# Europeiska unionens L 344/8 de

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 344 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången8 december 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 344

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången8 december 2006

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 juli 2006 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg
  [delgivet med nr K(2006) 3345]


   (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Sida

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 28 juli 2006 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg
  [delgivet med nr K(2006) 3345]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 3345]

(
  1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 juli 2006

om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg

[delgivet med nr K(2006) 3345]

(Text av betydelse för EES)

(2006/861/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 2 c i direktiv 2001/16/EG är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 2 c i direktiv 2001/16/EG är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet.

| (2) | Enligt artikel 23.1 i direktivet måste det finnas en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar”. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 23.1 i direktivet måste det finnas en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar”.

| (3) | Det första steget för upprättandet av en TSD är att uppdra åt den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för järnvägar, European Association for Railway Interoperability (AEIF) – som utsetts till gemensamt representativt organ – att göra ett utkast till TSD:n. |
| --- | --- |

(3)

Det första steget för upprättandet av en TSD är att uppdra åt den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för järnvägar, European Association for Railway Interoperability (AEIF) – som utsetts till gemensamt representativt organ – att göra ett utkast till TSD:n.

| (4) | I enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG har AEIF fått i uppdrag att göra ett utkast till en TSD för delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar”. Grundparametrarna för detta utkast till TSD antogs genom kommissionens beslut 2004/446/EG av den 29 april 2004 om fastställande av grundparametrar för de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) för buller, godsvagnar och telematiktillämpningar för godstrafik som avses i direktiv 2001/16/EG (2). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG har AEIF fått i uppdrag att göra ett utkast till en TSD för delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar”. Grundparametrarna för detta utkast till TSD antogs genom kommissionens beslut 2004/446/EG av den 29 april 2004 om fastställande av grundparametrar för de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) för buller, godsvagnar och telematiktillämpningar för godstrafik som avses i direktiv 2001/16/EG (2).

| (5) | Det utkast till TSD som utarbetades på basis av grundparametrarna åtföljdes av en inledande rapport. Den innehöll en kostnads–nytto-analys i enlighet med artikel 6.5 i ovannämnda direktiv. |
| --- | --- |

(5)

Det utkast till TSD som utarbetades på basis av grundparametrarna åtföljdes av en inledande rapport. Den innehöll en kostnads–nytto-analys i enlighet med artikel 6.5 i ovannämnda direktiv.

| (6) | Utkastet till TSD:n har granskats – varvid den inledande rapporten har beaktats – av den kommitté som inrättats genom artikel 21 i rådets direktiv 98/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (3) och som omnämns i artikel 21 i direktiv 2001/16/EG. |
| --- | --- |

(6)

Utkastet till TSD:n har granskats – varvid den inledande rapporten har beaktats – av den kommitté som inrättats genom artikel 21 i rådets direktiv 98/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (3) och som omnämns i artikel 21 i direktiv 2001/16/EG.

| (7) | Direktiv 2001/16/EG och TSD:erna gäller för modernisering men inte för utbyte av komponenter i samband med underhåll. Medlemsstaterna uppmuntras dock att tillämpa TSD:erna – när det går att göra det och omfattningen av underhållsarbetet motiverar det – även på utbyte av komponenter i samband med underhåll. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 2001/16/EG och TSD:erna gäller för modernisering men inte för utbyte av komponenter i samband med underhåll. Medlemsstaterna uppmuntras dock att tillämpa TSD:erna – när det går att göra det och omfattningen av underhållsarbetet motiverar det – även på utbyte av komponenter i samband med underhåll.

| (8) | När man tar nya, ombyggda eller moderniserade godsvagnar i drift, måste man i full utsträckning beakta miljöpåverkan, däribland buller. Därför är det viktigt att införandet av den TSD som detta beslut gäller genomförs i anslutning till införandet av kraven i TSD:n för delsystemet ”Buller”, i den utsträckning den sistnämnda TSD:n är tillämplig på godsvagnar. |
| --- | --- |

(8)

När man tar nya, ombyggda eller moderniserade godsvagnar i drift, måste man i full utsträckning beakta miljöpåverkan, däribland buller. Därför är det viktigt att införandet av den TSD som detta beslut gäller genomförs i anslutning till införandet av kraven i TSD:n för delsystemet ”Buller”, i den utsträckning den sistnämnda TSD:n är tillämplig på godsvagnar.

| (9) | I sin nuvarande version täcker TSD:n inte helt och hållet alla aspekter av driftskompatibiliteten. De områden som inte är upptagna klassificeras som ”Öppna punkter” i bilaga JJ till TSD:n. Driftskompatibiliteten skall enligt artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG kontrolleras på grundval av TSD:erna med beaktande av de väsentliga kraven. Därför är det nödvändigt att fastställa vilka villkor som måste uppfyllas – utöver dem som uttryckligen anges i den bifogade TSD:n – under övergångsperioden från beslutets offentliggörande fram till den tidpunkt då TSD:n tillämpas till fullo. |
| --- | --- |

(9)

I sin nuvarande version täcker TSD:n inte helt och hållet alla aspekter av driftskompatibiliteten. De områden som inte är upptagna klassificeras som ”Öppna punkter” i bilaga JJ till TSD:n. Driftskompatibiliteten skall enligt artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG kontrolleras på grundval av TSD:erna med beaktande av de väsentliga kraven. Därför är det nödvändigt att fastställa vilka villkor som måste uppfyllas – utöver dem som uttryckligen anges i den bifogade TSD:n – under övergångsperioden från beslutets offentliggörande fram till den tidpunkt då TSD:n tillämpas till fullo.

| (10) | De enskilda medlemsstaterna skall informera varandra och kommissionen om nationella tekniska bestämmelser som tillämpas i syfte att uppnå driftskompatibilitet och uppfylla de väsentliga kraven i direktiv 2001/16/EG, om de organ som de utser för att genomföra förfarandet för bedömning av huruvida kraven och funktionsdugligheten är uppfyllda, samt om det förfarande som används för kontroll av driftskompatibiliteten hos delsystem i enlighet med artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG. För detta ändamål bör medlemsstaterna i största möjliga utsträckning tillämpa de principer och kriterier som är fastlagda i direktiv 2001/16/EG för genomförandet av artikel 16.2, med anlitande av de organ som anmälts i enlighet med artikel 20 i direktiv 2001/16/EG. Kommissionen bör genomföra en analys av den information som överlämnas av medlemsstaterna om nationella bestämmelser, förfaranden, organ med ansvar för genomförandet av förfaranden och förfarandenas varaktighet. I tillämpliga fall bör kommissionen diskutera med kommittén om det finns behov av att vidta några åtgärder. |
| --- | --- |

(10)

De enskilda medlemsstaterna skall informera varandra och kommissionen om nationella tekniska bestämmelser som tillämpas i syfte att uppnå driftskompatibilitet och uppfylla de väsentliga kraven i direktiv 2001/16/EG, om de organ som de utser för att genomföra förfarandet för bedömning av huruvida kraven och funktionsdugligheten är uppfyllda, samt om det förfarande som används för kontroll av driftskompatibiliteten hos delsystem i enlighet med artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG. För detta ändamål bör medlemsstaterna i största möjliga utsträckning tillämpa de principer och kriterier som är fastlagda i direktiv 2001/16/EG för genomförandet av artikel 16.2, med anlitande av de organ som anmälts i enlighet med artikel 20 i direktiv 2001/16/EG. Kommissionen bör genomföra en analys av den information som överlämnas av medlemsstaterna om nationella bestämmelser, förfaranden, organ med ansvar för genomförandet av förfaranden och förfarandenas varaktighet. I tillämpliga fall bör kommissionen diskutera med kommittén om det finns behov av att vidta några åtgärder.

| (11) | TSD:n bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg. |
| --- | --- |

(11)

TSD:n bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

| (12) | TSD:n är grundad på bästa tillgängliga sakkunskap vid den tidpunkt då utkastet utarbetas. Teknikens utveckling och nya krav i fråga om drift och säkerhet samt andra samhällskrav kan göra att TSD:n efter hand behöver revideras eller kompletteras. I tillämpliga fall bör en översyn eller uppdatering inledas i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 2001/16/EG. |
| --- | --- |

(12)

TSD:n är grundad på bästa tillgängliga sakkunskap vid den tidpunkt då utkastet utarbetas. Teknikens utveckling och nya krav i fråga om drift och säkerhet samt andra samhällskrav kan göra att TSD:n efter hand behöver revideras eller kompletteras. I tillämpliga fall bör en översyn eller uppdatering inledas i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 2001/16/EG.

| (13) | För att främja innovationer och för att tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n revideras med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

(13)

För att främja innovationer och för att tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n revideras med jämna mellanrum.

| (14) | Om innovativa lösningar föreslås skall tillverkaren eller upphandlande enhet upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i TSD:n. Europeiska järnvägsbyrån skall slutligen fastställa erforderliga specifikationer avseende funktionalitet och gränssnitt hos lösningen samt utveckla bedömningsmetoderna. |
| --- | --- |

(14)

Om innovativa lösningar föreslås skall tillverkaren eller upphandlande enhet upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i TSD:n. Europeiska järnvägsbyrån skall slutligen fastställa erforderliga specifikationer avseende funktionalitet och gränssnitt hos lösningen samt utveckla bedömningsmetoderna.

| (15) | Trafik med godsvagnar regleras för närvarande av befintliga nationella, bilaterala, multinationella eller internationella avtal. Det är viktigt att dessa avtal inte hindrar den pågående och framtida utvecklingen i riktning mot driftskompatibilitet. Kommissionen måste därför granska dessa avtal för att avgöra huruvida den föreliggande TSD:n behöver revideras som en följd av dessa avtal. |
| --- | --- |

(15)

Trafik med godsvagnar regleras för närvarande av befintliga nationella, bilaterala, multinationella eller internationella avtal. Det är viktigt att dessa avtal inte hindrar den pågående och framtida utvecklingen i riktning mot driftskompatibilitet. Kommissionen måste därför granska dessa avtal för att avgöra huruvida den föreliggande TSD:n behöver revideras som en följd av dessa avtal.

| (16) | För att undvika alla missförstånd bör det fastställas att de bestämmelser i kommissionens beslut 2004/446/EG som rör grundparametrarna för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg inte längre skall gälla. |
| --- | --- |

(16)

För att undvika alla missförstånd bör det fastställas att de bestämmelser i kommissionens beslut 2004/446/EG som rör grundparametrarna för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg inte längre skall gälla.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 21 i direktiv 96/48/EG. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 21 i direktiv 96/48/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen antar härmed – i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG – en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

TSD:n återfinns i bilagan till detta beslut.

TSD:n skall vara helt och hållet tillämplig på godsvagnar i delsystemet ”Rullande materiel” – såsom detta begrepp definieras i bilaga I till direktiv 2001/16/EG – i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg med beaktande av artiklarna 2 och 3 i föreliggande beslut.

Artikel 2

1.   För de punkter som klassificeras som ”öppna” i bilaga JJ till TSD:n skall följande gälla: De villkor som måste vara uppfyllda vid kontroll av driftskompatibilitet i enlighet med artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG skall utgöras av de tillämpliga tekniska bestämmelser som respektive medlemsstat använder sig av för att godkänna idrifttagande av det delsystem som omfattas av detta beslut.

2.   Medlemsstaterna skall inom sex månader efter det att detta beslut meddelats tillhandahålla övriga medlemsstater och kommissionen

| a) | en förteckning över tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1, |
| --- | --- |

a)

en förteckning över tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1,

| b) | uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av uppfyllande av krav och för kontroll som skall följas avseende tillämpningen av nämnda bestämmelser, |
| --- | --- |

b)

uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av uppfyllande av krav och för kontroll som skall följas avseende tillämpningen av nämnda bestämmelser,

| c) | uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden. |
| --- | --- |

c)

uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden.

Artikel 3

Medlemsstaterna skall anmäla följande slag av avtal till kommissionen inom sex månader efter det att den bifogade TSD:n trätt i kraft:

| a) | Sådana nationella, bilaterala eller multilaterala avtal mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare som ingåtts på permanent eller tidsbegränsad basis och som är nödvändiga på grund av den mycket specifika eller lokala beskaffenheten hos den planerade trafiken. |
| --- | --- |

a)

Sådana nationella, bilaterala eller multilaterala avtal mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare som ingåtts på permanent eller tidsbegränsad basis och som är nödvändiga på grund av den mycket specifika eller lokala beskaffenheten hos den planerade trafiken.

| b) | Sådana bilaterala eller multilaterala avtal mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller säkerhetsmyndigheter som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt. |
| --- | --- |

b)

Sådana bilaterala eller multilaterala avtal mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller säkerhetsmyndigheter som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

| c) | Sådana internationella avtal som ingåtts mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför Europeiska unionen, eller mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför Europeiska unionen, och som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt. |
| --- | --- |

c)

Sådana internationella avtal som ingåtts mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför Europeiska unionen, eller mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför Europeiska unionen, och som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

Artikel 4

De bestämmelser i beslut 2004/446/EG som rör grundparametrarna för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg upphör att gälla det datum detta beslut träder i kraft.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft sex månader efter dagen för dess anmälan.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 juli 2006.

På kommissionens vägnar

Jacques BARROT

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 110, 20.4.2001, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/50/EG (EUT L 164, 30.4.2004, s. 114. Rättat i EUT L 220, 21.6.2004, s. 40).

1

(2)  EUT L 155, 30.4.2004, s. 1. Rättat i EUT L 193, 1.6.2004, s. 1.

2

(3)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 6. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/50/EG.

3

---

BILAGA

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet Delsystem: Rullande materiel Tillämpningsområde: Godsvagnar

| 1. | Inledning |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | TEKNISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | GEOGRAFISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | INNEHÅLLET I DENNA TSD |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Definition av delsystemet/tillämpningsområdet |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | DEFINITION AV DELSYSTEMET |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | DELSYSTEMETS FUNKTIONER |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | GRÄNSSNITT MOT ANDRA DELSYSTEM |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Väsentliga krav |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | DE VÄSENTLIGA KRAVEN AVSER |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ALLMÄNNA KRAV |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | SÄKERHET |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | HÄLSA |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | MILJÖSKYDD |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | TEKNISK KOMPATIBILITET |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | SÄRSKILDA KRAV FÖR DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | SÄKERHET |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | TEKNISK KOMPATIBILITET |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.5. | SÄRSKILDA KRAV FÖR UNDERHÅLL |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | HÄLSA OCH SÄKERHET |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | MILJÖSKYDD |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | TEKNISK KOMPATIBILITET |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | SÄRSKILDA KRAV FÖR ANDRA DELSYSTEM SOM ÄVEN BERÖR DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.1.1. | SÄKERHET |
| --- | --- |

3.6.1.1.

| 3.6.2. | DELSYSTEMET ENERGIFÖRSÖRJNING |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.2.1. | SÄKERHET |
| --- | --- |

3.6.2.1.

| 3.6.2.2. | MILJÖSKYDD |
| --- | --- |

3.6.2.2.

| 3.6.2.3. | TEKNISK KOMPATIBILITET |
| --- | --- |

3.6.2.3.

| 3.6.3. | DELSYSTEMET TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.3.1. | SÄKERHET |
| --- | --- |

3.6.3.1.

| 3.6.3.2. | TEKNISK KOMPATIBILITET |
| --- | --- |

3.6.3.2.

| 3.6.4. | DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.4.1. | SÄKERHET |
| --- | --- |

3.6.4.1.

| 3.6.4.2. | TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET |
| --- | --- |

3.6.4.2.

| 3.6.4.3. | TEKNISK KOMPATIBILITET |
| --- | --- |

3.6.4.3.

| 3.6.5. | DELSYSTEMET TELEMATIKAPPLIKATIONER FÖR GODS- OCH PERSONTRAFIK |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.5.1. | TEKNISK KOMPATIBILITET |
| --- | --- |

3.6.5.1.

| 3.6.5.2. | TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET |
| --- | --- |

3.6.5.2.

| 3.6.5.3. | HÄLSA |
| --- | --- |

3.6.5.3.

| 3.6.5.4. | SÄKERHET |
| --- | --- |

3.6.5.4.

| 4. | Beskrivning av delsystemet |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | INLEDNING |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR DELSYSTEMET |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | GRÄNSSNITT (T.EX. KOPPEL) MELLAN FORDON, MELLAN FORDONSSÄTT OCH MELLAN TÅG |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.1.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.2.1.1.

| 4.2.2.1.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

| 4.2.2.1.2.1. | BUFFERTAR |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.1.

| 4.2.2.1.2.2. | DRAGINRÄTTNING |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.2.

| 4.2.2.1.2.3. | SAMVERKAN MELLAN BUFFERT OCH DRAGINRÄTTNING |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.3.

| 4.2.2.2. | SÄKER PÅ- OCH AVSTIGNING PÅ RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.3. | HÅLLFASTHETEN HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR OCH FASTSÄTTNING AV LAST |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.3.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.2.3.1.

| 4.2.2.3.2. | EXCEPTIONELLA BELASTNINGAR |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.

| 4.2.2.3.2.1. | KONSTRUKTIONSBELASTNINGAR I LÄNGDRIKTNINGEN |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.1.

| 4.2.2.3.2.2. | STÖRSTA VERTIKALA BELASTNING |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.2.

| 4.2.2.3.2.3. | LASTKOMBINATIONER |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.3.

| 4.2.2.3.2.4. | LYFTNING OCH UPPALLNING |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.4.

