# Uradni list L 316/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 316 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4916. november 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 316

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4916. november 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1687/2006 z dne 15. novembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1688/2006 z dne 15. novembra 2006 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 2375/2002 glede nekaterih uvoznih dovoljenj izdanih za tranšo št. 4 podkvote III v okviru uvoznih tarifnih kvot za navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1689/2006 z dne 15. novembra 2006 o izdaji izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka) | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1690/2006 z dne 15. novembra 2006 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 16. novembra 2006 | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1691/2006 z dne 15. novembra 2006 o prepovedi ribolova na trsko v območju ICES IIIa (Kattegat) s plovili, ki plujejo pod nemško zastavo | 10 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1687/2006 z dne 15. novembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1688/2006 z dne 15. novembra 2006 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 2375/2002 glede nekaterih uvoznih dovoljenj izdanih za tranšo št. 4 podkvote III v okviru uvoznih tarifnih kvot za navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost

3

Uredba Komisije (ES) št. 1689/2006 z dne 15. novembra 2006 o izdaji izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka)

5

Uredba Komisije (ES) št. 1690/2006 z dne 15. novembra 2006 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 16. novembra 2006

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 1691/2006 z dne 15. novembra 2006 o prepovedi ribolova na trsko v območju ICES IIIa (Kattegat) s plovili, ki plujejo pod nemško zastavo

10

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. novembra 2006 o izognitvi dvojnemu štetju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v okviru sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami za projektne dejavnosti iz Kjotskega protokola v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5362)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Sklep Komisije z dne 15. novembra 2006 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje, Malezije in Tajske | 18 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 13. novembra 2006 o izognitvi dvojnemu štetju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v okviru sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami za projektne dejavnosti iz Kjotskega protokola v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5362)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5362)

1

12

*

Sklep Komisije z dne 15. novembra 2006 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje, Malezije in Tajske

18

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 584/2006 z dne 10. aprila 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1480/2003 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve pri uvozu nekaterih elektronskih mikrovezij, poznanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilnik), s poreklom iz Republike Koreje (UL L 103, 12.4.2006) | 35 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 584/2006 z dne 10. aprila 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1480/2003 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve pri uvozu nekaterih elektronskih mikrovezij, poznanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilnik), s poreklom iz Republike Koreje (UL L 103, 12.4.2006)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 16.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 316/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1687/2006

z dne 15. novembra 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. novembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 15. novembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 71,2 |
| 204 | 37,3 |
| 999 | 54,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,5 |
| 204 | 65,9 |
| 628 | 196,3 |
| 999 | 125,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 118,2 |
| 204 | 132,8 |
| 999 | 125,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 86,5 |
| 999 | 86,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,4 |
| 092 | 17,6 |
| 400 | 86,5 |
| 528 | 40,7 |
| 999 | 52,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,6 |
| 388 | 62,4 |
| 528 | 37,8 |
| 999 | 50,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 114,7 |
| 388 | 229,6 |
| 508 | 265,8 |
| 999 | 203,4 |
| 0808 10 80 | 096 | 29,0 |
| 388 | 88,8 |
| 400 | 104,6 |
| 404 | 100,1 |
| 720 | 70,3 |
| 800 | 140,1 |
| 999 | 88,8 |
| 0808 20 50 | 052 | 113,3 |
| 400 | 216,1 |
| 720 | 39,3 |
| 999 | 122,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

71,2

204

37,3

999

54,3

0707 00 05

052

114,5

204

65,9

628

196,3

999

125,6

0709 90 70

052

118,2

204

132,8

999

125,5

0805 20 10

204

86,5

999

86,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,4

092

17,6

400

86,5

528

40,7

999

52,6

0805 50 10

052

52,6

388

62,4

528

37,8

999

50,9

0806 10 10

052

114,7

388

229,6

508

265,8

999

203,4

0808 10 80

096

29,0

388

88,8

400

104,6

404

100,1

720

70,3

800

140,1

999

88,8

0808 20 50

052

113,3

400

216,1

720

39,3

999

122,9

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 16.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 316/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 316/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1688/2006

z dne 15. novembra 2006

o odstopanju od Uredbe (ES) št. 2375/2002 glede nekaterih uvoznih dovoljenj izdanih za tranšo št. 4 podkvote III v okviru uvoznih tarifnih kvot za navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 2375/2002 z dne 27. decembra 2002 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost, iz tretjih držav (2) določa tri podkvote za različna porekla. Podkvota III zadeva tretje države z izjemo Združenih držav Amerike in Kanade. Razdeljena je na štiri četrtletne tranše. Tranša 4 zadeva obdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 2375/2002 z dne 27. decembra 2002 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost, iz tretjih držav (2) določa tri podkvote za različna porekla. Podkvota III zadeva tretje države z izjemo Združenih držav Amerike in Kanade. Razdeljena je na štiri četrtletne tranše. Tranša 4 zadeva obdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom.

| (2) | Z uporabo člena 6 Uredbe (ES) št. 2375/2002 veljajo dovoljenja, izdana v okviru navedene uredbe, 45 dni od dejanskega dne izdaje. |
| --- | --- |

(2)

Z uporabo člena 6 Uredbe (ES) št. 2375/2002 veljajo dovoljenja, izdana v okviru navedene uredbe, 45 dni od dejanskega dne izdaje.

| (3) | Z uporabo tretjega pododstavka člena 5(1) in točke (a) prvega odstavka člena 9 Uredbe (ES) št. 2375/2002 je na uvoznem dovoljenju navedena ena sama država porekla in dovoljenje velja samo za proizvode s poreklom iz te države. |
| --- | --- |

(3)

Z uporabo tretjega pododstavka člena 5(1) in točke (a) prvega odstavka člena 9 Uredbe (ES) št. 2375/2002 je na uvoznem dovoljenju navedena ena sama država porekla in dovoljenje velja samo za proizvode s poreklom iz te države.

| (4) | Od 1. oktobra 2006 dalje je bil moten uvozni tok navadne pšenice s poreklom iz Ukrajine v Skupnost, saj je ta država uvedla ukrepe za nadzor in omejitev svojega izvoza. To bi lahko izvajalcem vsaj delno preprečilo spoštovanje njihovih obveznosti za izdana uvozna dovoljenja, na katerih je kot država porekla navedena Ukrajina. |
| --- | --- |

(4)

Od 1. oktobra 2006 dalje je bil moten uvozni tok navadne pšenice s poreklom iz Ukrajine v Skupnost, saj je ta država uvedla ukrepe za nadzor in omejitev svojega izvoza. To bi lahko izvajalcem vsaj delno preprečilo spoštovanje njihovih obveznosti za izdana uvozna dovoljenja, na katerih je kot država porekla navedena Ukrajina.

| (5) | Da izvajalci zaradi tega ne bi bili kaznovani in da se zagotovi pravilna izvedba kvote, je treba pri uporabi izdanih dovoljenj uvesti določeno fleksibilnost. Zato je treba z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 2375/2002 podaljšati njihovo veljavnost do konca leta 2006 in odobriti uporabo navedenih dovoljenj za uvoz navadne pšenice s poreklom iz tretjih držav razen Ukrajine, z izjemo Združenih držav Amerike in Kanade. |
| --- | --- |

(5)

Da izvajalci zaradi tega ne bi bili kaznovani in da se zagotovi pravilna izvedba kvote, je treba pri uporabi izdanih dovoljenj uvesti določeno fleksibilnost. Zato je treba z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 2375/2002 podaljšati njihovo veljavnost do konca leta 2006 in odobriti uporabo navedenih dovoljenj za uvoz navadne pšenice s poreklom iz tretjih držav razen Ukrajine, z izjemo Združenih držav Amerike in Kanade.

| (6) | Uvozna dovoljenja, ki so bila od 1. oktobra 2006 izdana za uvoz navadne pšenice kakovosti, ki ni visoka kakovost (oznaka KN 1001 90 99), iz podkvote III (zaporedna številka 09.4125) iz člena 3 navedene uredbe, bodo prenehala veljati od 16. novembra 2006. Spremembe, določene v tej uredbi, se morajo torej začeti kar najhitreje uporabljati. Zato je treba določiti, da začne ta uredba veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(6)

Uvozna dovoljenja, ki so bila od 1. oktobra 2006 izdana za uvoz navadne pšenice kakovosti, ki ni visoka kakovost (oznaka KN 1001 90 99), iz podkvote III (zaporedna številka 09.4125) iz člena 3 navedene uredbe, bodo prenehala veljati od 16. novembra 2006. Spremembe, določene v tej uredbi, se morajo torej začeti kar najhitreje uporabljati. Zato je treba določiti, da začne ta uredba veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 6 Uredbe (ES) št. 2375/2002 je treba za uvozna dovoljenja, ki so bila med 1. oktobrom 2006 in 16. novembrom 2006 izdana za uvoz navadne pšenice kakovosti, ki ni visoka kakovost (oznaka KN 1001 90 99), iz podkvote III (zaporedna številka 09.4125) iz člena 3 navedene uredbe in ki imajo v rubriki 8 kot državo porekla navedbo „Ukrajina“, na zahtevo nosilcev podaljšati obdobje veljavnosti do 31. decembra 2006. Organ, ki je izdal zadevno dovoljenje, zato to dovoljenje zamenja z novim dovoljenjem, na katerem je skrajni rok veljavnosti 31. december 2006, ali podaljša veljavnost osnovnega dovoljenja do 31. decembra 2006.

Člen 2

Z odstopanjem od drugega odstavka člena 9 Uredbe (ES) št. 2375/2002 se uvozna dovoljenja iz člena 1 te uredbe lahko uporabijo za uvoz navadne pšenice s poreklom iz vseh tretjih držav z izjemo Združenih držav Amerike in Kanade.

Člen 3

1.   Carinske deklaracije, ki se nanašajo na uvoze, izvedene na podlagi uvoznih dovoljenj iz člena 1, imajo v rubriki 44 naslednjo navedbo:

„Uvoz v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1688/2006“.

2.   Države članice Komisiji do 15. februarja 2007 po elektronski poti sporočijo naslednje informacije:

| (a) | količino (v tonah) uvoženih proizvodov na podlagi uvoznih dovoljenj iz člena 1; |
| --- | --- |

(a)

količino (v tonah) uvoženih proizvodov na podlagi uvoznih dovoljenj iz člena 1;

| (b) | številko in datum izdaje dovoljenja, na podlagi katerega je bil izveden uvoz. |
| --- | --- |

(b)

številko in datum izdaje dovoljenja, na podlagi katerega je bil izveden uvoz.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 358, 31.12.2002, str. 88. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 971/2006 (UL L 176, 30.6.2006, str. 51).

2

---

| 16.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 316/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 316/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1689/2006

z dne 15. novembra 2006

o izdaji izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretje alinee člena 35(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1579/2006 (2) se razpiše natečaj, pri čemer se določijo okvirne stopnje nadomestil in okvirne količine, za katere se lahko izdajo izvozna dovoljenja sistema A3. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1579/2006 (2) se razpiše natečaj, pri čemer se določijo okvirne stopnje nadomestil in okvirne količine, za katere se lahko izdajo izvozna dovoljenja sistema A3.

| (2) | Glede na predložene ponudbe je treba določiti najvišje stopnje nadomestil in odstotke količin, ki naj se dodelijo za ponudbe z navedenimi najvišjimi stopnjami. |
| --- | --- |

(2)

Glede na predložene ponudbe je treba določiti najvišje stopnje nadomestil in odstotke količin, ki naj se dodelijo za ponudbe z navedenimi najvišjimi stopnjami.

| (3) | Za paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka najvišja stopnja, potrebna za dodelitev dovoljenj za okvirno količino v meji ponujenih količin, ni večja od en- in polkratne okvirne stopnje nadomestil – |
| --- | --- |

(3)

Za paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka najvišja stopnja, potrebna za dodelitev dovoljenj za okvirno količino v meji ponujenih količin, ni večja od en- in polkratne okvirne stopnje nadomestil –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka so najvišje stopnje nadomestil in odstotki količin dodeljeni v okviru natečaja, razpisanega z Uredbo (ES) št. 1579/2006, določeni v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. novembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 291, 21.10.2006, str. 5.

2

---

PRILOGA

Izdaja izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka)

| Proizvod | Najvišja stopnja nadomestila
  (EUR/t neto) | Dodeljeni odstotek količin, zaprošenih v meji najvišje stopnje nadomestil |
| --- | --- | --- |
| Paradižniki | — | 100 % |
| Pomaranče | 40 | 100 % |
| Limone | 60 | 100 % |
| Namizno grozdje | — | 100 % |
| Jabolka | 35 | 100 % |

Proizvod

Najvišja stopnja nadomestila

(EUR/t neto)

Dodeljeni odstotek količin, zaprošenih v meji najvišje stopnje nadomestil

Paradižniki

—

100 %

Pomaranče

40

100 %

Limone

60

100 %

Namizno grozdje

—

100 %

Jabolka

35

100 %

---

| 16.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 316/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 316/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1690/2006

z dne 15. novembra 2006

o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 16. novembra 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pogojih izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede uvoznih dajatev v sektorju žit (2), in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife.

| (2) | V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu.

| (3) | Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit.

| (4) | Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih. |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih.

| (5) | Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(5)

Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju.

| (6) | Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi – |
| --- | --- |

(6)

Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. novembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1110/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 12).

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, v uporabi od 16. novembra 2006

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev (1)

  (v EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Pšenica durum visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pšenica navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rž | 0,00 |
| 1005 10 90 | Semenska koruza, razen hibridne | 8,24 |
| 1005 90 00 | Koruza, razen semenske (2) | 8,24 |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev | 0,00 |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev (1)

(v EUR/t)

1001 10 00

Pšenica durum visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

Pšenica navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

Rž

0,00

1005 10 90

Semenska koruza, razen hibridne

8,24

1005 90 00

Koruza, razen semenske (2)

8,24

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev

0,00

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost preko Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa (člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96), je uvoznik upravičen do znižanja dajatev v višini:

| — | 3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini

| — | 2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev

(2.11.2006–14.11.2006)

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  Borzne kotacije | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage) | HRS2 | YC3 | HAD2 | srednja kakovost (1) | nizka kakovost (2) | US barley 2 |
| Kotacija (EUR/t) | 158,69 (3) | 107,18 | 174,15 | 164,15 | 144,15 | 155,60 |
| Premija za Zaliv (EUR/t) | — | 19,42 | — | | | — |
| Premija za Velika jezera (EUR/t) | 12,24 | — | — | | | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Borzne kotacije

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage)

HRS2

YC3

HAD2

srednja kakovost (1)

nizka kakovost (2)

US barley 2

Kotacija (EUR/t)

158,69 (3)

107,18

174,15

164,15

144,15

155,60

Premija za Zaliv (EUR/t)

—

19,42

—

—

Premija za Velika jezera (EUR/t)

12,24

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:
  Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 22,90 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 30,68 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 22,90 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 30,68 EUR/t.

| 3. | Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 16.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 316/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 316/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1691/2006

z dne 15. novembra 2006

o prepovedi ribolova na trsko v območju ICES IIIa (Kattegat) s plovili, ki plujejo pod nemško zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (3) določa kvote za leto 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (3) določa kvote za leto 2006.

| (2) | V skladu s podatki, ki so bili sporočeni Komisiji, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice ali so registrirana v državi članici iz Priloge, izčrpala kvoto za leto 2006 za ulov staležev iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s podatki, ki so bili sporočeni Komisiji, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice ali so registrirana v državi članici iz Priloge, izčrpala kvoto za leto 2006 za ulov staležev iz Priloge k tej uredbi.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2006 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi, ki ga opravljajo plovila, ki plujejo pod zastavo države članice ali so registrirana v državi članici iz Priloge, se prepove z datumom, določenim v navedeni prilogi. Od tega datuma naprej je tudi prepovedano shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje navedenega staleža, ki ga ulovijo zadevna plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2006

Za Komisijo

Jörgen HOLMQUIST

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 16, 20.1.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1642/2006 (UL L 308, 8.11.2006, str. 5).

3

---

PRILOGA

| Št. | 47 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | COD/03AS. |
| Vrsta | Trska (Gadus morhua) |
| Območje | IIIa (Kattegat) |
| Datum | 14. oktober 2006 |

Št.

47

Država članica

Nemčija

Stalež

COD/03AS.

Vrsta

Trska (Gadus morhua)

Območje

IIIa (Kattegat)

Datum

14. oktober 2006

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 16.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 316/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 316/12

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. novembra 2006

o izognitvi dvojnemu štetju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v okviru sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami za projektne dejavnosti iz Kjotskega protokola v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5362)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/780/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 11b(7) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zagotovitev okoljske celovitosti sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami Direktiva 2003/87/ES od držav članic zahteva, da ko gostijo projektne dejavnosti, kakor je določeno s prilagodljivim mehanizmom Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) zagotovijo, da se ne izdajajo enote zmanjšanja emisij (ERU) ali potrjena zmanjšanja emisij (CER) za zmanjšanja ali omejitve emisij toplogrednih plinov iz obratov, ki sodelujejo v sistemu Skupnosti za trgovanje z emisijami, saj bi to povzročilo dvojno štetje zmanjšanj ali omejitev emisij. |
| --- | --- |

(1)

Za zagotovitev okoljske celovitosti sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami Direktiva 2003/87/ES od držav članic zahteva, da ko gostijo projektne dejavnosti, kakor je določeno s prilagodljivim mehanizmom Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) zagotovijo, da se ne izdajajo enote zmanjšanja emisij (ERU) ali potrjena zmanjšanja emisij (CER) za zmanjšanja ali omejitve emisij toplogrednih plinov iz obratov, ki sodelujejo v sistemu Skupnosti za trgovanje z emisijami, saj bi to povzročilo dvojno štetje zmanjšanj ali omejitev emisij.

| (2) | Takšna zmanjšanja ali omejitve se lahko pojavijo zlasti, če: se projektna dejavnost za zamenjavo goriva pojavi v obratu, ki spada v sistem Skupnosti za trgovanje z emisijami, če projektna dejavnost v občinskem sektorju proizvodnje toplotne energije povzroča manjšo proizvodnjo v drugem obratu iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami ali če projektna dejavnost za elektrarne na veter ali hidroelektrarne oskrbuje električno omrežje z električno energijo in s tem nadomešča proizvodnjo električne energije, ki temelji na fosilnih gorivih. |
| --- | --- |

(2)

Takšna zmanjšanja ali omejitve se lahko pojavijo zlasti, če: se projektna dejavnost za zamenjavo goriva pojavi v obratu, ki spada v sistem Skupnosti za trgovanje z emisijami, če projektna dejavnost v občinskem sektorju proizvodnje toplotne energije povzroča manjšo proizvodnjo v drugem obratu iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami ali če projektna dejavnost za elektrarne na veter ali hidroelektrarne oskrbuje električno omrežje z električno energijo in s tem nadomešča proizvodnjo električne energije, ki temelji na fosilnih gorivih.

| (3) | Ob priznavanju, da so se države članice morda pred sprejetjem člena 11b(2) Direktive 2003/87/ES obvezale k izdaji ERU ali CER, kar povzroča dvojno štetje, člen 11b(3) in (4) dovoljuje, da se ERU in CER izdajajo do 31. decembra 2012, tudi če zmanjšanja ali omejitve projektnih dejavnosti posredno ali neposredno zmanjšajo ali omejijo emisije naprav iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami pod pogojem, da se enako število pravic razveljavi. |
| --- | --- |

