der var fastsat for hver berørt land, var over minimumsgrænsen som omhandlet i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og ii) at konkurrencebetingelserne mellem importerede varer og den i Fællesskabets fremstillede samme vare var sammenlignelige.

| (76) | Det bemærkes for det første, at oplysningerne vedrørende Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd og LG. Philips Display Korea Co., Ltd, dvs. de to eksporterende producenter i de berørte lande, hvorom det blev konstateret, at de ikke havde foretaget dumping af den pågældende vare, er blevet behørigt udelukket fra den efterfølgende analyse, der udelukkende vedrører dumpingimport. Det skal oplyses, at importmængden fra ovennævnte to producenter var marginal i undersøgelsesperioden, eftersom den var betydeligt mindre end 1 % af EF-forbruget. |
| --- | --- |

(76)

Det bemærkes for det første, at oplysningerne vedrørende Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd og LG. Philips Display Korea Co., Ltd, dvs. de to eksporterende producenter i de berørte lande, hvorom det blev konstateret, at de ikke havde foretaget dumping af den pågældende vare, er blevet behørigt udelukket fra den efterfølgende analyse, der udelukkende vedrører dumpingimport. Det skal oplyses, at importmængden fra ovennævnte to producenter var marginal i undersøgelsesperioden, eftersom den var betydeligt mindre end 1 % af EF-forbruget.

| (77) | Den dumpingmargen, der blev fastsat for hvert af de berørte lande, lå på dette grundlag over minimumstærsklen som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og dumpingimporten fra hvert af disse lande var ikke ubetydelig i den i grundforordningens artikel 5, stk. 7, anvendte betydning, eftersom de tegnede sig for en markedsandel på henholdsvis 3,6 % og 6,5 % i undersøgelsesperioden. Det blev konstateret, at konkurrencevilkårene mellem dumpingimporten fra de berørte lande og den i Fællesskabet fremstillede samme vare var sammenlignelige. Dette fremgik af, at den pågældende vare, der blev importeret fra de berørte lande, og den samme vare, der blev fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet, var sammenlignelige, var i konkurrence med hinanden og blev distribueret via samme handelskanaler. Desuden var alle importmængder af en betydelig størrelse og medførte betydelige markedsandele. |
| --- | --- |

(77)

Den dumpingmargen, der blev fastsat for hvert af de berørte lande, lå på dette grundlag over minimumstærsklen som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og dumpingimporten fra hvert af disse lande var ikke ubetydelig i den i grundforordningens artikel 5, stk. 7, anvendte betydning, eftersom de tegnede sig for en markedsandel på henholdsvis 3,6 % og 6,5 % i undersøgelsesperioden. Det blev konstateret, at konkurrencevilkårene mellem dumpingimporten fra de berørte lande og den i Fællesskabet fremstillede samme vare var sammenlignelige. Dette fremgik af, at den pågældende vare, der blev importeret fra de berørte lande, og den samme vare, der blev fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet, var sammenlignelige, var i konkurrence med hinanden og blev distribueret via samme handelskanaler. Desuden var alle importmængder af en betydelig størrelse og medførte betydelige markedsandele.

| (78) | Kommissionen fandt derfor på grundlag af ovenstående, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt. Dumpingimporten fra de fire berørte lande blev derfor undersøgt kumulativt. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen fandt derfor på grundlag af ovenstående, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt. Dumpingimporten fra de fire berørte lande blev derfor undersøgt kumulativt.

b)   Mængde

| (79) | Dumpingimporten til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande lå på lige under 1,6 mio. enheder i undersøgelsesperioden, hvilket er tæt på det niveau, der blev konstateret for 2002. Denne tilsyneladende stabilitet dækker over kraftige variationer i 2003, 2004 og undersøgelsesperioden. Importen steg således med 44 % i 2003, faldt med 3 procentpoint i 2004 og med yderligere 44 procentpoint i undersøgelsesperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dumpingimport fra de berørte lande (enheder | 1 626 027 | 2 337 736 | 2 296 547 | 1 585 294 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 144 | 141 | 97 |
| Markedsandel for dumpingimporten fra de berørte lande | 17,0 % | 24,9 % | 22,9 % | 19,4 % |
| Dumpingimportpriser fra de berørte lande (EUR/enhed) | 50 | 43 | 32 | 39 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 85 | 64 | 76 |

(79)

Dumpingimporten til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande lå på lige under 1,6 mio. enheder i undersøgelsesperioden, hvilket er tæt på det niveau, der blev konstateret for 2002. Denne tilsyneladende stabilitet dækker over kraftige variationer i 2003, 2004 og undersøgelsesperioden. Importen steg således med 44 % i 2003, faldt med 3 procentpoint i 2004 og med yderligere 44 procentpoint i undersøgelsesperioden.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Dumpingimport fra de berørte lande (enheder

1 626 027

2 337 736

2 296 547

1 585 294

Indeks (2002 = 100)

100

144

141

97

Markedsandel for dumpingimporten fra de berørte lande

17,0 %

24,9 %

22,9 %

19,4 %

Dumpingimportpriser fra de berørte lande (EUR/enhed)

50

43

32

39

Indeks (2002 = 100)

100

85

64

76

c)   Markedsandel

| (80) | De eksporterende producenters markedsandel i de berørte lande steg fra 17 % i 2002 til 19,4 % i undersøgelsesperioden. Nærmere betegnet steg markedsandelen med næsten 8 procentpoint i 2003, hvorefter den faldt med omkring 2 procentpoint i 2004 og med yderligere omkring 3,5 procentpoint i undersøgelsesperioden. Det forhold, at markedsandelen for import fra de berørte lande var højere i undersøgelsesperioden end i 2002, selv om der var en mindre importmængde i undersøgelsesperioden end i 2002, kan forklares med et pludseligt fald i forbruget som beskrevet i betragtning 69. |
| --- | --- |

(80)

De eksporterende producenters markedsandel i de berørte lande steg fra 17 % i 2002 til 19,4 % i undersøgelsesperioden. Nærmere betegnet steg markedsandelen med næsten 8 procentpoint i 2003, hvorefter den faldt med omkring 2 procentpoint i 2004 og med yderligere omkring 3,5 procentpoint i undersøgelsesperioden. Det forhold, at markedsandelen for import fra de berørte lande var højere i undersøgelsesperioden end i 2002, selv om der var en mindre importmængde i undersøgelsesperioden end i 2002, kan forklares med et pludseligt fald i forbruget som beskrevet i betragtning 69.