| 4.2.2.3.2.5. | FASTSÄTTNING AV UTRUSTNING (INKLUSIVE KORG/BOGGI) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.5.

| 4.2.2.3.2.6. | ANDRA EXCEPTIONELLA BELASTNINGAR |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.6.

| 4.2.2.3.3. | DRIFTSBELASTNINGAR (UTMATTNING) |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.

| 4.2.2.3.3.1. | BELASTNINGSKÄLLOR |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.1.

| 4.2.2.3.3.2. | BEVIS FÖR UTMATTNINGSHÅLLFASTHET |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.2.

| 4.2.2.3.4. | STYVHET HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.

| 4.2.2.3.4.1. | NEDBÖJNINGAR |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.1.

| 4.2.2.3.4.2. | SVÄNGNINGSMODER |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.2.

| 4.2.2.3.4.3. | TORSIONSSTYVHET |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.3.

| 4.2.2.3.4.4. | UTRUSTNING |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.4.

| 4.2.2.3.5. | LASTSÄKRING |
| --- | --- |

4.2.2.3.5.

| 4.2.2.4. | STÄNGNING OCH LÅSNING AV DÖRRAR |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.5. | MÄRKNING AV GODSVAGNAR |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | FARLIGT GODS |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | LAGSTIFTNING TILLÄMPLIG PÅ RULLANDE MATERIEL FÖR TRANSPORT AV FARLIGT GODS |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.6.3. | YTTERLIGARE LAGSTIFTNING TILLÄMPLIG FÖR TANKAR |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

| 4.2.2.6.4. | UNDERHÅLLSREGLER |
| --- | --- |

4.2.2.6.4.

| 4.2.3. | SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | KINEMATISK LASTPROFIL |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | PARAMETRAR FÖR RULLANDE MATERIEL SOM PÅVERKAR MARKBASERADE TÅGÖVERVAKNINGSSYSTEM |
| --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.3.1. | KORTSLUTANDE FÖRMÅGA |
| --- | --- |

4.2.3.3.1.

| 4.2.3.3.2. | VARMGÅNGSDETEKTERING |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.

| 4.2.3.4. | FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE |
| --- | --- |

4.2.3.4.

| 4.2.3.4.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.3.4.1.

| 4.2.3.4.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.

| 4.2.3.4.2.1. | SÄKERHET MOT URSPÅRNING OCH INSTABIL GÅNG |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1.

| 4.2.3.4.2.2. | SÄKERHET MOT URSPÅRNING VID SKEVT SPÅRLÄGE |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2.

| 4.2.3.4.2.3. | UNDERHÅLLSREGLER |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.3.

| 4.2.3.4.2.4. | FJÄDRING |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.4.

| 4.2.3.5. | LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER |
| --- | --- |

4.2.3.5.

| 4.2.3.5.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.3.5.1.

| 4.2.3.5.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.

| 4.2.4. | BROMSAR |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | BROMSPRESTANDA |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.1.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.4.1.1.

| 4.2.4.1.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.

| 4.2.4.1.2.1. | HUVUDLEDNING |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.1.

| 4.2.4.1.2.2. | BROMSPRESTANDAFAKTORER |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.2.

| 4.2.4.1.2.3. | MEKANISKA KOMPONENTER |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.3.

| 4.2.4.1.2.4. | ENERGILAGRING |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.4.

| 4.2.4.1.2.5. | ENERGIGRÄNSVÄRDEN |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.5.

| 4.2.4.1.2.6. | FASTBROMSNINGSSKYDD (WSP) |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.6.

| 4.2.4.1.2.7. | LUFTFÖRSÖRJNING |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.7.

| 4.2.4.1.2.8. | PARKERINGSBROMS |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.8.

| 4.2.5. | KOMMUNIKATION |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.5.1. | FORDONETS FÖRMÅGA ATT ÖVERFÖRA INFORMATION FRÅN FORDON TILL FORDON |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | FORDONETS FÖRMÅGA ATT ÖVERFÖRA INFORMATION MELLAN MARKBASERAT SYSTEM OCH FORDON |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.2.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.5.2.1.

| 4.2.5.2.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.5.2.2.

| 4.2.5.2.3. | UNDERHÅLLSREGLER |
| --- | --- |

4.2.5.2.3.

| 4.2.6. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.6.1. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

4.2.6.1.

| 4.2.6.1.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.6.1.1.

| 4.2.6.1.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.

| 4.2.6.1.2.1. | HÖJD |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.1.

| 4.2.6.1.2.2. | TEMPERATUR |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.2.

| 4.2.6.1.2.3. | FUKTIGHET |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.3.

| 4.2.6.1.2.4. | LUFTRÖRELSE |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.4.

| 4.2.6.1.2.5. | REGN |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.5.

| 4.2.6.1.2.6. | SNÖ, IS OCH HAGEL |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.6.

| 4.2.6.1.2.7. | SOLSTRÅLNING |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.7.

| 4.2.6.1.2.8. | MOTSTÅNDSKRAFT MOT FÖRORENINGAR |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.8.

| 4.2.6.2. | AERODYNAMISKA EFFEKTER |
| --- | --- |

4.2.6.2.

| 4.2.6.3. | SIDOVINDAR |
| --- | --- |

4.2.6.3.

| 4.2.7. | SKYDDSSYSTEM |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.7.1. | NÖDFALLSÅTGÄRDER |
| --- | --- |

4.2.7.1.

| 4.2.7.2. | BRANDSÄKERHET |
| --- | --- |

4.2.7.2.

| 4.2.7.2.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.7.2.1.

| 4.2.7.2.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.

| 4.2.7.2.2.1. | DEFINITIONER |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.1.

| 4.2.7.2.2.2. | REFERENSER |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.2.

| 4.2.7.2.2.3. | KONSTRUKTIONSREGLER |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.3.

| 4.2.7.2.2.4. | MATERIALKRAV |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.4.

| 4.2.7.2.2.5. | UNDERHÅLL AV BRANDSKYDDSÅTGÄRDERNA |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.5.

| 4.2.7.3. | ELEKTRISKT SKYDD |
| --- | --- |

4.2.7.3.

| 4.2.7.3.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.

| 4.2.7.3.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.

| 4.2.7.3.2.1. | JORDNING AV GODSVAGNAR |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.1.

| 4.2.7.3.2.2. | JORDNING AV ELUTRUSTNING I GODSVAGNAR |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.2.

| 4.2.7.4. | FASTSÄTTNING AV SLUTSIGNALER |
| --- | --- |

4.2.7.4.

| 4.2.7.4.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.

| 4.2.7.4.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.

| 4.2.7.4.2.1. | EGENSKAPER |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.1.

| 4.2.7.4.2.2. | PLACERING |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.2.

| 4.2.7.5. | VILLKOR FÖR HYDRAULISK/PNEUMATISK UTRUSTNING PÅ GODSVAGNAR |
| --- | --- |

4.2.7.5.

| 4.2.7.5.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.2.7.5.1.

| 4.2.7.5.2. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.2.7.5.2.

| 4.2.8. | UNDERHÅLL: UNDERHÅLLSJOURNAL |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.8.1. | DEFINITION, INNEHÅLL OCH KRITERIER FÖR UNDERHÅLLSJOURNALEN |
| --- | --- |

4.2.8.1.

| 4.2.8.1.1. | UNDERHÅLLSJOURNAL |
| --- | --- |

4.2.8.1.1.

| 4.2.8.1.2. | HANTERING AV UNDERHÅLLSJOURNALEN. |
| --- | --- |

4.2.8.1.2.

| 4.3. | FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR GRÄNSSNITTEN |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | DELSYSTEMET TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | STATISK AXELLAST OCH LINJÄR BELASTNING (AVSNITT 4.2.3.2) |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | HJUL |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | PARAMETRAR FÖR RULLANDE MATERIEL SOM PÅVERKAR MARKBASERADE TÅGÖVERVAKNINGSSYSTEM |
| --- | --- |

4.3.2.3.

| 4.3.2.4. | BROMSAR |
| --- | --- |

4.3.2.4.

| 4.3.2.4.1. | BROMSPRESTANDA |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.

| 4.3.3. | DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.3.1. | GRÄNSSNITT MELLAN FORDON, MELLAN FORDONSSÄTT OCH MELLAN TÅG |
| --- | --- |

4.3.3.1.

| 4.3.3.2. | STÄNGNING OCH LÅSNING AV DÖRRAR |
| --- | --- |

4.3.3.2.

| 4.3.3.3. | SÄKRING/LASTSÄKRING |
| --- | --- |

4.3.3.3.

| 4.3.3.4. | MÄRKNING AV GODSVAGNAR. |
| --- | --- |

4.3.3.4.

| 4.3.3.5. | FARLIGT GODS |
| --- | --- |

4.3.3.5.

| 4.3.3.6. | LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER |
| --- | --- |

4.3.3.6.

| 4.3.3.7. | BROMSPRESTANDA |
| --- | --- |

4.3.3.7.

| 4.3.3.8. | KOMMUNIKATION |
| --- | --- |

4.3.3.8.

| 4.3.3.8.1. | FORDONETS FÖRMÅGA ATT ÖVERFÖRA INFORMATION MELLAN MARK OCH FORDON |
| --- | --- |

4.3.3.8.1.

| 4.3.3.9. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

4.3.3.9.

| 4.3.3.10. | AERODYNAMISKA EFFEKTER |
| --- | --- |

4.3.3.10.

| 4.3.3.11. | SIDOVINDAR |
| --- | --- |

4.3.3.11.

| 4.3.3.12. | NÖDFALLSÅTGÄRDER |
| --- | --- |

4.3.3.12.

| 4.3.3.13. | BRANDSÄKERHET |
| --- | --- |

4.3.3.13.

| 4.3.4. | DELSYSTEMET TELEMATIKAPPLIKATIONER FÖR DELSYSTEMET GODSTRAFIK |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.5.1. | GRÄNSSNITT MELLAN FORDON, MELLAN FORDONSSÄTT OCH MELLAN TÅG |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | HÅLLFASTHETEN HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR OCH FASTSÄTTNING AV LAST |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | KINEMATISK LASTPROFIL |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.5.5. | FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE |
| --- | --- |

4.3.5.5.

| 4.3.5.6. | LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER |
| --- | --- |

4.3.5.6.

| 4.3.5.7. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

4.3.5.7.

| 4.3.5.8. | BRANDSKYDD |
| --- | --- |

4.3.5.8.

| 4.3.6. | DELSYSTEMET ENERGIFÖRSÖRJNING |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | RÅDETS DIREKTIV 96/49/EG OCH DESS BILAGA (RID) |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.7.1. | FARLIGT GODS |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.3.8. | TSD BULLER FÖR OMRÅDET KONVENTIONELLA TÅG |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.4. | DRIFTSREGLER |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | UNDERHÅLLSREGLER |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | YRKESKVALIFIKATIONER |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | HÄLSO- OCH SÄKERHETSKRAV |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | REGISTREN ÖVER INFRASTRUKTUR OCH RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | INFRASTRUKTURREGISTRET |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | REGISTRET FÖR RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

4.8.2.

| 5. | Driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | DEFINITION |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | INNOVATIVA LÖSNINGAR |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | FÖRTECKNING ÖVER KOMPONENTER |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.1.1. | BUFFERTAR |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | DRAGINRÄTTNING |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | SKYLTAR OCH DEKALER FÖR MÄRKNING |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.2. | SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.2.1. | BOGGI OCH LÖPVERK |
| --- | --- |

5.3.2.1.

| 5.3.2.2. | HJULPAR |
| --- | --- |

5.3.2.2.

| 5.3.2.3. | HJUL |
| --- | --- |

5.3.2.3.

| 5.3.2.4. | AXLAR |
| --- | --- |

5.3.2.4.

| 5.3.3. | BROMSAR |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.3.1. | STYRVENTIL |
| --- | --- |

5.3.3.1.

| 5.3.3.2. | LASTBROMSAUTOMAT/AUTOMATISK LASTVÄXEL |
| --- | --- |

5.3.3.2.

| 5.3.3.3. | FASTBROMSNINGSSKYDD |
| --- | --- |

5.3.3.3.

| 5.3.3.4. | BROMSREGULATOR |
| --- | --- |

5.3.3.4.

| 5.3.3.5. | BROMSCYLINDER/MANÖVERORGAN |
| --- | --- |

5.3.3.5.

| 5.3.3.6. | PNEUMATISK KOPPLINGSNÄVE |
| --- | --- |

5.3.3.6.

| 5.3.3.7. | KOPPLINGSVENTIL |
| --- | --- |

5.3.3.7.

| 5.3.3.8. | AVSTÄNGNINGSANORDNING FÖR STYRVENTIL |
| --- | --- |

5.3.3.8.

| 5.3.3.9. | BROMSBELÄGG |
| --- | --- |

5.3.3.9.

| 5.3.3.10. | BROMSBLOCK |
| --- | --- |

5.3.3.10.

| 5.3.3.11. | SNABBTÖMNINGSVENTIL FÖR HUVUDLEDNING |
| --- | --- |

5.3.3.11.

| 5.3.3.12. | AUTOMATISK LASTVÄXEL |
| --- | --- |

5.3.3.12.

| 5.3.4. | KOMMUNIKATION |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | SKYDDSSYSTEM |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.4. | PRESTANDA OCH SPECIFIKATIONER FÖR KOMPONENTER |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.1.1. | BUFFERTAR |
| --- | --- |

5.4.1.1.

| 5.4.1.2. | DRAGINRÄTTNING |
| --- | --- |

5.4.1.2.

| 5.4.1.3. | SKYLTAR OCH DEKALER FÖR MÄRKNING |
| --- | --- |

5.4.1.3.

| 5.4.2. | SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.2.1. | BOGGI OCH LÖPVERK |
| --- | --- |

5.4.2.1.

| 5.4.2.2. | HJULPAR |
| --- | --- |

5.4.2.2.

| 5.4.2.3. | HJUL |
| --- | --- |

5.4.2.3.

| 5.4.2.4. | AXLAR |
| --- | --- |

5.4.2.4.

| 5.4.3. | BROMSAR |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.3.1. | GODKÄNDA KOMPONENTER VID TIDEN FÖR OFFENTLIGGÖRANDET AV DENNA TSD |
| --- | --- |

5.4.3.1.

| 5.4.3.2. | STYRVENTIL |
| --- | --- |

5.4.3.2.

| 5.4.3.3. | LASTBROMSAUTOMAT/AUTOMATISK LASTVÄXEL |
| --- | --- |

5.4.3.3.

| 5.4.3.4. | FASTBROMSNINGSSKYDD |
| --- | --- |

5.4.3.4.

| 5.4.3.5. | BROMSREGULATOR |
| --- | --- |

5.4.3.5.

| 5.4.3.6. | BROMSCYLINDER/MANÖVERORGAN |
| --- | --- |

5.4.3.6.

| 5.4.3.7. | SLANGKOPPLING |
| --- | --- |

5.4.3.7.

| 5.4.3.8. | KOPPLINGSVENTIL |
| --- | --- |

5.4.3.8.

| 5.4.3.9. | AVSTÄNGNINGSANORDNING FÖR STYRVENTIL |
| --- | --- |

5.4.3.9.

| 5.4.3.10. | BROMSBELÄGG |
| --- | --- |

5.4.3.10.

| 5.4.3.11. | BROMSBLOCK |
| --- | --- |

5.4.3.11.

| 5.4.3.12. | SNABBTÖMNINGSVENTIL FÖR HUVUDLEDNING |
| --- | --- |

5.4.3.12.

| 5.4.3.13. | AUTOMATISK LASTVÄXEL |
| --- | --- |

5.4.3.13.

| 6. | Bedömning av komponenternas överensstämmelse och/eller lämplighet för användning samt kontroll av delsysteme |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | MODULER |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | BEFINTLIGA LÖSNINGAR FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.2.3. | INNOVATIVA LÖSNINGAR FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER |
| --- | --- |

6.1.2.3.

| 6.1.2.4. | BEDÖMNING AV LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING |
| --- | --- |

6.1.2.4.

| 6.1.3. | SPECIFIKATION FÖR BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.3.1. | STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR |
| --- | --- |

6.1.3.1.

| 6.1.3.1.1. | BUFFERTAR |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

| 6.1.3.1.2. | DRAGINRÄTTNING |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

| 6.1.3.1.3. | MÄRKNING AV GODSVAGNAR |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

| 6.1.3.2. | SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER |
| --- | --- |

6.1.3.2.

| 6.1.3.2.1. | BOGGI OCH DESS LÖPVERK |
| --- | --- |

6.1.3.2.1.

| 6.1.3.2.2. | HJULPAR |
| --- | --- |

6.1.3.2.2.

| 6.1.3.2.3. | HJUL |
| --- | --- |

6.1.3.2.3.

| 6.1.3.2.4. | AXEL |
| --- | --- |

6.1.3.2.4.

| 6.1.3.3. | BROMSAR |
| --- | --- |

6.1.3.3.

| 6.2. | DELSYSTEMET KONVENTIONELL RULLANDE MATERIEL – GODSVAGNAR |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | MODULER |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.2.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

6.2.2.1.

| 6.2.2.2. | INNOVATIVA LÖSNINGAR |
| --- | --- |

6.2.2.2.

| 6.2.2.3. | BEDÖMNING AV UNDERHÅLL |
| --- | --- |

6.2.2.3.

| 6.2.3. | SPECIFIKATIONER FÖR BEDÖMNING AV DELSYSTEMET |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.3.1. | STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR |
| --- | --- |