(3)

Ob priznavanju, da so se države članice morda pred sprejetjem člena 11b(2) Direktive 2003/87/ES obvezale k izdaji ERU ali CER, kar povzroča dvojno štetje, člen 11b(3) in (4) dovoljuje, da se ERU in CER izdajajo do 31. decembra 2012, tudi če zmanjšanja ali omejitve projektnih dejavnosti posredno ali neposredno zmanjšajo ali omejijo emisije naprav iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami pod pogojem, da se enako število pravic razveljavi.

| (4) | Člen 11b(3) in (4) Direktive 2003/87/ES razlikuje med primeri, kjer je mogoče določiti obseg zmanjšanj ali omejitev v vsakem obratu iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami, na katerega vpliva dejavnost projekta (neposredna zmanjšanja ali omejitve), in primeri, kjer je obseg zmanjšanj ali omejitev mogoče določiti le za skupino obratov iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami (posredna zmanjšanja ali omejitve). |
| --- | --- |

(4)

Člen 11b(3) in (4) Direktive 2003/87/ES razlikuje med primeri, kjer je mogoče določiti obseg zmanjšanj ali omejitev v vsakem obratu iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami, na katerega vpliva dejavnost projekta (neposredna zmanjšanja ali omejitve), in primeri, kjer je obseg zmanjšanj ali omejitev mogoče določiti le za skupino obratov iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami (posredna zmanjšanja ali omejitve).

| (5) | Pri neposrednih zmanjšanjih ali omejitvah je upravljavec obrata, kjer se pojavljajo zmanjšanja ali omejitve, odgovoren za razveljavitev pravic glede na količino ERU in CER, izdanih za takšna zmanjševanja ali omejitve. Pri posrednih zmanjšanjih ali omejitvah so nacionalni organi odgovorni za razveljavitev teh pravic v nacionalnem registru države članice, ki izdaja ERU in CER. |
| --- | --- |

(5)

Pri neposrednih zmanjšanjih ali omejitvah je upravljavec obrata, kjer se pojavljajo zmanjšanja ali omejitve, odgovoren za razveljavitev pravic glede na količino ERU in CER, izdanih za takšna zmanjševanja ali omejitve. Pri posrednih zmanjšanjih ali omejitvah so nacionalni organi odgovorni za razveljavitev teh pravic v nacionalnem registru države članice, ki izdaja ERU in CER.

| (6) | Najprimernejši način za prikaz zmanjšanj ali omejitev v obratu iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami, ki izhajajo iz posamezne projektne dejavnosti, je izračunati delež takšnih zmanjšanj ali omejitev znotraj skupno predvidenih zmanjšanj ali omejitev emisij te projektne dejavnosti, kot je določeno z njenim odobrenim referenčnim scenarijem. Če v primeru posrednih zmanjšanj ali omejitev količine zmanjšanj v posameznih obratih iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami ni mogoče natančno opredeliti, je treba oceniti količino zmanjšanj ali omejitev v okviru skupnih zmanjšanj ali omejitev projektne dejavnosti, ki bi povzročila dvojno štetje. |
| --- | --- |

(6)

Najprimernejši način za prikaz zmanjšanj ali omejitev v obratu iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami, ki izhajajo iz posamezne projektne dejavnosti, je izračunati delež takšnih zmanjšanj ali omejitev znotraj skupno predvidenih zmanjšanj ali omejitev emisij te projektne dejavnosti, kot je določeno z njenim odobrenim referenčnim scenarijem. Če v primeru posrednih zmanjšanj ali omejitev količine zmanjšanj v posameznih obratih iz sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami ni mogoče natančno opredeliti, je treba oceniti količino zmanjšanj ali omejitev v okviru skupnih zmanjšanj ali omejitev projektne dejavnosti, ki bi povzročila dvojno štetje.

| (7) | Sistem Skupnosti za trgovanje z emisijami od držav članic zahteva, da v svojih nacionalnih načrtih razdelitve pravic Komisijo uradno obvestijo o skupni količini pravic, ki jih nameravajo dodeliti za obdobje od 2008 do 2012, 18 mesecev pred začetkom tega obdobja. Natančne količine zmanjšanj ali omejitev emisij, ki so posledica posamezne projektne dejavnosti, pa se ugotovijo letno po njihovem zaključku. |
| --- | --- |

(7)

Sistem Skupnosti za trgovanje z emisijami od držav članic zahteva, da v svojih nacionalnih načrtih razdelitve pravic Komisijo uradno obvestijo o skupni količini pravic, ki jih nameravajo dodeliti za obdobje od 2008 do 2012, 18 mesecev pred začetkom tega obdobja. Natančne količine zmanjšanj ali omejitev emisij, ki so posledica posamezne projektne dejavnosti, pa se ugotovijo letno po njihovem zaključku.

| (8) | V nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje od 2008 do 2012 vsake države članice, ki gosti dejavnosti v okviru projektno osnovanih mehanizmov Kjotskega protokola, ki bi lahko povzročili dvojno štetje, je treba uvesti rezervacijo, z navedbo vsake odobrene projektne dejavnosti in pričakovanih zmanjšanj ali omejitev emisij v obratih, ki sodelujejo v sistemu Skupnosti za trgovanje z emisijami in za katere morajo države članice izdati ERU ali CER („zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“). Ob tem mora tabela rezervacij vsebovati vsa pojasnila, potrebna za ugotovitev obsega „zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“, pričakovanih za vsako projektno dejavnost, ki jo gosti država članica. |
| --- | --- |

(8)

V nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje od 2008 do 2012 vsake države članice, ki gosti dejavnosti v okviru projektno osnovanih mehanizmov Kjotskega protokola, ki bi lahko povzročili dvojno štetje, je treba uvesti rezervacijo, z navedbo vsake odobrene projektne dejavnosti in pričakovanih zmanjšanj ali omejitev emisij v obratih, ki sodelujejo v sistemu Skupnosti za trgovanje z emisijami in za katere morajo države članice izdati ERU ali CER („zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“). Ob tem mora tabela rezervacij vsebovati vsa pojasnila, potrebna za ugotovitev obsega „zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“, pričakovanih za vsako projektno dejavnost, ki jo gosti država članica.

| (9) | Drugo rezervacijo je treba uvesti v nacionalnem načrtu razdelitve pravic za obdobje od 2008 do 2012 vsake države članice, ki namerava gostiti dejavnosti v okviru projektno osnovanih mehanizmov Kjotskega protokola, ki bi lahko povzročili dvojno štetje, z navedbo predvidenih projektnih dejavnosti in pričakovanih zmanjšanj ali omejitev emisij iz obratov, ki sodelujejo v sistemu Skupnosti za trgovanje z emisijami in za katere morajo države članice izdati ERU ali CER („zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“). Ob tem mora tabela rezervacij vsebovati tudi vsa pojasnila, potrebna za ugotovitev obsega „zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“, pričakovanih za vsako projektno dejavnost, ki jo gosti država članica. |
| --- | --- |

(9)

Drugo rezervacijo je treba uvesti v nacionalnem načrtu razdelitve pravic za obdobje od 2008 do 2012 vsake države članice, ki namerava gostiti dejavnosti v okviru projektno osnovanih mehanizmov Kjotskega protokola, ki bi lahko povzročili dvojno štetje, z navedbo predvidenih projektnih dejavnosti in pričakovanih zmanjšanj ali omejitev emisij iz obratov, ki sodelujejo v sistemu Skupnosti za trgovanje z emisijami in za katere morajo države članice izdati ERU ali CER („zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“). Ob tem mora tabela rezervacij vsebovati tudi vsa pojasnila, potrebna za ugotovitev obsega „zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“, pričakovanih za vsako projektno dejavnost, ki jo gosti država članica.

| (10) | ERU ali CER, ki predstavljajo „zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“, se lahko dodelijo samo do 31. decembra 2012. O vsaki takšni dodelitvi je treba uradno obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(10)

ERU ali CER, ki predstavljajo „zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“, se lahko dodelijo samo do 31. decembra 2012. O vsaki takšni dodelitvi je treba uradno obvestiti Komisijo.

| (11) | Države članice, ki gostijo ali nameravajo gostiti dejavnosti v okviru projektno osnovanega mehanizma Kjotskega protokola, ki bi lahko povzročil dvojno štetje, morajo v svojih nacionalnih načrtih razdelitve pravic navesti predvidene emisije za dejavnosti iz področja uporabe Direktive 2003/87/ES z vplivi predvidenih zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, in brez njih. |
| --- | --- |

(11)

Države članice, ki gostijo ali nameravajo gostiti dejavnosti v okviru projektno osnovanega mehanizma Kjotskega protokola, ki bi lahko povzročil dvojno štetje, morajo v svojih nacionalnih načrtih razdelitve pravic navesti predvidene emisije za dejavnosti iz področja uporabe Direktive 2003/87/ES z vplivi predvidenih zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, in brez njih.

| (12) | Države članice morajo upoštevati vsa pričakovana zmanjšanja ali omejitve, nastale zaradi projektnih dejavnosti, ki vplivajo na obrate ali dejavnosti in bi povzročile dvojno štetje pri uveljavljanju metodologije nacionalnega načrta razdelitve pravic za določitev dodelitve posameznih obratov. |
| --- | --- |

(12)

Države članice morajo upoštevati vsa pričakovana zmanjšanja ali omejitve, nastale zaradi projektnih dejavnosti, ki vplivajo na obrate ali dejavnosti in bi povzročile dvojno štetje pri uveljavljanju metodologije nacionalnega načrta razdelitve pravic za določitev dodelitve posameznih obratov.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ta odločba predpisuje določbe za izvajanje člena 11b(3) in (4) Direktive 2003/87/ES.

Člen 2

Za namene te odločbe se poleg opredelitev iz člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 2216/2004 (2) uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „neposredno zmanjšanje ali omejitev emisij“ pomeni zmanjšanje ali omejitev emisij, nastalo zaradi projektne dejavnosti, ki povzroča zmanjšanja ali omejitve emisij v obratih, posamezno opredeljenih v izhodiščih projektne dejavnosti, določenih v skladu s členom 1 Dodatka B k Odločbi 16/CP.7 Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ali v skladu s členom 44 Priloge k Odločbi 17/CP.7 UNFCCC; |
| --- | --- |

1.

„neposredno zmanjšanje ali omejitev emisij“ pomeni zmanjšanje ali omejitev emisij, nastalo zaradi projektne dejavnosti, ki povzroča zmanjšanja ali omejitve emisij v obratih, posamezno opredeljenih v izhodiščih projektne dejavnosti, določenih v skladu s členom 1 Dodatka B k Odločbi 16/CP.7 Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ali v skladu s členom 44 Priloge k Odločbi 17/CP.7 UNFCCC;

| 2. | „posredno zmanjšanje ali omejitev emisij“ pomeni vsa zmanjšanja ali omejitve emisij v obratih iz področja uporabe Direktive 2003/87/ES, ki niso neposredna zmanjšanja ali omejitve emisij; |
| --- | --- |

2.

„posredno zmanjšanje ali omejitev emisij“ pomeni vsa zmanjšanja ali omejitve emisij v obratih iz področja uporabe Direktive 2003/87/ES, ki niso neposredna zmanjšanja ali omejitve emisij;

| 3. | „zmanjšanje v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“ pomeni zmanjšanje ali omejitev pri emisijah obratov iz področja uporabe Direktive 2003/87/ES zaradi projektnih dejavnosti, za katere država članica, ki gosti projektno dejavnost, izda enote zmanjšanja emisije (ERU) ali potrjena zmanjšanja emisij (CER); |
| --- | --- |

3.

„zmanjšanje v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami“ pomeni zmanjšanje ali omejitev pri emisijah obratov iz področja uporabe Direktive 2003/87/ES zaradi projektnih dejavnosti, za katere država članica, ki gosti projektno dejavnost, izda enote zmanjšanja emisije (ERU) ali potrjena zmanjšanja emisij (CER);

| 4. | „odobritveni dopis“ pomeni v primeru projektnih dejavnosti, iz katerih izhajajo ERU, zavezujočo pisno obveznost držav članic, ki gostijo projektno dejavnost, da izdajo ERU v skladu z nacionalnimi smernicami in postopki za odobritev projektnih dejavnosti iz člena 20(a) Priloge k Odločbi 16/CP.7 UNFCCC; in v primeru projektnih dejavnosti, iz katerih izhajajo CER, pisno odobritev prostovoljnega sodelovanja imenovanega nacionalnega organa države članice, ki gosti projektno dejavnost iz člena 40(a) Priloge k Odločbi 17/CP.7 UNFCCC; |
| --- | --- |

4.

„odobritveni dopis“ pomeni v primeru projektnih dejavnosti, iz katerih izhajajo ERU, zavezujočo pisno obveznost držav članic, ki gostijo projektno dejavnost, da izdajo ERU v skladu z nacionalnimi smernicami in postopki za odobritev projektnih dejavnosti iz člena 20(a) Priloge k Odločbi 16/CP.7 UNFCCC; in v primeru projektnih dejavnosti, iz katerih izhajajo CER, pisno odobritev prostovoljnega sodelovanja imenovanega nacionalnega organa države članice, ki gosti projektno dejavnost iz člena 40(a) Priloge k Odločbi 17/CP.7 UNFCCC;

| 5. | „potrditveni dopis“ pomeni uradno pisno sporočilo države članice, ki bo gostila projektno dejavnost, da se projekt na koncu morda lahko odobri kot projektna dejavnost. |
| --- | --- |

5.

„potrditveni dopis“ pomeni uradno pisno sporočilo države članice, ki bo gostila projektno dejavnost, da se projekt na koncu morda lahko odobri kot projektna dejavnost.

Člen 3

1.   V svoj nacionalni načrt razdelitve pravic za obdobje od 2008 do 2012 država članica vključi skupno količino pravic, rezervacijo pravic, sestavljenih za vsako projektno dejavnost, v obliki, določeni v tabeli v Prilogi I k tej odločbi, če je pred rokom za uradno obvestilo o svojem nacionalnem načrtu razdelitve pravic iz člena 9(1) Direktive 2003/87/ES država članica izdala odobritvene dopise kot država gostiteljica, ki se zavezuje k izdaji ERU ali CER za projektne dejavnosti, ki povzročajo zmanjšanja ali omejitve emisij v obratih iz področja uporabe Direktive 2003/87/ES.

2.   V svoj nacionalni načrt razdelitve pravic za obdobje od 2008 do 2012 lahko država članica vključi tudi skupno količino pravic nadaljnje rezervacije pravic, sestavljene v obliki, določeni v Prilogi II k tej odločbi, če po odločitvi v skladu s členom 11(2) Direktive 2003/87/ES namerava izdati odobritvene dopise kot država gostiteljica, ki se zavezuje k izdaji ERU ali CER pred 31. decembrom 2012 za projektne dejavnosti, ki povzročajo zmanjšanja ali omejitve emisij v obratih iz področja uporabe Direktive 2003/87/ES. Načrtovane projektne dejavnosti uporabljajo enako metodologijo za omejitev emisij, za katere še ni bil izdan potrditveni dopis, vendar se lahko razvrstijo skupaj v en stolpec v tabeli rezervacij, sestavljeni v skladu s Prilogo II.

3.   Dokler država članica v skladu s členom 11(2) Direktive 2003/87/ES ni sprejela odločitve, vendar najkasneje do roka za navedeno odločitev iz člena 11(2) Direktive 2003/87/ES, se lahko dodatne pravice prenesejo iz rezervacije, določene v skladu s členom 3(2), v rezervacijo, določeno v skladu s členom 3(1), ki zajema zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, za katere je bil izdan odobritveni dopis po roku za obvestilo o njihovem nacionalnem načrtu razdelitve pravic iz člena 9(1) Direktive 2003/87/ES.

Člen 4

Tabela rezervacij mora biti na voljo na javno dostopni spletni strani registra držav članic.

Člen 5

1.   ERU in CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, se lahko izdajo vse do 31. decembra 2012, če vsaka takšna izdaja sledi zamenjavi enake količine pravic iz ene od rezervacij v enote dodeljene količine in je Komisija o tem obveščena.

2.   Količina pravic v rezervaciji, določena v skladu s členom 3(1), ki se v skladu s členom 5(1) do 31. decembra 2012 ne spremeni v enote dodeljene količine, se lahko proda kot pravice obdobja od 2008 do 2012. Če projektna dejavnost povzroča neposredna zmanjšanja in omejitve emisije, se ta količina lahko izda kot pravice obdobja od 2008 do 2012 obratom, navedenim v vrsticah VII/a–VII/b tabele v Prilogi I.

3.   Kakršne koli pravice v rezervaciji, določene v skladu s členom 3(2), ki se do 31. decembra 2012 v skladu s členom 5(1) ne spremenijo v enote dodeljenih količin, se razveljavijo.

Člen 6

1.   Država članica, ki želi odobriti projektne dejavnosti kot država gostiteljica po roku za oddajo nacionalnega načrta razdelitve pravic, o tem obvesti Komisijo pred izdajo odobritvenega dopisa. To informacijo spremlja poročilo neodvisnega preveritelja, ki preveri, ali kateri koli od ERU oziroma CER, ki bodo izdani, povzroča dvojno štetje, pri čemer priskrbi vse potrebne podatke, ki zagotavljajo, da so projektne dejavnosti, predložene v odobritev, v skladu s členom 11b Direktive 2003/87/ES.

2.   Odobritveni dopisi, izdani v skladu s členom 3(2), in potrditveni dopisi, izdani po roku za obvestilo o nacionalnem načrtu razdelitve pravic iz člena 9(1) Direktive 2003/87/ES za projektne dejavnosti, iz katerih bodo izhajala zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, dodelijo pravice, ki jih je treba spremeniti v enote dodeljenih količin iz rezervacije, določene v skladu s členom 3(2), ob izdaji ERU ali CER. Če je bila pravica posamezni projektni dejavnosti že dodeljena z odobritvenim dopisom za prihodnjo spremembo, ne more biti ponovno dodeljena drugemu projektu.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. novembra 2006

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/101/ES (UL L 338, 13.11.2004, str. 18).

1

(2)  UL L 386, 29.12.2004, str. 1.

2

---

PRILOGA I

| | Projektna dejavnost
  X | Projektna dejavnost
  Y | ... | Skupna količina pravic v rezervaciji |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I/a | Naziv projektne dejavnosti (1) | | | | |
| I/b | Projektna identifikacijska koda projektne dejavnosti (2) | | | | |
| I/c | Datum odobritvenega dopisa za projektno dejavnost | | | | |
| II | Skupna količina toplogrednih plinov za zmanjšanje ali omejitev
  (v tonah za obdobje 2008–2012) | | | |
| III | Odstotek skupnega zmanjšanja, ki ga vlada izda kot ERU ali CER | | | |
| IV | Opis referenčnega scenarija (3) | | | |
| V | Odstotek emisij obratov iz Direktive 2003/87/ES v skupnih emisijah, vključenih v referenčni scenarij (v primeru posrednih zmanjšanj ali omejitev se zagotovi ocena) (4) | | | |
| VI | Predvidene količine zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (II*III*V) | | | | (Σ VI) = (Σ VIII/a–VIII/e) |
| VII/a | Pri neposrednih zmanjšanjih in omejitvah bo navedeno ime obrata, v katerem se bodo pojavila zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (5) | | | | |
| VII/b | Pri posrednih zmanjšanjih in omejitvah identifikacijska št. obrata, v katerem se bodo pojavila zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (5) | | | |
| VIII/a | Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2008 | | | |
| VIII/b | Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2009 | | | |
| VIII/c | Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2010 | | | |
| VIII/d | Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2011 | | | |
| VIII/e | Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2012 | | | |

Projektna dejavnost

X

Projektna dejavnost

Y

...