d)   Priser

i)   Prisudvikling

| (81) | Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande med 24 %. Prisen faldt nærmere bestemt med 15 % i 2003 og med yderligere 21 procentpoint i 2004, inden den steg igen med 12 procentpoint i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(81)

Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande med 24 %. Prisen faldt nærmere bestemt med 15 % i 2003 og med yderligere 21 procentpoint i 2004, inden den steg igen med 12 procentpoint i undersøgelsesperioden.

ii)   Prisunderbud

| (82) | Der blev foretaget en sammenligning model for model mellem de eksporterende producenters og EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspriser i Fællesskabet. Til dette formål blev EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med importpriserne cif Fællesskabets grænse for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de berørte lande, behørigt justeret for at afspejle hjemtagelsesprisen. Sammenligningen viste, at den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande, som blev solgt i Fællesskabet, i undersøgelsesperioden blev solgt til priser under EF-erhvervsgrenens priser med mellem – 37 % (dvs. intet underbud) og et maksimum på 13 %, afhængigt af den pågældende eksportør. Samlet set blev der kun foretaget underbud i meget begrænset omfang. Det fremgår imidlertid af tallene fra Eurostat, at priserne på dumpingimporten fra de berørte lande i årene inden undersøgelsesperioden var betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(82)

Der blev foretaget en sammenligning model for model mellem de eksporterende producenters og EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspriser i Fællesskabet. Til dette formål blev EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med importpriserne cif Fællesskabets grænse for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de berørte lande, behørigt justeret for at afspejle hjemtagelsesprisen. Sammenligningen viste, at den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande, som blev solgt i Fællesskabet, i undersøgelsesperioden blev solgt til priser under EF-erhvervsgrenens priser med mellem – 37 % (dvs. intet underbud) og et maksimum på 13 %, afhængigt af den pågældende eksportør. Samlet set blev der kun foretaget underbud i meget begrænset omfang. Det fremgår imidlertid af tallene fra Eurostat, at priserne på dumpingimporten fra de berørte lande i årene inden undersøgelsesperioden var betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser.

4.   EF-erhvervsgrenens situation

| (83) | I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(83)

I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

a)   Produktion

| (84) | Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens produktion med 5 %. Nærmere beskrevet steg produktionen med 8 % i 2003 og med yderligere 12 procentpoint i 2004, hvorefter den faldt markant med 25 procentpoint i undersøgelsesperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (enheder) | 9 727 029 | 10 461 957 | 11 685 396 | 9 276 778 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 95 |

(84)

Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens produktion med 5 %. Nærmere beskrevet steg produktionen med 8 % i 2003 og med yderligere 12 procentpoint i 2004, hvorefter den faldt markant med 25 procentpoint i undersøgelsesperioden.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Produktion (enheder)

9 727 029

10 461 957

11 685 396

9 276 778

Indeks (2002 = 100)

100

108

120

95

b)   Kapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (85) | Produktionskapaciteten steg støt i hele den betragtede periode. Den steg med 4 % i 2003, med yderligere 19 procentpoint i 2004 og endelig med 5 procentpoint i undersøgelsesperioden. Dette svarer til en udbygning af maskinparken. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (enheder) | 11 865 163 | 12 297 545 | 14 626 819 | 15 133 449 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 123 | 128 |
| Kapacitetsudnyttelse | 82 % | 85 % | 80 % | 61 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 97 | 75 |

(85)

Produktionskapaciteten steg støt i hele den betragtede periode. Den steg med 4 % i 2003, med yderligere 19 procentpoint i 2004 og endelig med 5 procentpoint i undersøgelsesperioden. Dette svarer til en udbygning af maskinparken.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Produktionskapacitet (enheder)

11 865 163

12 297 545

14 626 819

15 133 449

Indeks (2002 = 100)

100

104

123

128

Kapacitetsudnyttelse

82 %

85 %

80 %

61 %

Indeks (2002 = 100)

100

104

97

75

| (86) | Kapacitetsudnyttelsen var mellem 80 og 85 % i 2002-2003, inden den faldt markant til 61 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(86)

Kapacitetsudnyttelsen var mellem 80 og 85 % i 2002-2003, inden den faldt markant til 61 % i undersøgelsesperioden.

c)   Lagerbeholdninger

| (87) | Der var mellem 2002 og undersøgelsesperioden omfattende variationer i lageropgørelserne over færdige produkter. De faldt først markant i 2003, hvilket afspejler det økonomiske klima for denne særlige vare, der stadig var godt i 2002 og 2003, inden de steg markant ultimo 2004, hvilket afspejler det pludselige fald i efterspørgslen. I undersøgelsesperioden blev produktionsniveauet vist nedenfor nedjusteret, og slutlagerniveauet vendte tilbage til et mere bæredygtigt niveau. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlager (enheder) | 627 641 | 56 996 | 943 655 | 278 406 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 9 | 150 | 44 |

(87)

Der var mellem 2002 og undersøgelsesperioden omfattende variationer i lageropgørelserne over færdige produkter. De faldt først markant i 2003, hvilket afspejler det økonomiske klima for denne særlige vare, der stadig var godt i 2002 og 2003, inden de steg markant ultimo 2004, hvilket afspejler det pludselige fald i efterspørgslen. I undersøgelsesperioden blev produktionsniveauet vist nedenfor nedjusteret, og slutlagerniveauet vendte tilbage til et mere bæredygtigt niveau.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Slutlager (enheder)

627 641

56 996

943 655

278 406

Indeks (2002 = 100)

100

9

150

44

d)   Salgsmængde

| (88) | EF-erhvervsgrenens salg af sin egen produktion til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg først med 6 % i 2003, derefter med yderligere 16 procentpoint i 2004, hvorefter det faldt med 6 procentpoint i undersøgelsesperioden. Alt i alt steg salgsmængden i den betragtede periode med 16 %. Den betydelige forskel mellem produktionsmængden og hjemmemarkedssalget skyldes det forhold, at EF-erhvervsgrenen eksporterer omkring to tredjedele af sin produktion ud af Fællesskabet. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder (enheder) | 2 645 562 | 2 814 515 | 3 229 069 | 3 078 543 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 122 | 116 |