6.2.3.1.

| 6.2.3.1.1. | HÅLLFASTHETEN HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR OCH FASTSÄTTNING AV LAST |
| --- | --- |

6.2.3.1.1.

| 6.2.3.2. | SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER |
| --- | --- |

6.2.3.2.

| 6.2.3.2.1. | FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.

| 6.2.3.2.1.1. | TILLÄMPNING AV FÖRFARANDET MED PARTIELLT TYPGODKÄNNANDE |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.1.

| 6.2.3.2.1.2. | CERTIFIERING AV NYA GODSVAGNAR |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.2.

| 6.2.3.2.1.3. | UNDANTAG FRÅN PROVNINGEN AV DET DYNAMISKA BETEENDET FÖR GODSVAGNAR SOM BYGGS ELLER BYGGS OM FÖR ATT KÖRA UPP TILL 100 ELLER 120 KM/H |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.3.

| 6.2.3.2.2. | LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER FÖR GODSVAGNAR MED SIDOBUFFERTAR |
| --- | --- |

6.2.3.2.2.

| 6.2.3.2.3. | MÄTNING AV GODSVAGNAR |
| --- | --- |

6.2.3.2.3.

| 6.2.3.3. | BROMSAR |
| --- | --- |

6.2.3.3.

| 6.2.3.3.1. | BROMSPRESTANDA |
| --- | --- |

6.2.3.3.1.

| 6.2.3.3.2. | MINSTA PROV AV BROMSSYSTEM |
| --- | --- |

6.2.3.3.2.

| 6.2.3.4. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

6.2.3.4.

| 6.2.3.4.1. | TEMPERATUR OCH ANDRA KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

6.2.3.4.1.

| 6.2.3.4.1.1. | TEMPERATUR |
| --- | --- |

6.2.3.4.1.1.

| 6.2.3.4.1.2. | ANDRA KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

6.2.3.4.1.2.

| 6.2.3.4.2. | AERODYNAMISKA EFFEKTER |
| --- | --- |

6.2.3.4.2.

| 6.2.3.4.3. | SIDOVINDAR |
| --- | --- |

6.2.3.4.3.

| 7. | Genomförande |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ÖVERSYN AV TSD |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | TILLÄMPNING AV DENNA TSD PÅ NY RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | BEFINTLIG RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | TILLÄMPNING AV DENNA TSD PÅ BEFINTLIG RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | UPPGRADERING OCH OMBYGGNAD AV BEFINTLIGA GODSVAGNAR |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | YTTERLIGARE KRAV PÅ MÄRKNING AV GODSVAGNAR |
| --- | --- |

7.4.3.

| 7.5. | GODSVAGNAR I DRIFT ENLIGT NATIONELLA, BILATERALA, MULTILATERALA ELLER INTERNATIONELLA ÖVERENSKOMMELSER |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | BEFINTLIGA ÖVERENSKOMMELSER |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | FRAMTIDA ÖVERENSKOMMELSER |
| --- | --- |

7.5.2.

| 7.6. | IDRIFTTAGANDE AV GODSVAGNAR |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | SPECIALFALL |
| --- | --- |

7.7.

| 7.7.1. | INLEDNING |
| --- | --- |

7.7.1.

| 7.7.2. | FÖRTECKNING ÖVER SPECIALFALL |
| --- | --- |

7.7.2.

| 7.7.2.1. | STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR |
| --- | --- |

7.7.2.1.

| 7.7.2.1.1. | GRÄNSSNITT (T.EX. KOPPEL) MELLAN FORDON, MELLAN FORDONSSÄTT OCH MELLAN TÅG |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.

| 7.7.2.1.1.1. | SPÅRVIDD 1 524 MM |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.1.

| 7.7.2.1.1.2. | SPÅRVIDD 1 520 MM |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.2.

| 7.7.2.1.1.3. | SPÅRVIDD 1 520 MM/1 524 MM |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.3.

| 7.7.2.1.1.4. | SPÅRVIDD 1 520MM |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.4.

| 7.7.2.1.1.5. | SPÅRVIDD 1 668 MM – AVSTÅND MELLAN BUFFERTARNAS CENTRUMLINJER |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.5.

| 7.7.2.1.1.6. | GRÄNSSNITT MELLAN FORDON |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.6.

| 7.7.2.1.1.7. | ALLMÄNNA SPECIALFALL PÅ JÄRNVÄGSNÄT MED SPÅRVIDD 1 000 MM ELLER MINDRE |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.7.

| 7.7.2.1.2. | SÄKER PÅ- OCH AVSTIGNING PÅ RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

7.7.2.1.2.

| 7.7.2.1.2.1. | SÄKER PÅ- OCH AVSTIGNING PÅ RULLANDE MATERIEL I IRLAND OCH NORDIRLAND |
| --- | --- |

7.7.2.1.2.1.

| 7.7.2.1.3. | HÅLLFASTHETEN HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR OCH FASTSÄTTNING AV LAST |
| --- | --- |

7.7.2.1.3.

| 7.7.2.1.3.1. | LINJER MED SPÅRVIDDEN 1 520 MM |
| --- | --- |

7.7.2.1.3.1.

| 7.7.2.1.3.2. | LINJER MED SPÅRVIDDEN 1 668 MM – LYFTNING |
| --- | --- |

7.7.2.1.3.2.

| 7.7.2.2. | SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER |
| --- | --- |

7.7.2.2.

| 7.7.2.2.1. | KINEMATISK LASTPROFIL |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.

| 7.7.2.2.1.1. | KINEMATISK LASTPROFIL, STORBRITANNIEN |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.1.

| 7.7.2.2.1.2. | GODSVAGNAR FÖR SPÅRVIDDERNA 1 520 OCH 1 435 MM |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.2.

| 7.7.2.2.1.3. | KINEMATISK LASTPROFIL, FINLAND |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.3.

| 7.7.2.2.1.4. | KINEMATISK LASTPROFIL, SPANIEN OCH PORTUGAL |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.4.

| 7.7.2.2.1.5. | KINEMATISK LASTPROFIL, IRLAND |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.5.

| 7.7.2.2.2. | STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.

| 7.7.2.2.2.1. | STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING, FINLAND |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.1.

| 7.7.2.2.2.2. | STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING, STORBRITANNIEN |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.2.

| 7.7.2.2.2.3. | STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING, LETTLAND, LITAUEN, ESTLAND |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.3.

| 7.7.2.2.2.4. | STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING, IRLAND OCH NORDIRLAND |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.4.

| 7.7.2.2.3. | PARAMETRAR FÖR RULLANDE MATERIEL SOM PÅVERKAR MARKBASERADE TÅGÖVERVAKNINGSSYSTEM |
| --- | --- |

7.7.2.2.3.

| 7.7.2.2.4. | FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.

| 7.7.2.2.4.1. | FÖRTECKNING ÖVER SPECIALFALL AV HJULDIAMETRAR FÖR OLIKA SPÅRVIDDER |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.1.

| 7.7.2.2.4.2. | HJULMATERIAL: |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.2.

| 7.7.2.2.4.3. | SÄRSKILDA BELASTNINGAR: |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.3.

| 7.7.2.2.4.4. | FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE, SPANIEN OCH PORTUGAL |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.4.

| 7.7.2.2.4.5. | FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE, IRLAND OCH NORDIRLAND |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.5.

| 7.7.2.2.5. | LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER |
| --- | --- |

7.7.2.2.5.

| 7.7.2.2.5.1. | LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER, POLEN OCH SLOVAKIEN PÅ UTVALDA LINJER MED SPÅRVIDDEN 1 520 MM, LITAUEN, LETTLAND OCH ESTLAND |
| --- | --- |

7.7.2.2.5.1.

| 7.7.2.2.6. | BOGGI OCH LÖPVERK |
| --- | --- |

7.7.2.2.6.

| 7.7.2.2.6.1. | BOGGI OCH LÖPVERK, POLEN OCH SLOVAKIEN PÅ UTVALDA LINJER MED SPÅRVIDDEN 1 520 MM, LITAUEN, LETTLAND, ESTLAND |
| --- | --- |

7.7.2.2.6.1.

| 7.7.2.2.6.2. | BOGGI OCH LÖPVERK, SPANIEN OCH PORTUGAL |
| --- | --- |

7.7.2.2.6.2.

| 7.7.2.3. | BROMSAR |
| --- | --- |

7.7.2.3.

| 7.7.2.3.1. | BROMSPRESTANDA |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.

| 7.7.2.3.1.1. | BROMSPRESTANDA, STORBRITANNIEN |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.1.

| 7.7.2.3.1.2. | BROMSPRESTANDA, POLEN OCH SLOVAKIEN PÅ UTVALDA LINJER MED SPÅRVIDDEN 1 520 MM, LITAUEN, LETTLAND, ESTLAND |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.2.

| 7.7.2.3.1.3. | BROMSPRESTANDA, FINLAND |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.3.

| 7.7.2.3.1.4. | BROMSPRESTANDA, SPANIEN OCH PORTUGAL. |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.4.

| 7.7.2.3.1.5. | BROMSPRESTANDA, FINLAND, SVERIGE, NORGE, ESTLAND, LETTLAND OCH LITAUEN |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.5.

| 7.7.2.3.1.6. | BROMSPRESTANDA, IRLAND OCH NORDIRLAND |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.6.

| 7.7.2.3.2. | PARKERINGSBROMS |
| --- | --- |

7.7.2.3.2.

| 7.7.2.3.2.1. | PARKERINGSBROMS, STORBRITANNIEN |
| --- | --- |

7.7.2.3.2.1.

| 7.7.2.3.2.2. | PARKERINGSBROMS, IRLAND OCH NORDIRLAND |
| --- | --- |

7.7.2.3.2.2.

| 7.7.2.4. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

7.7.2.4.

| 7.7.2.4.1. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

7.7.2.4.1.

| 7.7.2.4.1.1. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN, SPANIEN OCH PORTUGAL. |
| --- | --- |

7.7.2.4.1.1.

| 7.7.2.4.2. | BRANDSÄKERHET |
| --- | --- |

7.7.2.4.2.

| 7.7.2.4.2.1. | BRANDSÄKERHET, SPANIEN OCH PORTUGAL. |
| --- | --- |

7.7.2.4.2.1.

| 7.7.2.4.3. | ELEKTRISKT SKYDD |
| --- | --- |

7.7.2.4.3.

| 7.7.2.4.3.1. | Elektriskt skydd, polen och slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland |
| --- | --- |

7.7.2.4.3.1.

| 7.7.3. | TABELL ÖVER SPECIALFALL ORDNAD EFTER MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |

7.7.3.

Innehåll: Bilagor

| Ref. | Titel |
| --- | --- |
| A | Strukturer och mekaniska delar |
| B | Strukturer och mekaniska delar – Godsvagnars märkning |
| C | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Kinematisk lastprofil |
| D | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning |
| E | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Hjulpars mått och toleranser för standardspår |
| F | Kommunikation – Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och fordon |
| G | Klimat- och miljöförhållanden – Fuktighet |
| H | Infrastrukturregistret och Registret över rullande materiel – Krav för registret över godsvagnar |
| I | Bromsar – Gränssnitt för driftkompatibla komponenter för bromsar |
| J | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Boggi och löpverk |
| K | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Hjulpar |
| L | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Hjul |
| M | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Axel |
| N | Strukturer och mekaniska delar – Tillåtna spänningar för statiska provmetoder |
| O | Klimat- och miljöförhållanden – TRIV-krav |
| P | Bromsprestanda – Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter |
| Q | Bedömningsförfaranden – Driftskompatibilitetskomponenter |
| R | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Longitudinella krafter |
| S | Bromsar – Bromsprestanda |
| T | Specialfall – Kinematisk lastprofil – Storbritannien |
| U | Specialfall – Kinematisk lastprofil – Spårvidd 1 520 mm |
| V | Specialfall – Bromsprestanda – Storbritannien |
| W | Specialfall – Kinematisk lastprofil – Finland, statisk lastprofil FIN1 |
| X | Specialfall – Medlemsstaterna Spanien och Portugal |
| Y | Komponenter – Boggier och löpverk |
| Z | Strukturer och mekaniska delar – Stöt- (Buffert-) prov |
| AA | Bedömningsförfaranden – Kontroll av delsystem |
| BB | Strukturer och mekaniska delar – Fastsättning av slutsignaler |
| CC | Strukturer och mekaniska delar – Källor för utmattningsbelastningar |
| DD | Bedömning av underhållsåtgärder |
| EE | Strukturer och mekaniska delar – Fotsteg och handtag |
| FF | Bromsar – Förteckning över godkända bromskomponenter |
| GG | Specialfall – Irländska lastprofiler |
| HH | Specialfall – Gränssnitt mellan fordon för Irland och Nordirland |
| II | Bedömningsförfaranden: Gränsvärden för godsvagnars ändringar som ej kräver nytt godkännande |
| JJ | Öppna punkter |
| KK | Registren över infrastruktur och rullande materiel: Infrastrukturregistret |
| YY | Strukturer och mekaniska delar – Hållfasthetskrav för vissa typer av godsvagnskomponenter |
| ZZ | Strukturer och mekaniska delar – Tillåten spänning baserad på töjningskriterier |

Ref.

Titel

A

Strukturer och mekaniska delar

B

Strukturer och mekaniska delar – Godsvagnars märkning

C

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Kinematisk lastprofil

D

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

E

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Hjulpars mått och toleranser för standardspår

F

Kommunikation – Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och fordon

G

Klimat- och miljöförhållanden – Fuktighet

H

Infrastrukturregistret och Registret över rullande materiel – Krav för registret över godsvagnar

I

Bromsar – Gränssnitt för driftkompatibla komponenter för bromsar

J

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Boggi och löpverk

K

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Hjulpar

L

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Hjul

M

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Axel

N

Strukturer och mekaniska delar – Tillåtna spänningar för statiska provmetoder

O

Klimat- och miljöförhållanden – TRIV-krav

P

Bromsprestanda – Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter

Q

Bedömningsförfaranden – Driftskompatibilitetskomponenter

R

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler – Longitudinella krafter

S

Bromsar – Bromsprestanda

T

Specialfall – Kinematisk lastprofil – Storbritannien

U

Specialfall – Kinematisk lastprofil – Spårvidd 1 520 mm

V

Specialfall – Bromsprestanda – Storbritannien

W

Specialfall – Kinematisk lastprofil – Finland, statisk lastprofil FIN1

X

Specialfall – Medlemsstaterna Spanien och Portugal

Y

Komponenter – Boggier och löpverk

Z

Strukturer och mekaniska delar – Stöt- (Buffert-) prov

AA

Bedömningsförfaranden – Kontroll av delsystem

BB

Strukturer och mekaniska delar – Fastsättning av slutsignaler

CC

Strukturer och mekaniska delar – Källor för utmattningsbelastningar

DD

Bedömning av underhållsåtgärder

EE

Strukturer och mekaniska delar – Fotsteg och handtag

FF

Bromsar – Förteckning över godkända bromskomponenter

GG

Specialfall – Irländska lastprofiler

HH

Specialfall – Gränssnitt mellan fordon för Irland och Nordirland

II

Bedömningsförfaranden: Gränsvärden för godsvagnars ändringar som ej kräver nytt godkännande

JJ

Öppna punkter

KK

Registren över infrastruktur och rullande materiel: Infrastrukturregistret

YY

Strukturer och mekaniska delar – Hållfasthetskrav för vissa typer av godsvagnskomponenter

ZZ

Strukturer och mekaniska delar – Tillåten spänning baserad på töjningskriterier

DET TRANSEUROPEISKA JÄRNVÄGSSYSTEMET FÖR KONVENTIONELLA TÅG

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet Delsystem: Rullande materiel Tillämpningsområde: Godsvagnar

1.   INLEDNING

1.1.   TEKNISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna TSD rör delsystemet Rullande materiel, som ingår i förteckningen i punkt 1 i bilaga II till direktiv 2001/16/EG.

Mer information om delsystemet Rullande materiel ges i kapitel 2.

Denna TSD omfattar endast godsvagnar.

1.2.   GEOGRAFISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, såsom det beskrivs i bilaga I till direktiv 2001/16/EG.