Skupna količina pravic v rezervaciji

I/a

Naziv projektne dejavnosti (1)

I/b

Projektna identifikacijska koda projektne dejavnosti (2)

I/c

Datum odobritvenega dopisa za projektno dejavnost

II

Skupna količina toplogrednih plinov za zmanjšanje ali omejitev

(v tonah za obdobje 2008–2012)

III

Odstotek skupnega zmanjšanja, ki ga vlada izda kot ERU ali CER

IV

Opis referenčnega scenarija (3)

V

Odstotek emisij obratov iz Direktive 2003/87/ES v skupnih emisijah, vključenih v referenčni scenarij (v primeru posrednih zmanjšanj ali omejitev se zagotovi ocena) (4)

VI

Predvidene količine zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (II*III*V)

(Σ VI) = (Σ VIII/a–VIII/e)

VII/a

Pri neposrednih zmanjšanjih in omejitvah bo navedeno ime obrata, v katerem se bodo pojavila zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (5)

VII/b

Pri posrednih zmanjšanjih in omejitvah identifikacijska št. obrata, v katerem se bodo pojavila zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (5)

VIII/a

Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2008

VIII/b

Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2009

VIII/c

Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2010

VIII/d

Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2011

VIII/e

Količina ERU ali CER, ki predstavljajo zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami, izdana za leto 2012

---

(1)  Seznam vseh projektnih dejavnosti, ki so jih odobrile države članice.

(2)  Uporabite kodo, dodeljeno v skladu s točko 19 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 2216/2004.

(3)  Navedite skupne letne emisije, ki se pričakujejo ob odsotnosti projektne dejavnosti, in skupino obratov, kjer naj bi se te emisije pojavile. Priložite kratek opis uporabljenega referenčnega scenarija. Če se v projektni dejavnosti uporabi več kot en referenčni scenarij, je treba vsak referenčni scenarij (z ustreznimi skupnimi letnimi emisijami, pričakovanimi v odsotnosti tega dela projektne dejavnosti) vnesti v ločeno vrstico tabele rezervacij.

(4)  Na kratko opišite metodo in podatke, uporabljene za oceno.

(5)  Če je v vrsticah VII/a in VII/b treba navesti več kot en obrat, jih navedite v ločenih vrsticah. Delež vsakega obrata pri pravici v rezervacijah se izračuna ločeno.

---

PRILOGA II

| | Načrtovana projektna dejavnost
  X | Načrtovana projektna dejavnost
  Y | ... | Skupna količina pravic v rezervaciji |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I/a | Naziv načrtovane projektne dejavnosti (1) | | | | |
| I/b | Projektna identifikacijska koda načrtovane projektne dejavnosti (1)
   (2) | | | | |
| I/c | Datum ali projektni datum odobritvenega dopisa za načrtovano projektno dejavnost. | | | | |
| I/d | Predvideni datum odobritvenega dopisa za načrtovano projektno dejavnost | | | | |
| II | Predvidena skupna količina toplogrednih plinov za zmanjšanje ali omejitev (v tonah za obdobje 2008–2012) z načrtovano projektno dejavnostjo | | | |
| III | Odstotek skupnega zmanjšanja, ki ga vlada izda kot ERU ali CER za načrtovano projektno dejavnost | | | |
| IV | Opis referenčnega scenarija (1)
   (3) | | | |
| V | Ocena odstotka emisij iz obratov, zajetih v Direktivi 2003/87/ES, v okviru skupnih emisij, vključenih v referenčni scenarij (4) | | | |
| VI | Predvidene količine zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (II*III*V) | | | | (Σ VI) |
| VII/a | Pri neposrednih zmanjšanjih in omejitvah ime obrata, v katerem se pričakujejo predvidena zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (5) | | | | |
| VII/b | Pri neposrednih zmanjšanjih in omejitvah identifikacijska koda obrata(-ov), v kateremu(-ih) se pričakujejo predvidena zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (5) | | | |
| VII/c | Pri neposrednih zmanjšanjih in omejitvah kategorija dejavnosti, v kateri se pričakujejo predvidena zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (6) | | | |
| VIII | Količina pravic, izpeljanih iz dodelitve obrata/kategorije dejavnosti, označene v vrsticah VII/a–VII/c, da se zapolni rezervacija (5)
   (6) | | | | |

Načrtovana projektna dejavnost

X

Načrtovana projektna dejavnost

Y

...

Skupna količina pravic v rezervaciji

I/a

Naziv načrtovane projektne dejavnosti (1)

I/b

Projektna identifikacijska koda načrtovane projektne dejavnosti (1)
   (2)

I/c

Datum ali projektni datum odobritvenega dopisa za načrtovano projektno dejavnost.

I/d

Predvideni datum odobritvenega dopisa za načrtovano projektno dejavnost

II

Predvidena skupna količina toplogrednih plinov za zmanjšanje ali omejitev (v tonah za obdobje 2008–2012) z načrtovano projektno dejavnostjo

III

Odstotek skupnega zmanjšanja, ki ga vlada izda kot ERU ali CER za načrtovano projektno dejavnost

IV

Opis referenčnega scenarija (1)
   (3)

V

Ocena odstotka emisij iz obratov, zajetih v Direktivi 2003/87/ES, v okviru skupnih emisij, vključenih v referenčni scenarij (4)

VI

Predvidene količine zmanjšanj v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (II*III*V)

(Σ VI)

VII/a

Pri neposrednih zmanjšanjih in omejitvah ime obrata, v katerem se pričakujejo predvidena zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (5)

VII/b

Pri neposrednih zmanjšanjih in omejitvah identifikacijska koda obrata(-ov), v kateremu(-ih) se pričakujejo predvidena zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (5)

VII/c

Pri neposrednih zmanjšanjih in omejitvah kategorija dejavnosti, v kateri se pričakujejo predvidena zmanjšanja v zvezi s projekti sektorja, udeleženega v sistemu trgovanja z emisijami (6)

VIII

Količina pravic, izpeljanih iz dodelitve obrata/kategorije dejavnosti, označene v vrsticah VII/a–VII/c, da se zapolni rezervacija (5)
   (6)

---

(1)  Te podatke je treba zagotoviti le, če so na voljo že ob predložitvi nacionalnega načrta razdelitve pravic. Če za projektno dejavnost ni bil izdan potrditveni dopis, se lahko več projektnih dejavnosti, ki uporabljajo isto metodologijo, razvrsti skupaj v en stolpec.

(2)  Uporabite kodo, dodeljeno v skladu s točko 19 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 2216/2004.

(3)  Navedite skupne letne emisije, ki se pričakujejo ob odsotnosti projektne dejavnosti, in skupino obratov, kjer naj bi se te emisije pojavile. Priložite kratek opis uporabljenega referenčnega scenarija. Če se v projektni dejavnosti uporabi več kot en referenčni scenarij, je treba vsak referenčni scenarij (z ustreznimi skupnimi letnimi emisijami, pričakovanimi v odsotnosti tega dela projektne dejavnosti) vnesti v ločeno vrstico tabele rezervacije.

(4)  Na kratko opišite metodo in podatke, uporabljene za oceno.

(5)  Če je treba v vrsticah VII/a, VII/b in VIII navesti več kot en predmet, uporabite ločene vrstice. Delež pravic, ki jih za rezervacijo zagotovi vsak obrat, se označi ločeno.

(6)  Uporabite kategorije dejavnosti, opredeljene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES.

---

| 16.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 316/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 316/18

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 15. novembra 2006

o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje, Malezije in Tajske

(2006/781/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropskih skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 11. januarja 2006 v skladu s členom 5 osnovne uredbe v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavila obvestilo („obvestilo o začetku“) o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike („KCBT“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Republike Koreje („Koreja“), Malezije in Tajske („zadevne države“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 11. januarja 2006 v skladu s členom 5 osnovne uredbe v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavila obvestilo („obvestilo o začetku“) o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike („KCBT“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Republike Koreje („Koreja“), Malezije in Tajske („zadevne države“) v Skupnost.

| (2) | Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 29. novembra 2005 vložila Delovna skupina proti nepoštenem poslovanju v Evropi (TUBE) („pritožnik“) v imenu dveh proizvajalcev („proizvajalca pritožnika“), tj. AB Ekranas („Ekranas“) in Ecimex Group A.S. („Ecimex“), ki predstavljata večji delež celotne proizvodnje katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu KCBT s poreklom v zadevnih državah in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za uvedbo postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 29. novembra 2005 vložila Delovna skupina proti nepoštenem poslovanju v Evropi (TUBE) („pritožnik“) v imenu dveh proizvajalcev („proizvajalca pritožnika“), tj. AB Ekranas („Ekranas“) in Ecimex Group A.S. („Ecimex“), ki predstavljata večji delež celotne proizvodnje katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu KCBT s poreklom v zadevnih državah in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za uvedbo postopka.

2.   Stranke v postopku

| (3) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnika, proizvajalce Skupnosti, navedene v pritožbi, druge znane proizvajalce Skupnosti, organe zadevnih držav izvoznic, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnika, proizvajalce Skupnosti, navedene v pritožbi, druge znane proizvajalce Skupnosti, organe zadevnih držav izvoznic, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku.

| (4) | Proizvajalci pritožniki, drugi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki in uporabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Proizvajalci pritožniki, drugi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki in uporabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Glede na predvideno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK, je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Glede na predvideno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK, je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (6) | Da bi Komisija lahko odločila, ali bi bilo vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v LRK pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2005, kot je navedeno v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Da bi Komisija lahko odločila, ali bi bilo vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v LRK pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2005, kot je navedeno v obvestilu o začetku.

| (7) | Le dva proizvajalca izvoznika v LRK sta se javila in predložila zahtevane informacije v določenem roku. Zaradi teh okoliščin je Komisija sklenila, da vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK ni potrebno. |
| --- | --- |

(7)

Le dva proizvajalca izvoznika v LRK sta se javila in predložila zahtevane informacije v določenem roku. Zaradi teh okoliščin je Komisija sklenila, da vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK ni potrebno.

| (8) | Poleg tega je Komisija, da bi proizvajalcem izvoznikom v LRK, če bi to hoteli, omogočila vložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), poslala obrazce zahtevka za TGO in IO kitajskim družbam, za katere je znano, da jih postopek zadeva, ter kitajskim organom. Dva proizvajalca izvoznika v LRK sta zahtevala TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je Komisija, da bi proizvajalcem izvoznikom v LRK, če bi to hoteli, omogočila vložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), poslala obrazce zahtevka za TGO in IO kitajskim družbam, za katere je znano, da jih postopek zadeva, ter kitajskim organom. Dva proizvajalca izvoznika v LRK sta zahtevala TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

| (9) | Komisija je poslala vprašalnike vsem zadevnim strankam in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od dveh proizvajalcev izvoznikov iz LRK, po enega proizvajalca izvoznika iz Koreje, Malezije in Tajske, enega uvoznika v Skupnosti, povezanega z enim od kitajskih izvoznikov ter korejskim izvoznikom, od trgovca s sedežem v državi, ki ni zadevna država, ali v Skupnosti, in ki je povezan z enim kitajskim proizvajalcem, od treh proizvajalcev Skupnosti in enega nepovezanega uporabnika v Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je poslala vprašalnike vsem zadevnim strankam in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od dveh proizvajalcev izvoznikov iz LRK, po enega proizvajalca izvoznika iz Koreje, Malezije in Tajske, enega uvoznika v Skupnosti, povezanega z enim od kitajskih izvoznikov ter korejskim izvoznikom, od trgovca s sedežem v državi, ki ni zadevna država, ali v Skupnosti, in ki je povezan z enim kitajskim proizvajalcem, od treh proizvajalcev Skupnosti in enega nepovezanega uporabnika v Skupnosti.

| (10) | Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | AB Ekranas, Panevezys, Lithuania and its related company Farimex S.A., Ženeva, Švica, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

AB Ekranas, Panevezys, Lithuania and its related company Farimex S.A., Ženeva, Švica,

| — | Thomson Displays Polska Sp. Z o.o, Piaseczno, Poljska, („Thomson“); |
| --- | --- |

—

Thomson Displays Polska Sp. Z o.o, Piaseczno, Poljska, („Thomson“);

| (b) | Proizvajalci izvozniki v LRK







  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Peking, |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v LRK

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Peking,

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, in njegov povezani preoizvajalec LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha; |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, in njegov povezani preoizvajalec LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha;

| (c) | Proizvajalec izvoznik v Koreji







  — | LG Philips Displays Korea Co., Ltd., Seul; |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalec izvoznik v Koreji

—

LG Philips Displays Korea Co., Ltd., Seul;

| (d) | Proizvajalec izvoznik v Maleziji







  — | Chunghwa Picture Tubes (Malezija) Sdn. Bhd., Shah Alam; |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalec izvoznik v Maleziji

—

Chunghwa Picture Tubes (Malezija) Sdn. Bhd., Shah Alam;

| (e) | Proizvajalec izvoznik na Tajskem







  — | CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong in njegov povezan proizvajalec Thai CRT Co., Ltd., Chonburi; |
| --- | --- | --- |

(e)

Proizvajalec izvoznik na Tajskem

—

CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong in njegov povezan proizvajalec Thai CRT Co., Ltd., Chonburi;

| (f) | Povezani uvoznik v Skupnosti







  — | LG. Philips Displays Netherlands B.V. (Nizozemska). |
| --- | --- | --- |

(f)

Povezani uvoznik v Skupnosti

—

LG. Philips Displays Netherlands B.V. (Nizozemska).

3.   Obdobje preiskave

| (11) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (12) | Zadevni izdelek vključuje katodne cevi za barvne televizijske sprejemnike („KCBT“), vključno s katodnimi cevmi za video monitorje, vseh dimenzij, s poreklom iz LRK, Koreje, Malezije in Tajske („zadevni izdelek“), običajno uvrščene pod oznakami KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 in 8540 11 99. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek vključuje katodne cevi za barvne televizijske sprejemnike („KCBT“), vključno s katodnimi cevmi za video monitorje, vseh dimenzij, s poreklom iz LRK, Koreje, Malezije in Tajske („zadevni izdelek“), običajno uvrščene pod oznakami KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 in 8540 11 99.

| (13) | Zadevi izdelek lahko ima kakršno koli velikost zaslona, izmerjenega diagonalno (tj. aktivni del barvne katodne cevi je izmerjen linearno), s poljubnim razmerjem med širino in višino zaslona in z razmakom (tj. razmakom med dvema črtama iste barve na sredini zaslona), manjšim od 0,4 mm. Izdelki so lahko opredeljeni tudi glede na ploskost cevi: čebulasta oblika („bulb-type“) (vključno s polploskimi („semi flat“) in popolnoma pravokotnimi („full square“) cevmi), ploske („flat“), čisto ploske („real flat“) ali ploske/tanke cevi. Delujejo lahko s frekvenco 50, 60 ali 100 Hz. Ti izdelki se v glavnem, vendar ne izrecno, uporabljajo za barvne televizijske sprejemnike. |
| --- | --- |

(13)

Zadevi izdelek lahko ima kakršno koli velikost zaslona, izmerjenega diagonalno (tj. aktivni del barvne katodne cevi je izmerjen linearno), s poljubnim razmerjem med širino in višino zaslona in z razmakom (tj. razmakom med dvema črtama iste barve na sredini zaslona), manjšim od 0,4 mm. Izdelki so lahko opredeljeni tudi glede na ploskost cevi: čebulasta oblika („bulb-type“) (vključno s polploskimi („semi flat“) in popolnoma pravokotnimi („full square“) cevmi), ploske („flat“), čisto ploske („real flat“) ali ploske/tanke cevi. Delujejo lahko s frekvenco 50, 60 ali 100 Hz. Ti izdelki se v glavnem, vendar ne izrecno, uporabljajo za barvne televizijske sprejemnike.

| (14) | Zadevni izdelek na splošno zajema 14-palčne, 15-palčne, 20-palčne idr cevi, odvisno od diagonalne izmere zaslona v palicah. Na trgu se običajno prodaja kot dokončana cev, kar velja tudi za proizvajalca Skupnosti pritožnika. Vendar so nekateri proizvajalci izvozniki prodajali KCBT še preden so bili dokončani, tj. brez enega ali več sestavnih delov, zlasti uklonske tuljave. V tem primeru so KCBT poimenovani kot „nedokončane“ cevi („bare tubes“). Preiskava je pokazala, da te cevi že imajo osnovne lastnosti dokončanega KCBT, kar zadeva osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Zato predstavljajo skupaj z dokončanimi KCBT en sam izdelek. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek na splošno zajema 14-palčne, 15-palčne, 20-palčne idr cevi, odvisno od diagonalne izmere zaslona v palicah. Na trgu se običajno prodaja kot dokončana cev, kar velja tudi za proizvajalca Skupnosti pritožnika. Vendar so nekateri proizvajalci izvozniki prodajali KCBT še preden so bili dokončani, tj. brez enega ali več sestavnih delov, zlasti uklonske tuljave. V tem primeru so KCBT poimenovani kot „nedokončane“ cevi („bare tubes“). Preiskava je pokazala, da te cevi že imajo osnovne lastnosti dokončanega KCBT, kar zadeva osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Zato predstavljajo skupaj z dokončanimi KCBT en sam izdelek.

2.   Podobni izdelek

| (15) | Med osnovnimi fizikalnimi in tehničnimi lastnostmi ter uporabo zadevnega izdelka in KCBT, izdelanih in prodanih na domačih trgih LRK, Koreje, Tajske in Malezije, ki so prav tako predstavljale primerljivo državo, ter KCBT, ki jih je proizvedla in prodala industrija Skupnosti v Skupnosti, ni bilo ugotovljenih nobenih razlik. |
| --- | --- |

(15)

Med osnovnimi fizikalnimi in tehničnimi lastnostmi ter uporabo zadevnega izdelka in KCBT, izdelanih in prodanih na domačih trgih LRK, Koreje, Tajske in Malezije, ki so prav tako predstavljale primerljivo državo, ter KCBT, ki jih je proizvedla in prodala industrija Skupnosti v Skupnosti, ni bilo ugotovljenih nobenih razlik.

| (16) | Torej se ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(16)

Torej se ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

C.   DAMPING

1.   Tržno gospodarska obravnava („TGO“)

| (17) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so na kratko navedena spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:






  — | poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega državnega vmešavanja, stroški pa odražajo tržne vrednosti, |
| --- | --- | --- |

(17)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so na kratko navedena spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:

—

poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega državnega vmešavanja, stroški pa odražajo tržne vrednosti,

| — | podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene, |
| --- | --- |

—

podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene,

| — | ni večjih izkrivljanj, ki bi še ostala iz bivšega sistema netržnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ni večjih izkrivljanj, ki bi še ostala iz bivšega sistema netržnega gospodarstva,

| — | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost, |
| --- | --- |

—

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost,

| — | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

—

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (18) | Dva proizvajalca izvoznika v LRK sta zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v danem roku izpolnila obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Obrazec zahtevka za TGO je predložila tudi družba s sedežem v LRK, ki je povezana z enim od proizvajalcev izvoznikov in vključena v proizvodnjo zadevnega izdelka. Ustaljena praksa Komisije je preveriti, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. Komisija je v prostorih teh treh družb poiskala in preverila vse informacije, predložene v zahtevku za TGO, za katere je menila, da so potrebne. |
| --- | --- |

(18)

Dva proizvajalca izvoznika v LRK sta zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v danem roku izpolnila obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Obrazec zahtevka za TGO je predložila tudi družba s sedežem v LRK, ki je povezana z enim od proizvajalcev izvoznikov in vključena v proizvodnjo zadevnega izdelka. Ustaljena praksa Komisije je preveriti, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. Komisija je v prostorih teh treh družb poiskala in preverila vse informacije, predložene v zahtevku za TGO, za katere je menila, da so potrebne.

| (19) | Preiskava je pokazala, da so vse družbe, ki so zahtevale TGO, izpolnile vse pogoje za odobritev TGO. |
| --- | --- |

(19)

Preiskava je pokazala, da so vse družbe, ki so zahtevale TGO, izpolnile vse pogoje za odobritev TGO.

| (20) | Proizvajalca izvoznika v LRK, ki jim je bil TGO odobren, sta:






  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking, |
| --- | --- | --- |

(20)

Proizvajalca izvoznika v LRK, ki jim je bil TGO odobren, sta:

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing njegov povezani proizvajalec LG Philips Shuguang in Electronic Co., Ltd., Changsha. |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing njegov povezani proizvajalec LG Philips Shuguang in Electronic Co., Ltd., Changsha.