(88)

EF-erhvervsgrenens salg af sin egen produktion til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg først med 6 % i 2003, derefter med yderligere 16 procentpoint i 2004, hvorefter det faldt med 6 procentpoint i undersøgelsesperioden. Alt i alt steg salgsmængden i den betragtede periode med 16 %. Den betydelige forskel mellem produktionsmængden og hjemmemarkedssalget skyldes det forhold, at EF-erhvervsgrenen eksporterer omkring to tredjedele af sin produktion ud af Fællesskabet.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

EF-salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder (enheder)

2 645 562

2 814 515

3 229 069

3 078 543

Indeks (2002 = 100)

100

106

122

116

e)   Markedsandel

| (89) | EF-erhvervsgrenens markedsandel steg støt med 10 procentpoint mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Den var nærmere bestemt tæt på 28 % i 2002, steg til 30 % i 2003 og til omkring 32 % i 2004, inden den endelig steg til næsten 38 % i undersøgelsesperioden. Denne stigning i markedsandel skal ses i forhold til et faldende EF-forbrug som beskrevet i betragtning 69. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenens markedsandel | 27,7 % | 30,0 % | 32,2 % | 37,7 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 116 | 136 |

(89)

EF-erhvervsgrenens markedsandel steg støt med 10 procentpoint mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Den var nærmere bestemt tæt på 28 % i 2002, steg til 30 % i 2003 og til omkring 32 % i 2004, inden den endelig steg til næsten 38 % i undersøgelsesperioden. Denne stigning i markedsandel skal ses i forhold til et faldende EF-forbrug som beskrevet i betragtning 69.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

EF-erhvervsgrenens markedsandel

27,7 %

30,0 %

32,2 %

37,7 %

Indeks (2002 = 100)

100

108

116

136

f)   Vækst

| (90) | Mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvor EF-forbruget faldt med 14 %, steg EF-erhvervsgrenens salg på Fællesskabsmarkedet med 16 %. EF-erhvervsgrenen vandt omkring 10 procentpoint markedsandele, mens dumpingimporten vandt omkring 2,4 procentpoint markedsandele mellem 2002 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(90)

Mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvor EF-forbruget faldt med 14 %, steg EF-erhvervsgrenens salg på Fællesskabsmarkedet med 16 %. EF-erhvervsgrenen vandt omkring 10 procentpoint markedsandele, mens dumpingimporten vandt omkring 2,4 procentpoint markedsandele mellem 2002 og undersøgelsesperioden.

g)   Beskæftigelse

| (91) | EF-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau faldt med omkring 10 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Det faldt med 4 % mellem 2002 og 2003, og steg med 6 procentpoint i 2004, hvorefter det faldt med 12 procentpoint i undersøgelsesperioden, hvilket delvis afspejler faldet i produktionen. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse (ansatte) | 9 604 | 9 254 | 9 805 | 8 632 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 96 | 102 | 90 |

(91)

EF-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau faldt med omkring 10 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Det faldt med 4 % mellem 2002 og 2003, og steg med 6 procentpoint i 2004, hvorefter det faldt med 12 procentpoint i undersøgelsesperioden, hvilket delvis afspejler faldet i produktionen.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Beskæftigelse (ansatte)

9 604

9 254

9 805

8 632

Indeks (2002 = 100)

100

96

102

90

h)   Produktivitet

| (92) | Produktiviteten for EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, der måles som output (i enheder) pr. ansat pr. år, steg med 12 % i 2003 og yderligere med 6 procentpoint i 2004, hvorefter den faldt med 12 procentpoint i undersøgelsesperioden. Produktionsmængden blev som følge af den pludselige tilbagegang af markedet i undersøgelsesperioden justeret øjeblikkeligt, men som det normalt er tilfældet skete der ikke en lige så hurtig justering af arbejdsstyrken, hvilket medførte et fald i produktiviteten. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (enheder/ansat) | 1 013 | 1 131 | 1 192 | 1 075 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 112 | 118 | 106 |

(92)

Produktiviteten for EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, der måles som output (i enheder) pr. ansat pr. år, steg med 12 % i 2003 og yderligere med 6 procentpoint i 2004, hvorefter den faldt med 12 procentpoint i undersøgelsesperioden. Produktionsmængden blev som følge af den pludselige tilbagegang af markedet i undersøgelsesperioden justeret øjeblikkeligt, men som det normalt er tilfældet skete der ikke en lige så hurtig justering af arbejdsstyrken, hvilket medførte et fald i produktiviteten.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Produktivitet (enheder/ansat)

1 013

1 131

1 192

1 075

Indeks (2002 = 100)

100

112

118

106

i)   Lønninger

| (93) | Gennemsnitslønnen pr. ansat i undersøgelsesperioden forblev stort set på samme niveau som i 2002. Nærmere beskrevet faldt den med 11 % i 2003 og med yderligere 2 procentpoint i 2004, hvorefter den steg med 14 procentpoint i undersøgelsesperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (1 000 EUR) | 11 | 10 | 10 | 11 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 89 | 87 | 101 |

(93)

Gennemsnitslønnen pr. ansat i undersøgelsesperioden forblev stort set på samme niveau som i 2002. Nærmere beskrevet faldt den med 11 % i 2003 og med yderligere 2 procentpoint i 2004, hvorefter den steg med 14 procentpoint i undersøgelsesperioden.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (1 000 EUR)

11

10

10

11

Indeks (2002 = 100)

100

89

87

101

j)   Salgspriser og faktorer, som påvirker priserne på fællesskabsmarkedet

| (94) | Enhedspriser for salget i Fællesskabet til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder af EF-erhvervsgrenens egen produktion faldt støt med i alt 42 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Nærmere bestemt faldt priserne med 25 % i 2003 og med yderligere 9 procentpoint i 2004 og endelig med yderligere 8 procentpoint i undersøgelsesperioden. Det fremgik af undersøgelsen, at dumpingimporten kun marginalt foregik til underbudspriser i forhold til EF-erhvervsprisens salgspriser. For bestemte modeller var underbuddet mere omfattende end den gennemsnitlige underbudsmargen som omhandlet i betragtning 82. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris på fællesskabsmarkedet (EUR/enhed) | 66 | 49 | 44 | 38 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 75 | 66 | 58 |

(94)