1.3.   INNEHÅLLET I DENNA TSD

Denna TSD uppfyller kraven i artikel 5.3 i direktiv 2001/16/EG genom att

| a) | ange det tillämpningsområde som avses (del av det nät eller den rullande materiel som anges i bilaga I; delsystem eller del av delsystem som avses i bilaga II till direktivet) – kapitel 2, |
| --- | --- |

a)

ange det tillämpningsområde som avses (del av det nät eller den rullande materiel som anges i bilaga I; delsystem eller del av delsystem som avses i bilaga II till direktivet) – kapitel 2,

| b) | ange de väsentliga kraven för det berörda delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem – kapitel 3, |
| --- | --- |

b)

ange de väsentliga kraven för det berörda delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem – kapitel 3,

| c) | fastställa funktionella och tekniska specifikationer som skall följas när det gäller delsystemen och deras gränssnitt mot andra delsystem; om det är nödvändigt kan dessa specifikationer variera beroende på delsystemets användning, till exempel efter kategori av linjer, knutpunkter och/eller rullande materiel enligt bilaga I till direktivet – kapitel 4, |
| --- | --- |

c)

fastställa funktionella och tekniska specifikationer som skall följas när det gäller delsystemen och deras gränssnitt mot andra delsystem; om det är nödvändigt kan dessa specifikationer variera beroende på delsystemets användning, till exempel efter kategori av linjer, knutpunkter och/eller rullande materiel enligt bilaga I till direktivet – kapitel 4,

| d) | ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som är föremål för europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, angående vad som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg – kapitel 5, |
| --- | --- |

d)

ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som är föremål för europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, angående vad som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg – kapitel 5,

| e) | för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som skall tillämpas för att bedöma överensstämmelsen eller lämpligheten; detta omfattar, bland annat, de moduler som anges i beslut 93/465/EEG och, i förekommande fall, de specifika förfaranden som skall tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet, och EG-kontrollen av delsystem – kapitel 6, |
| --- | --- |

e)

för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som skall tillämpas för att bedöma överensstämmelsen eller lämpligheten; detta omfattar, bland annat, de moduler som anges i beslut 93/465/EEG och, i förekommande fall, de specifika förfaranden som skall tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet, och EG-kontrollen av delsystem – kapitel 6,

| f) | ange strategin för att genomföra TSD; bland annat anges de etapper som skall slutföras för en stegvis övergång från den nuvarande situationen till den slutliga situationen, då TSD iakttas generellt – kapitel 7, |
| --- | --- |

f)

ange strategin för att genomföra TSD; bland annat anges de etapper som skall slutföras för en stegvis övergång från den nuvarande situationen till den slutliga situationen, då TSD iakttas generellt – kapitel 7,

| g) | för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som avses samt för genomförandet av TSD – kapitel 4. |
| --- | --- |

g)

för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som avses samt för genomförandet av TSD – kapitel 4.

Vidare anges, i enlighet med artikel 5.5, specialfall för denna TSD. Dessa beskrivs i kapitel 7.

Slutligen innehåller denna TSD också, i kapitel 4, de särskilda drifts- och underhållskrav som gäller för det tillämpningsområde som anges i avsnitten 1.1 och 1.2 ovan.

2.   DEFINITION AV DELSYSTEMET/TILLÄMPNINGSOMRÅDET

2.1.   DEFINITION AV DELSYSTEMET

Den rullande materiel som omfattas av denna TSD innefattar godsvagnar som kan förväntas trafikera hela eller delar av det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg. Godsvagnar inbegriper fordon konstruerade för transport av lastbilar.

Denna TSD gäller alla nya, uppgraderade eller ombyggda godsvagnar som tas i trafik sedan denna TSD trätt i kraft.

Denna TSD gäller inte godsvagnar som är underställda ett kontrakt som redan är undertecknat det datum då denna TSD träder i kraft.

I avsnitten 7.3, 7.4 och 7.5 beskrivs under vilka förhållanden och med vilka undantag kraven i denna TSD skall uppfyllas.

Delsystemet Rullande materiel – Godsvagnar innefattar fordonens struktur, bromsutrustning, koppel och fjäderupphängningssystem för löpverk (boggier, axlar m.m.), dörrar och kommunikationssystem.

Förfaranden för underhållsarbete, för det avhjälpande och förebyggande underhåll som krävs för att garantera säker drift och erforderlig prestanda, omfattas även av denna TSD. Dessa förfaranden anges i avsnitt 4.2.8.

Krav avseende buller från godsvagnar ingår ej i denna TSD, utom i underhållsaspekten, eftersom det finns en separat TSD som behandlar buller från godsvagnar, lok, multipla enheter och personvagnar.

2.2.   DELSYSTEMETS FUNKTIONER

Godsvagnarna skall bidra till följande funktioner:

”Lasta gods” – godsvagnarna skall tillhandahålla medel för att hantera och bära lasten på ett säkert sätt.

”Flytta rullande materiel” – godsvagnarna skall klara att säkert trafikera nätet och bidra till tågets bromsning.

”Underhålla och tillhandahålla uppgifter om rullande materiel, infrastruktur och tidtabell” – Specifikationer i underhållsjournalen och certifiering av underhållsverkstäder skall medge kontroll av godsvagnens underhåll. Uppgifter som avser godsvagnar skall tillhandahållas i registret över rullande materiel, genom märkning på godsvagnarna och eventuellt genom kommunikationsanordningar fordon till fordon eller fordon till mark.

”Användas i ett tåg” – godsvagnen skall kunna fungera säkert under alla förväntade klimat- och miljöförhållanden och i vissa förväntade situationer.

”Tillhandahålla tjänster till godskunder” – Uppgifter som avser godsvagnar och som stödjer tillhandahållandet av godstjänster till kunder skall tillhandahållas i registret över rullande materiel, genom märkning på godsvagnarna och eventuellt genom kommunikationsanordningar fordon till mark.

2.3.   GRÄNSSNITT MOT ANDRA DELSYSTEM

Delsystemet Rullande materiel – Godsvagnar har följande gränssnitt mot andra delsystem:

Delsystemet Trafikstyrning och signalering

| — | Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem






  — | Varmgångsdetektorer |
| --- | --- | --- |

—

Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

—

Varmgångsdetektorer

| — | Elektrisk detektering av hjulpar |
| --- | --- |

—

Elektrisk detektering av hjulpar

| — | Axelräknare |
| --- | --- |

—

Axelräknare

| — | Bromsprestanda |
| --- | --- |

—

Bromsprestanda

Delsystemet Drift och trafikledning,

| — | Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg |
| --- | --- |

—

Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg

| — | Stängning och låsning av dörrar |
| --- | --- |

—

Stängning och låsning av dörrar

| — | Lastsäkring |
| --- | --- |

—

Lastsäkring

| — | Regler för lastning |
| --- | --- |

—

Regler för lastning

| — | Farligt gods |
| --- | --- |

—

Farligt gods

| — | Longitudinella tryckkrafter |
| --- | --- |

—

Longitudinella tryckkrafter

| — | Bromsprestanda |
| --- | --- |

—

Bromsprestanda

| — | Aerodynamiska effekter |
| --- | --- |

—

Aerodynamiska effekter

| — | Underhåll |
| --- | --- |

—

Underhåll

Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik

| — | Referensdatabaser för rullande materiel |
| --- | --- |

—

Referensdatabaser för rullande materiel

| — | Driftdatabasen över godsvagnar och intermodala enheter |
| --- | --- |

—

Driftdatabasen över godsvagnar och intermodala enheter

Delsystemet Infrastruktur

| — | Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg |
| --- | --- |

—

Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg

| — | Buffertar |
| --- | --- |

—

Buffertar

| — | Kinematisk lastprofil |
| --- | --- |

—

Kinematisk lastprofil

| — | Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning |
| --- | --- |

—

Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

| — | Fordonets dynamiska beteende |
| --- | --- |

—

Fordonets dynamiska beteende

| — | Bromsprestanda |
| --- | --- |

—

Bromsprestanda

| — | Brandskydd |
| --- | --- |

—

Brandskydd

Delsystemet Energiförsörjning

| — | Elektriskt skydd |
| --- | --- |

—

Elektriskt skydd

Bulleraspekter

| — | Underhåll |
| --- | --- |

—

Underhåll

Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga (RID).

| — | Farligt gods |
| --- | --- |

—

Farligt gods

3.   VÄSENTLIGA KRAV

3.1.   ALLMÄNT

Inom ramen för denna TSD uppfylls de relevanta väsentliga krav som anges i kapitel 3 i denna TSD genom överensstämmelse med de specifikationer som anges i

| — | kapitel 4 för delsystemet, |
| --- | --- |

—

kapitel 4 för delsystemet,

| — | kapitel 5 för driftskompatibilitetskomponenterna, |
| --- | --- |

—

kapitel 5 för driftskompatibilitetskomponenterna,

vilket visas genom ett positivt resultat vid

| — | bedömningen av driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, samt vid |
| --- | --- |

—

bedömningen av driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, samt vid

| — | den kontroll av delsystemet som beskrivs i kapitel 6. |
| --- | --- |

—

den kontroll av delsystemet som beskrivs i kapitel 6.

Om delar av de väsentliga kraven omfattas av nationella bestämmelser, till följd av

| — | avsnitt i TSD där möjligheter till och reservationer för nationella bestämmelser anges, |
| --- | --- |

—

avsnitt i TSD där möjligheter till och reservationer för nationella bestämmelser anges,

| — | undantag enligt artikel 7 i direktiv 2001/16/EG, |
| --- | --- |

—

undantag enligt artikel 7 i direktiv 2001/16/EG,

| — | specialfall som beskrivs i avsnitt 7.7 i denna TSD, |
| --- | --- |

—

specialfall som beskrivs i avsnitt 7.7 i denna TSD,

skall emellertid bedömningen av överensstämmelse utföras enligt förfaranden som faller under den berörda medlemsstatens ansvar.

Enligt artikel 4.1 i direktiv 2001/16/EG skall det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, dess delsystem och driftskompatibilitetskomponenter, inbegripet gränssnitt, uppfylla de relevanta väsentliga krav som definieras i bilaga III till direktiv 2001/16/EG.

3.2.   DE VÄSENTLIGA KRAVEN AVSER

| — | säkerhet, |
| --- | --- |

—

säkerhet,

| — | tillförlitlighet och tillgänglighet, |
| --- | --- |

—

tillförlitlighet och tillgänglighet,

| — | hälsa, |
| --- | --- |

—

hälsa,

| — | miljöskydd, |
| --- | --- |

—

miljöskydd,

| — | teknisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

—

teknisk kompatibilitet.

Dessa krav innefattar allmänna krav och särskilda krav för varje delsystem.

3.3.   ALLMÄNNA KRAV

3.3.1.   SÄKERHET

Väsentligt krav 1.1.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Utformning, uppförande eller tillverkning samt underhåll och övervakning av säkerhetskritiska komponenter och särskilt av komponenter som är av betydelse för tågtrafiken skall ske på ett sätt som garanterar en säkerhetsnivå motsvarande de mål som ställts upp för nätet, också i vissa angivna nöddriftssituationer.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon), |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon),

| — | 4.2.2.2 (säker på- och avstigning), |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (säker på- och avstigning),

| — | 4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur), |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur),

| — | 4.2.2.5 (märkning av godsvagnar), |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (märkning av godsvagnar),

| — | 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende), |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),

| — | 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter), |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter),

| — | 4.2.4 (bromsar), |
| --- | --- |

—

4.2.4 (bromsar),

| — | 4.2.6 (klimat- och miljöförhållanden), |
| --- | --- |

—

4.2.6 (klimat- och miljöförhållanden),

| — | 4.2.7 (skyddssystem), med undantag för 4.2.7.3 (elektriskt skydd), |
| --- | --- |

—

4.2.7 (skyddssystem), med undantag för 4.2.7.3 (elektriskt skydd),

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

Väsentligt krav 1.1.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Parametrar som avser kontaktytan mellan hjul-räls skall följa de kriterier för gångstabilitet som är nödvändiga för att garantera säker trafik vid högsta tillåtna hastighet.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.3.2 (axel- och hjulbelastning), |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (axel- och hjulbelastning),

| — | 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende), |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),

| — | 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter). |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter).

Väsentligt krav 1.1.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

De komponenter som används skall under hela sin livslängd kunna motstå angivna, normala eller exceptionella spänningar. Genom lämpliga åtgärder skall de säkerhetsmässiga konsekvenserna av oförutsedda fel i komponenterna begränsas.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon), |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon),

| — | 4.2.2.2 (säker på- och avstigning på rullande materiel), |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (säker på- och avstigning på rullande materiel),

| — | 4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur), |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur),

| — | 4.2.2.4 (stängning av dörrar), |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (stängning av dörrar),

| — | 4.2.2.6 (farligt gods), |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 (farligt gods),

| — | 4.2.3.3.2 (varmgångsdetektering), |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (varmgångsdetektering),

| — | 4.2.4 (bromsar), |
| --- | --- |

—

4.2.4 (bromsar),

| — | 4.2.6 (klimat- och miljöförhållanden), |
| --- | --- |

—

4.2.6 (klimat- och miljöförhållanden),

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

Väsentligt krav 1.1.4 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Fasta installationer och rullande materiel skall utformas och material väljas på ett sådant sätt att uppkomst, spridning och följderna av eld och rök begränsas i händelse av brand.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt

| — | 4.2.7.2 (brandsäkerhet). |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (brandsäkerhet).

Väsentligt krav 1.1.5 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Anordningar som är avsedda att hanteras av användarna skall vara så utformade att de är ofarliga att använda och inte medför någon hälso- eller säkerhetsrisk för användarna vid en förutsägbar användning i strid med anvisningarna.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon), |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon),

| — | 4.2.2.2 (säker på- och avstigning på rullande materiel), |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (säker på- och avstigning på rullande materiel),

| — | 4.2.2.4 (stängning av dörrar), |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (stängning av dörrar),

| — | 4.2.4 (bromsar). |
| --- | --- |

—

4.2.4 (bromsar).

3.3.2.   TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET

VÄSENTLIGT KRAV 1.2 I BILAGA III TILL DIREKTIV 2001/16/EG

Övervakning och underhåll av fasta eller rörliga delar som ingår i tågtrafiken skall organiseras och utföras på ett sådant sätt och i sådan omfattning att komponenternas funktionsduglighet bibehålls under angivna förhållanden.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon), |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon),

| — | 4.2.2.2 (säker på- och avstigning på rullande materiel), |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (säker på- och avstigning på rullande materiel),

| — | 4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur), |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur),

| — | 4.2.2.4 (stängning av dörrar), |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (stängning av dörrar),

| — | 4.2.2.5 (märkning av godsvagnar), |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (märkning av godsvagnar),

| — | 4.2.2.6 (farligt gods), |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 (farligt gods),

| — | 4.2.4.1 (bromssystem), |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (bromssystem),

| — | 4.2.7.2.2.5 (underhåll av brandskyddsåtgärderna), |
| --- | --- |

—

4.2.7.2.2.5 (underhåll av brandskyddsåtgärderna),

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

3.3.3.   HÄLSA

Väsentligt krav 1.3.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Material som vid normal användning kan komma att innebära en hälsofara för personer som utsätts för dem får inte användas i tågen eller i järnvägsinfrastrukturerna.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

Väsentligt krav 1.3.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Materialen skall väljas, iordningställas och användas på så sätt att utsläpp av rök eller skadliga och farliga gaser begränsas, särskilt i händelse av brand.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.7.2 (brandsäkerhet), |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (brandsäkerhet),

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

3.3.4.   MILJÖSKYDD

Väsentligt krav 1.4.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Den miljöpåverkan som anläggning och drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg medför skall bedömas och beaktas vid utformningen av detta system i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Väsentligt krav 1.4.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

De material som används i tågen och i infrastrukturen får inte medföra utsläpp av rök eller gaser som är skadliga och farliga för miljön, särskilt i händelse av brand.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.7.2 (brandsäkerhet), |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (brandsäkerhet),

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

Väsentligt krav 1.4.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Rullande materiel och energiförsörjningssystem skall utformas och byggas på så sätt att de är elektromagnetiskt kompatibla med installationer, anläggningar och utrustning samt allmänna och privata nät med vilka det föreligger risk för interferens.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt

| — | 4.2.3.3 (kommunikation mellan fordon och markbaserat system). |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (kommunikation mellan fordon och markbaserat system).

Väsentligt krav 1.4.4 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg skall drivas under iakttagande av föreskrivna gränsvärden för buller.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.8 (underhåll), |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll),

| — | 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende). |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende).

Väsentligt krav 1.4.5 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg får inte ge upphov till markvibrationer som är oacceptabla för verksamhet och omgivningar som ligger nära infrastrukturen och som är normalt underhållna.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.3.2 (statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning), |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning),

| — | 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende), |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

3.3.5.   TEKNISK KOMPATIBILITET

Väsentligt krav 1.5 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Infrastrukturens och de fasta installationernas tekniska egenskaper skall vara kompatibla inbördes och med de tekniska egenskaperna hos tåg som skall trafikera det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

När det på vissa delar av nätet visar sig svårt att ta hänsyn till dessa egenskaper kan tillfälliga lösningar som garanterar framtida kompatibilitet utnyttjas.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.3.1 (kinematisk lastprofil), |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinematisk lastprofil),

| — | 4.2.3.2 (statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning), |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning),

| — | 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende), |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),

| — | 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter), |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter),

| — | 4.2.4 (bromsar), |
| --- | --- |

—

4.2.4 (bromsar),

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

3.4.   SÄRSKILDA KRAV FÖR DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL

3.4.1.   SÄKERHET

Väsentligt krav 2.4.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Rullande materiel och förbindelserna mellan fordon skall utformas så att passagerarutrymmen och förarhytt skyddas i händelse av kollision eller urspårning.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Den elektriska utrustningen får inte försämra driftsäkerheten för trafikstyrnings- och signalanläggningarna.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Bromsteknik och bromskrafter skall vara förenliga med banans, spårbyggnadernas och signalsystemens konstruktion.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter), |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter),

| — | 4.2.4 (bromsar). |
| --- | --- |

—

4.2.4 (bromsar).