2.   Normalna vrednost

2.1   Splošna metodologija

| (21) | Splošna metodologija, ki je pojasnjena v nadaljevanju, je bila uporabljena za vse proizvajalce izvoznike v Koreji, na Tajskem, v Maleziji in tiste proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim je bil TGO odobren. Zato poznejša predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo vprašanja, specifična za vsako državo izvoznico. |
| --- | --- |

(21)

Splošna metodologija, ki je pojasnjena v nadaljevanju, je bila uporabljena za vse proizvajalce izvoznike v Koreji, na Tajskem, v Maleziji in tiste proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim je bil TGO odobren. Zato poznejša predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo vprašanja, specifična za vsako državo izvoznico.

2.1.1   Splošna reprezentativnost

| (22) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika proučila, ali je bila njegova domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnosti. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika proučila, ali je bila njegova domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnosti.

2.1.2   Primerjava vrst izdelka

| (23) | Komisija je nato opredelila tiste vrste zadevnega izdelka, ki so jih na domačem trgu prodali proizvajalci izvozniki, ki imajo v celoti reprezentativno domačo prodajo, in so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. Uporabljena so bila naslednja merila: diagonalna izmera vidnega dela ekrana v palcih, razmerje med širino in višino, vrsta cevi (čebulasta oblika, ploski ali ploski/tanek zaslon), velikost razmaka v milimetrih in frekvenca. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je nato opredelila tiste vrste zadevnega izdelka, ki so jih na domačem trgu prodali proizvajalci izvozniki, ki imajo v celoti reprezentativno domačo prodajo, in so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. Uporabljena so bila naslednja merila: diagonalna izmera vidnega dela ekrana v palcih, razmerje med širino in višino, vrsta cevi (čebulasta oblika, ploski ali ploski/tanek zaslon), velikost razmaka v milimetrih in frekvenca.

2.1.3   Posebna reprezentativnost glede na vrsto izdelka

| (24) | Za vsako vrsto izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posebne vrste izdelka se je štela za zadosti reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka, prodanega neodvisnim strankam na domačem trgu v OP, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Skupnost. |
| --- | --- |

(24)

Za vsako vrsto izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posebne vrste izdelka se je štela za zadosti reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka, prodanega neodvisnim strankam na domačem trgu v OP, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Skupnost.

2.1.4   Preskus običajnega poteka trgovine

| (25) | Komisija je za vsakega proizvajalca izvoznika v posamezni državi izvoznici proučila, ali se za domačo prodajo vsake vrste zadevnega izdelka, prodanega na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da se je izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je za vsakega proizvajalca izvoznika v posamezni državi izvoznici proučila, ali se za domačo prodajo vsake vrste zadevnega izdelka, prodanega na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da se je izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (26) | To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam za vsako izvoženo vrsto izdelka v OP. |
| --- | --- |

(26)

To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam za vsako izvoženo vrsto izdelka v OP.

| (27) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka znašal 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali manj oziroma je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali več. |
| --- | --- |

(27)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka znašal 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali manj oziroma je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali več.

| (28) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(28)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti.

| (29) | Kadar koli domače cene za določeno vrsto izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso mogle biti uporabljene za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe uporabila konstruirano normalno vrednost. |
| --- | --- |

(29)

Kadar koli domače cene za določeno vrsto izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso mogle biti uporabljene za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe uporabila konstruirano normalno vrednost.

| (30) | Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so bili povprečnim proizvodnim stroškom proizvajalcev izvoznikov v OP prišteti nastali prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA-stroški“) ter tehtana povprečna stopnja dobička, ki jo je med običajnim potekom trgovine v OP ustvaril vsak zadevni sodelujoči proizvajalec izvoznik s svojo domačo prodajo podobnega izdelka. Po potrebi so bili prijavljeni proizvodni stroški in PSA-stroški prilagojeni, preden so se uporabili v preskusu običajnega poteka trgovine in pri konstruiranju normalnih vrednosti. |
| --- | --- |

(30)

Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so bili povprečnim proizvodnim stroškom proizvajalcev izvoznikov v OP prišteti nastali prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA-stroški“) ter tehtana povprečna stopnja dobička, ki jo je med običajnim potekom trgovine v OP ustvaril vsak zadevni sodelujoči proizvajalec izvoznik s svojo domačo prodajo podobnega izdelka. Po potrebi so bili prijavljeni proizvodni stroški in PSA-stroški prilagojeni, preden so se uporabili v preskusu običajnega poteka trgovine in pri konstruiranju normalnih vrednosti.

2.2   LRK

2.2.1   Družbe, ki jim je bil TGO odobren

| (31) | Ker je bil obema sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma v LRK odobren TGO, je bila zanju normalna vrednost določena v skladu z metodologijo, določeno v uvodnih izjavah (21) do (30), na podlagi informacij o domačih cenah in stroških proizvodnje za zadevni izdelek, ki sta jih predložila ta dva proizvajalca. Normalna vrednost je lahko temeljila na dejanskih domačih cenah, ker sta imeli družbi zadostno domačo prodajo, ki se je izvajala v običajnem poteku trgovine za vse vrste izdelka. Za določitev normalne vrednosti za enega od proizvajalcev izvoznikov s povezanim proizvajalcem so bili uporabljeni konsolidirani podatki o domačih cenah in stroških proizvodnje obeh družb. |
| --- | --- |

(31)

Ker je bil obema sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma v LRK odobren TGO, je bila zanju normalna vrednost določena v skladu z metodologijo, določeno v uvodnih izjavah (21) do (30), na podlagi informacij o domačih cenah in stroških proizvodnje za zadevni izdelek, ki sta jih predložila ta dva proizvajalca. Normalna vrednost je lahko temeljila na dejanskih domačih cenah, ker sta imeli družbi zadostno domačo prodajo, ki se je izvajala v običajnem poteku trgovine za vse vrste izdelka. Za določitev normalne vrednosti za enega od proizvajalcev izvoznikov s povezanim proizvajalcem so bili uporabljeni konsolidirani podatki o domačih cenah in stroških proizvodnje obeh družb.

2.2.2   Primerljiva država

| (32) | V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe mora biti pri gospodarstvih v tranziciji normalna vrednost za družbe, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe mora biti pri gospodarstvih v tranziciji normalna vrednost za družbe, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.

| (33) | V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da namerava uporabiti Malezijo kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(33)

V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da namerava uporabiti Malezijo kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem.

| (34) | Nobena zainteresirana stranka ni nasprotovala izbiri Malezije kot primerljive države. |
| --- | --- |

(34)

Nobena zainteresirana stranka ni nasprotovala izbiri Malezije kot primerljive države.

| (35) | Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju, da je Malezija konkurenčen trg in da je njena velikost reprezentativna, je bilo sklenjeno, da predstavlja Malezija ustrezno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnove uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju, da je Malezija konkurenčen trg in da je njena velikost reprezentativna, je bilo sklenjeno, da predstavlja Malezija ustrezno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnove uredbe.

2.3   Koreja, Malezija, Tajska

| (36) | Za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz vsake od zgoraj navadnih držav je bila normalna vrednost določena v skladu z metodologijo, določeno v uvodnih izjavah (21) do (30). Za malezijskega proizvajalca bi lahko normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah, ker je imela družba zadostno domačo prodajo, ki se je izvajala v običajnem poteku trgovine za vse vrste izdelka. Za korejskega proizvajalca je bila normalna vrednost konstruirana za eno od skupno dveh vrst izdelka, izvoženih v Skupnost, za tajskega proizvajalca pa za eno samo vrsto izdelka. Za določitev normalne vrednosti za sodelujočega proizvajalca izvoznika na Tajskem so bili uporabljeni konsolidirani podatki o domačih cenah in stroških proizvodnje navedene družbe in njenega povezanega proizvajalca, saj sta ti dve družbi svoje poslovanje z zadevnim izdelkom v celoti povezali. Za določitev normalne vrednosti za enega od proizvajalcev izvoznikov s povezanim proizvajalcem so bili uporabljeni konsolidirani podatki o domačih cenah in stroških proizvodnje obeh družb. |
| --- | --- |

(36)

Za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz vsake od zgoraj navadnih držav je bila normalna vrednost določena v skladu z metodologijo, določeno v uvodnih izjavah (21) do (30). Za malezijskega proizvajalca bi lahko normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah, ker je imela družba zadostno domačo prodajo, ki se je izvajala v običajnem poteku trgovine za vse vrste izdelka. Za korejskega proizvajalca je bila normalna vrednost konstruirana za eno od skupno dveh vrst izdelka, izvoženih v Skupnost, za tajskega proizvajalca pa za eno samo vrsto izdelka. Za določitev normalne vrednosti za sodelujočega proizvajalca izvoznika na Tajskem so bili uporabljeni konsolidirani podatki o domačih cenah in stroških proizvodnje navedene družbe in njenega povezanega proizvajalca, saj sta ti dve družbi svoje poslovanje z zadevnim izdelkom v celoti povezali. Za določitev normalne vrednosti za enega od proizvajalcev izvoznikov s povezanim proizvajalcem so bili uporabljeni konsolidirani podatki o domačih cenah in stroških proizvodnje obeh družb.

3.   Izvozna cena

| (37) | V primeru izvoza povezanim končnim uporabnikom (proizvajalcem KCBT) v Skupnosti se ta prodaja ni upoštevala pri izračunu stopenj dampinga, ker izdelek, ki so ga proizvedli končni uporabniki, ni bil vključen v obseg preiskave. Obseg te prodaje je bil sorazmerno majhen (nekoliko nad 10 % celotnega izvoza EU zadevnih družb), tako se je za prodajo nepovezanim strankam štelo, da je reprezentativna. |
| --- | --- |

(37)

V primeru izvoza povezanim končnim uporabnikom (proizvajalcem KCBT) v Skupnosti se ta prodaja ni upoštevala pri izračunu stopenj dampinga, ker izdelek, ki so ga proizvedli končni uporabniki, ni bil vključen v obseg preiskave. Obseg te prodaje je bil sorazmerno majhen (nekoliko nad 10 % celotnega izvoza EU zadevnih družb), tako se je za prodajo nepovezanim strankam štelo, da je reprezentativna.

| (38) | Kadar se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(38)

Kadar se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo.

| (39) | Kadar je prodaja potekala prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu. V teh primerih so bile prilagoditve izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za ustvarjeni dobiček. |
| --- | --- |

(39)

Kadar je prodaja potekala prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu. V teh primerih so bile prilagoditve izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za ustvarjeni dobiček.

| (40) | Kadar je prodaja potekala prek povezanega trgovca izven Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti. |
| --- | --- |

(40)

Kadar je prodaja potekala prek povezanega trgovca izven Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti.

3.1   LRK

| (41) | En proizvajalec izvoznik v LRK je izvažal v Skupnost neposredno neodvisnim strankam ter prek dveh povezanih družb s sedežem v Skupnosti. Drugi proizvajalec izvoznik je ves svoj izvoz prodal neodvisnim strankam v Skupnosti prek svoje povezane družbe s sedežem izven Skupnosti. |
| --- | --- |

(41)

En proizvajalec izvoznik v LRK je izvažal v Skupnost neposredno neodvisnim strankam ter prek dveh povezanih družb s sedežem v Skupnosti. Drugi proizvajalec izvoznik je ves svoj izvoz prodal neodvisnim strankam v Skupnosti prek svoje povezane družbe s sedežem izven Skupnosti.

| (42) | Ena od družb, povezana s prvim proizvajalcem izvoznikom, v preiskavi ni sodelovala, saj ni predložila izpolnjenih vprašalnikov, namenjenih za povezane družbe, vključene v prodajo ali trženje zadevnega izdelka, namenjenega za Evropsko skupnost. Proizvajalec izvoznik je trdil, da se prodaja, ki je bila izvedena prek navedene družbe, ne sme šteti za povezano, ker domnevno povezava med zadevnimi družbami de facto ni več obstajala. V vsakem primeru pa je vsaj v OP obstajalo pravno razmerje, kot je opredeljeno v členu 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) zaradi zadnje skupne matične družbe. Glede na to očitno delno sodelovanje je Komisija zadevnega proizvajalca izvoznika opozorila na posledice nesodelovanja in za določitev izvozne cene za prodajo prek te nesodelujoče povezane družbe uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Ena od družb, povezana s prvim proizvajalcem izvoznikom, v preiskavi ni sodelovala, saj ni predložila izpolnjenih vprašalnikov, namenjenih za povezane družbe, vključene v prodajo ali trženje zadevnega izdelka, namenjenega za Evropsko skupnost. Proizvajalec izvoznik je trdil, da se prodaja, ki je bila izvedena prek navedene družbe, ne sme šteti za povezano, ker domnevno povezava med zadevnimi družbami de facto ni več obstajala. V vsakem primeru pa je vsaj v OP obstajalo pravno razmerje, kot je opredeljeno v členu 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) zaradi zadnje skupne matične družbe. Glede na to očitno delno sodelovanje je Komisija zadevnega proizvajalca izvoznika opozorila na posledice nesodelovanja in za določitev izvozne cene za prodajo prek te nesodelujoče povezane družbe uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (43) | Proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da bi bilo treba zato, da bi se zadevne družbe štele za povezane, prodajo, izvedeno prek nesodelujoče povezane družbe, šteti za povezano prodajo glede na izključne pogodbene dogovore med končnim uporabnikom in zadnjo matično družbo proizvajalca izvoznika in se je ne bi smelo upoštevati pri izračunu stopnje dampinga. Ker pa pogoji iz člena 143(2) Uredbe (EGS) št. 2454/93 niso bili izpolnjeni, se je prodaja zadevnemu končnemu uporabniku štela za nepovezano. Glede na to so bile cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki določene tako, da je bil transferni ceni dodan pribitek, ugotovljen v primeru sodelujočega povezanega uvoznika. Da bi določili izvozno ceno na ravni meje Skupnosti, so bile uporabljene prilagoditve, izvedene v primeru sodelujočega uvoznika (stroški med uvozom in prodajo, PSA-stroški in razumna stopnja dobička), za ceno pri nadaljnji uporabi, kot je izračunano zgoraj. |
| --- | --- |

(43)

Proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da bi bilo treba zato, da bi se zadevne družbe štele za povezane, prodajo, izvedeno prek nesodelujoče povezane družbe, šteti za povezano prodajo glede na izključne pogodbene dogovore med končnim uporabnikom in zadnjo matično družbo proizvajalca izvoznika in se je ne bi smelo upoštevati pri izračunu stopnje dampinga. Ker pa pogoji iz člena 143(2) Uredbe (EGS) št. 2454/93 niso bili izpolnjeni, se je prodaja zadevnemu končnemu uporabniku štela za nepovezano. Glede na to so bile cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki določene tako, da je bil transferni ceni dodan pribitek, ugotovljen v primeru sodelujočega povezanega uvoznika. Da bi določili izvozno ceno na ravni meje Skupnosti, so bile uporabljene prilagoditve, izvedene v primeru sodelujočega uvoznika (stroški med uvozom in prodajo, PSA-stroški in razumna stopnja dobička), za ceno pri nadaljnji uporabi, kot je izračunano zgoraj.

| (44) | Ker neodvisni uvozniki niso sodelovali in ker spada KCBT v isti sektor zabavne elektronike kot barvni televizijski sprejemniki („BTS“), se je zdelo primerno v ta namen v protidampinškem postopku v zvezi s KCBT (4) uporabiti 5-odstotno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(44)

Ker neodvisni uvozniki niso sodelovali in ker spada KCBT v isti sektor zabavne elektronike kot barvni televizijski sprejemniki („BTS“), se je zdelo primerno v ta namen v protidampinškem postopku v zvezi s KCBT (4) uporabiti 5-odstotno stopnjo dobička.

3.2   Koreja

| (45) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je zadevni izdelek v Skupnost izvažal prek povezanega uvoznika. Izvozna cena je bila zato določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam. |
| --- | --- |

(45)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je zadevni izdelek v Skupnost izvažal prek povezanega uvoznika. Izvozna cena je bila zato določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam.

| (46) | Za prilagoditev je bila uporabljena stopnja dobička, navedena v uvodni izjavi (44). |
| --- | --- |

(46)

Za prilagoditev je bila uporabljena stopnja dobička, navedena v uvodni izjavi (44).

3.3   Malezija, Tajska

| (47) | Oba sodelujoča proizvajalca izvoznika sta zadevni izdelek izvažala neodvisnim strankam v Skupnosti. Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvozne cene, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje. |
| --- | --- |

(47)

Oba sodelujoča proizvajalca izvoznika sta zadevni izdelek izvažala neodvisnim strankam v Skupnosti. Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvozne cene, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje.