Enhedspriser for salget i Fællesskabet til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder af EF-erhvervsgrenens egen produktion faldt støt med i alt 42 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Nærmere bestemt faldt priserne med 25 % i 2003 og med yderligere 9 procentpoint i 2004 og endelig med yderligere 8 procentpoint i undersøgelsesperioden. Det fremgik af undersøgelsen, at dumpingimporten kun marginalt foregik til underbudspriser i forhold til EF-erhvervsprisens salgspriser. For bestemte modeller var underbuddet mere omfattende end den gennemsnitlige underbudsmargen som omhandlet i betragtning 82.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Enhedspris på fællesskabsmarkedet (EUR/enhed)

66

49

44

38

Indeks (2002 = 100)

100

75

66

58

k)   Rentabilitet og afkast af investeringer

| (95) | I den betragtede periode faldt rentabiliteten af EF-erhvervsgrenens salg af egen produktion, udtrykt som en procentdel af nettosalget, støt. Rentabiliteten faldt fra 24 % i 2002 til omkring 18 % i 2003 og omkring 10 % i 2004. I undersøgelsesperioden havde EF-erhvervsgrenen et tab på – 3,6 %. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet af EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forrentingsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) | 24,0 % | 18,2 % | 10,1 % | –3,6 % |
| Afkast af investeringer (fortjeneste + % af nettoregnskabsværdien af investeringer | 17,5 % | 9,1 % | 5,7 % | –2,1 % |

(95)

I den betragtede periode faldt rentabiliteten af EF-erhvervsgrenens salg af egen produktion, udtrykt som en procentdel af nettosalget, støt. Rentabiliteten faldt fra 24 % i 2002 til omkring 18 % i 2003 og omkring 10 % i 2004. I undersøgelsesperioden havde EF-erhvervsgrenen et tab på – 3,6 %.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Rentabilitet af EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forrentingsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)

24,0 %

18,2 %

10,1 %

–3,6 %

Afkast af investeringer (fortjeneste + % af nettoregnskabsværdien af investeringer

17,5 %

9,1 %

5,7 %

–2,1 %

| (96) | Afkastet af investeringer udtrykt som fortjenesten i procent af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten. Det faldt fra omkring 17 % i 2002 til – 2,1 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(96)

Afkastet af investeringer udtrykt som fortjenesten i procent af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten. Det faldt fra omkring 17 % i 2002 til – 2,1 % i undersøgelsesperioden.

l)   Likviditet og evne til at tilvejebringe kapital

| (97) | Nettolikviditeten fra driften faldt ligeledes i den betragtede periode. Den faldt fra et niveau på omkring 175 mio. EUR i 2002 til omkring 125 mio. EUR i 2003, og steg igen til omkring 141 mio. EUR i 2004, inden det faldt markant til omkring – 25 mio. EUR i undersøgelsesperioden. Situation blev så forringet, at to af de selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, blev erklæret konkurs i det første halvår af 2006 som beskrevet i betragtning 67. Kun Thomson var i stand til at opnå finansiering fra sit moderselskab, og selskabet undgik således en mere alvorlig finansiel situation. Ekranas og Ecimex var ikke i stand til at tilvejebringe kapital. Hvis man ser fremad, er EF-erhvervsgrenens evne til at tilvejebringe yderligere kapital stærkt hæmmet af de dårlige udsigter med hensyn til efterspørgslen. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (1 000 EUR) | 175 468 | 124 804 | 140 548 | –24 626 |

(97)

Nettolikviditeten fra driften faldt ligeledes i den betragtede periode. Den faldt fra et niveau på omkring 175 mio. EUR i 2002 til omkring 125 mio. EUR i 2003, og steg igen til omkring 141 mio. EUR i 2004, inden det faldt markant til omkring – 25 mio. EUR i undersøgelsesperioden. Situation blev så forringet, at to af de selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, blev erklæret konkurs i det første halvår af 2006 som beskrevet i betragtning 67. Kun Thomson var i stand til at opnå finansiering fra sit moderselskab, og selskabet undgik således en mere alvorlig finansiel situation. Ekranas og Ecimex var ikke i stand til at tilvejebringe kapital. Hvis man ser fremad, er EF-erhvervsgrenens evne til at tilvejebringe yderligere kapital stærkt hæmmet af de dårlige udsigter med hensyn til efterspørgslen.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Likviditet (1 000 EUR)

175 468

124 804

140 548

–24 626

m)   Investeringer

| (98) | EF-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af den pågældende vare faldt støt mellem 2002 og undersøgelsesperioden. De faldt med 14 % i 2003, med 25 procentpoint i 2004 og endelig med 40 procentpoint i undersøgelsesperioden | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringer (1 000 EUR) | 81 445 | 69 807 | 49 426 | 16 996 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 86 | 61 | 21 |

(98)

EF-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af den pågældende vare faldt støt mellem 2002 og undersøgelsesperioden. De faldt med 14 % i 2003, med 25 procentpoint i 2004 og endelig med 40 procentpoint i undersøgelsesperioden

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Nettoinvesteringer (1 000 EUR)

81 445

69 807

49 426

16 996

Indeks (2002 = 100)

100

86

61

21

n)   Dumpingmargenens størrelse

| (99) | Virkningerne for EF-erhvervsgrenen af størrelsen af de faktiske dumpingmargener kan ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra de berørte lande. |
| --- | --- |

(99)

Virkningerne for EF-erhvervsgrenen af størrelsen af de faktiske dumpingmargener kan ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra de berørte lande.

o)   Overvindelse af følgerne af tidligere dumping

| (100) | Der er på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 2313/2000 (6) truffet foranstaltninger mod importen af visse katodestrålerør til farvefjernsyn med oprindelse i Indien og Republikken Korea. Foranstaltningerne udløb den 21. oktober 2005. Disse foranstaltninger vedrørte imidlertid kun ét af de fire lande, der er omfattet af nærværende undersøgelse, og kun en del af KN-kode 8540 11 11 ud af de fem KN-koder, der er omhandlet i betragtning 12. Det skal oplyses, at KN-kode 8540 11 11 dækker omkring 20 % af de varer, der er omfattet af nærværende undersøgelse. Da der er tale om to forskellige situationer, er det vanskeligt at drage nogen konklusioner om overvindelse af følgerne af tidligere dumping. |
| --- | --- |

(100)

Der er på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 2313/2000 (6) truffet foranstaltninger mod importen af visse katodestrålerør til farvefjernsyn med oprindelse i Indien og Republikken Korea. Foranstaltningerne udløb den 21. oktober 2005. Disse foranstaltninger vedrørte imidlertid kun ét af de fire lande, der er omfattet af nærværende undersøgelse, og kun en del af KN-kode 8540 11 11 ud af de fem KN-koder, der er omhandlet i betragtning 12. Det skal oplyses, at KN-kode 8540 11 11 dækker omkring 20 % af de varer, der er omfattet af nærværende undersøgelse. Da der er tale om to forskellige situationer, er det vanskeligt at drage nogen konklusioner om overvindelse af følgerne af tidligere dumping.