För att människors säkerhet inte skall äventyras skall åtgärder vidtas för att begränsa åtkomligheten till spänningsförande komponenter.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.2.5 (märkning av godsvagnar), |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (märkning av godsvagnar),

| — | 4.2.7.3 (elektriskt skydd), |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 (elektriskt skydd),

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

Det skall finnas anordningar som gör det möjligt för passagerare att i händelse av fara göra lokföraren uppmärksam på situationen och för tågpersonalen att komma i kontakt med denne.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Dörrarna skall vara försedda med lås- och öppningssystem som garanterar passagerarnas säkerhet.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Det skall finnas tydligt markerade nödutgångar.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Tågen skall vara utrustade med ett tillräckligt kraftfullt och oberoende nödbelysningssystem.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Tågen skall vara utrustade med en högtalaranläggning som möjliggör för tågpersonal och personal i trafikledningscentraler utanför tåget att överföra meddelanden till de resande.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.4.2.   TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET

Väsentligt krav 2.4.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Den grundläggande utrustningen för hjul, drivsystem, bromsar och trafikstyrning skall vara utformad på så sätt att tågets färd kan fortsätta i angivna nöddriftssituationer utan allvarliga konsekvenser för den utrustning som fortfarande fungerar.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.4.1.2.6 (fastbromsningsskydd, se även avsnitt 5.3.3.3 och bilaga I), |
| --- | --- |

—

4.2.4.1.2.6 (fastbromsningsskydd, se även avsnitt 5.3.3.3 och bilaga I),

| — | 5.4.1.2 (draginrättning), |
| --- | --- |

—

5.4.1.2 (draginrättning),

| — | 5.4.2.1 (boggier och löpverk), |
| --- | --- |

—

5.4.2.1 (boggier och löpverk),

| — | 5.4.2.2 (hjulpar), |
| --- | --- |

—

5.4.2.2 (hjulpar),

| — | 5.4.3.8 (avstängningsanordning för styrventil). |
| --- | --- |

—

5.4.3.8 (avstängningsanordning för styrventil).

3.4.3.   TEKNISK KOMPATIBILITET

Väsentligt krav 2.4.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Den elektriska utrustningen skall vara kompatibel med installationerna för trafikstyrning och signalering.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Vid elektrisk traktion skall strömavtagarnas egenskaper möjliggöra tågtrafik med strömförsörjningssystemen vid det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Den rullande materielen skall ha sådana egenskaper att den är i stånd att trafikera de linjer som den förväntas trafikera.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur), |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur),

| — | 4.2.3.1 (kinematisk lastprofil), |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinematisk lastprofil),

| — | 4.2.3.2 (statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning), |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning),

| — | 4.2.3.3 (parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem), |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem),

| — | 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende), |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),

| — | 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter), |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter),

| — | 4.2.4 (bromsar), |
| --- | --- |

—

4.2.4 (bromsar),

| — | 4.2.6 (klimat- och miljöförhållanden), |
| --- | --- |

—

4.2.6 (klimat- och miljöförhållanden),

| — | 4.2.8 (underhåll), |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll),

| — | 4.8.2 (registret för rullande materiel). |
| --- | --- |

—

4.8.2 (registret för rullande materiel).

3.5.   SÄRSKILDA KRAV FÖR UNDERHÅLL

3.5.1.   HÄLSA OCH SÄKERHET

Väsentligt krav 2.5.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

De tekniska installationer och metoder som används vid underhållsanläggningarna skall garantera säker drift av det berörda delsystemet och får inte utgöra någon risk för människors hälsa och säkerhet.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

3.5.2.   MILJÖSKYDD

Väsentligt krav 2.5.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Tekniska installationer och metoder som används vid underhållsanläggningarna får inte överskrida tillåtna miljögränsvärden.

Detta väsentliga krav uppfylls inte genom de funktionella och tekniska specifikationer som omfattas av denna TSD

3.5.3.   TEKNISK KOMPATIBILITET

Väsentligt krav 2.5.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Underhållsanläggningar för konventionell rullande materiel skall kunna användas för säkerhets-, hygien- och komfortarbeten för all sådan materiel för vilken anläggningen är avsedd.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

3.6.   SÄRSKILDA KRAV FÖR ANDRA DELSYSTEM SOM ÄVEN BERÖR DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL

3.6.1.   DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR

3.6.1.1.   Säkerhet

Väsentligt krav 2.1.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Anpassade åtgärder skall vidtas för att hindra oönskat tillträde till eller intrång i elektriska installationer.

Åtgärder skall vidtas för att begränsa den olycksrisk människor utsätts för, särskilt när tåg passerar stationer i hög hastighet.

Infrastruktur till vilken allmänheten har tillträde skall utformas och byggas på ett sådant sätt att säkerhetsriskerna för människor begränsas (stabilitet, brand, tillträde, evakuering, plattformar osv.).

Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.2.   DELSYSTEMET ENERGIFÖRSÖRJNING

3.6.2.1.   Säkerhet

Väsentligt krav 2.2.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Driften av energiförsörjningssystemen får varken inverka på säkerheten för tåg eller människor (användare, driftspersonal, personer som bor nära järnvägen och tredje man).

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.2.2.   Miljöskydd

Väsentligt krav 2.2.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Driften av försörjningssystemen för elenergi eller bränsle får inte ge skador på miljön utöver angivna gränsvärden.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.2.3.   Teknisk kompatibilitet

Väsentligt krav 2.2.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Försörjningssystemen för elenergi eller bränsle skall

| — | möjliggöra för tågen att uppnå angivna prestanda, |
| --- | --- |

—

möjliggöra för tågen att uppnå angivna prestanda,

| — | beträffande elenergi, vara kompatibla med de strömavtagare som är installerade på tågen. |
| --- | --- |

—

beträffande elenergi, vara kompatibla med de strömavtagare som är installerade på tågen.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.3.   DELSYSTEMET TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING

3.6.3.1.   Säkerhet

Väsentligt krav 2.3.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Anläggningar och åtgärder för trafikstyrning och signalering skall möjliggöra tågtrafik med en säkerhetsnivå som motsvarar de mål som fastställts för järnvägsnätet. Systemen för trafikstyrning och signalering skall medge fortsatt säker trafik för tåg med tillstånd att rulla under särskilda försämrade omständigheter.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.3.2.   Teknisk kompatibilitet

Väsentligt krav 2.3.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Ny infrastruktur och ny rullande materiel som tillverkas eller utvecklas efter det att kompatibla system för trafikstyrning och signalering införts, skall anpassas så att de kan användas med dessa system. Utrustning för trafikstyrning och signalering som installeras i tågförarhytterna skall möjliggöra normal drift under angivna förhållanden i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.3.3.1 (elektriskt motstånd), |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.1 (elektriskt motstånd),

| — | 4.2.4 (bromsar). |
| --- | --- |

—

4.2.4 (bromsar).

3.6.4.   DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING

3.6.4.1.   Säkerhet

Väsentligt krav 2.6.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Enhetliga regler för drift av järnvägsnätet samt för lokförarnas och tåg- och trafikledningspersonal skall garantera säker drift under beaktande av de olika kraven vid internationellt och nationellt arbete.

Underhållsåtgärder, underhållsfrekvens, utbildning och kvalifikationer för personal vid underhållsanläggningar och trafikledningscentraler samt de kvalitetssäkringssystem som inrättats vid dessa anläggningar av de berörda operatörerna skall garantera en hög säkerhetsnivå.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten

| — | 4.2.2.5 (märkning av godsvagnar), |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (märkning av godsvagnar),

| — | 4.2.4 (bromsar), |
| --- | --- |

—

4.2.4 (bromsar),

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

3.6.4.2.   Tillförlitlighet och tillgänglighet

Väsentligt krav 2.6.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Underhållsåtgärder, underhållsfrekvens, utbildning och kvalifikationer för personal vid underhållsanläggningar och trafikledningscentraler samt de kvalitetssäkringssystem som inrättats vid dessa anläggningar av de berörda operatörerna skall garantera en hög tillförlitlighet i och tillgänglighet till systemet.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt

| — | 4.2.8 (underhåll). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (underhåll).

3.6.4.3.   Teknisk kompatibilitet

Väsentligt krav 2.6.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Enhetliga regler för drift av nätet samt för lokförarnas och tåg- och driftsledningspersonalens kvalifikationer skall garantera effektiv drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg under beaktande av de olika kraven vid internationellt och inhemskt arbete.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.5.   DELSYSTEMET TELEMATIKAPPLIKATIONER FÖR GODS- OCH PERSONTRAFIK

3.6.5.1.   Teknisk kompatibilitet

Väsentligt krav 2.7.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

De väsentliga kraven för telematikapplikationer avsedda att garantera resande och godskunder en lägsta servicenivå gäller i första hand den tekniska kompatibiliteten.

När det gäller dessa applikationer måste följande uppnås:

| — | Databaser, programvara och dataöverföringsprotokoll skall utarbetas för största möjliga datautbyte mellan de olika applikationerna och mellan operatörerna, men utbytet skall inte omfatta konfidentiella handelsdata. |
| --- | --- |

—

Databaser, programvara och dataöverföringsprotokoll skall utarbetas för största möjliga datautbyte mellan de olika applikationerna och mellan operatörerna, men utbytet skall inte omfatta konfidentiella handelsdata.

| — | Användarna måste enkelt kunna få tillgång till information. |
| --- | --- |

—

Användarna måste enkelt kunna få tillgång till information.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.5.2.   Tillförlitlighet och tillgänglighet

Väsentligt krav 2.7.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Användning, handhavande, uppdatering och underhåll av databaserna, programvaran och dataöverföringsprotokollen skall ske för högsta möjliga effektivitet och kvalitet.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.5.3.   Hälsa

Väsentligt krav2.7.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Gränssnitten mellan systemen och användarna skall följa minimireglerna för ergonomi och hälsoskydd.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.5.4.   Säkerhet

Väsentligt krav 2.7.4 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG

Integritet och tillförlitlighet skall ligga på en tillräckligt hög nivå när det gäller lagring eller överföring av information som har samband med säkerheten.

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

4.   BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

4.1.   INLEDNING

Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, som omfattas av direktiv 2001/16/EG, där delsystemet Rullande materiel – Godsvagnar utgör en del, är ett integrerat system vars kompatibilitet måste kontrolleras. Kompatibiliteten skall kontrolleras särskilt med avseende på specifikationerna för delsystemet, dess gränssnitt mot det system det ingår i och reglerna för drift och underhåll.

Enligt de funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet och dess gränssnitt, som beskrivs i avsnitten 4.2 och 4.3, föreskrivs inte några specifika tekniska metoder eller lösningar, utom där detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg. Men innovativa lösningar för driftskompatibilitet kan kräva nya specifikationer och/eller nya bedömningsmetoder. För att ge utrymme för teknisk innovation skall dessa specifikationer och bedömningsmetoder utvecklas genom det förfarande som beskrivs i avsnitten 6.1.2.3 och 6.2.2.2.

Med beaktande av alla tillämpliga väsentliga krav beskrivs delsystemet Rullande materiel – Godsvagnar i detta kapitel 4.

4.2.   FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR DELSYSTEMET

4.2.1.   ALLMÄNT

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, gäller följande funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet Rullande materiel – Godsvagnar:

| — | Strukturer och mekaniska delar. |
| --- | --- |

—

Strukturer och mekaniska delar.

| — | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler. |
| --- | --- |

—

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler.

| — | Bromsar. |
| --- | --- |

—

Bromsar.

| — | Kommunikation. |
| --- | --- |

—

Kommunikation.

| — | Klimat- och miljöförhållanden. |
| --- | --- |

—

Klimat- och miljöförhållanden.

| — | Skyddssystem. |
| --- | --- |

—

Skyddssystem.

| — | Underhåll. |
| --- | --- |

—

Underhåll.

Under dessa rubriker ingår grundparametrar enligt följande:

Strukturer och mekaniska delar

Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg

Säker på- och avstigning på rullande materiel

Hållfastheten hos fordonets grundstruktur

Lastsäkring

Stängning och låsning av dörrar

Märkning av godsvagnar

Farligt gods

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

Kinematisk lastprofil

Statisk axellast, dynamiska spårkrafter och linjär belastning

Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

Fordonets dynamiska beteende

Longitudinella tryckkrafter

Bromsar

Bromsprestanda

Kommunikation

Fordonets förmåga att överföra information från vagn till vagn

Fordonets förmåga att överföra information mellan markbaserat system och vagn

Klimat- och miljöförhållanden

Klimat- och miljöförhållanden

Aerodynamiska effekter

Sidovindar

Skyddssystem

Nödfallsåtgärder

Brandsäkerhet

Elektriskt skydd

Underhåll

Underhållsjournal

För varje grundparameter ges i ett avsnitt ”Allmänt” en introduktion till de följande avsnitten.

I de följande avsnitten anges utförligt de villkor som skall gälla för att de krav som framläggs i avsnittet Allmänt skall anses uppfyllda.

4.2.2.   STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

4.2.2.1.   Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg

4.2.2.1.1.   Allmänt

Godsvagnar skall i båda ändar ha fjädrande buffertar och draginrättning.

Godsvagnssätt, som inte delas upp under drift anses vid tillämpningen av detta krav vara en enda godsvagn. I gränssnitten mellan dessa godsvagnar skall det finnas ett fjädrande kopplingssystem, som tål de krafter som uppstår under de avsedda driftsförhållandena.

Tåg som inte delas upp under drift anses vid tillämpningen av detta krav vara en enda godsvagn. De skall också ha ett fjädrande kopplingssystem enligt ovan. Om de inte har standardskruvkoppel och buffertar, skall det vara möjligt att montera ett nödkoppel i båda ändar.

4.2.2.1.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

4.2.2.1.2.1.   Buffertar

Då buffertar monteras, skall två identiska buffertar monteras i en godsvagns ände. Dessa buffertar skall vara av sammantryckbar typ. Buffertens centrumlinje skall under alla lastförhållanden vara mellan 940 mm och 1 065 mm över rälsöverkant.

Standardavståndet mellan buffertarnas centrumlinjer skall nominellt vara 1 750 mm symmetriskt kring godsvagnens centrumlinje.

Buffertarna skall vara så stora att det inte är möjligt för fordon att låsa buffertar i horisontella kurvor och s-kurvor. Den minsta tillåtna överlappningen skall vara 50 mm.

I TSD Infrastruktur anges minsta kurvradie och egenskaper för s-kurvor.

Godsvagnar vars buffertar har en slaglängd på mer än 105 mm skall alltid vara utrustade med fyra identiska buffertar (elastiska system, slaglängd) med samma konstruktionsegenskaper.

Om buffertarna skall vara utbytbara, skall det på buffertbalken finnas fritt utrymme för buffertplattan. Bufferten skall vara fäst vid godsvagnens buffertbalk med fyra M24 skruvförpand med låsplåt. Förbandet skall vara av en kvalitet som ger en sträckgräns på minst 640 N/mm2 (se figur A1 i bilaga A).

| — | Buffertegenskaper:
  Buffertarna skall ha en minsta slaglängd på 105 +0/-5 mm och en dynamisk energiabsorptionsförmåga på minst 30 kJ.
  Bufferttallrikarna skall vara konvexa och krökningsradien på deras sfäriska arbetsyta skall vara 2 750 mm ±50 mm.
  Bufferttallrikarna skall ha en minsta höjd på 340 mm och sitta symmetriskt i förhållande till buffertens centrumlinje.
  Buffertarna skall ha en individuell märkbricka. På märkbrickan skall åtminstone anges buffertens slaglängd i ”mm” och ett värde för buffertens energiabsorptionsförmåga. |
| --- | --- |

—

Buffertegenskaper:

Buffertarna skall ha en minsta slaglängd på 105 +0/-5 mm och en dynamisk energiabsorptionsförmåga på minst 30 kJ.

Bufferttallrikarna skall vara konvexa och krökningsradien på deras sfäriska arbetsyta skall vara 2 750 mm ±50 mm.

Bufferttallrikarna skall ha en minsta höjd på 340 mm och sitta symmetriskt i förhållande till buffertens centrumlinje.

Buffertarna skall ha en individuell märkbricka. På märkbrickan skall åtminstone anges buffertens slaglängd i ”mm” och ett värde för buffertens energiabsorptionsförmåga.

4.2.2.1.2.2.   Draginrättning

Standarddraginrättningen mellan fordon skall vara ej genomgående och bestå av ett skruvkoppel som är fast monterat vid kroken, en dragkrok och en dragstång med ett elastiskt system.

Dragkrokens centrumlinje skall under alla lastförhållanden vara mellan 920 mm och 1 045 mm över rälsöverkant.

Alla godsvagnar skall ha en anordning för att bära upp kopplet då det inte används. Ingen del av skruvkopplet får vara lägre än 140 mm över rälsöverkant då den är i lägsta läge beroende på slitage och nedfjädring.

| — | Egenskaper för draginrättning:
  Draginrättningens elastiska system skall ha en statisk upptagningsförmåga på minst 8 kJ.
  Dragkroken och dragstången skall tåla en kraft på 1 000 kN utan att brista.
  Skruvkopplet skall tåla en kraft på 850 kN utan att brista. Skruvkopplets brottgräns skall vara lägre än brottgränsen för andra delar av draginrättningen.
  Skruvkopplet skall vara så utformat att tågets krafter inte oavsiktligt kan skruva ut kopplet.
  Skruvkopplets vikt skall vara högst 36 kg.
  Skruvkopplets och dragkrokens dimensioner, se figur A6 i bilaga A, skall vara såsom visas i figurerna A2 och A3 i bilaga A. Kopplets längd mätt från koppelbygelns inre yta till dragstångsbultens centrumlinje skall vara






  — | 986 mm + 10/-5 mm med helt utskruvat koppel, och |
| --- | --- | --- |

—

Egenskaper för draginrättning:

Draginrättningens elastiska system skall ha en statisk upptagningsförmåga på minst 8 kJ.