4.   Primerjava

| (48) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi franko tovarna in na isti ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi franko tovarna in na isti ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

| (49) | Na podlagi tega so bili za vse preiskane proizvajalce izvoznike izvedeni popravki za vse razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, manipulativnih in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, kredita, provizij in poprodajnih stroških (jamstvo), kadar je to bilo ustrezno in upravičeno. |
| --- | --- |

(49)

Na podlagi tega so bili za vse preiskane proizvajalce izvoznike izvedeni popravki za vse razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, manipulativnih in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, kredita, provizij in poprodajnih stroških (jamstvo), kadar je to bilo ustrezno in upravičeno.

| (50) | En proizvajalec izvoznik v LRK in edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v Koreji sta zahtevala prilagoditev za pretvorbe valute v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe. Trdila sta, da je treba zaradi zmanjšanja vrednosti lokalnih valut (juana oziroma južnokorejskega vona) v primerjavi z eurom v OP ustrezno prilagoditi fakturni znesek za izvoz v Skupnost, izražen v eurih. Vendar pa je bilo v nasprotju s temi trditvami ugotovljeno, da je vrednost teh dveh valut v primerjavi z eurom v OP rasla. Torej so se te trditve štele kot nepomembne in so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(50)

En proizvajalec izvoznik v LRK in edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v Koreji sta zahtevala prilagoditev za pretvorbe valute v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe. Trdila sta, da je treba zaradi zmanjšanja vrednosti lokalnih valut (juana oziroma južnokorejskega vona) v primerjavi z eurom v OP ustrezno prilagoditi fakturni znesek za izvoz v Skupnost, izražen v eurih. Vendar pa je bilo v nasprotju s temi trditvami ugotovljeno, da je vrednost teh dveh valut v primerjavi z eurom v OP rasla. Torej so se te trditve štele kot nepomembne in so bile zato zavrnjene.

| (51) | Ista proizvajalca izvoznika sta zahtevala prilagoditev za raven trgovine v skladu s členom 2(10)(d)(ii) osnovne uredbe z utemeljitvijo, da sta izvožene izdelke v Skupnost prodala distributerjem, izdelke na domačem trgu pa končnim uporabnikom. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so bile prve neodvisne stranke na obeh trgih končni uporabniki. Ta trditev je štela za neutemeljeno in je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(51)

Ista proizvajalca izvoznika sta zahtevala prilagoditev za raven trgovine v skladu s členom 2(10)(d)(ii) osnovne uredbe z utemeljitvijo, da sta izvožene izdelke v Skupnost prodala distributerjem, izdelke na domačem trgu pa končnim uporabnikom. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so bile prve neodvisne stranke na obeh trgih končni uporabniki. Ta trditev je štela za neutemeljeno in je bila zato zavrnjena.

| (52) | Ista sodelujoča proizvajalca izvoznika sta v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe zahtevala prilagoditev za druge dejavnike. Družbi sta trdili, da je strm padec cen KCBT v OP, ki je posledica konkurence ravnih ploskih zaslonov, različno vplival na njune domače in izvozne cene. Vzrok za to naj bi bilo dejstvo, da se je obseg prodaje na domačem trgu enakomerno porazdelil po celotnem obdobju preiskave, njun izvoz pa se je skoncentriral le v določenem času obdobja preiskave. Vendar ta utemeljitev ni bila sprejeta, saj ni bilo dokazano, da bi to vplivalo na primerljivost cen ali, da bi stranke zaradi tega dejavnika na domačem trgu stalno plačevale različne cene. |
| --- | --- |

(52)

Ista sodelujoča proizvajalca izvoznika sta v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe zahtevala prilagoditev za druge dejavnike. Družbi sta trdili, da je strm padec cen KCBT v OP, ki je posledica konkurence ravnih ploskih zaslonov, različno vplival na njune domače in izvozne cene. Vzrok za to naj bi bilo dejstvo, da se je obseg prodaje na domačem trgu enakomerno porazdelil po celotnem obdobju preiskave, njun izvoz pa se je skoncentriral le v določenem času obdobja preiskave. Vendar ta utemeljitev ni bila sprejeta, saj ni bilo dokazano, da bi to vplivalo na primerljivost cen ali, da bi stranke zaradi tega dejavnika na domačem trgu stalno plačevale različne cene.

| (53) | Prilagoditve v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe so bile narejene tudi za razlike v povračilu DDV s strani Kitajske, ker je bilo ugotovljeno, da je bila za izvoz povrnjena nižja stopnja DDV kot za domačo prodajo. |
| --- | --- |

(53)

Prilagoditve v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe so bile narejene tudi za razlike v povračilu DDV s strani Kitajske, ker je bilo ugotovljeno, da je bila za izvoz povrnjena nižja stopnja DDV kot za domačo prodajo.

| (54) | V primeru proizvajalca izvoznika v LRK, ki je izvažal prek povezanega trgovca izven Skupnosti, je bila v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe narejena prilagoditev za izvozno ceno, saj je ta trgovec opravljal svojo dejavnost podobno kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Prilagoditev v skladu s tem členom je bila izvedena na 2-odstotni stopnji, saj se je ta stopnja štela za razumno za prikaz provizij, plačanih neodvisnim zastopnikom, vključenim v trgovino zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(54)

V primeru proizvajalca izvoznika v LRK, ki je izvažal prek povezanega trgovca izven Skupnosti, je bila v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe narejena prilagoditev za izvozno ceno, saj je ta trgovec opravljal svojo dejavnost podobno kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Prilagoditev v skladu s tem členom je bila izvedena na 2-odstotni stopnji, saj se je ta stopnja štela za razumno za prikaz provizij, plačanih neodvisnim zastopnikom, vključenim v trgovino zadevnega izdelka.

5.   Stopnja dampinga

5.1   Individualne stopnje dampinga

| (55) | Za vse preiskane proizvajalce izvoznike so bile v skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe stopnje dampinga določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kakor je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(55)

Za vse preiskane proizvajalce izvoznike so bile v skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe stopnje dampinga določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kakor je določeno zgoraj.

| (56) | Praksa Komisije je, da za povezane proizvajalce izvoznike ali proizvajalce izvoznike, ki pripadajo isti skupini, določi samo eno tehtano povprečno stopnjo dampinga, ki temelji na individualnih stopnjah dampinga. Tako je predvsem zato, ker bi lahko izračunavanje individualnih stopenj dajatve spodbujalo izogibanje protidampinškim ukrepom, zaradi česar bi ti postali neučinkoviti, saj bi tako povezanim proizvajalcem izvoznikom omogočili, da usmerijo svoj izvoz v Skupnost prek družbe z najnižjo individualno stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(56)

Praksa Komisije je, da za povezane proizvajalce izvoznike ali proizvajalce izvoznike, ki pripadajo isti skupini, določi samo eno tehtano povprečno stopnjo dampinga, ki temelji na individualnih stopnjah dampinga. Tako je predvsem zato, ker bi lahko izračunavanje individualnih stopenj dajatve spodbujalo izogibanje protidampinškim ukrepom, zaradi česar bi ti postali neučinkoviti, saj bi tako povezanim proizvajalcem izvoznikom omogočili, da usmerijo svoj izvoz v Skupnost prek družbe z najnižjo individualno stopnjo dampinga.

| (57) | V skladu s to prakso je bila enotna stopnja dampinga pripisana sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma v LRK, ki pripadata isti skupini, tj. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. in njegov povezani proizvajalec LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Podobno je bila enotna stopnja dampinga pripisana tajskima sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma, ki pripadata isti skupini, tj. CRT Display Technology Co., Ltd. in njegov povezani proizvajalec Thai CRT Co., Ltd. |
| --- | --- |

(57)

V skladu s to prakso je bila enotna stopnja dampinga pripisana sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma v LRK, ki pripadata isti skupini, tj. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. in njegov povezani proizvajalec LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Podobno je bila enotna stopnja dampinga pripisana tajskima sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma, ki pripadata isti skupini, tj. CRT Display Technology Co., Ltd. in njegov povezani proizvajalec Thai CRT Co., Ltd.

5.2   Stopnje dampinga na ravni države

| (58) | Za proizvajalce izvoznike, ki niso izpolnili vprašalnika Komisije ali se niso kako drugače javili, je bila stopnja dampinga v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe določena na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(58)

Za proizvajalce izvoznike, ki niso izpolnili vprašalnika Komisije ali se niso kako drugače javili, je bila stopnja dampinga v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe določena na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (59) | Za določitev stopnje dampinga na ravni države vseh nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila najprej določena stopnja nesodelovanja. V ta namen je bila opravljena primerjava obsega izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z ustreznimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. |
| --- | --- |

(59)

Za določitev stopnje dampinga na ravni države vseh nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila najprej določena stopnja nesodelovanja. V ta namen je bila opravljena primerjava obsega izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z ustreznimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu.

| (60) | V primeru Malezije in Tajske, kjer je bila raven sodelovanja nizka, tj. manj kot 80 %, se je zdelo primerno, da se za nesodelujoče proizvajalce izvoznike ustrezno določi stopnja dampinga na ravni, ki je višja od najvišje stopnje dampinga, določene za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Vsekakor obstaja razlog za prepričanje, da je nizka raven nesodelovanja posledica dejstva, da so nesodelujoči proizvajalci izvozniki v preiskovani državi na splošno izvajali damping na višji ravni kot kateri koli sodelujoči proizvajalec izvoznik. Poleg tega tudi ni bilo dokazov, da bi katera koli nesodelujoča družba izvajala damping na nižji stopnji, družb pa se za nesodelovanje ne sme nagrajevati. Stopnje dampinga so bile zato določene na podlagi najvišjih stopenj, določenih za reprezentativne vrste enega sodelujočega proizvajalca v zadevnih državah, ali najvišjih stopenj, določenih za reprezentativne transakcije enega sodelujočega proizvajalca v zadevnih državah. |
| --- | --- |

(60)

V primeru Malezije in Tajske, kjer je bila raven sodelovanja nizka, tj. manj kot 80 %, se je zdelo primerno, da se za nesodelujoče proizvajalce izvoznike ustrezno določi stopnja dampinga na ravni, ki je višja od najvišje stopnje dampinga, določene za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Vsekakor obstaja razlog za prepričanje, da je nizka raven nesodelovanja posledica dejstva, da so nesodelujoči proizvajalci izvozniki v preiskovani državi na splošno izvajali damping na višji ravni kot kateri koli sodelujoči proizvajalec izvoznik. Poleg tega tudi ni bilo dokazov, da bi katera koli nesodelujoča družba izvajala damping na nižji stopnji, družb pa se za nesodelovanje ne sme nagrajevati. Stopnje dampinga so bile zato določene na podlagi najvišjih stopenj, določenih za reprezentativne vrste enega sodelujočega proizvajalca v zadevnih državah, ali najvišjih stopenj, določenih za reprezentativne transakcije enega sodelujočega proizvajalca v zadevnih državah.

| (61) | Izredno nizka raven sodelovanja v primeru Republike Koreje (na podlagi statističnih podatkov Eurostata sta bila prijavljena le 2 % celotnega obsega izvoza) jasno kaže, da večji proizvajalci izvozniki namerno ne sodelujejo. Glede na ta poseben položaj in ker ni bilo na voljo nobenih ustreznejših informacij, se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga za nesodelujoče družbe na ravni stopnje dampinga za reprezentativno vrsto izdelka, navedene v pritožbi, tj. 15,0 %. Raven stopnje dampinga, navedena v pritožbi, je bila preverjena na podlagi objavljenih cenikov in statističnih podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(61)

Izredno nizka raven sodelovanja v primeru Republike Koreje (na podlagi statističnih podatkov Eurostata sta bila prijavljena le 2 % celotnega obsega izvoza) jasno kaže, da večji proizvajalci izvozniki namerno ne sodelujejo. Glede na ta poseben položaj in ker ni bilo na voljo nobenih ustreznejših informacij, se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga za nesodelujoče družbe na ravni stopnje dampinga za reprezentativno vrsto izdelka, navedene v pritožbi, tj. 15,0 %. Raven stopnje dampinga, navedena v pritožbi, je bila preverjena na podlagi objavljenih cenikov in statističnih podatkov Eurostata.

| (62) | V primeru LRK je bila raven sodelovanja zelo visoka, saj je obseg izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki v OP, presegel obseg uvoza, ki ga je zabeležil Eurostat, zato ni bilo nobenega razloga za prepričanje, da kateri koli proizvajalec izvoznik namerno ne bi sodeloval. Da bi razlikovali med sodelujočimi proizvajalci izvozniki, ki jim je bil odobren TGO, in drugimi možnimi kitajskimi proizvajalci izvozniki, ki v preiskavi niso sodelovali, se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga na ravni države za LRK, ki bi temeljila na primerjavi med izvoznimi cenami vrst izdelka, ki so po podatkih Eurostata glede na prodajo najbolj reprezentativne, in normalno vrednostjo istih vrst izdelka v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(62)

V primeru LRK je bila raven sodelovanja zelo visoka, saj je obseg izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki v OP, presegel obseg uvoza, ki ga je zabeležil Eurostat, zato ni bilo nobenega razloga za prepričanje, da kateri koli proizvajalec izvoznik namerno ne bi sodeloval. Da bi razlikovali med sodelujočimi proizvajalci izvozniki, ki jim je bil odobren TGO, in drugimi možnimi kitajskimi proizvajalci izvozniki, ki v preiskavi niso sodelovali, se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga na ravni države za LRK, ki bi temeljila na primerjavi med izvoznimi cenami vrst izdelka, ki so po podatkih Eurostata glede na prodajo najbolj reprezentativne, in normalno vrednostjo istih vrst izdelka v primerljivi državi.

| (63) | Stopnje dampinga, izražene kot odstotek vrednosti CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:






  (a) | Ljudska republika Kitajska













  — | Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(63)

Stopnje dampinga, izražene kot odstotek vrednosti CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:

(a)

Ljudska republika Kitajska

—

Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd

0 %

| — | Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. in L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. in L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd

25,5 %

| — | vse druge družbe |
| --- | --- |

—

vse druge družbe

28,3 %

| (b) | Republika Koreja













  — | LG Philips Display Korea Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(b)

Republika Koreja

—

LG Philips Display Korea Co., Ltd

0 %

| — | vse druge družbe |
| --- | --- |

—

vse druge družbe

15,0 %

| (c) | Malezija













  — | Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd |
| --- | --- | --- |

(c)

Malezija

—

Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd

5,1 %

| — | vse druge družbe |
| --- | --- |

—

vse druge družbe

14,5 %

| (d) | Tajska













  — | Thai CRT Co., Ltd and CRT Display Technology Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(d)

Tajska

—

Thai CRT Co., Ltd and CRT Display Technology Co., Ltd.

41,4 %

| — | vse druge družbe |
| --- | --- |

—

vse druge družbe

47,2 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (64) | Podobni izdelek je v OP proizvajalo sedem proizvajalcev Skupnosti. Vendar so štirje izmed njih povezani z izvozniki v zadevnih državah. Te štiri družbe bi lahko bile torej zaščitene pred negativnimi posledicami škodljivega dampinga zaradi njihove povezave z izvoznikom. Na to kaže tudi dejstvo, da ti proizvajalci niso sodelovali v preiskavi. Menilo se je, da je njihovo proizvodnjo primerno izključiti iz proizvodnje Skupnosti, njih pa iz opredelitve industrije Skupnosti. Dva od teh štirih proizvajalcev sta v OP dokončno ustavila proizvodnjo. |
| --- | --- |

(64)

Podobni izdelek je v OP proizvajalo sedem proizvajalcev Skupnosti. Vendar so štirje izmed njih povezani z izvozniki v zadevnih državah. Te štiri družbe bi lahko bile torej zaščitene pred negativnimi posledicami škodljivega dampinga zaradi njihove povezave z izvoznikom. Na to kaže tudi dejstvo, da ti proizvajalci niso sodelovali v preiskavi. Menilo se je, da je njihovo proizvodnjo primerno izključiti iz proizvodnje Skupnosti, njih pa iz opredelitve industrije Skupnosti. Dva od teh štirih proizvajalcev sta v OP dokončno ustavila proizvodnjo.

| (65) | Zato predstavlja proizvodnja treh proizvajalcev, namreč družb Ekranas, Ecimex in Thomson, celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Zato predstavlja proizvodnja treh proizvajalcev, namreč družb Ekranas, Ecimex in Thomson, celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (66) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (2), je bila pritožba vložena v imenu dveh proizvajalcev Skupnosti, tj. Ekranas in Ecimex. Za navedena pritožnika je bilo ugotovljeno, da predstavljata večji delež celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti, v tem primeru več kot 40 %. |
| --- | --- |

(66)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (2), je bila pritožba vložena v imenu dveh proizvajalcev Skupnosti, tj. Ekranas in Ecimex. Za navedena pritožnika je bilo ugotovljeno, da predstavljata večji delež celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti, v tem primeru več kot 40 %.

| (67) | Treba je opozoriti, da sta oba pritožnika, ki sta v OP proizvajala podobni izdelek, ustavila svojo proizvodnjo in v prvi polovici leta 2006 prijavila stečajni postopek. Ker postopka trenutno še trajata, še vedno ni jasno, ali bosta družbi Ekranas in Ecimex ponovno začeli proizvodnjo KCBT ali ne. Po uvedbi postopka je družba Thomson obvestila Komisijo o svoji podpori pritožbi, ki jo je vložil TUBE, in pri preiskavi ustrezno sodelovala. Ker ni informacij o tem, ali sta ta dva proizvajalca dokončno prenehala delovati, se za družbi Ekranas in Ecimex še vedno šteje, da sta del industrije Skupnosti. Za družbe Ekranas, Ecimex in Thomson pa se šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(67)

Treba je opozoriti, da sta oba pritožnika, ki sta v OP proizvajala podobni izdelek, ustavila svojo proizvodnjo in v prvi polovici leta 2006 prijavila stečajni postopek. Ker postopka trenutno še trajata, še vedno ni jasno, ali bosta družbi Ekranas in Ecimex ponovno začeli proizvodnjo KCBT ali ne. Po uvedbi postopka je družba Thomson obvestila Komisijo o svoji podpori pritožbi, ki jo je vložil TUBE, in pri preiskavi ustrezno sodelovala. Ker ni informacij o tem, ali sta ta dva proizvajalca dokončno prenehala delovati, se za družbi Ekranas in Ecimex še vedno šteje, da sta del industrije Skupnosti. Za družbe Ekranas, Ecimex in Thomson pa se šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“.

2.   Potrošnja Skupnosti

| (68) | Potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, podatkov o obsegu prodaje drugih proizvajalcev in podatkov Eurostata o obsegu uvoza. |
| --- | --- |

(68)

Potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, podatkov o obsegu prodaje drugih proizvajalcev in podatkov Eurostata o obsegu uvoza.

| (69) | Med letom 2002 in OP se je trg Skupnosti za zadevni izdelek zmanjšal za približno 14 %. Potrošnja Skupnosti je leta 2002 znašala približno 9,5 milijonov kosov, v OP pa približno 8,2 milijona kosov. Zmanjšala se je zlasti leta 2003 za 2 %, leta 2004 povečala za 7 odstotnih točk in se v OP nenadoma zmanjšala za približno 20 odstotnih točk. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja ES (v kosih) | 9 540 185 | 9 387 212 | 10 023 216 | 8 170 802 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 98 | 105 | 86 |

(69)

Med letom 2002 in OP se je trg Skupnosti za zadevni izdelek zmanjšal za približno 14 %. Potrošnja Skupnosti je leta 2002 znašala približno 9,5 milijonov kosov, v OP pa približno 8,2 milijona kosov. Zmanjšala se je zlasti leta 2003 za 2 %, leta 2004 povečala za 7 odstotnih točk in se v OP nenadoma zmanjšala za približno 20 odstotnih točk.