5.   Konklusion om skade

| (101) | Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande med 3 %, men deres markedsandel på fællesskabsmarkedet steg med omkring 2,4 procentpoint. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten fra de berørte lande var på grundlag af tallene fra Eurostat konsekvent lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. Endvidere lå priserne på importen fra de berørte lande i undersøgelsesperioden ikke betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser. Som angivet i betragtning 82 var prisunderbuddet på grundlag af et vejet gennemsnit på mellem – 37 % og 13 % i undersøgelsesperioden, afhængigt af det pågældende land og den pågældende eksportør. Det fremgår imidlertid af tallene fra Eurostat, at priserne på dumpingimporten fra de berørte lande i undersøgelsesperioden var betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(101)

Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande med 3 %, men deres markedsandel på fællesskabsmarkedet steg med omkring 2,4 procentpoint. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten fra de berørte lande var på grundlag af tallene fra Eurostat konsekvent lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. Endvidere lå priserne på importen fra de berørte lande i undersøgelsesperioden ikke betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser. Som angivet i betragtning 82 var prisunderbuddet på grundlag af et vejet gennemsnit på mellem – 37 % og 13 % i undersøgelsesperioden, afhængigt af det pågældende land og den pågældende eksportør. Det fremgår imidlertid af tallene fra Eurostat, at priserne på dumpingimporten fra de berørte lande i undersøgelsesperioden var betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser.

| (102) | Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenens situation blev forværret i den betragtede periode. For det første blev to af de tre selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, erklæret konkurs i det første halvår 2006. For det andet udviklede de fleste skadesindikatorer sig negativt mellem 2002 og undersøgelsesperioden: Produktionen faldt med 5 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 25 %, beskæftigelsen faldt med 10 %, enhedssalgspriserne faldt med 42 %, rentabiliteten, afkastet af investeringer og likviditeten blev markant forværret, og investeringerne faldt med 79 %. Forværringen af EF-erhvervsgrenens situation var meget pludselig, da det for det meste skete i undersøgelsesperioden. Således var EF-erhvervsgrenens rentabilitet inden undersøgelsesperioden fortsat over 10 %. |
| --- | --- |

(102)

Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenens situation blev forværret i den betragtede periode. For det første blev to af de tre selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, erklæret konkurs i det første halvår 2006. For det andet udviklede de fleste skadesindikatorer sig negativt mellem 2002 og undersøgelsesperioden: Produktionen faldt med 5 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 25 %, beskæftigelsen faldt med 10 %, enhedssalgspriserne faldt med 42 %, rentabiliteten, afkastet af investeringer og likviditeten blev markant forværret, og investeringerne faldt med 79 %. Forværringen af EF-erhvervsgrenens situation var meget pludselig, da det for det meste skete i undersøgelsesperioden. Således var EF-erhvervsgrenens rentabilitet inden undersøgelsesperioden fortsat over 10 %.

| (103) | Visse indikatorer udviste en tilsyneladende positiv udvikling i perioden fra 2002 til undersøgelsesperioden. Produktionskapaciteten steg med 28 %, EF-erhvervsgrenens salgsmængde til fællesskabsmarkedet steg med 16 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel steg med 10 procentpoint. Denne udvikling kunne dog ikke forhindre en markant forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, der på sigt medførte, at to fællesskabsproducenter gik konkurs. |
| --- | --- |

(103)

Visse indikatorer udviste en tilsyneladende positiv udvikling i perioden fra 2002 til undersøgelsesperioden. Produktionskapaciteten steg med 28 %, EF-erhvervsgrenens salgsmængde til fællesskabsmarkedet steg med 16 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel steg med 10 procentpoint. Denne udvikling kunne dog ikke forhindre en markant forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, der på sigt medførte, at to fællesskabsproducenter gik konkurs.

| (104) | I betragtning af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, anvendte betydning. |
| --- | --- |

(104)

I betragtning af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, anvendte betydning.

E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Indledning

| (105) | I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten havde forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(105)

I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten havde forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2.   Virkningerne af dumpingimporten

| (106) | I undersøgelsesperioden repræsenterede dumpingimporten fra de fire berørte lande en betydelig markedsandel på 19,4 %. Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande med omkring 3 %, men deres markedsandel i Fællesskabet steg med omkring 2,3 procentpoint, eftersom forbruget faldt endnu hurtigere end ovennævnte importmængde. Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at både dumpingimportens mængde og markedsandel toppede i 2003, hvorefter de faldt betydeligt indtil undersøgelsesperioden. Dumpingimportens markedsandel i undersøgelsesperioden var 5,5 procentpoint lavere end i 2003. |
| --- | --- |

(106)

I undersøgelsesperioden repræsenterede dumpingimporten fra de fire berørte lande en betydelig markedsandel på 19,4 %. Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande med omkring 3 %, men deres markedsandel i Fællesskabet steg med omkring 2,3 procentpoint, eftersom forbruget faldt endnu hurtigere end ovennævnte importmængde. Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at både dumpingimportens mængde og markedsandel toppede i 2003, hvorefter de faldt betydeligt indtil undersøgelsesperioden. Dumpingimportens markedsandel i undersøgelsesperioden var 5,5 procentpoint lavere end i 2003.