Dragkroken och dragstången skall tåla en kraft på 1 000 kN utan att brista.

Skruvkopplet skall tåla en kraft på 850 kN utan att brista. Skruvkopplets brottgräns skall vara lägre än brottgränsen för andra delar av draginrättningen.

Skruvkopplet skall vara så utformat att tågets krafter inte oavsiktligt kan skruva ut kopplet.

Skruvkopplets vikt skall vara högst 36 kg.

Skruvkopplets och dragkrokens dimensioner, se figur A6 i bilaga A, skall vara såsom visas i figurerna A2 och A3 i bilaga A. Kopplets längd mätt från koppelbygelns inre yta till dragstångsbultens centrumlinje skall vara

—

986 mm + 10/-5 mm med helt utskruvat koppel, och

| — | 750 mm ±10 mm med helt inskruvat koppel. |
| --- | --- |

—

750 mm ±10 mm med helt inskruvat koppel.

4.2.2.1.2.3.   Samverkan mellan buffert och draginrättning

Buffertarnas och draginrättningens egenskaper skall vara utformade för att möjliggöra säker passering av kurvor i spåret med radien 150 m.

Två godsvagnar med boggier som är sammankopplade på ett rakspår med buffertar som berör varandra skall inte utveckla kompressionskrafter som överstiger 250 kN i en spårkurva på 150 m.

Det finns inget angivet krav för tvåaxliga godsvagnar.

| — | Egenskaper för draginrättning och buffertanordning
  Avståndet mellan framkanten av öppningen av en dragkrok och framsidan av de fullt utsträckta buffertarna skall i nyskick vara 355 mm + 45/-20 mm såsom visas i figur A4 i bilaga A. |
| --- | --- |

—

Egenskaper för draginrättning och buffertanordning

Avståndet mellan framkanten av öppningen av en dragkrok och framsidan av de fullt utsträckta buffertarna skall i nyskick vara 355 mm + 45/-20 mm såsom visas i figur A4 i bilaga A.

4.2.2.2.   Säker på- och avstigning på rullande materiel

Fordonen skall vara så konstruerade att personalen inte utsätts för onödiga risker i samband med till- eller frånkoppling av fordon. Om skruvkoppel och sidobuffertar används, skall de nödvändiga utrymmen som visas i figur A5 i bilaga A vara fria från fast monterade delar. Kopplingsventiler och böjliga slangar kan finnas på detta utrymme. Under buffertarna får det inte finnas några anordningar som hindrar tillträde till utrymmet.

Spelrummet ovanför dragkroken visas i figur A7 i bilaga A.

Om ett kombinerat automatkoppel och skruvkoppel är monterat, är det tillåtet för det automatiska kopplets överdel att tränga in i Bernrektangeln på den vänstra sidan (såsom visas i figur A5 i bilaga A) då det är blockerat och skruvkopplet används.

Under varje buffert skall det finnas ett handtag. Handtagen skall tåla de belastningar som växlarna förorsakar då de går in i utrymmet mellan buffertarna.

I en godsvagns ändar skall det inte finnas några fasta delar inom 40 mm från ett vertikalt plan i änden av de helt sammanpressade buffertarna.

Förutom på godsvagnar som endast används i fasta tågsätt, skall det finnas minst ett fotsteg och ett handtag för växlare på båda sidor av fordonet. Det skall finnas tillräckligt utrymme ovanför och runt omkring fotstegen för att garantera växlarens säkerhet. Fotsteg och handtag skall vara konstruerade för att tåla de belastningar som orsakas av växlaren. Fotstegen skall vara placerade minst 150 mm från det vertikala planet i änden av de helt sammanpressade buffertarna (se figur A5 i bilaga A). Fotsteg och områden, som används för arbete, lastning eller lossning, skall vara halkfria (se bilaga EE).

I båda ändarna av en godsvagn som kan utgöra slutet på ett tåg skall det finnas anordningar för montering av en slutsignal. Om det behövs skall fotsteg och handtag finnas för att underlätta tillträde.

Handtagen och fotstegen skall inspekteras med normala underhållsintervall och åtgärder vidtas ifall det syns tecken på betydande skada, sprickbildning eller korrosion.

4.2.2.3.   Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last

4.2.2.3.1.   Allmänt

Godsvagnarnas strukturella konstruktion skall överensstämma med kraven i avsnitt 3 i EN 12663 och strukturen skall uppfylla kriterierna i punkterna 3.4–3.6 i denna standard.

Förutom de kriterier som redan angetts, är det tillåtet att beakta materialutvidgningen vid brott vid val av den säkerhetsfaktor som anges i punkt 3.4.2 i EN 12663. I bilaga ZZ anges hur säkerhetsfaktorn och tillåten spänning skall fastställas.

Vid bedömningar av livslängder på grund av utmattning är det viktigt att se till att belastningarna är representativa för den avsedda användningen och formulerade på ett sätt som överensstämmer med den antagna konstruktionsstandarden. Eventuella relevanta riktlinjer för tolkningen av den valda konstruktionsstandarden skall följas.

De tillåtna värdena för spänningarna på de material som används för konstruktion av godsvagnar skall bestämmas såsom anges i avsnitt 5 i EN 12663.

Vagnsstrukturen skall inspekteras med normala underhållsintervall och åtgärder vidtas ifall det syns tecken på betydande skada, sprickbildning eller korrosion.

I detta avsnitt definieras de konstruktionsmässiga minimikraven på godsvagnars bärande (primära) grundstruktur och gränssnitten till utrustning och nyttolast. Dessa krav omfattar följande:

Exceptionella belastningar:

| — | Dimensionerande belastning i längdriktningen






  — | Största vertikala belastning |
| --- | --- | --- |

—

Dimensionerande belastning i längdriktningen

—

Största vertikala belastning

| — | Lastkombinationer |
| --- | --- |

—

Lastkombinationer

| — | Lyftning och uppallning |
| --- | --- |

—

Lyftning och uppallning

| — | Fastsättning av utrustning (inklusive korg/boggi) |
| --- | --- |

—

Fastsättning av utrustning (inklusive korg/boggi)

| — | Andra exceptionella belastningar |
| --- | --- |

—

Andra exceptionella belastningar

| — | Driftbelastningar (utmattning): |
| --- | --- |

—

Driftbelastningar (utmattning):

| — | Belastningskällor






  — | Nyttolastspektrum |
| --- | --- | --- |

—

Belastningskällor

—

Nyttolastspektrum

| — | Spårets inducerade last |
| --- | --- |

—

Spårets inducerade last

| — | Traktion och bromsning |
| --- | --- |

—

Traktion och bromsning

| — | Aerodynamisk belastning |
| --- | --- |

—

Aerodynamisk belastning

| — | Utmattningsbelastning vid gränssnitt |
| --- | --- |

—

Utmattningsbelastning vid gränssnitt

| — | Förbindelse mellan underrede och boggi |
| --- | --- |

—

Förbindelse mellan underrede och boggi

| — | Fastsättning av utrustning |
| --- | --- |

—

Fastsättning av utrustning

| — | Koppelbelastningar |
| --- | --- |

—

Koppelbelastningar

| — | Kombinationer av utmattningsbelastningar |
| --- | --- |

—

Kombinationer av utmattningsbelastningar

| — | Styvhet hos fordonets grundstruktur |
| --- | --- |

—

Styvhet hos fordonets grundstruktur

| — | Böjning






  — | Vibrationssätt |
| --- | --- | --- |

—

Böjning

—

Vibrationssätt

| — | Torsionsstyvhet |
| --- | --- |

—

Torsionsstyvhet

| — | Utrustning |
| --- | --- |

—

Utrustning

| — | Lastsäkring |
| --- | --- |

—

Lastsäkring

| — | Åtgärder skall vidtas för att se till att lasten eller delar av den inte oavsiktligt faller av godsvagnen under gång. |
| --- | --- |

—

Åtgärder skall vidtas för att se till att lasten eller delar av den inte oavsiktligt faller av godsvagnen under gång.

Krav på fastsättningssystem eller anordningar såsom krokar eller fastsättningsringar är inte obligatoriska i denna TSD.

4.2.2.3.2.   Exceptionella belastningar

4.2.2.3.2.1.   Konstruktionsbelastningar i längdriktningen

Olika värden tillämpas på olika typer av godsvagnar enligt EN 12663:

| F-I: | Godsvagnar som kan växlas utan begränsning |
| --- | --- |
| F-II: | Godsvagnar som inte får växlas över vall eller genom skjutsning. |

F-I:

Godsvagnar som kan växlas utan begränsning

F-II:

Godsvagnar som inte får växlas över vall eller genom skjutsning.

För de grundläggande strukturella konstruktionskraven antas att godsvagnarna i de ovan nämnda kategorierna är försedda med buffertar och koppel avsedda för driften.

Strukturen skall uppfylla kraven i punkt 3.4 i EN 12663 under alla exceptionella belastningar.

Godsvagnarnas underrede skall uppfylla de krav på hållfasthet i längdriktningen som anges i respektive relevanta tabell 1, 2, 3 eller 4 i EN 12663, på de ställen som berörs av kraftvägarna.

| ANM. 1: | En kraft som utövas på en ände av godsvagnens underrede skall motverkas på motsvarande ställe i den andra änden. |
| --- | --- |
| ANM. 2: | Krafter skall utövas horisontellt i förhållande till underredet, lika fördelade på varje sidobufferts tänkta centrumlinje eller på kopplets tänkta centrumlinje. |
| ANM. 3: | Om ett buffertprov (se bilaga Z) inte utförs, skall beräkningar användas för att visa att godsvagnens struktur tål högsta förväntade buffertbelastningar under drift. |

ANM. 1:

En kraft som utövas på en ände av godsvagnens underrede skall motverkas på motsvarande ställe i den andra änden.

ANM. 2:

Krafter skall utövas horisontellt i förhållande till underredet, lika fördelade på varje sidobufferts tänkta centrumlinje eller på kopplets tänkta centrumlinje.

ANM. 3:

Om ett buffertprov (se bilaga Z) inte utförs, skall beräkningar användas för att visa att godsvagnens struktur tål högsta förväntade buffertbelastningar under drift.

4.2.2.3.2.2.   Största vertikala belastning

Godsvagnens underrede skall uppfylla kraven i tabell 8 i EN 12663 ändrad såsom anges i anmärkning 1 nedan.

Godsvagnens underrede skall också vara konstruerad för att tåla största förväntade belastning beroende på metoden för lastning och lossning. Det är tillåtet att definiera belastningarna antingen som krafter eller som accelerationer på den massa som tillförs och på massan av underredet plus eventuell nyttolast. Konstruktionsexemplen skall representera de mest ogynnsamma fall som operatören önskar beakta i förening med användning av godsvagnen (inklusive förutsebart missbruk).

| ANM. 1: | Faktorn 1,3 skall användas istället för 1,95 som anges i tabell 8 i EN 12663 och anmärkning a skall inte gälla. |
| --- | --- |
| ANM. 2: | Belastningarna kan fördelas jämt över hela den lastbärande ytan, över ett begränsat område eller på särskilda ställen. Konstruktionsexemplen skall basera sig på de mest krävande tillämpningarna. |
| ANM. 3: | Om hjulförsedda fordon (inbegripet gaffeltruckar etc.) skall arbeta på godsvagnens lastyta, skall konstruktionen vara anpassad till den högsta lokala tryckbelastningen vid sådan verksamhet. |

ANM. 1:

Faktorn 1,3 skall användas istället för 1,95 som anges i tabell 8 i EN 12663 och anmärkning a skall inte gälla.

ANM. 2:

Belastningarna kan fördelas jämt över hela den lastbärande ytan, över ett begränsat område eller på särskilda ställen. Konstruktionsexemplen skall basera sig på de mest krävande tillämpningarna.

ANM. 3:

Om hjulförsedda fordon (inbegripet gaffeltruckar etc.) skall arbeta på godsvagnens lastyta, skall konstruktionen vara anpassad till den högsta lokala tryckbelastningen vid sådan verksamhet.

4.2.2.3.2.3.   Lastkombinationer

Strukturen skall även uppfylla kraven i punkt 3.4 i EN 12663 då den är utsatt för de mest påfrestande lastkombinationerna såsom anges i punkt 4.4 i EN 12663.

4.2.2.3.2.4.   Lyftning och uppallning

Godsvagnens underrede skall ha lyftpunkter i vilka hela vagnen säkert kan lyftas eller stöttas. Det skall även vara möjligt att lyfta en ände av godsvagnen (inklusive dess löpverk) medan den andra änden vilar på resten av löpverket.

De belastningar som anges i punkt 4.3.2 i EN 12663 skall vara tillämpliga på lyftning vid verkstads- och servicearbeten.

Endast för lyft i samband med räddning efter urspårning eller någon annan onormal händelse, då en viss permanent deformation av strukturen kan accepteras, är det tillåtet att minska belastningsfaktorn i tabellerna 9 och 10 från 1,1 till 1,0.

Om en faktor 1,0 används vid ett validitetsprov skall de uppmätta spänningarna extrapoleras för att visa överensstämmelse vid den högre faktorn.

Lyftningen skall göras i avsedda lyftpunkter. Placeringen av lyftpunkterna bestäms av kundens driftskrav.

4.2.2.3.2.5.   Fastsättning av utrustning (inklusive korg/boggi)

Fastsättning av utrustning skall göras på ett sätt som

| — | klarar de belastningar som anges i tabellerna 12, 13 och 14 i avsnitt 4.5 i EN 12663 |
| --- | --- |

—

klarar de belastningar som anges i tabellerna 12, 13 och 14 i avsnitt 4.5 i EN 12663

eller alternativt

| — | kan valideras genom utförandet av ett buffertprov såsom beskrivs i bilaga Z. |
| --- | --- |

—

kan valideras genom utförandet av ett buffertprov såsom beskrivs i bilaga Z.

4.2.2.3.2.6.   Andra exceptionella belastningar

Belastningskraven för konstruktionsdelar av godsvagnens korg, som sido- och gavelväggar, dörrar, stolpar och lasthållningssystem, skall vara utformade för att motsvara de största belastningar delarna kan utsättas för vid avsedd drift. Belastningarna skall definieras med användning av de principer för strukturell konstruktion som anges i EN 12663.

I bilaga YY finns lämpliga konstruktionskrav för vanliga typer av godsvagnskonstruktioner som allmänt används. Dessa skall dock endast användas när de är tillämpliga.

För nya godsvagnstyper skall konstruktören definiera lämpliga belastningar som motsvarar de särskilda kraven, genom tillämpning av de principer som anges i EN 12663.

4.2.2.3.3.   Driftsbelastningar (utmattning)

4.2.2.3.3.1.   Belastningskällor

Alla källor till regelbundet återkommande belastning som kan ge upphov till utmattningsskador skall identifieras. I enlighet med punkt 4.6 i EN 12663 skall de i bilaga N förtecknade belastningarna beaktas och det sätt på vilket de representeras och kombineras skall vara överensstämmande med den avsedda användningen av godsvagnen. Definitionen av belastningar skall även vara överensstämmande med den konstruktionsstandard för materialutmattning som skall användas såsom beskrivs i punkt 5.2 och metoden för validering i punkt 6.3 i EN 12663. Om utmattningsbelastningarna kombineras, skall de beaktas på ett sätt som överensstämmer med belastningarnas egenskaper och den form av konstruktionsanalys och konstruktionsstandard för utmattning som används.

För de flesta konventionella godsvagnskonstruktioner kan den belastning som anges i tabell 16 i EN 12663 anses vara tillräcklig för att motsvara den totala kombinationen av utmattningsbelastningscykler.

När detaljerade uppgifter inte är tillgängliga skall bilaga CC användas för att fastställa huvudkällorna till utmattningsbelastningen.

4.2.2.3.3.2.   Bevis för utmattningshållfasthet

Enligt punkt 5.2 i EN 12663 skall materialets beteende under utmattningsbelastning baseras på aktuell europeisk standard eller alternativa källor med likvärdigt anseende, oavsett var sådana källor är tillgängliga. Godtagbara konstruktionsstandarder för materialutmattning är Eurokod 3 och Eurokod 9 liksom den metod som beskrivs i bilaga N.

4.2.2.3.4.   Styvhet hos fordonets grundstruktur

4.2.2.3.4.1.   Nedböjningar

Nedböjningar på grund av belastningar eller kombinationer av belastningar får inte vara sådana att godsvagnen eller dess nyttolast överskrider den tillåtna lastprofilen (se bilaga C och bilaga T).

Nedböjningarna skall heller inte försämra funktionaliteten för godsvagnen som helhet eller för eventuella installerade komponenter eller system.

4.2.2.3.4.2.   Svängningsmoder

Konstruktionsförfarandet skall beakta egensvängningsmoder för godsvagnens underrede och korg, under alla belastningsförhållanden inklusive olastad, så att dessa i tillräckligt hög grad separeras, eller på annat sätt avskiljs från fjäderupphängningarnas frekvenser, för att på så sätt undvika uppkomsten av oönskade svängningar vid alla driftshastigheter.

4.2.2.3.4.3.   Torsionsstyvhet

Vagnens torsionsstyvhet skall överensstämma med egenskaperna för fjäderupphängningen så att urspårningskriterierna uppnås under alla belastningsförhållanden, inklusive olastad.