2002

2003

2004

OP

Celotna potrošnja ES (v kosih)

9 540 185

9 387 212

10 023 216

8 170 802

Indeks (2002 = 100)

100

98

105

86

| (70) | Po razkritju začasnih ugotovitev je pritožnik nasprotoval metodologiji, ki jo je uporabila Komisija za določitev potrošnje. Natančneje, pritožnik je trdil, (i) da se na podlagi informacij iz uvodne izjave (64) zdi, da nobena prodaja teh proizvajalcev Skupnosti, povezanih z izvozniki v zadevnih državah, ni bila upoštevana pri izračunu potrošnje in analizi škode in (ii) da bi se določen obseg lastne prodaje, ki jo je dobavil en od treh proizvajalcev Skupnosti, navedenih v uvodni izjavi (67), praviloma moral upoštevati pri izračunu potrošnje, kar pa se ni zgodilo. |
| --- | --- |

(70)

Po razkritju začasnih ugotovitev je pritožnik nasprotoval metodologiji, ki jo je uporabila Komisija za določitev potrošnje. Natančneje, pritožnik je trdil, (i) da se na podlagi informacij iz uvodne izjave (64) zdi, da nobena prodaja teh proizvajalcev Skupnosti, povezanih z izvozniki v zadevnih državah, ni bila upoštevana pri izračunu potrošnje in analizi škode in (ii) da bi se določen obseg lastne prodaje, ki jo je dobavil en od treh proizvajalcev Skupnosti, navedenih v uvodni izjavi (67), praviloma moral upoštevati pri izračunu potrošnje, kar pa se ni zgodilo.

| (71) | Glede trditve (i) je treba opozoriti, da se uvodna izjava (64) nanaša le na opredelitev industrije Skupnosti in določitev celotne proizvodnje Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, in ne na izračun celotne potrošnje Skupnosti. Za določitev te je bila upoštevana prodaja proizvajalcev, ki so bili izvzeti iz opredelitve in proizvodnje industrije Skupnosti. To je razvidno tudi iz uvodne izjave (68) in iz specifičnih informacij, razkritih pritožniku, ki kažejo, da je obseg zadevne prodaje v OP znašal okoli 3 milijone kosov. Zato je bila prodaja vseh proizvajalcev v Skupnosti, ki jih pritožnik in Komisija poznajo in so poslovali med letom 2002 in OP, upoštevana pri določitvi potrošnje. Vendar je bilo treba proizvajalce, ki niso bili vključeni v opredelitev industrije Skupnosti, izvzeti tudi iz analize industrije Skupnosti, saj se zanje v skladu s členom 4(1) ni štelo, da so del industrije Skupnosti. Trditev (i) se zato zavrne. |
| --- | --- |

(71)

Glede trditve (i) je treba opozoriti, da se uvodna izjava (64) nanaša le na opredelitev industrije Skupnosti in določitev celotne proizvodnje Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, in ne na izračun celotne potrošnje Skupnosti. Za določitev te je bila upoštevana prodaja proizvajalcev, ki so bili izvzeti iz opredelitve in proizvodnje industrije Skupnosti. To je razvidno tudi iz uvodne izjave (68) in iz specifičnih informacij, razkritih pritožniku, ki kažejo, da je obseg zadevne prodaje v OP znašal okoli 3 milijone kosov. Zato je bila prodaja vseh proizvajalcev v Skupnosti, ki jih pritožnik in Komisija poznajo in so poslovali med letom 2002 in OP, upoštevana pri določitvi potrošnje. Vendar je bilo treba proizvajalce, ki niso bili vključeni v opredelitev industrije Skupnosti, izvzeti tudi iz analize industrije Skupnosti, saj se zanje v skladu s členom 4(1) ni štelo, da so del industrije Skupnosti. Trditev (i) se zato zavrne.

| (72) | V zvezi s trditvijo (ii) drži, da Komisija pri izračunu potrošnje in analizi nekaterih ključnih kazalnikov škode, in sicer obsega prodaje, cen, tržnega deleža in dobičkonosnosti, določenega obsega prodaje ni upoštevala, saj se je ta štela za lastno prodajo. Dolgotrajna praksa Komisije je, da loči lastno prodajo od prodaje na odprtem trgu, saj med seboj konkurira le slednja (5) . Lastna prodaja ne konkurira z izdelki, prodanimi na prostem trgu, zato dampinški uvoz nanjo ne vpliva. Pri tej konkretni industriji je večina velikih proizvajalcev podobnega izdelka (za razliko od dveh pritožnikov) dejavna tudi v nadaljevanju proizvodnje, tj. pri vgradnji televizijskih cevi v televizijske sprejemnike. Na primer, Komisija pri analizi ni upoštevala lastne prodaje družbe Sony in pritožnik je ta pristop podprl. Ista metodologija se je dosledno uporabljala za vse proizvajalce Skupnosti, če so del industrije Skupnosti ali se štejejo za „druge proizvajalce Skupnosti“ in so navedeni v uvodni izjavi (64). |
| --- | --- |

(72)

V zvezi s trditvijo (ii) drži, da Komisija pri izračunu potrošnje in analizi nekaterih ključnih kazalnikov škode, in sicer obsega prodaje, cen, tržnega deleža in dobičkonosnosti, določenega obsega prodaje ni upoštevala, saj se je ta štela za lastno prodajo. Dolgotrajna praksa Komisije je, da loči lastno prodajo od prodaje na odprtem trgu, saj med seboj konkurira le slednja (5) . Lastna prodaja ne konkurira z izdelki, prodanimi na prostem trgu, zato dampinški uvoz nanjo ne vpliva. Pri tej konkretni industriji je večina velikih proizvajalcev podobnega izdelka (za razliko od dveh pritožnikov) dejavna tudi v nadaljevanju proizvodnje, tj. pri vgradnji televizijskih cevi v televizijske sprejemnike. Na primer, Komisija pri analizi ni upoštevala lastne prodaje družbe Sony in pritožnik je ta pristop podprl. Ista metodologija se je dosledno uporabljala za vse proizvajalce Skupnosti, če so del industrije Skupnosti ali se štejejo za „druge proizvajalce Skupnosti“ in so navedeni v uvodni izjavi (64).

| (73) | V zvezi s posebnim obsegom lastne prodaje, navedene v trditvi (ii), je Komisija ugotovila, da je bila tovarna cevi, ki je danes registrirana kot Thomson Displays Polska Sp. Z o.o, Piaseczno, Poljska, skupaj s tovarno televizijskih sprejemnikov, Zyrardow, Poljska, registrirana kot en pravni subjekt, pod imenom TMM Polska, in je bila v stoodstotni lasti matične družbe Thomson SA. V skladu z ustaljeno prakso je Komisija menila, da je družba integrirani proizvajalec in da je dobava podobnega izdelka tovarne cevi Piaseczn tovarni televizijskih sprejemnikov Zyrardow pomenila notranji prenos in je šlo torej za lastno prodajo po transfernih cenah. Pritožnik je dejansko priznal, da je šlo za transferne cene, saj je navedel, da „bi lahko povezava med družbo Thomson Display in Thomson's CTV display vplivala na cene, vendar ne nujno na količine“. Komisija zato potrjuje, da se za ta prenos ne more šteti, da je podoben prodaji na prostem trgu. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi s posebnim obsegom lastne prodaje, navedene v trditvi (ii), je Komisija ugotovila, da je bila tovarna cevi, ki je danes registrirana kot Thomson Displays Polska Sp. Z o.o, Piaseczno, Poljska, skupaj s tovarno televizijskih sprejemnikov, Zyrardow, Poljska, registrirana kot en pravni subjekt, pod imenom TMM Polska, in je bila v stoodstotni lasti matične družbe Thomson SA. V skladu z ustaljeno prakso je Komisija menila, da je družba integrirani proizvajalec in da je dobava podobnega izdelka tovarne cevi Piaseczn tovarni televizijskih sprejemnikov Zyrardow pomenila notranji prenos in je šlo torej za lastno prodajo po transfernih cenah. Pritožnik je dejansko priznal, da je šlo za transferne cene, saj je navedel, da „bi lahko povezava med družbo Thomson Display in Thomson's CTV display vplivala na cene, vendar ne nujno na količine“. Komisija zato potrjuje, da se za ta prenos ne more šteti, da je podoben prodaji na prostem trgu.

| (74) | Nazadnje in zaradi pojasnitve je treba opozoriti, da bi se, tudi če bi bila lastna prodaja vključena v potrošnjo (glej spodnjo tabelo), spremenil le celoten obseg, trend znatne potrošnje v OP pa bi ostal zelo podoben trendu, opisanem v uvodni izjavi (69). Zahtevek (ii) je zato zavrnjen. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja ES, ki temelji na omejeni in neomejeni prodaji (v kosih) | 15 655 283 | 14 243 625 | 12 850 690 | 9 425 280 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 91 | 82 | 60 |

(74)

Nazadnje in zaradi pojasnitve je treba opozoriti, da bi se, tudi če bi bila lastna prodaja vključena v potrošnjo (glej spodnjo tabelo), spremenil le celoten obseg, trend znatne potrošnje v OP pa bi ostal zelo podoben trendu, opisanem v uvodni izjavi (69). Zahtevek (ii) je zato zavrnjen.

2002

2003

2004

OP

Celotna potrošnja ES, ki temelji na omejeni in neomejeni prodaji (v kosih)

15 655 283

14 243 625

12 850 690

9 425 280

Indeks (2002 = 100)

100

91

82

60

3.   Uvoz iz zadevnih držav

(a)   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (75) | Komisija je proučila, ali je treba uvoz iz zadevnih držav oceniti kumulativno na podlagi meril iz člena 3(4) osnovne uredbe. Komisija je preverila, ali (i) je stopnja dampinga, določena za vsako zadevno državo, višja od praga de minimis, kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe in (ii) ali so konkurenčni pogoji med uvoženimi izdelki in podobnim izdelkom Skupnosti podobni. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je proučila, ali je treba uvoz iz zadevnih držav oceniti kumulativno na podlagi meril iz člena 3(4) osnovne uredbe. Komisija je preverila, ali (i) je stopnja dampinga, določena za vsako zadevno državo, višja od praga de minimis, kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe in (ii) ali so konkurenčni pogoji med uvoženimi izdelki in podobnim izdelkom Skupnosti podobni.

| (76) | Najprej je treba opozoriti, da so bili podatki, ki se nanašajo na družbi Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd in LG Philips Display Korea Co., Ltd, tj. dva proizvajalca izvoznika v zadevnih državah, za katera je bilo ugotovljeno, da zadevnega izdelka nista prodajala po dampinških cenah, ustrezno izvzeti iz naslednje analize, ki zajema izključno dampinški uvoz. Za informacijo, obseg uvoza zgoraj navedenih družb je bil v OP zelo majhen, saj je bil znatno manjši od 1 % potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(76)

Najprej je treba opozoriti, da so bili podatki, ki se nanašajo na družbi Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd in LG Philips Display Korea Co., Ltd, tj. dva proizvajalca izvoznika v zadevnih državah, za katera je bilo ugotovljeno, da zadevnega izdelka nista prodajala po dampinških cenah, ustrezno izvzeti iz naslednje analize, ki zajema izključno dampinški uvoz. Za informacijo, obseg uvoza zgoraj navedenih družb je bil v OP zelo majhen, saj je bil znatno manjši od 1 % potrošnje Skupnosti.

| (77) | Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, ugotovljena za vsako od zadevnih držav, nad pragom de minimis, kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe, obseg dampinškega uvoza iz vsake od teh držav pa v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni bil zanemarljiv, njegov tržni delež se je v OP gibal med 3,6 % in 6,5 %, odvisno od zadevne države. Dokaz za to je dejstvo, da sta zadevni izdelek, uvožen iz zadevnih držav, in podobni izdelek, ki ga je proizvedla in prodala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, podobna, da si med seboj konkurirata in se prodajata ter kupujeta po istih prodajni poteh. Poleg tega je bil celoten obseg uvoza znaten, zato je bil tak tudi njegov tržni delež. |
| --- | --- |

(77)

Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, ugotovljena za vsako od zadevnih držav, nad pragom de minimis, kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe, obseg dampinškega uvoza iz vsake od teh držav pa v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni bil zanemarljiv, njegov tržni delež se je v OP gibal med 3,6 % in 6,5 %, odvisno od zadevne države. Dokaz za to je dejstvo, da sta zadevni izdelek, uvožen iz zadevnih držav, in podobni izdelek, ki ga je proizvedla in prodala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, podobna, da si med seboj konkurirata in se prodajata ter kupujeta po istih prodajni poteh. Poleg tega je bil celoten obseg uvoza znaten, zato je bil tak tudi njegov tržni delež.

| (78) | Glede na zgoraj navedeno se je štelo, da so vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena. Dampinški uvoz iz štirih zadevnih držav je bil zato proučen kumulativno. |
| --- | --- |

(78)

Glede na zgoraj navedeno se je štelo, da so vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena. Dampinški uvoz iz štirih zadevnih držav je bil zato proučen kumulativno.

(b)   Obseg

| (79) | Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav v Skupnost je bil v OP tik pod 1,6 milijona kosov, tj. blizu ravni iz leta 2002. Za to očitno stabilnostjo pa se skrivajo močna nihanja v letih 2003, 2004 in v OP. Uvoz se je leta 2003 povečal za 44 %, leta 2004 zmanjšal za 3 odstotne točke, v OP pa še za nadaljnjih 44 odstotnih točk. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg dampinškega uvoza iz zadevnih držav (v kosih) | 1 626 027 | 2 337 736 | 2 296 547 | 1 585 294 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 144 | 141 | 97 |
| Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav | 17,0 % | 24,9 % | 22,9 % | 19,4 % |
| Cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav (EUR/kos) | 50 | 43 | 32 | 39 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 85 | 64 | 76 |

(79)

Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav v Skupnost je bil v OP tik pod 1,6 milijona kosov, tj. blizu ravni iz leta 2002. Za to očitno stabilnostjo pa se skrivajo močna nihanja v letih 2003, 2004 in v OP. Uvoz se je leta 2003 povečal za 44 %, leta 2004 zmanjšal za 3 odstotne točke, v OP pa še za nadaljnjih 44 odstotnih točk.

2002

2003

2004

OP

Obseg dampinškega uvoza iz zadevnih držav (v kosih)

1 626 027

2 337 736

2 296 547

1 585 294

Indeks (2002 = 100)

100

144

141

97

Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav

17,0 %

24,9 %

22,9 %

19,4 %

Cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav (EUR/kos)

50

43

32

39

Indeks (2002 = 100)

100

85

64

76

(c)   Tržni delež

| (80) | Tržni delež izvoznikov v zadevnih državah se je povečal s 17 % leta 2002 na 19,4 % v OP. Natančneje, tržni delež se je leta 2003 povečal za skoraj 8 odstotnih točk, se leta 2004 zmanjšal za približno 2 odstotni točki, v OP pa še za 3,5 odstotne točke. Razlog za dejstvo, da je bil tržni delež uvoza iz zadevnih držav v OP višji kot leta 2002 kljub manjšemu uvozu v OP kot leta 2002, je nenaden upad potrošnje, kot je opisano v uvodni izjavi (69). |
| --- | --- |

(80)

Tržni delež izvoznikov v zadevnih državah se je povečal s 17 % leta 2002 na 19,4 % v OP. Natančneje, tržni delež se je leta 2003 povečal za skoraj 8 odstotnih točk, se leta 2004 zmanjšal za približno 2 odstotni točki, v OP pa še za 3,5 odstotne točke. Razlog za dejstvo, da je bil tržni delež uvoza iz zadevnih držav v OP višji kot leta 2002 kljub manjšemu uvozu v OP kot leta 2002, je nenaden upad potrošnje, kot je opisano v uvodni izjavi (69).

(d)   Cene

(i)   Razvoj cene

| (81) | Med letom 2002 in OP se je povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav znižala za 24 %. Zlasti se je cena znižala leta 2003, in sicer za 15 %, leta 2004 za nadaljnjih 21 odstotnih točk, nato pa se je v OP ponovno zvišala za 12 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(81)

Med letom 2002 in OP se je povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav znižala za 24 %. Zlasti se je cena znižala leta 2003, in sicer za 15 %, leta 2004 za nadaljnjih 21 odstotnih točk, nato pa se je v OP ponovno zvišala za 12 odstotnih točk.

(ii)   Nelojalno nižanje cen

| (82) | Za določitev nelojalnega nižanja cen posameznih modelov je bila narejena primerjava med tehtanimi povprečnimi prodajnimi cenami v Skupnosti proizvajalcev izvoznikov in industrije Skupnosti. V ta namen so se cene franko tovarna industrije Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni izdelek s poreklom iz zadevnih držav, prodan v Skupnosti, nelojalno znižal cene industrije Skupnosti za – 37 % (brez nelojalnega nižanja cen) do največ 13 %, odvisno od zadevnega izvoznika. Na splošno je bilo nelojalno nižanje cen zelo omejeno. Vendar so podatki Eurostata pokazali, da so bile v letih pred OP cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav znatno nižje od cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(82)

Za določitev nelojalnega nižanja cen posameznih modelov je bila narejena primerjava med tehtanimi povprečnimi prodajnimi cenami v Skupnosti proizvajalcev izvoznikov in industrije Skupnosti. V ta namen so se cene franko tovarna industrije Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni izdelek s poreklom iz zadevnih držav, prodan v Skupnosti, nelojalno znižal cene industrije Skupnosti za – 37 % (brez nelojalnega nižanja cen) do največ 13 %, odvisno od zadevnega izvoznika. Na splošno je bilo nelojalno nižanje cen zelo omejeno. Vendar so podatki Eurostata pokazali, da so bile v letih pred OP cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav znatno nižje od cen industrije Skupnosti.

4.   Stanje industrije Skupnosti

| (83) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh pomembnih gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(83)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh pomembnih gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

(a)   Proizvodnja

| (84) | Med letom 2002 in OP se je proizvodnja industrije Skupnosti zmanjšala za 5 %. Zlasti se je povečala leta 2003, in sicer za 8 % in nato še za 12 odstotnih točk leta 2004 ter se nazadnje v OP močno zmanjšala, in sicer za 25 odstotnih točk. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v kosih) | 9 727 029 | 10 461 957 | 11 685 396 | 9 276 778 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 95 |

(84)

Med letom 2002 in OP se je proizvodnja industrije Skupnosti zmanjšala za 5 %. Zlasti se je povečala leta 2003, in sicer za 8 % in nato še za 12 odstotnih točk leta 2004 ter se nazadnje v OP močno zmanjšala, in sicer za 25 odstotnih točk.

2002

2003

2004

OP

Proizvodnja (v kosih)

9 727 029

10 461 957

11 685 396

9 276 778

Indeks (2002 = 100)

100

108

120

95

(b)   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (85) | Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju postopno povečevala. Leta 2003 se je povečala za 4 %, leta 2004 za nadaljnjih 19 odstotnih točk in v OP za 5 odstotnih točk. Razlog za to je povečanje strojne opreme. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v kosih) | 11 865 163 | 12 297 545 | 14 626 819 | 15 133 449 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 123 | 128 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 82 % | 85 % | 80 % | 61 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 97 | 75 |

(85)

Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju postopno povečevala. Leta 2003 se je povečala za 4 %, leta 2004 za nadaljnjih 19 odstotnih točk in v OP za 5 odstotnih točk. Razlog za to je povečanje strojne opreme.

2002

2003

2004

OP

Proizvodna zmogljivost (v kosih)

11 865 163

12 297 545

14 626 819

15 133 449

Indeks (2002 = 100)

100

104

123

128

Izkoriščenost zmogljivosti

82 %

85 %

80 %

61 %

Indeks (2002 = 100)

100

104

97

75

| (86) | Izkoriščenost zmogljivosti se je med letoma 2002 in 2003 gibala med 80 % in 85 %, preden se je v OP močno zmanjšala, in sicer na 61 %. |
| --- | --- |

(86)

Izkoriščenost zmogljivosti se je med letoma 2002 in 2003 gibala med 80 % in 85 %, preden se je v OP močno zmanjšala, in sicer na 61 %.