| (107) | Gennemsnitspriserne på dumpingimporten fra de berørte lande var på grundlag af tallene fra Eurostat konsekvent lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, og de udøvede et negativt pres på disse priser. Importpriserne faldt ligeledes betydeligt mellem 2002 og 2004, men de gik op igen i undersøgelsesperioden med 12 procentpoint som nævnt i betragtning 81. Da EF-erhvervsgrenen også sænkede sine salgspriser gradvist i løbet af den betragtede periode, lå importpriserne fra de berørte lande ikke væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, hvis man sammenligner model for model. Prisunderbuddet var på grundlag af et vejet gennemsnit på mellem – 37 % og 13 % i undersøgelsesperioden, afhængigt af det pågældende land og den pågældende eksportør. Mens der ikke var noget nævneværdigt prisunderbud, var der imidlertid målprisunderbud i forbindelse med dumpingimporten. |
| --- | --- |

(107)

Gennemsnitspriserne på dumpingimporten fra de berørte lande var på grundlag af tallene fra Eurostat konsekvent lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, og de udøvede et negativt pres på disse priser. Importpriserne faldt ligeledes betydeligt mellem 2002 og 2004, men de gik op igen i undersøgelsesperioden med 12 procentpoint som nævnt i betragtning 81. Da EF-erhvervsgrenen også sænkede sine salgspriser gradvist i løbet af den betragtede periode, lå importpriserne fra de berørte lande ikke væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, hvis man sammenligner model for model. Prisunderbuddet var på grundlag af et vejet gennemsnit på mellem – 37 % og 13 % i undersøgelsesperioden, afhængigt af det pågældende land og den pågældende eksportør. Mens der ikke var noget nævneværdigt prisunderbud, var der imidlertid målprisunderbud i forbindelse med dumpingimporten.

| (108) | Som beskrevet i betragtning 102 kan man observere en skarp kontrast i EF-erhvervsgrenens situation mellem 2002-2003 og undersøgelsesperioden. Det er vigtigt at bemærke, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation indtraf meget pludseligt, da det hovedsagelig skete i undersøgelsesperioden. Inden undersøgelsesperioden var EF-erhvervsgrenens rentabilitet således over 10 %, og de fleste skadesindikatorer udviste fortsat en positiv udvikling. Navnlig mellem 2002 og 2004 steg produktionskapaciteten med 23 %, produktionsmængden steg med 20 %, EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet steg med 22 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel steg fra omkring 28 % til omkring 32 %, på et tidspunkt, hvor markedet var voksende. I undersøgelsesperioden, da markedet pludselig blev indsnævret med 20 % på et år, steg EF-erhvervsgrenens markedsandel endog til 38 %. |
| --- | --- |

(108)

Som beskrevet i betragtning 102 kan man observere en skarp kontrast i EF-erhvervsgrenens situation mellem 2002-2003 og undersøgelsesperioden. Det er vigtigt at bemærke, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation indtraf meget pludseligt, da det hovedsagelig skete i undersøgelsesperioden. Inden undersøgelsesperioden var EF-erhvervsgrenens rentabilitet således over 10 %, og de fleste skadesindikatorer udviste fortsat en positiv udvikling. Navnlig mellem 2002 og 2004 steg produktionskapaciteten med 23 %, produktionsmængden steg med 20 %, EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet steg med 22 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel steg fra omkring 28 % til omkring 32 %, på et tidspunkt, hvor markedet var voksende. I undersøgelsesperioden, da markedet pludselig blev indsnævret med 20 % på et år, steg EF-erhvervsgrenens markedsandel endog til 38 %.

| (109) | Det skal desuden bemærkes, at EF-erhvervsgrenens rentabilitet var højest i 2002 og 2003 på et tidspunkt, hvor dens salgspriser allerede var faldet betydeligt, dens markedsandel var den mindste og dumpingimporten var på sit højeste niveau. Rentabiliteten faldt kun i undersøgelsesperioden, da EF-erhvervsgrenens markedsandel toppede, og da dumpingimporten faldt og dumpingimportpriserne steg. |
| --- | --- |

(109)

Det skal desuden bemærkes, at EF-erhvervsgrenens rentabilitet var højest i 2002 og 2003 på et tidspunkt, hvor dens salgspriser allerede var faldet betydeligt, dens markedsandel var den mindste og dumpingimporten var på sit højeste niveau. Rentabiliteten faldt kun i undersøgelsesperioden, da EF-erhvervsgrenens markedsandel toppede, og da dumpingimporten faldt og dumpingimportpriserne steg.

| (110) | Det kan konkluderes, dumpingimporten kan have medført et negativt pres på EF-erhvervsgrenens salgspriser i perioden fra 2002 til undersøgelsesperioden, og at den kan have haft en vis negativ virkning på EF-erhvervsgrenens samlede situation. Som bemærket i betragtning 108 og 109 er EF-erhvervsgrenens situation, der sendte blandede signaler i årene forud for undersøgelsesperioden, imidlertid blevet stærkt forværret i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens rentabilitet var inden undersøgelsesperioden fortsat over 10 %. På tilsvarende vis udviklede de fleste skadesindikatorer sig fortsat positivt indtil undersøgelsesperioden. Mellem 2002 og 2004 steg produktionskapaciteten med 23 %, produktionsmængden steg med 20 %, EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet steg med 22 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel steg fra omkring 28 % til omkring 32 %, på et tidspunkt, hvor markedet fortsat voksede. Det skal desuden bemærkes, at EF-erhvervsgrenens rentabilitet var højest i 2002 og 2003 på et tidspunkt, hvor dens markedsandel var den mindste og dumpingimporten var på sit højeste niveau. EF-erhvervsgrenens rentabilitet faldt i undersøgelsesperioden, da dens markedsandel toppede og, hvad der er mere vigtigt, på et tidspunkt, hvor forekomsten af dumpingimport var faldende både i mængde og markedsandel (jf. betragtning 101), og hvor dumpingimportpriserne gik op igen. På den anden side var det eneste nye element i EF-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden det markante fald i efterspørgslen på 20 %. Da der ikke foreligger noget klart tidsmæssigt sammenfald mellem forværringen af EF-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens følgevirkninger, er der alvorlig tvivl om sammenhængen mellem udviklingen af importen og EF-erhvervsgrenens situation. Det kan derfor ikke konkluderes, at dumpingimporten har haft en afgørende rolle for den skade, der er blevet påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(110)