4.2.2.3.4.4.   Utrustning

Egensvängningsmoderna hos utrustningen, i sina fastsättningar, skall separeras i tillräckligt hög grad, eller på annat sätt avskärmas från vagnens eller fjäderupphängningarnas frekvenser, för att på så sätt undvika uppkomsten av oönskade svängningar vid alla driftshastigheter.

4.2.2.3.5.   Lastsäkring

I bilaga YY finns lämpliga konstruktionskrav för vanliga typer av anordningar som allmänt används. Dessa skall dock endast användas när de är tillämpliga.

4.2.2.4.   Stängning och låsning av dörrar

Dörrar och luckor på godsvagnar skall vara konstruerade för att vara stängda och låsta. Detta gäller då fordonen ingår i ett tåg i rörelse (om tågrörelsen inte ingår i lossningen av nyttolasten). För detta ändamål skall låsanordningar användas som anger dörrarnas läge (öppen/stängd) och de skall vara synliga för en operatör utanför tåget.

Låsanordningarna skall vara utformade för att vara säkrade mot oavsiktligt öppnande under färd. Stängnings- och låsningssystemen skall vara konstruerade så att den arbetande personalen inte utsätts för otillbörliga risker.

Lämpliga och tydliga instruktioner för användning skall vara uppsatta nära varje låsanordning och vara synliga för operatören.

Stängnings- och låsanordningarna skall vara konstruerade för att tåla de belastningar som orsakas av nyttolasten under normala och återkommande förhållanden samt då nyttolasten har förskjutits på ett förutsebart sätt.

Stängnings- och låsanordningarna skall vara konstruerade för att tåla de belastningar som uppstår då fordonen passerar andra tåg under alla förhållanden, inklusive i tunnlar.

De krafter som behövs för att påverka stängnings- och låsanordningarna skall vara av sådan storlek att de kan utövas av en operatör utan verktyg. Undantag tillåts då extra verktyg hålls särskilt tillgängliga eller då motordrivna system används.

Stängnings- och låsanordningarna skall inspekteras med normala underhållsintervall och åtgärder vidtas ifall det syns tecken på skada eller felaktig funktion.

4.2.2.5.   Märkning av godsvagnar

Märkningar krävs på godsvagnar för att

| — | identifiera varje enskild godsvagn med dess unika nummer, såsom anges i TSD Drift och trafikledning och i registret, |
| --- | --- |

—

identifiera varje enskild godsvagn med dess unika nummer, såsom anges i TSD Drift och trafikledning och i registret,

| — | tillhandahålla uppgifter om tåget, inklusive bromsvikt, längd över buffertar, egenvikt samt lastgränsmärkning för olika linjekategorier, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla uppgifter om tåget, inklusive bromsvikt, längd över buffertar, egenvikt samt lastgränsmärkning för olika linjekategorier,

| — | identifiera driftsbegränsningar för personalen, inklusive geografiska begränsningar, och växlingsrestriktioner, |
| --- | --- |

—

identifiera driftsbegränsningar för personalen, inklusive geografiska begränsningar, och växlingsrestriktioner,

| — | tillhandahålla relevant säkerhetsinformation för den personal som sköter godsvagnarna eller närvarar i ett nödläge, inklusive varningsskyltar om spänningsförande luftledningar och elutrustning, lyftpunkter samt fordonsspecifika säkerhetsinstruktioner.
  Dessa märkningar, och symboler om sådana krävs, finns förtecknade i bilaga B. Märkningarna skall placeras så högt som möjligt på godsvagnen upp till en höjd av 1 600 mm över rälsöverkant. Varningsskyltar skall vara placerade på en sådan plats att de kan ses före inträde i riskzonen. Märkningar på godsvagnar som inte har vertikala sidor, ±10 grader, skall göras på särskilda paneler.
  Märkningen kan göras antingen genom målning eller med dekaler.
  Kraven på märkning av farligt gods omfattas av direktiv 96/49/EG med dess bilaga i gällande version.
  Då en godsvagn förändras så att märkningen måste ändras, skall dessa ändringar överensstämma med ändringarna av de uppgifter som registrerats i registret över rullande materiel.
  Märkningarna skall rengöras/ersättas då så behövs för att se till att de är läsbara. |
| --- | --- |

—

tillhandahålla relevant säkerhetsinformation för den personal som sköter godsvagnarna eller närvarar i ett nödläge, inklusive varningsskyltar om spänningsförande luftledningar och elutrustning, lyftpunkter samt fordonsspecifika säkerhetsinstruktioner.

Dessa märkningar, och symboler om sådana krävs, finns förtecknade i bilaga B. Märkningarna skall placeras så högt som möjligt på godsvagnen upp till en höjd av 1 600 mm över rälsöverkant. Varningsskyltar skall vara placerade på en sådan plats att de kan ses före inträde i riskzonen. Märkningar på godsvagnar som inte har vertikala sidor, ±10 grader, skall göras på särskilda paneler.

Märkningen kan göras antingen genom målning eller med dekaler.

Kraven på märkning av farligt gods omfattas av direktiv 96/49/EG med dess bilaga i gällande version.

Då en godsvagn förändras så att märkningen måste ändras, skall dessa ändringar överensstämma med ändringarna av de uppgifter som registrerats i registret över rullande materiel.

Märkningarna skall rengöras/ersättas då så behövs för att se till att de är läsbara.

4.2.2.6.   Farligt gods

4.2.2.6.1.   Allmänt

Godsvagnar som transporterar farligt gods skall uppfylla kraven i denna TSD och dessutom kraven i RID.

Den fortsatta utvecklingen på detta rättsområde leds av en internationell arbetsgrupp (RID-kommittén) med företrädare för de stater som är medlemmar av COTIF.

4.2.2.6.2.   Lagstiftning tillämplig på rullande materiel för transport av farligt gods

| Rullande materiel | Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version |
| --- | --- |
| Märkning | Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version |
| Buffertar | Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version |
| Gnistskydd | Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version |
| Användning av godsvagnar för transport av farligt gods i långa tunnlar | Undersöks av arbetsgrupper på uppdrag av Europeiska kommissionen (AEIF och RID) |

Rullande materiel

Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version

Märkning

Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version

Buffertar

Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version

Gnistskydd

Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version

Användning av godsvagnar för transport av farligt gods i långa tunnlar

Undersöks av arbetsgrupper på uppdrag av Europeiska kommissionen (AEIF och RID)

4.2.2.6.3.   Ytterligare lagstiftning tillämplig för tankar

| Tank | Rådets direktiv 1999/36/EG om transportabla tryckbärande anordningar (TPED) i gällande version |
| --- | --- |
| Prov, besiktning och märkning av tankar | SS-EN 12972 Behållare för transport av farligt gods – Provning, kontroll och märkning av metalliska behållare från april 2001 |

Tank

Rådets direktiv 1999/36/EG om transportabla tryckbärande anordningar (TPED) i gällande version

Prov, besiktning och märkning av tankar

SS-EN 12972 Behållare för transport av farligt gods – Provning, kontroll och märkning av metalliska behållare från april 2001

4.2.2.6.4.   Underhållsregler

Underhåll av tank- och godsvagnar skall överensstämma med följande europeisk standard och rådsdirektiv:

| — | Prov och besiktning |
| --- | --- |

—

Prov och besiktning

SS-EN 12972 Behållare för transport av farligt gods – Provning, kontroll och märkning av metalliska behållare från april 2001

| • | Underhåll av tankar och deras utrustning |
| --- | --- |

•

Underhåll av tankar och deras utrustning

Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version

| • | Gemensamma överenskommelser om tankinspektörer |
| --- | --- |

•

Gemensamma överenskommelser om tankinspektörer

Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version

4.2.3.   SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

4.2.3.1.   Kinematisk lastprofil

I detta avsnitt definieras godsvagnarnas största yttermått för att se till att de håller sig inom infrastrukturens lastprofil. För detta ändamål beaktas den berörda godsvagnens största möjliga rörelser. Detta kallas den kinematiska lastprofilen.

Den rullande materielens kinematiska lastprofil definieras med hjälp av en referensprofil och regler för denna. Det sker genom tillämpning av regler för minskning i förhållande till referensprofilen som de olika delarna av den rullande materielen skall följa.

Dessa minskningar beror av

| — | de geometriska egenskaperna hos ifrågavarande rullande materiel, |
| --- | --- |

—

de geometriska egenskaperna hos ifrågavarande rullande materiel,

| — | tvärsnittets position i förhållande till boggicentrum eller axlarna, |
| --- | --- |

—

tvärsnittets position i förhållande till boggicentrum eller axlarna,

| — | höjden av den beaktade punkten i förhållande till löpbanan, |
| --- | --- |

—

höjden av den beaktade punkten i förhållande till löpbanan,

| — | konstruktionstoleranser, |
| --- | --- |

—

konstruktionstoleranser,

| — | den maximala nötningstoleransen, och |
| --- | --- |

—

den maximala nötningstoleransen, och

| — | fjäderupphängningens elastiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

fjäderupphängningens elastiska egenskaper.

Vid undersökningen av den största konstruktionsprofilen beaktas både de sidogående och de vertikala rörelserna hos den rullande materielen, beräknade på grundval av fordonets geometriska egenskaper och fjäderupphängningsegenskaper under olika lastningsförhållanden.

Den rullande materielens lastprofil i rörelse på ett visst linjeavsnitt skall vara mindre, med en lämplig säkerhetsmarginal, än minimimåttet på infrastrukturens lastprofil på den ifrågavarande linjen.

En lastprofil för rullande materiel omfattar två grundläggande element: en referensprofil och reglerna för denna profil. Genom dessa kan man bestämma de största måtten för den rullande materielen och läget för fasta strukturer på linjen.

För att lastprofilen för rullande materiel skall kunna tillämpas, måste följande tre komponenter av detta mått specificeras:

| — | Referensprofilen. |
| --- | --- |

—

Referensprofilen.

| — | Reglerna för att bestämma den maximala konstruktionsprofilen för godsvagnarna. |
| --- | --- |

—

Reglerna för att bestämma den maximala konstruktionsprofilen för godsvagnarna.

| — | Reglerna för att bestämma spelet i förhållande till strukturer och spåravståndet. |
| --- | --- |

—

Reglerna för att bestämma spelet i förhållande till strukturer och spåravståndet.

I bilaga C specificeras referensprofilen och reglerna för den största konstruktionsprofilen för godsvagnar.

De tillhörande reglerna för att bestämma spelrummet för strukturinstallationer ges i TSD Infrastruktur.

All utrustning i och delar av godsvagnar som ger upphov till tvärgående och vertikala förskjutningar skall kontrolleras med lämpliga underhållsintervall.

För att hålla godsvagnen inom den tillämpliga kinematiska lastprofilen skall underhållsplanen innehålla bestämmelser om besiktning av

| — | hjulprofiler och nötning, |
| --- | --- |

—

hjulprofiler och nötning,

| — | boggiram, |
| --- | --- |

—

boggiram,

| — | fjädrar, |
| --- | --- |

—

fjädrar,

| — | rambalkar, |
| --- | --- |

—

rambalkar,

| — | vagnstruktur, |
| --- | --- |

—

vagnstruktur,

| — | konstruktionsspelrum, |
| --- | --- |

—

konstruktionsspelrum,

| — | maximal nötningstolerans, |
| --- | --- |

—

maximal nötningstolerans,

| — | fjäderupphängningens elastiska egenskaper, |
| --- | --- |

—

fjäderupphängningens elastiska egenskaper,

| — | nötning av lagergaffel, |
| --- | --- |

—

nötning av lagergaffel,

| — | faktorer som påverkar fordonets flexibilitetskoefficient, |
| --- | --- |

—

faktorer som påverkar fordonets flexibilitetskoefficient,

| — | faktorer som påverkar vridcentrum, |
| --- | --- |

—

faktorer som påverkar vridcentrum,

| — | anordningar som orsakar rörelser som påverkar avståndet till lastprofilen. |
| --- | --- |

—

anordningar som orsakar rörelser som påverkar avståndet till lastprofilen.

4.2.3.2.   Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

Axellasten och axelavståndet hos fordonen bestämmer den vertikala kvasistatiska belastningen på spåret.

Godsvagnars lastgränser beaktar vagnarnas geometriska egenskaper, vikt per axel och vikt per löpmeter.

De skall vara i överensstämmelse med klassificeringen av linjer eller linjeavsnitt, kategorierna A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3, D4 enligt tabellen nedan.

Eftersom axellaster högre än 22,5 ton inte specificeras i denna TSD, är befintliga nationella bestämmelser fortfarande tillämpliga på de linjer som tål dessa högre axellaster.

| Klassning | Massa per axel = P |
| --- | --- |
| | A | B | C | D | E | F | G |
| Massa per längdenhet = p | 16 t | 18 t | 20 t | 22,5 t | 25,0 t | 27,5 t | 30 t |
| 5,0 t/m | A | B1 | | | | | |
| 6,4 t/m | | B2 | C2 | D2 | | | |
| 7,2 t/m | | | C3 | D3 | | | |
| 8,0 t/m | | | C4 | D4 | E4 | | |
| 8,8 t/m | | | | | E5 | | |
| 10 t/m | | | | | | | |

Klassning

Massa per axel = P

A

B

C

D

E

F

G

Massa per längdenhet = p

16 t

18 t

20 t

22,5 t

25,0 t

27,5 t

30 t

5,0 t/m

A

B1

6,4 t/m

B2

C2

D2

7,2 t/m

C3

D3

8,0 t/m

C4

D4

E4

8,8 t/m

E5

10 t/m

| p = | Massa per längdenhet, dvs. godsvagnens massa plus lastens massa, dividerad med vagnens längd i meter över buffertarna då dessa ej är hoptryckta. |
| --- | --- |
| P = | Massa per axel. |

p =

Massa per längdenhet, dvs. godsvagnens massa plus lastens massa, dividerad med vagnens längd i meter över buffertarna då dessa ej är hoptryckta.

P =

Massa per axel.

I tabell D.1 i bilaga D finns uppgifter för att bestämma klassificerad linjekategori för tåg bestående av godsvagnar med två 2-axliga boggier.

En linje eller ett linjeavsnitt skall klassificeras i en av dessa kategorier då linjen eller linjeavsnittet kan bära ett obegränsat antal godsvagnar med de viktegenskaper som anges i tabellen ovan.

Klassificering enligt största massa per axel P uttrycks i versaler (A, B, C, D, E, F, G), klassificering enligt största massa per längdenhet uttrycks i arabiska siffror (1, 2, 3, 4, 5, 6), utom för kategori A.

Linjer som är klassificerade på detta sätt klarar att hantera de vagnar som är förtecknade nedan:

| — | Två- eller treaxliga godsvagnar och godsvagnar med 2-axliga boggier, då måtten a och b är lika stora eller större än de värden som visas i tabell D.1 i bilaga D, om inte P och p överskrider de värden som visas i tabellen ovan. |
| --- | --- |

—

Två- eller treaxliga godsvagnar och godsvagnar med 2-axliga boggier, då måtten a och b är lika stora eller större än de värden som visas i tabell D.1 i bilaga D, om inte P och p överskrider de värden som visas i tabellen ovan.

| — | Godsvagnar med två 2-axliga boggier då måtten a och b är mindre än de värden som visas i tabell D.2 i bilaga D, om de inte har minskad massa per axel, Pr, överensstämmande med de värden som ges i tabell D.3 i bilaga D i förhållande till värdena på måtten a och b. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med två 2-axliga boggier då måtten a och b är mindre än de värden som visas i tabell D.2 i bilaga D, om de inte har minskad massa per axel, Pr, överensstämmande med de värden som ges i tabell D.3 i bilaga D i förhållande till värdena på måtten a och b.

| — | Godsvagnar med två boggier med 3 eller 4 axlar per boggi, om de har minskad massa per axel, Pr, överensstämmande med de värden som ges i tabell D.4 i bilaga D i förhållande till värdena på måtten a och b. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med två boggier med 3 eller 4 axlar per boggi, om de har minskad massa per axel, Pr, överensstämmande med de värden som ges i tabell D.4 i bilaga D i förhållande till värdena på måtten a och b.

| — | Godsvagnar med tre eller fyra 2-axliga boggier, om de har minskad massa per axel, Pr, som inte överstiger de värden som anges i tabell D.6 i bilaga D i förhållande till sina geometriska egenskaper och om de även överensstämmer med de särskilda föreskrifterna för dessa typer av vagnar. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med tre eller fyra 2-axliga boggier, om de har minskad massa per axel, Pr, som inte överstiger de värden som anges i tabell D.6 i bilaga D i förhållande till sina geometriska egenskaper och om de även överensstämmer med de särskilda föreskrifterna för dessa typer av vagnar.

| ANM.: | Undantagsvis får gränsvärdet för axellast på 20 t överskridas med högst 0,5 t/axel på linjer tillhörande kategori C för:






  — | 2-axliga långa godsvagnar med 14,10 m < LÖB (längd över buffertar) < 15,50 m för att öka deras nyttolast till högst 25 t, och |
| --- | --- | --- |

ANM.:

Undantagsvis får gränsvärdet för axellast på 20 t överskridas med högst 0,5 t/axel på linjer tillhörande kategori C för:

—

2-axliga långa godsvagnar med 14,10 m < LÖB (längd över buffertar) < 15,50 m för att öka deras nyttolast till högst 25 t, och

| — | godsvagnar konstruerade för en axellast på 22,5 t för att kompensera den extra egenvikten för att göra dem lämpade för sådan axellast. |
| --- | --- |

—

godsvagnar konstruerade för en axellast på 22,5 t för att kompensera den extra egenvikten för att göra dem lämpade för sådan axellast.