(c)   Zaloge

| (87) | Med letom 2002 in OP je prišlo do velikih nihanj v ravni zalog končnih izdelkov. Zaradi dobre gospodarske klime za ta posebni izdelek v letih 2002 in 2003 so se zaloge najprej leta 2003 močno zmanjšale, zaradi nenadnega upada potrošnje pa so se konec leta 2004 močno povečale. V OP se je stopnja dejanske proizvodnje prilagodila navzdol, kot je navedeno zgoraj, raven končnih zalog pa je dosegla trajnostnejšo raven. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v kosih) | 627 641 | 56 996 | 943 655 | 278 406 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 9 | 150 | 44 |

(87)

Med letom 2002 in OP je prišlo do velikih nihanj v ravni zalog končnih izdelkov. Zaradi dobre gospodarske klime za ta posebni izdelek v letih 2002 in 2003 so se zaloge najprej leta 2003 močno zmanjšale, zaradi nenadnega upada potrošnje pa so se konec leta 2004 močno povečale. V OP se je stopnja dejanske proizvodnje prilagodila navzdol, kot je navedeno zgoraj, raven končnih zalog pa je dosegla trajnostnejšo raven.

2002

2003

2004

OP

Končne zaloge (v kosih)

627 641

56 996

943 655

278 406

Indeks (2002 = 100)

100

9

150

44

(d)   Obseg prodaje

| (88) | Prodaja lastne proizvodnje industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je leta 2003 najprej povečala za 6 %, leta 2004 še za 16 odstotnih točk, v OP pa se je zmanjšala za 6 odstotnih točk. Na splošno se je v obravnavanem obdobju obseg prodaje povečal za 16 %. Razlog za veliko razliko med obsegom proizvodnje in domačo prodajo je, da industrija Skupnosti izvozi približno dve tretjimi svoje proizvodnje izven Skupnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v kosih) | 2 645 562 | 2 814 515 | 3 229 069 | 3 078 543 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 122 | 116 |

(88)

Prodaja lastne proizvodnje industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je leta 2003 najprej povečala za 6 %, leta 2004 še za 16 odstotnih točk, v OP pa se je zmanjšala za 6 odstotnih točk. Na splošno se je v obravnavanem obdobju obseg prodaje povečal za 16 %. Razlog za veliko razliko med obsegom proizvodnje in domačo prodajo je, da industrija Skupnosti izvozi približno dve tretjimi svoje proizvodnje izven Skupnosti.

2002

2003

2004

OP

Obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v kosih)

2 645 562

2 814 515

3 229 069

3 078 543

Indeks (2002 = 100)

100

106

122

116

(e)   Tržni delež

| (89) | Tržni delež industrije Skupnosti se je postopoma povečeval, in sicer za 10 odstotnih točk med letom 2002 in OP. Zlasti leta 2002 se je približal 28 %, leta 2003 se je povečal na 30 %, leta 2004 na približno 32 %, preden se je v OP končno približal 38 %. To povečanje tržnega deleža je treba upoštevati v okviru zmanjšanja potrošnje v ES, kot je opisano v uvodni izjavi (69). | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 27,7 % | 30,0 % | 32,2 % | 37,7 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 116 | 136 |

(89)

Tržni delež industrije Skupnosti se je postopoma povečeval, in sicer za 10 odstotnih točk med letom 2002 in OP. Zlasti leta 2002 se je približal 28 %, leta 2003 se je povečal na 30 %, leta 2004 na približno 32 %, preden se je v OP končno približal 38 %. To povečanje tržnega deleža je treba upoštevati v okviru zmanjšanja potrošnje v ES, kot je opisano v uvodni izjavi (69).

2002

2003

2004

OP

Tržni delež industrije Skupnosti

27,7 %

30,0 %

32,2 %

37,7 %

Indeks (2002 = 100)

100

108

116

136

(f)   Rast

| (90) | Med letom 2002 in OP, ko se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 14 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti povečal za 16 %. Industrija Skupnosti je pridobila približno 10 odstotnih točk tržnega deleža, dampinški uvoz med letom 2002 in OP pa je pridobil 2,4 odstotnih točk tržnega deleža. |
| --- | --- |

(90)

Med letom 2002 in OP, ko se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 14 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti povečal za 16 %. Industrija Skupnosti je pridobila približno 10 odstotnih točk tržnega deleža, dampinški uvoz med letom 2002 in OP pa je pridobil 2,4 odstotnih točk tržnega deleža.

(g)   Zaposlenost

| (91) | Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med letom 2002 in OP zmanjšala za približno 10 %. Med letoma 2002 in 2003 se je zmanjšala za 4 %, leta 2004 se je povečala za 6 odstotnih točk, v OP pa se je zaradi delnega zmanjšanja proizvodnje spet zmanjšala za 12 odstotnih točk. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost (na osebo) | 9 604 | 9 254 | 9 805 | 8 632 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 96 | 102 | 90 |

(91)

Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med letom 2002 in OP zmanjšala za približno 10 %. Med letoma 2002 in 2003 se je zmanjšala za 4 %, leta 2004 se je povečala za 6 odstotnih točk, v OP pa se je zaradi delnega zmanjšanja proizvodnje spet zmanjšala za 12 odstotnih točk.

2002

2003

2004

OP

Zaposlenost (na osebo)

9 604

9 254

9 805

8 632

Indeks (2002 = 100)

100

96

102

90

(h)   Produktivnost

| (92) | Produktivnost zaposlenih v industriji Skupnosti, merjena kot letna proizvodnja (v kosih) na zaposlenega, se je leta 2003 povečala za 12 %, leta 2004 za 6 odstotnih točk, v OP pa se je zmanjšala za 12 odstotnih točk. Obseg proizvodnje se je nemudoma prilagodil nenadnemu zmanjšanju trga v OP, vendar kot je jasno razvidno, prilagoditev delovne sile ni bila tako hitra, kar je povzročilo zmanjšanje produktivnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v kosih na zaposlenega) | 1 013 | 1 131 | 1 192 | 1 075 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 112 | 118 | 106 |

(92)

Produktivnost zaposlenih v industriji Skupnosti, merjena kot letna proizvodnja (v kosih) na zaposlenega, se je leta 2003 povečala za 12 %, leta 2004 za 6 odstotnih točk, v OP pa se je zmanjšala za 12 odstotnih točk. Obseg proizvodnje se je nemudoma prilagodil nenadnemu zmanjšanju trga v OP, vendar kot je jasno razvidno, prilagoditev delovne sile ni bila tako hitra, kar je povzročilo zmanjšanje produktivnosti.

2002

2003

2004

OP

Produktivnost (v kosih na zaposlenega)

1 013

1 131

1 192

1 075

Indeks (2002 = 100)

100

112

118

106

(i)   Plače

| (93) | Povprečna plača na zaposlenega v OP je ostala na približno isti ravni kot leta 2002. Zlasti se je znižala leta 2003, za 11 %, in nato še za 2 odstotni točki leta 2004 ter se nazadnje v OP zvišala za 14 odstotnih točk. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR) | 11 | 10 | 10 | 11 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 89 | 87 | 101 |

(93)

Povprečna plača na zaposlenega v OP je ostala na približno isti ravni kot leta 2002. Zlasti se je znižala leta 2003, za 11 %, in nato še za 2 odstotni točki leta 2004 ter se nazadnje v OP zvišala za 14 odstotnih točk.

2002

2003

2004

OP

Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR)

11

10

10

11

Indeks (2002 = 100)

100

89

87

101

(j)   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na cene Skupnosti

| (94) | Cene na enoto za prodajo lastne proizvodnje industrije Skupnosti nepovezanim strankam v Skupnosti so se postopoma zniževale, med letom 2002 in OP skupno za 42 %. Cene so se zlasti znižale leta 2003, in sicer za 25 %, leta 2004 za nadaljnjih 9 odstotnih točk, nazadnje v OP pa za 8 odstotnih točk. Preiskava je pokazala, da je dampinški uvoz le neznatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Skupnosti, če sploh. Za določeno število modelov je bilo nelojalno nižanje cen večje od povprečne stopnje nelojalnega nižanja, navedene v uvodni izjavi (82). | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu ES ( EUR/tono) | 66 | 49 | 44 | 38 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 75 | 66 | 58 |

(94)

Cene na enoto za prodajo lastne proizvodnje industrije Skupnosti nepovezanim strankam v Skupnosti so se postopoma zniževale, med letom 2002 in OP skupno za 42 %. Cene so se zlasti znižale leta 2003, in sicer za 25 %, leta 2004 za nadaljnjih 9 odstotnih točk, nazadnje v OP pa za 8 odstotnih točk. Preiskava je pokazala, da je dampinški uvoz le neznatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Skupnosti, če sploh. Za določeno število modelov je bilo nelojalno nižanje cen večje od povprečne stopnje nelojalnega nižanja, navedene v uvodni izjavi (82).

2002

2003

2004

OP

Cena na enoto na trgu ES ( EUR/tono)

66

49

44

38

Indeks (2002 = 100)

100

75

66

58

(k)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (95) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti v Skupnost, izražena kot odstotek neto prodaje, postopoma zmanjševala. Dobičkonosnost se je s 24 % leta 2002 zmanjšala na približno 18 % leta 2003 in leta 2004 na približno 10 %. Industrija Skupnosti je v OP ustvarila izgubo v višini – 3,6 %. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje ES nepovezanim strankam ( v % neto prodaje) | 24,0 % | 18,2 % | 10,1 % | –3,6 % |
| ROI (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 17,5 % | 9,1 % | 5,7 % | –2,1 % |

(95)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti v Skupnost, izražena kot odstotek neto prodaje, postopoma zmanjševala. Dobičkonosnost se je s 24 % leta 2002 zmanjšala na približno 18 % leta 2003 in leta 2004 na približno 10 %. Industrija Skupnosti je v OP ustvarila izgubo v višini – 3,6 %.

2002

2003

2004

OP

Dobičkonosnost prodaje ES nepovezanim strankam ( v % neto prodaje)

24,0 %

18,2 %

10,1 %

–3,6 %

ROI (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

17,5 %

9,1 %

5,7 %

–2,1 %

| (96) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je na splošno razvijala podobno kot dobičkonosnost. Zmanjšala se je s približno 17 % leta 2002 na – 2,1 % v OP. |
| --- | --- |

(96)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je na splošno razvijala podobno kot dobičkonosnost. Zmanjšala se je s približno 17 % leta 2002 na – 2,1 % v OP.

(l)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (97) | Denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšal. S 175 milijonov EUR leta 2002 se je leta 2003 zmanjšal na približno 125 milijonov EUR in se leta 2004 ponovno povečal na približno 141 milijonov EUR, nato pa se je v OP močno zmanjšal, in sicer na približno – 25 milijonov EUR. Stanje se je tako poslabšalo, da sta dve od družb, ki sta predstavljali industrijo Skupnosti, v prvi polovici leta 2006 prijavili stečajni postopek, kot je navedeno v uvodni izjavi (67). Le družbi Thomson je uspelo pridobiti sredstva od svoje matične družbe in se tako izogniti resnejšemu finančnemu stanju. Družbi Ekranas in Ecimex nista bili zmožni zbrati kapital. V prihodnosti je zmožnost industrije Skupnosti, da zbere nadaljnji kapital, očitno resno ogrožena, saj je pričakovati slabo povpraševanje. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (000 EUR) | 175 468 | 124 804 | 140 548 | –24 626 |

(97)

Denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšal. S 175 milijonov EUR leta 2002 se je leta 2003 zmanjšal na približno 125 milijonov EUR in se leta 2004 ponovno povečal na približno 141 milijonov EUR, nato pa se je v OP močno zmanjšal, in sicer na približno – 25 milijonov EUR. Stanje se je tako poslabšalo, da sta dve od družb, ki sta predstavljali industrijo Skupnosti, v prvi polovici leta 2006 prijavili stečajni postopek, kot je navedeno v uvodni izjavi (67). Le družbi Thomson je uspelo pridobiti sredstva od svoje matične družbe in se tako izogniti resnejšemu finančnemu stanju. Družbi Ekranas in Ecimex nista bili zmožni zbrati kapital. V prihodnosti je zmožnost industrije Skupnosti, da zbere nadaljnji kapital, očitno resno ogrožena, saj je pričakovati slabo povpraševanje.

2002

2003

2004

OP

Denarni tok (000 EUR)

175 468

124 804

140 548

–24 626

(m)   Naložbe

| (98) | Letne naložbe industrije Skupnosti v proizvodnjo zadevnega izdelka so se med letom 2002 in OP postopoma zmanjševale. Leta 2003 so se zmanjšale za 14 %, leta 2004 za nadaljnjih 25 odstotnih točk in v OP za nadaljnjih 40 odstotnih točk. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (000 EUR) | 81 445 | 69 807 | 49 426 | 16 996 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 86 | 61 | 21 |

(98)

Letne naložbe industrije Skupnosti v proizvodnjo zadevnega izdelka so se med letom 2002 in OP postopoma zmanjševale. Leta 2003 so se zmanjšale za 14 %, leta 2004 za nadaljnjih 25 odstotnih točk in v OP za nadaljnjih 40 odstotnih točk.

2002

2003

2004

OP

Neto naložbe (000 EUR)

81 445

69 807

49 426

16 996

Indeks (2002 = 100)

100

86

61

21

(n)   Višina stopnje dampinga

| (99) | Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju obsega in cen uvoza iz zadevnih držav, se ne more šteti za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(99)

Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju obsega in cen uvoza iz zadevnih držav, se ne more šteti za zanemarljivega.

(o)   Okrevanje od preteklega dampinga

| (100) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 2313/2000 (6) so bili uvedeni ukrepi za uvoz nekaterih katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike s poreklom iz Indije in Republike Koreje. Ti ukrepi so prenehali veljati 21. oktobra 2005. Vendar so ti ukrepi zadevali samo eno od štirih držav, katerim so v tem postopku namenjeni ukrepi, in le del oznake KN 8540 11 11 od petih, navedenih v uvodni izjavi (12). Oznaka KN 8540 11 11 zajema približno 20 % obsega izdelka, zajetega v tej preiskavi. Zaradi raznolikosti razmer je težko sprejeti sklep o okrevanju od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(100)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 2313/2000 (6) so bili uvedeni ukrepi za uvoz nekaterih katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike s poreklom iz Indije in Republike Koreje. Ti ukrepi so prenehali veljati 21. oktobra 2005. Vendar so ti ukrepi zadevali samo eno od štirih držav, katerim so v tem postopku namenjeni ukrepi, in le del oznake KN 8540 11 11 od petih, navedenih v uvodni izjavi (12). Oznaka KN 8540 11 11 zajema približno 20 % obsega izdelka, zajetega v tej preiskavi. Zaradi raznolikosti razmer je težko sprejeti sklep o okrevanju od preteklega dampinga.

5.   Sklepne ugotovitve o škodi

| (101) | Med letom 2002 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav povečal za 3 %, njegov tržni delež na trgu Skupnosti pa se je povečal za 2,4 odstotnih točk. Povprečne cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav so bile po podatkih Eurostata med zadevnim obdobjem na splošno nižje od cen industrije Skupnosti. Vendar cene uvoza iz zadevnih držav v OP niso znatno nelojalno nižale cen industrije Skupnosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi (82), se je nelojalno nižanje cen na podlagi tehtanega povprečja v OP gibalo med – 37 % in 13 %, odvisno od zadevne države in izvoznika. Vendar so podatki Eurostata pokazali, da so bile v letih pred OP cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav znatno nižje od cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Med letom 2002 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav povečal za 3 %, njegov tržni delež na trgu Skupnosti pa se je povečal za 2,4 odstotnih točk. Povprečne cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav so bile po podatkih Eurostata med zadevnim obdobjem na splošno nižje od cen industrije Skupnosti. Vendar cene uvoza iz zadevnih držav v OP niso znatno nelojalno nižale cen industrije Skupnosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi (82), se je nelojalno nižanje cen na podlagi tehtanega povprečja v OP gibalo med – 37 % in 13 %, odvisno od zadevne države in izvoznika. Vendar so podatki Eurostata pokazali, da so bile v letih pred OP cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav znatno nižje od cen industrije Skupnosti.

| (102) | V obravnavanem obdobju je bilo ugotovljeno jasno poslabšanje stanja industrije Skupnosti. Prvič, dve od treh družb, ki predstavljajo industrijo Skupnosti, sta v prvi polovici leta 2006 prijavili stečajni postopek. Drugič, večina kazalnikov škode se je med letom 2002 in OP razvijala negativno: obseg proizvodnje se je zmanjšal za 5 %, izkoriščenost zmogljivosti za 25 %, zaposlenost za 10 %, prodajne cene na enoto so se znižale za 42 %, dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok so se opazno poslabšali, naložbe pa so se zmanjšale za 79 %. Poslabšanje stanja industrije Skupnosti je bilo nenadno, saj je do njega prišlo zlasti v OP. Pred tem obdobjem je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti dejansko višja od 10 %. |
| --- | --- |

(102)

V obravnavanem obdobju je bilo ugotovljeno jasno poslabšanje stanja industrije Skupnosti. Prvič, dve od treh družb, ki predstavljajo industrijo Skupnosti, sta v prvi polovici leta 2006 prijavili stečajni postopek. Drugič, večina kazalnikov škode se je med letom 2002 in OP razvijala negativno: obseg proizvodnje se je zmanjšal za 5 %, izkoriščenost zmogljivosti za 25 %, zaposlenost za 10 %, prodajne cene na enoto so se znižale za 42 %, dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok so se opazno poslabšali, naložbe pa so se zmanjšale za 79 %. Poslabšanje stanja industrije Skupnosti je bilo nenadno, saj je do njega prišlo zlasti v OP. Pred tem obdobjem je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti dejansko višja od 10 %.

| (103) | Nekateri kazalniki pa so se med letom 2002 in OP razvijali pozitivno. Proizvodna zmogljivost se je povečala za 28 %, obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je povečal za 16 %, tržni delež industrije Skupnosti pa za 10 odstotnih točk. Vendar ta razvoj ni mogel preprečiti močnega poslabšanja finančnega stanja industrije Skupnosti, ki je nazadnje privedlo do stečaja dveh proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(103)

Nekateri kazalniki pa so se med letom 2002 in OP razvijali pozitivno. Proizvodna zmogljivost se je povečala za 28 %, obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je povečal za 16 %, tržni delež industrije Skupnosti pa za 10 odstotnih točk. Vendar ta razvoj ni mogel preprečiti močnega poslabšanja finančnega stanja industrije Skupnosti, ki je nazadnje privedlo do stečaja dveh proizvajalcev Skupnosti.

| (104) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (105) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz povzročil škodo industriji Skupnosti v tolikšni meri, da se šteje za znatno škodo. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni še drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročili škodo industriji Skupnosti, da se zagotovi, da morebitna škoda, ki so jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(105)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz povzročil škodo industriji Skupnosti v tolikšni meri, da se šteje za znatno škodo. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni še drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročili škodo industriji Skupnosti, da se zagotovi, da morebitna škoda, ki so jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu.