Det kan konkluderes, dumpingimporten kan have medført et negativt pres på EF-erhvervsgrenens salgspriser i perioden fra 2002 til undersøgelsesperioden, og at den kan have haft en vis negativ virkning på EF-erhvervsgrenens samlede situation. Som bemærket i betragtning 108 og 109 er EF-erhvervsgrenens situation, der sendte blandede signaler i årene forud for undersøgelsesperioden, imidlertid blevet stærkt forværret i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens rentabilitet var inden undersøgelsesperioden fortsat over 10 %. På tilsvarende vis udviklede de fleste skadesindikatorer sig fortsat positivt indtil undersøgelsesperioden. Mellem 2002 og 2004 steg produktionskapaciteten med 23 %, produktionsmængden steg med 20 %, EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet steg med 22 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel steg fra omkring 28 % til omkring 32 %, på et tidspunkt, hvor markedet fortsat voksede. Det skal desuden bemærkes, at EF-erhvervsgrenens rentabilitet var højest i 2002 og 2003 på et tidspunkt, hvor dens markedsandel var den mindste og dumpingimporten var på sit højeste niveau. EF-erhvervsgrenens rentabilitet faldt i undersøgelsesperioden, da dens markedsandel toppede og, hvad der er mere vigtigt, på et tidspunkt, hvor forekomsten af dumpingimport var faldende både i mængde og markedsandel (jf. betragtning 101), og hvor dumpingimportpriserne gik op igen. På den anden side var det eneste nye element i EF-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden det markante fald i efterspørgslen på 20 %. Da der ikke foreligger noget klart tidsmæssigt sammenfald mellem forværringen af EF-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens følgevirkninger, er der alvorlig tvivl om sammenhængen mellem udviklingen af importen og EF-erhvervsgrenens situation. Det kan derfor ikke konkluderes, at dumpingimporten har haft en afgørende rolle for den skade, der er blevet påført EF-erhvervsgrenen.

3.   Virkninger af andre faktorer — Udviklingen i forbruget

| (111) | Flere interesserede parter har gjort gældende, at den faldende efterspørgsel efter katodestrålerør var den væsentligste årsag til den pludselige skade, der blev forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(111)

Flere interesserede parter har gjort gældende, at den faldende efterspørgsel efter katodestrålerør var den væsentligste årsag til den pludselige skade, der blev forvoldt EF-erhvervsgrenen.

| (112) | Som nævnt i betragtning 69 faldt forbruget af katodestrålerør pludseligt i undersøgelsesperioden med 20 %. Dette fald i forbruget var den eneste parameter, der ændrede sig markant for EF-erhvervsgrenen. Dette er ligeledes sammenfaldende med den dramatiske forværring af EF-erhvervsgrenens situation. Undersøgelsen har vist, at det pludselige fald i efterspørgslen har haft en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, eftersom det pludselige fald i EF-erhvervsgrenens rentabilitet og likviditet er en direkte konsekvens af ovennævnte tilbagegang på markedet på grund af en omkostningseffekt (faldende produktivitet i undersøgelsesperioden som nævnt i betragtning 92 og stigende enhedsproduktionsomkostninger) og en priseffekt (pludselig overkapacitet). I undersøgelsesperioden blev efterspørgslen efter katodestrålerør fuldstændig uelastisk over for priserne, hvilket fremgår af det forhold, at det betydelige fald i priserne mellem 2004 og undersøgelsesperioden ikke førte til nogen stigning i salgsmængden. Efterspørgslen er tværtimod faldet med omkring 20 %. |
| --- | --- |

(112)

Som nævnt i betragtning 69 faldt forbruget af katodestrålerør pludseligt i undersøgelsesperioden med 20 %. Dette fald i forbruget var den eneste parameter, der ændrede sig markant for EF-erhvervsgrenen. Dette er ligeledes sammenfaldende med den dramatiske forværring af EF-erhvervsgrenens situation. Undersøgelsen har vist, at det pludselige fald i efterspørgslen har haft en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, eftersom det pludselige fald i EF-erhvervsgrenens rentabilitet og likviditet er en direkte konsekvens af ovennævnte tilbagegang på markedet på grund af en omkostningseffekt (faldende produktivitet i undersøgelsesperioden som nævnt i betragtning 92 og stigende enhedsproduktionsomkostninger) og en priseffekt (pludselig overkapacitet). I undersøgelsesperioden blev efterspørgslen efter katodestrålerør fuldstændig uelastisk over for priserne, hvilket fremgår af det forhold, at det betydelige fald i priserne mellem 2004 og undersøgelsesperioden ikke førte til nogen stigning i salgsmængden. Efterspørgslen er tværtimod faldet med omkring 20 %.

| (113) | Det fremgik af undersøgelsen, at den faldende efterspørgsel efter katodestrålerør tidsmæssigt er sammenfaldende med den stigende udbredelse af fjernsyn med fladskærm (LCD og plasma), der steg markant fra under 1 % af markedet i 2002 til 28 % i undersøgelsesperioden. Disse fjernsyn med fladskærm er i direkte konkurrence med katodestrålerør, og begge produkter er indbyrdes udskiftelige. Selv om LCD- og plasmateknologien ikke er fuldstændig ny, var det først i undersøgelsesperioden, at priserne på fjernsyn med fladskærm faldt betydeligt, eftersom priserne faldt med 44 % i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden. Dette fald i priserne på fjernsyn med fladskærm har på den ene side gjort disse modeller mere tiltrækkende for brugerne, hvilket reducerer efterspørgslen efter fjernsyn med katodestrålerør, og på den anden side har det medført et direkte negativt pres på salgspriserne for fjernsyn med katodestrålerør, som man var nødt til at nedjustere for at forblive konkurrencedygtige i forhold til de nye attraktive modeller med fladskærm. Det kan eksempelvis nævnes, at fjernsyn med fladskærm repræsenterede 63 % af den samlede detailhandel med fjernsyn i Det Forenede Kongerige i 2005, i forhold til kun 37 % i 2004. Både resultaterne af denne undersøgelse og oplysninger fra markedsanalyser viser, at salgsmængden af fjernsyn med katodestrålerør toppede i EU i 2004, og at efterspørgslen har været faldende lige siden. |
| --- | --- |

(113)