2.   Učinki dampinškega uvoza

| (106) | Dampinški uvoz iz štirih zadevnih držav je v OP predstavljal znatni tržni delež v višini 19,4 %. Med letom 2002 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav zmanjšal za približno 3 %, njegov tržni delež na trgu Skupnosti pa se je povečal za približno 2,3 odstotnih točk, saj se je potrošnja zmanjšala hitreje kot zgoraj naveden obseg uvoza. Pomembno je opozoriti tudi, da sta tako obseg kot tržni delež dampinškega uvoza leta 2003 dosegla najvišjo raven in se do OP znatno zmanjšala. V OP je bil tržni delež dampinškega uvoza za 5,5 odstotnih točk manjši kot leta 2003. |
| --- | --- |

(106)

Dampinški uvoz iz štirih zadevnih držav je v OP predstavljal znatni tržni delež v višini 19,4 %. Med letom 2002 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav zmanjšal za približno 3 %, njegov tržni delež na trgu Skupnosti pa se je povečal za približno 2,3 odstotnih točk, saj se je potrošnja zmanjšala hitreje kot zgoraj naveden obseg uvoza. Pomembno je opozoriti tudi, da sta tako obseg kot tržni delež dampinškega uvoza leta 2003 dosegla najvišjo raven in se do OP znatno zmanjšala. V OP je bil tržni delež dampinškega uvoza za 5,5 odstotnih točk manjši kot leta 2003.

| (107) | Povprečne cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav so bile po podatkih Eurostata na splošno nižje od cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju in so verjetno nanje izvajale pritisk. Tudi uvozne cene so se med leti 2002 in 2004 znatno znižale, vendar so se v OP zvišale za 12 odstotnih točk, kot je navedeno v uvodni izjavi (81). Ker je tudi industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju postopoma znižala svoje prodajne cene, cene uvoza iz zadevnih držav v OP niso znatno nelojalno nižale cen industrije Skupnosti glede na posamezne modele. Na podlagi tehtanega povprečja je bilo nelojalno nižanje cen v OP dejansko med – 37 % in 13 %, odvisno od zadevne države in izvoznika. Čeprav je bilo nelojalno nižanje cen neznatno, pa je dampinški uvoz vsekakor nelojalno znižal cene. |
| --- | --- |

(107)

Povprečne cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav so bile po podatkih Eurostata na splošno nižje od cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju in so verjetno nanje izvajale pritisk. Tudi uvozne cene so se med leti 2002 in 2004 znatno znižale, vendar so se v OP zvišale za 12 odstotnih točk, kot je navedeno v uvodni izjavi (81). Ker je tudi industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju postopoma znižala svoje prodajne cene, cene uvoza iz zadevnih držav v OP niso znatno nelojalno nižale cen industrije Skupnosti glede na posamezne modele. Na podlagi tehtanega povprečja je bilo nelojalno nižanje cen v OP dejansko med – 37 % in 13 %, odvisno od zadevne države in izvoznika. Čeprav je bilo nelojalno nižanje cen neznatno, pa je dampinški uvoz vsekakor nelojalno znižal cene.

| (108) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (102), je mogoče opaziti velika nesorazmerja v stanju industrije Skupnosti med obdobjem 2002/2003 in OP. Pomembno je opozoriti, da je bilo poslabšanje stanja industrije Skupnosti zelo nenadno, saj je do njega prišlo zlasti v OP. Pred tem obdobjem je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti še vedno nad 10 % in večina kazalnikov škode se je razvijala pozitivno. Zlasti med letom 2002 in 2004 se je proizvodna zmogljivost povečala za 23 %, obseg proizvodnje za 20 %, obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti za 22 %, tržni delež industrije Skupnosti pa se je v času, kot je trg še vedno rasel, povečal s približno 28 % na približno 32 %. V OP, ko se je trg v enem letu nenadoma skrčil za 20 %, se je tržni delež industrije Skupnosti povečal celo na 38 %. |
| --- | --- |

(108)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (102), je mogoče opaziti velika nesorazmerja v stanju industrije Skupnosti med obdobjem 2002/2003 in OP. Pomembno je opozoriti, da je bilo poslabšanje stanja industrije Skupnosti zelo nenadno, saj je do njega prišlo zlasti v OP. Pred tem obdobjem je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti še vedno nad 10 % in večina kazalnikov škode se je razvijala pozitivno. Zlasti med letom 2002 in 2004 se je proizvodna zmogljivost povečala za 23 %, obseg proizvodnje za 20 %, obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti za 22 %, tržni delež industrije Skupnosti pa se je v času, kot je trg še vedno rasel, povečal s približno 28 % na približno 32 %. V OP, ko se je trg v enem letu nenadoma skrčil za 20 %, se je tržni delež industrije Skupnosti povečal celo na 38 %.

| (109) | Opozoriti je treba še, da je industrija Skupnosti dosegla najvišjo raven dobičkonosnosti leta 2002 in 2003, ko so se njene prodajne cene že znatno znižale in je bil njen tržni delež najmanjši, obseg dampinškega uvoza pa na najvišji ravni. Dobičkonosnost se je zmanjšala samo v OP, ko je tržni delež industrije Skupnosti dosegel najvišjo raven in ko se je obseg dampinškega uvoza zmanjšal, cene dampinškega uvoza pa zvišale. |
| --- | --- |

(109)

Opozoriti je treba še, da je industrija Skupnosti dosegla najvišjo raven dobičkonosnosti leta 2002 in 2003, ko so se njene prodajne cene že znatno znižale in je bil njen tržni delež najmanjši, obseg dampinškega uvoza pa na najvišji ravni. Dobičkonosnost se je zmanjšala samo v OP, ko je tržni delež industrije Skupnosti dosegel najvišjo raven in ko se je obseg dampinškega uvoza zmanjšal, cene dampinškega uvoza pa zvišale.

| (110) | Če povzamemo, obstaja verjetnost, da je dampinški uvoz pritiskal na prodajne cene industrije Skupnosti od leta 2002 do OP in negativno vplival na splošno stanje industrije Skupnosti. Vendar, kot je navedeno v uvodnih izjavah (108) in (109), se je stanje industrije Skupnosti, ki je bilo v letih pred OP še nestabilno, v OP nenadoma in dramatično poslabšalo. Pred tem obdobjem je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti še nad 10 %. Večina kazalnikov škode je še zmeraj kazala pozitivni razvoj do OP. Med letom 2002 in 2004 se je proizvodna zmogljivost povečala za 23 %, obseg proizvodnje za 20 %, obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti za 22 %, tržni delež industrije Skupnosti pa se je v času, kot je trg še vedno rasel, povečal s približno 28 % na približno 32 %. Opozoriti je treba še, da je industrija Skupnosti dosegla najvišjo raven dobičkonosnosti leta 2002 in 2003, ko je bil njen tržni delež najmanjši, obseg dampinškega uvoza pa na najvišji ravni. Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je v OP zmanjšala, ko je tržni delež industrije Skupnosti dosegel najvišjo raven in, kar je pomembno, ko se je prisotnost dampinškega uvoza zmanjšala tako v smislu obsega kot tržnega deleža (glej uvodno izjavo (106)) in so si cene opomogle od dampinškega uvoza. Edini novi dejavnik za industrijo Skupnosti v OP je bil znaten upad povpraševanja, in sicer za 20 %. Ker poslabšanje stanja industrije Skupnosti in učinki dampinškega uvoza niso časovno sovpadli, obstaja resen dvom o povezavi med razvojem uvoza in stanjem industrije Skupnosti. Zato ni bilo mogoče skleniti, ali je dampinški uvoz odločilno vplival na škodljivo stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(110)

Če povzamemo, obstaja verjetnost, da je dampinški uvoz pritiskal na prodajne cene industrije Skupnosti od leta 2002 do OP in negativno vplival na splošno stanje industrije Skupnosti. Vendar, kot je navedeno v uvodnih izjavah (108) in (109), se je stanje industrije Skupnosti, ki je bilo v letih pred OP še nestabilno, v OP nenadoma in dramatično poslabšalo. Pred tem obdobjem je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti še nad 10 %. Večina kazalnikov škode je še zmeraj kazala pozitivni razvoj do OP. Med letom 2002 in 2004 se je proizvodna zmogljivost povečala za 23 %, obseg proizvodnje za 20 %, obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti za 22 %, tržni delež industrije Skupnosti pa se je v času, kot je trg še vedno rasel, povečal s približno 28 % na približno 32 %. Opozoriti je treba še, da je industrija Skupnosti dosegla najvišjo raven dobičkonosnosti leta 2002 in 2003, ko je bil njen tržni delež najmanjši, obseg dampinškega uvoza pa na najvišji ravni. Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je v OP zmanjšala, ko je tržni delež industrije Skupnosti dosegel najvišjo raven in, kar je pomembno, ko se je prisotnost dampinškega uvoza zmanjšala tako v smislu obsega kot tržnega deleža (glej uvodno izjavo (106)) in so si cene opomogle od dampinškega uvoza. Edini novi dejavnik za industrijo Skupnosti v OP je bil znaten upad povpraševanja, in sicer za 20 %. Ker poslabšanje stanja industrije Skupnosti in učinki dampinškega uvoza niso časovno sovpadli, obstaja resen dvom o povezavi med razvojem uvoza in stanjem industrije Skupnosti. Zato ni bilo mogoče skleniti, ali je dampinški uvoz odločilno vplival na škodljivo stanje industrije Skupnosti.

3.   Učinki drugih dejavnikov – Razvoj potrošnje

| (111) | Številne zainteresirane stranke so navedle, da je bilo zmanjšanje povpraševanja po KCBT glavni razlog za nenadno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(111)

Številne zainteresirane stranke so navedle, da je bilo zmanjšanje povpraševanja po KCBT glavni razlog za nenadno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (112) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (69), je povpraševanje po KCBT v OP nenadoma upadlo, in sicer za 20 %. Ta upad povpraševanja je bil edini dejavnik, ki se je dramatično spremenil v industriji Skupnosti. To sovpada tudi z dramatičnim poslabšanjem stanja industrije Skupnosti. Preiskava je pokazala, da je nenaden upad povpraševanja v resnici negativno vplival na stanje industrije Skupnosti, ker sta nenadno zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti in denarni tok neposredna posledica zgoraj omenjenega krčenja trga prek učinka stroškov (izguba produktivnosti v OP, kot je navedeno v uvodni izjavi (92) in zvišanje stroškov proizvodnje na enoto), in cene (nenadna presežna zmogljivost). V OP je postalo povpraševanje po KCBT popolnoma neprožno glede na cene, kar dokazuje dejstvo, da znatno znižanje cen, ugotovljeno med letom 2004 in OP, nikakor ni povzročilo povečanja obsega prodaje. Nasprotno, povpraševanje se je dejansko zmanjšalo za 20 %. |
| --- | --- |

(112)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (69), je povpraševanje po KCBT v OP nenadoma upadlo, in sicer za 20 %. Ta upad povpraševanja je bil edini dejavnik, ki se je dramatično spremenil v industriji Skupnosti. To sovpada tudi z dramatičnim poslabšanjem stanja industrije Skupnosti. Preiskava je pokazala, da je nenaden upad povpraševanja v resnici negativno vplival na stanje industrije Skupnosti, ker sta nenadno zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti in denarni tok neposredna posledica zgoraj omenjenega krčenja trga prek učinka stroškov (izguba produktivnosti v OP, kot je navedeno v uvodni izjavi (92) in zvišanje stroškov proizvodnje na enoto), in cene (nenadna presežna zmogljivost). V OP je postalo povpraševanje po KCBT popolnoma neprožno glede na cene, kar dokazuje dejstvo, da znatno znižanje cen, ugotovljeno med letom 2004 in OP, nikakor ni povzročilo povečanja obsega prodaje. Nasprotno, povpraševanje se je dejansko zmanjšalo za 20 %.

| (113) | Preiskava je pokazala, da upad povpraševanja po KCBT časovno sovpada z vedno večjim prodorom televizijskih sprejemnikov z ravnim ploskim zaslonom (na tekoče kristale (LCD) in plazmo), ki se je močno povečal, namreč z manj kakor 1 % trga leta 2002 na 28 % v OP. Ti televizijski sprejemniki z ravnim ploskim zaslonom neposredno konkurirajo s KCBT, oba izdelka pa sta v celoti zamenljiva. Čeprav zaslon na tekoče kristale in plazemski zaslon nista popolnoma novi tehnologiji, so se cene za televizijske sprejemnike z ravnim ploskim zaslonom znatno znižale šele v OP: med letom 2001 in OP za 44 %. Zaradi tega znižanja cene so televizijski sprejemniki z ravnim ploskim zaslonom postali po eni strani za potrošnike privlačnejši, po drugi strani pa je to pomenilo neposredni pritisk na prodajne cene televizijskih sprejemnikov s KCBT, ki so se morale znižati, da so lahko ti modeli konkurirali novim, privlačnejšim modelom z ravnim ploskim zaslonom. Na primer, televizijski sprejemniki z ravnim ploskim zaslonom so leta 2005 predstavljali 63 % celotne vrednosti vseh televizijskih sprejemnikov, prodanih na drobno v Združenem kraljestvu, v primerjavi s samo 37 % iz leta 2004. Rezultat te preiskave in tržne informacije kažejo na to, da je obseg prodaje televizijskih sprejemnikov s KCBT dosegel najvišjo raven v EU leta 2004 in da se je od takrat dalje povpraševanje stalno zmanjševalo. |
| --- | --- |

(113)

Preiskava je pokazala, da upad povpraševanja po KCBT časovno sovpada z vedno večjim prodorom televizijskih sprejemnikov z ravnim ploskim zaslonom (na tekoče kristale (LCD) in plazmo), ki se je močno povečal, namreč z manj kakor 1 % trga leta 2002 na 28 % v OP. Ti televizijski sprejemniki z ravnim ploskim zaslonom neposredno konkurirajo s KCBT, oba izdelka pa sta v celoti zamenljiva. Čeprav zaslon na tekoče kristale in plazemski zaslon nista popolnoma novi tehnologiji, so se cene za televizijske sprejemnike z ravnim ploskim zaslonom znatno znižale šele v OP: med letom 2001 in OP za 44 %. Zaradi tega znižanja cene so televizijski sprejemniki z ravnim ploskim zaslonom postali po eni strani za potrošnike privlačnejši, po drugi strani pa je to pomenilo neposredni pritisk na prodajne cene televizijskih sprejemnikov s KCBT, ki so se morale znižati, da so lahko ti modeli konkurirali novim, privlačnejšim modelom z ravnim ploskim zaslonom. Na primer, televizijski sprejemniki z ravnim ploskim zaslonom so leta 2005 predstavljali 63 % celotne vrednosti vseh televizijskih sprejemnikov, prodanih na drobno v Združenem kraljestvu, v primerjavi s samo 37 % iz leta 2004. Rezultat te preiskave in tržne informacije kažejo na to, da je obseg prodaje televizijskih sprejemnikov s KCBT dosegel najvišjo raven v EU leta 2004 in da se je od takrat dalje povpraševanje stalno zmanjševalo.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (114) | Podatki kažejo, da je dampinški uvoz izvajal pritisk na cene industrije Skupnosti in je verjetno prispeval k škodljivemu stanju. Vendar podrobnejša analiza, zlasti na podlagi razvoja trendov v obravnavanem obdobju, ni razkrila vzročne povezave, saj ni bilo jasnega časovnega sovpadanja med poslabšanjem stanja industrije Skupnosti in razvojem dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(114)

Podatki kažejo, da je dampinški uvoz izvajal pritisk na cene industrije Skupnosti in je verjetno prispeval k škodljivemu stanju. Vendar podrobnejša analiza, zlasti na podlagi razvoja trendov v obravnavanem obdobju, ni razkrila vzročne povezave, saj ni bilo jasnega časovnega sovpadanja med poslabšanjem stanja industrije Skupnosti in razvojem dampinškega uvoza.

| (115) | Po drugi strani pa je preiskava pokazala pomembno dejstvo, namreč, da sta škoda v industriji Skupnosti in močan ter nenadni upad povpraševanja po KCBT v Skupnosti jasno časovno sovpadla. Posledica tega je bilo zvišanje stroškov proizvodnje na enoto in nadaljnje zniževanje cene. To znatno znižanje sovpada s povečanjem prodora tehnologije ploskih ravnih zaslonov. |
| --- | --- |

(115)

Po drugi strani pa je preiskava pokazala pomembno dejstvo, namreč, da sta škoda v industriji Skupnosti in močan ter nenadni upad povpraševanja po KCBT v Skupnosti jasno časovno sovpadla. Posledica tega je bilo zvišanje stroškov proizvodnje na enoto in nadaljnje zniževanje cene. To znatno znižanje sovpada s povečanjem prodora tehnologije ploskih ravnih zaslonov.

| (116) | Torej ni bilo mogoče ugotoviti, ali je dampinški uvoz sam po sebi povzročil znatno škodo. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe so bili proučeni drugi dejavniki in škodo je bilo mogoče pripisati zlasti učinkom nenadnega in močnega upada povpraševanja ter večji ponudbi tehnologije ploskih ravnih zaslonov po konkurenčnih cenah |
| --- | --- |

(116)

Torej ni bilo mogoče ugotoviti, ali je dampinški uvoz sam po sebi povzročil znatno škodo. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe so bili proučeni drugi dejavniki in škodo je bilo mogoče pripisati zlasti učinkom nenadnega in močnega upada povpraševanja ter večji ponudbi tehnologije ploskih ravnih zaslonov po konkurenčnih cenah

F.   PREDLOG ZA ZAKLJUČEK BREZ UKREPOV

| (117) | Glede na sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (105) do (114) in dejstvo, da ni bilo mogoče zadovoljivo določiti vzročne povezave med škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom, Komisija meni, da je treba sedanji protidampinški postopek v skladu s členom 9(2) osnovne uredbe zaključiti – |
| --- | --- |

(117)

Glede na sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (105) do (114) in dejstvo, da ni bilo mogoče zadovoljivo določiti vzročne povezave med škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom, Komisija meni, da je treba sedanji protidampinški postopek v skladu s členom 9(2) osnovne uredbe zaključiti –

SKLENILA:

Člen 1

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike, vključno s katodnimi cevmi za video monitorje, vseh dimenzij, uvrščene pod oznakami KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 in 8540 11 99 s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje, Malezije in Tajske, se zaključi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. novembra 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 6, 11.1.2006, str. 2.

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993 str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 883/2005 UL L 148, 11.6.2005 str. 5).

3

(4)  Glej uvodno izjavo (59) Uredbe Sveta (ES) št. 1531/2002 (UL L 231, 29.8.2002, str. 1).

4

(5)  Glej zlasti zadevo toplo valjani kolobarji, uvodne izjave (37) do (49) Uredbe Komisije št. 283/2000/ECSC (UL L 31, 5.2.2000, str. 15).

5

(6)  UL L 267, 20.10.2000, str. 1.

6

---

Popravki

| 16.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 316/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 316/35

---

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 584/2006 z dne 10. aprila 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1480/2003 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve pri uvozu nekaterih elektronskih mikrovezij, poznanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilnik), s poreklom iz Republike Koreje

(
  Uradni list Evropske unije L 103 z dne 12. aprila 2006
  )

Stran 25, pod številkami 1, 2, 3, 4, 5, 6 in 7 tabele novega člena 1(3) Uredbe (ES) št. 1480/2003:

besedilo:

„Večkombinacijske oblike DRAM-a“

se glasi:

„(Neprirejene) večkombinacijske oblike DRAM-a“.

Stran 25, pod številkami 2, 3, 4, 5, 6 in 7 tabele novega člena 1(3) Uredbe (ES) št. 1480/2003:

besedilo:

„neto cene franko meja Skupnosti večkombinacijskih oblik DRAM-a“

se glasi:

„neto cene franko meja Skupnosti (neprirejenih) večkombinacijskih oblik DRAM-a“.

---