Det fremgik af undersøgelsen, at den faldende efterspørgsel efter katodestrålerør tidsmæssigt er sammenfaldende med den stigende udbredelse af fjernsyn med fladskærm (LCD og plasma), der steg markant fra under 1 % af markedet i 2002 til 28 % i undersøgelsesperioden. Disse fjernsyn med fladskærm er i direkte konkurrence med katodestrålerør, og begge produkter er indbyrdes udskiftelige. Selv om LCD- og plasmateknologien ikke er fuldstændig ny, var det først i undersøgelsesperioden, at priserne på fjernsyn med fladskærm faldt betydeligt, eftersom priserne faldt med 44 % i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden. Dette fald i priserne på fjernsyn med fladskærm har på den ene side gjort disse modeller mere tiltrækkende for brugerne, hvilket reducerer efterspørgslen efter fjernsyn med katodestrålerør, og på den anden side har det medført et direkte negativt pres på salgspriserne for fjernsyn med katodestrålerør, som man var nødt til at nedjustere for at forblive konkurrencedygtige i forhold til de nye attraktive modeller med fladskærm. Det kan eksempelvis nævnes, at fjernsyn med fladskærm repræsenterede 63 % af den samlede detailhandel med fjernsyn i Det Forenede Kongerige i 2005, i forhold til kun 37 % i 2004. Både resultaterne af denne undersøgelse og oplysninger fra markedsanalyser viser, at salgsmængden af fjernsyn med katodestrålerør toppede i EU i 2004, og at efterspørgslen har været faldende lige siden.

4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (114) | Tallene peger på, at dumpingimporten har medført et negativt pres på EF-erhvervsgrenens priser og sandsynligvis også har medvirket til den skadelige situation, som den befinder sig i. En mere detaljeret analyse, navnlig på grundlag af udviklingstendenserne i løbet af den betragtede periode, gør det imidlertid ikke muligt at fastslå, at der foreligger en årsagssammenhæng, eftersom der ikke var noget tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem forværringen af EF-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens udvikling. |
| --- | --- |

(114)

Tallene peger på, at dumpingimporten har medført et negativt pres på EF-erhvervsgrenens priser og sandsynligvis også har medvirket til den skadelige situation, som den befinder sig i. En mere detaljeret analyse, navnlig på grundlag af udviklingstendenserne i løbet af den betragtede periode, gør det imidlertid ikke muligt at fastslå, at der foreligger en årsagssammenhæng, eftersom der ikke var noget tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem forværringen af EF-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens udvikling.

| (115) | På den anden side, og hvad der er endnu vigtigere, fremgik det af undersøgelsen, at der var et tydeligt tidssammenfald mellem den skadelige situation for EF-erhvervsgrenen og det markante og pludselige fald i efterspørgslen efter katodestrålerør i Fællesskabet. Dette medførte en stigning i enhedsproduktionsomkostningerne og et yderligere prisfald. Dette kraftige fald er præcis sammenfaldende med den større udbredelse af fladskærmsteknologien. |
| --- | --- |

(115)

På den anden side, og hvad der er endnu vigtigere, fremgik det af undersøgelsen, at der var et tydeligt tidssammenfald mellem den skadelige situation for EF-erhvervsgrenen og det markante og pludselige fald i efterspørgslen efter katodestrålerør i Fællesskabet. Dette medførte en stigning i enhedsproduktionsomkostningerne og et yderligere prisfald. Dette kraftige fald er præcis sammenfaldende med den større udbredelse af fladskærmsteknologien.

| (116) | Det må imidlertid konkluderes, at det ikke var muligt at påvise, at dumpingimporten isoleret set har medført en væsentlig skade. Der blev således i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 7, også undersøgt andre faktorer, og skaden kan tilskrives virkningen af et pludseligt og markant fald i efterspørgslen og adgangen til fladskærmsteknologien til konkurrencedygtige priser. |
| --- | --- |

(116)

Det må imidlertid konkluderes, at det ikke var muligt at påvise, at dumpingimporten isoleret set har medført en væsentlig skade. Der blev således i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 7, også undersøgt andre faktorer, og skaden kan tilskrives virkningen af et pludseligt og markant fald i efterspørgslen og adgangen til fladskærmsteknologien til konkurrencedygtige priser.

F.   FORSLAG OM AFSLUTNING UDEN INDFØRELSE AF FORANSTALTNINGER

| (117) | På grundlag af konklusionerne i betragtning 105-114, hvorefter det ikke er muligt i tilstrækkelig grad at påvise en årsagssammenhæng mellem den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og dumpingimporten, er Kommissionen af den opfattelse, at nærværende antidumpingprocedure skal afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 2 og 3 — |
| --- | --- |

(117)

På grundlag af konklusionerne i betragtning 105-114, hvorefter det ikke er muligt i tilstrækkelig grad at påvise en årsagssammenhæng mellem den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og dumpingimporten, er Kommissionen af den opfattelse, at nærværende antidumpingprocedure skal afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 2 og 3 —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Antidumpingproceduren vedrørende indførslen af katodestrålerør til farvefjernsyn, herunder katodestrålerør til videomonitorer, af alle størrelser, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Republikken Korea, Malaysia og Thailand, som henhører under KN-kode 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 og 8540 11 99, afsluttes hermed.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2006.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 6 af 11.1.2006, s. 2.

2

(3)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 883/2005 (EUT L 148 af 11.6.2005, s. 5).

3

(4)  Jf. Rådets forordning (EF) nr. 1531/2002 (EFT L 231 af 29.8.2002, s. 1), betragtning 59.

4

(5)  Se bl.a. sagen om varmvalsede bredbånd i Kommissionens afgørelse nr. 283/2000/EKSF (EFT L 31 af 5.2.2000, s. 15), præmis 37-49.

5

(6)  EFT L 267 af 20.10.2000, s. 1.

6

---

Berigtigelser

| 16.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/35

---

Berigtigelse til Rådets forordning (EF) nr. 584/2006 af 10. april 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1480/2003 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (dynamic random access memories), med oprindelse i Republikken Korea og om endelig opkrævning af den midlertidige told

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 103 af 12. april 2006
  )

Side 25, nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 7 i skemaet i artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1480/2003:

I stedet for:

»Multikombinerbare former af DRAMs«

læses:

»(Seriefremstillede) multikombinerbare former af DRAMs«.

Side 25, nr. 2, 3, 4, 5, 6 og 7 i skemaet i artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1480/2003:

I stedet for:

»nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, for den multikombinerbare form af DRAM«

læses:

»nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, for den (seriefremstillede) multikombinerbare form af DRAM«.

---