Godsvagnar som har oregelbundna axelavstånd och inte överensstämmer med avsnitten D.3, D.4 och D.5 i bilaga D skall underkastas ytterligare kontroller genom beräkning, för att säkerställa att de största böjningskrafterna och skjuvkrafterna på en enskild balk oavsett spannlängd inte överskrider de värden som beräknas för de godsvagnar som anges i avsnitt D.1 i bilaga D. Detta skall tillämpas på ett obegränsat antal godsvagnar.

Den största nyttolast som kan bäras av en godsvagn, med tanke på spår och konstbyggnader, är det lägsta värdet enligt följande formler:

X = n x P – T

Y = L x p – T

Z = n x Pr – T

där

| n = | antalet axlar på godsvagnen |
| --- | --- |
| p = | massa per längdenhet i t/m |
| L = | längd över buffertar i m |
| T = | godsvagnens egenvikt i t, avrundad uppåt till en decimal |
| P = | massa per axel i t |
| Pr = | minskad massa per axel i t |

n =

antalet axlar på godsvagnen

p =

massa per längdenhet i t/m

L =

längd över buffertar i m

T =

godsvagnens egenvikt i t, avrundad uppåt till en decimal

P =

massa per axel i t

Pr =

minskad massa per axel i t

Den egenvikt som beaktas är medelegenvikten, som skall fastställas för följande grupper av godsvagnar inom varje större tillverkningsserie:

| — | Godsvagnar med tryckluftbromsar. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med tryckluftbromsar.

| — | Godsvagnar med tryckluftbromsar och en övergångsbrygga utrustad med en parkeringsbroms. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med tryckluftbromsar och en övergångsbrygga utrustad med en parkeringsbroms.

Gränsvärden för godsvagnars ändringar som ej kräver nytt godkännande finns förtecknade i bilaga II.

I avsnitten D.6 och D.7 anges lastgränser för 2-axliga godsvagnar och den vanligaste typen av godsvagnar med två 2-axliga boggier (a = 1,80 m, b = 1,50 m (se definition i bilaga D)) vilka beräknats genom jämförelser.

Värdet X, Y eller Z som väljs genom jämförelse avrundas nedåt antingen till närmaste halva ton eller till närmaste tiondels ton. Varje upphandlande enhet kan fritt välja det ena av dessa alternativ beroende på typ av godsvagn.

För isolerade vagnar, kylvagnar eller mekaniskt kylda vagnar, tankvagnar och slutna vagnar avsedda för transport av gods i pulverform, skall dock X-, Y- eller Z-värdet avrundas ned till närmaste tiondels ton.

Det värde som skall märkas på godsvagnen är inte nödvändigtvis det som fastställts ovan. Då lägre lastgränser finns, till följd av godsvagnens strukturella egenskaper eller RID-föreskrifter (COTIF-överenskommelsen, avsnitt D.3 i bilaga D), är det dessa lägre värden som skall anges.

Minsta belastning per hjulpar för olika typer av godsvagnar:

| Generellt, för godsvagnar med två eller fler axlar | 5,0 t |
| --- | --- |
| 4-axliga godsvagnar utrustade med bromsblock | 4,0 t |
| Godsvagnar med mer än 4 axlar och utrustade med bromsblock | 3,5 t |

Generellt, för godsvagnar med två eller fler axlar

5,0 t

4-axliga godsvagnar utrustade med bromsblock

4,0 t

Godsvagnar med mer än 4 axlar och utrustade med bromsblock

3,5 t

Om tillåtet enligt infrastrukturregistret (t.ex. det specifika fallet ”rullande landsväg”)

| 8-axliga | 2,0 t |
| --- | --- |
| 12-axliga | 1,3 t |

8-axliga

2,0 t

12-axliga

1,3 t

4.2.3.3.   Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

4.2.3.3.1.   Kortslutande förmåga

Det elektriska motståndet hos varje hjulpar mätt tvärs över löpbanan hos de två hjulen får inte överstiga 0,01 ohm för nya eller nymonterade hjulpar som innehåller nya komponenter.

Dessa mätningar av motståndet skall göras vid en likspänning på 1,8–2,0 volt.

4.2.3.3.2.   Varmgångsdetektering

Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.

4.2.3.4.   Fordonets dynamiska beteende

4.2.3.4.1.   Allmänt

Ett fordons dynamiska beteende har stor betydelse för säkerhet mot urspårning och för gångstabilitet. Fordonets dynamiska beteende bestäms av

| — | den maximala hastigheten, |
| --- | --- |

—

den maximala hastigheten,

| — | statiska spåregenskaper (linjeförning, spårvidd, rälsförhöjning, rällutning, transienta och periodiska spårlägesfel), |
| --- | --- |

—

statiska spåregenskaper (linjeförning, spårvidd, rälsförhöjning, rällutning, transienta och periodiska spårlägesfel),

| — | dynamiska spåregenskaper (horisontell och vertikal styvhet och spårdämpning), |
| --- | --- |

—

dynamiska spåregenskaper (horisontell och vertikal styvhet och spårdämpning),

| — | parametrar för kontakt mellan hjul och räl (hjul och rälprofil), |
| --- | --- |

—

parametrar för kontakt mellan hjul och räl (hjul och rälprofil),

| — | hjuldefekter (hjulplattor, orundheter), |
| --- | --- |

—

hjuldefekter (hjulplattor, orundheter),

| — | massa och tröghet hos underrede, boggi och hjulpar, |
| --- | --- |

—

massa och tröghet hos underrede, boggi och hjulpar,

| — | fordonets fjäderupphängningsegenskaper, och |
| --- | --- |

—

fordonets fjäderupphängningsegenskaper, och

| — | nyttolastens fördelning. |
| --- | --- |

—

nyttolastens fördelning.

För att garantera säkerhet och gångstabilitet skall mätningar under olika driftsförhållanden eller jämförande undersökningar av utprovade konstruktioner (t.ex. simulering/beräkning) genomföras för att bedöma det dynamiska beteendet.

Rullande materiel skall ha egenskaper som möjliggör en god gångstabilitet inom tillämpliga hastighetsbegränsningar.

4.2.3.4.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

4.2.3.4.2.1.   Säkerhet mot urspårning och instabil gång

För att garantera säkerhet med avseende på urspårning och god gångstabilitet måste krafterna mellan hjul och räls begränsas. I synnerhet rör det sig om tvärgående spårkrafter, Y, och vertikala krafter, Q.

| — | Den tvärgående spårkraften Y

  För att undvika spårförskjutningar skall driftskompatibel rullande materiel uppfylla Proud’hommes kriterier för den maximala lateralkraften
  (ΣY)lim = α (10 + P/3), där α = 0,85 och P = största statiska axellast
  eller
  (H2m)lim ((H2m) är det flytande medelvärdet av den laterala kraften på en axel mätt över 2 m).
  Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.
  I kurvor är gränsvärdet för den kvasistatiska laterala kraften på det yttre hjulet
  Yqst, lim

  Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Den tvärgående spårkraften Y

För att undvika spårförskjutningar skall driftskompatibel rullande materiel uppfylla Proud’hommes kriterier för den maximala lateralkraften

(ΣY)lim = α (10 + P/3), där α = 0,85 och P = största statiska axellast

eller

(H2m)lim ((H2m) är det flytande medelvärdet av den laterala kraften på en axel mätt över 2 m).

Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.

I kurvor är gränsvärdet för den kvasistatiska laterala kraften på det yttre hjulet

Yqst, lim

Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.

| — | Y/Q-krafter

  För att begränsa risken för flänsklättring skall kvoten mellan lateralkraften Y och det vertikala trycket Q inte överstiga
  (Y/Q)lim = 0,8 för stora kurvor R ≥ 250 m
  (Y/Q)lim = 1,2 för små kurvor R < 250 m |
| --- | --- |

—

Y/Q-krafter

För att begränsa risken för flänsklättring skall kvoten mellan lateralkraften Y och det vertikala trycket Q inte överstiga

(Y/Q)lim = 0,8 för stora kurvor R ≥ 250 m

(Y/Q)lim = 1,2 för små kurvor R < 250 m

| — | Vertikal kraft

  Den maximala dynamiska vertikala kraften på spåret är
  Qmax

  Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.
  I kurvor är gränsvärdet för den kvasistatiska vertikala kraften på det yttre hjulet
  Qqst, lim

  Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Vertikal kraft

Den maximala dynamiska vertikala kraften på spåret är

Qmax

Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.

I kurvor är gränsvärdet för den kvasistatiska vertikala kraften på det yttre hjulet

Qqst, lim

Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.

4.2.3.4.2.2.   Säkerhet mot urspårning vid skevt spårläge

Godsvagnar kan gå på skevt spår då (Y/Q) inte överskrider det gränsvärde som ges i avsnitt 4.2.3.4.2.1 i en kurva med radien R=150 m och för en given spårskevhet:

för ett axelavstånd på 1,3 m ≤ 2a*

| — | g lim= 7 ‰ för 2a+ <4m |
| --- | --- |

—

g lim= 7 ‰ för 2a+ <4m

| — | g lim = 20/2a+ + 2 för 2a+>4m |
| --- | --- |

—

g lim = 20/2a+ + 2 för 2a+>4m

| — | g lim=20/2a*+2 för 2a*<20m |
| --- | --- |

—

g lim=20/2a*+2 för 2a*<20m

| — | g lim=3 ‰ för 2a*>20 m |
| --- | --- |

—

g lim=3 ‰ för 2a*>20 m

Axelavståndet 2a* representerar axelavståndet för tvåaxliga godsvagnar eller avståndet mellan boggicentrum hos en boggivagn. Axelavståndet 2a+ representerar axelavståndet för en boggi.

4.2.3.4.2.3.   Underhållsregler

Följande nyckelparametrar som är väsentliga för säkerhet och gångstabilitet skall underhållas i enlighet med underhållsplanen:

| — | Fjädringsegenskaper. |
| --- | --- |

—

Fjädringsegenskaper.

| — | Kopplingar mellan underrede och boggi. |
| --- | --- |

—

Kopplingar mellan underrede och boggi.

| — | Löpbanans profil. |
| --- | --- |

—

Löpbanans profil.

I bilaga E anges största och minsta dimensioner på hjulpar och hjul för standardspår.

Fall med andra spårvidder hittas i kapitel 7.

4.2.3.4.2.4.   Fjädring

Godsvagnars fjäderupphängning skall vara så konstruerad att de värden som anges i avsnitten 4.2.2.1.2.2 och 4.2.2.1.2.3 följs under förhållandena ”tom” och ”lastad till lastgränsen”. Fjädringen skall dimensioneras så att maximalt sammanpressat läge inte nås vid full last och med beaktande av dynamisk påverkan.

4.2.3.5.   Longitudinella tryckkrafter

4.2.3.5.1.   Allmänt

Denna parameter beskriver de största tryckkrafterna i längdriktningen som kan utövas på en driftskompatibel godsvagn, eller ett enskilt fordon eller en grupp specialkopplade fordon i ett driftskompatibelt tågsätt, vid bromsning eller påskjutning utan risk för urspårning.

Godsvagnen skall fortsätta att gå säkert då den utsätts för longitudinella tryckkrafter. För att garantera säkerhet mot urspårning skall godsvagnen eller systemet av sammankopplade godsvagnar bedömas genom prov, beräkningar eller genom jämförelse med egenskaper hos redan godkända (certifierade) godsvagnar.

Den longitudinella kraft som kan utövas på ett fordon utan att det spårar ur skall vara större än ett tröskelvärde beroende på fordonskonstruktionen (tvåaxlig, boggivagn, fast grupp av fordon, Combirail, Road-RailerTM m.fl.) försedd med UIC-koppel eller ett godkänt centralkoppel eller koppelstång/kortkoppel.

Villkoren för att certifiera godsvagnar, fasta grupper av godsvagnar och kopplade grupper av godsvagnar anges i avsnitt 4.2.3.5.2.

De förhållanden som påverkar den maximala longitudinella tryckkraft som en godsvagn kan motstå utan att spåra ur, inbegriper

| — | rälsförhöjningsbrist, |
| --- | --- |

—

rälsförhöjningsbrist,

| — | tågets och godsvagnens bromssystem, |
| --- | --- |

—

tågets och godsvagnens bromssystem,

| — | system av draginrättningar och buffertar på godsvagnarna eller de särskilt kopplade grupperna av godsvagnar, |
| --- | --- |

—

system av draginrättningar och buffertar på godsvagnarna eller de särskilt kopplade grupperna av godsvagnar,

| — | godsvagnens konstruktionsegenskaper, |
| --- | --- |

—

godsvagnens konstruktionsegenskaper,

| — | järnvägslinjens egenskaper, |
| --- | --- |

—

järnvägslinjens egenskaper,

| — | tågförarens manövrering av tåget, särskilt bromsning, |
| --- | --- |

—

tågförarens manövrering av tåget, särskilt bromsning,

| — | parametrar för kontakt mellan hjul och räl (hjul och rälprofil), och |
| --- | --- |

—

parametrar för kontakt mellan hjul och räl (hjul och rälprofil), och

| — | lastfördelning för de enskilda godsvagnarna. |
| --- | --- |

—

lastfördelning för de enskilda godsvagnarna.

Tryckkrafterna i längdriktningen har stor betydelse för säkerheten mot urspårning av ett fordon. Därför måste mätningar göras under olika driftsförhållanden för att finna de acceptabla gränsvärdena för den longitudinella tryckkraft som kan utövas på ett fordon utan risk för urspårning. För att undgå provning skall godsvagnarna överensstämma med egenskaperna för godsvagnar som tidigare godkänts av nationella säkerhetsmyndigheter eller för deras räkning, eller vara byggda enligt godkända konstruktionsegenskaper för godsvagnar och utrustade med godkända komponenter såsom certifierade boggier.

Referensprovningen beskrivs i avsnitt 6.2. Erfarenheter från olika typer av godsvagnar har lett till olika metoder för godkännande beroende på sådana faktorer som egenvikt, längd, axelavstånd, överhäng, avstånd mellan boggicentrum m.m.

4.2.3.5.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

Delsystemet skall motstå de longitudinella tryckkrafterna i tåget utan att spåra ur och utan att skador uppstår på fordonet. De viktigaste faktorerna är

| — | laterala krafter på hjul/räls -Y-, |
| --- | --- |

—

laterala krafter på hjul/räls -Y-,

| — | vertikala krafter -Q-, |
| --- | --- |

—

vertikala krafter -Q-,

| — | longitudinella krafter på axelboxar -Hij-, |
| --- | --- |

—

longitudinella krafter på axelboxar -Hij-,

| — | bromskrafter (på grund av kontakten mellan hjul och räl, dynamisk bromsning och olika bromsgrupper hos godsvagnarna och tågen), |
| --- | --- |

—

bromskrafter (på grund av kontakten mellan hjul och räl, dynamisk bromsning och olika bromsgrupper hos godsvagnarna och tågen),

| — | diagonala och vertikala buffertkrafter, |
| --- | --- |

—

diagonala och vertikala buffertkrafter,

| — | koppelkrafter ±Z, |
| --- | --- |

—

koppelkrafter ±Z,

| — | dämpning av buffert- och koppelkrafter, |
| --- | --- |

—

dämpning av buffert- och koppelkrafter,

| — | följden av koppelåtdragning, |
| --- | --- |

—

följden av koppelåtdragning,

| — | följden av koppelspel, |
| --- | --- |

—

följden av koppelspel,

| — | ryck till följd av longitudinella rörelser i tågen och koppelspel, |
| --- | --- |

—

ryck till följd av longitudinella rörelser i tågen och koppelspel,

| — | hjulavlastning, och |
| --- | --- |

—

hjulavlastning, och

| — | böjning av lagergaffel. |
| --- | --- |

—

böjning av lagergaffel.

Tryckkrafterna i längdriktningen påverkas av många faktorer. De olika faktorerna beskrivs i dokumenten om villkor för konstruktion och drift av godsvagnar enligt vilka godsvagnarna måste certifieras för normal trafik på olika linjer och under olika förhållanden.

Med mål att certifiera godsvagnar för blandad trafik i det europeiska järnvägsnätet, har prov på särskilda provspår och i trafikerande tåg på olika linjer utförts för att säkerställa att godsvagnarna kan motstå en minsta longitudinell kraft utan att spåra ur. Följande definition har tagits fram:

Godsvagnar och vagnenheter (med koppelstång/kortkoppel mellan vagnelementen) med skruvkoppel och sidobuffertar i ändarna, skall motstå en minsta longitudinell kraft mätt under referensprovningens förhållanden på

| — | 200 kN för tvåaxliga godsvagnar med UIC-koppel, |
| --- | --- |

—

200 kN för tvåaxliga godsvagnar med UIC-koppel,

| — | 240 kN för godsvagnar med tvåaxliga boggier med UIC-koppel, och |
| --- | --- |

—

240 kN för godsvagnar med tvåaxliga boggier med UIC-koppel, och

| — | 500 kN för godsvagnar med alla typer av centralt stångkoppel och utan buffertar. |
| --- | --- |

—

500 kN för godsvagnar med alla typer av centralt stångkoppel och utan buffertar.

För andra koppelsystem har ännu inga gränsvärden fastställts.

Bufferttallrikarnas friktionskoefficient skall vara sådan att kraven i denna TSD uppfylls vad gäller maximala lateralkrafter.

Underhållsregler:

Om bufferttallrikarna måste smörjas för att uppnå den friktionskoefficient som krävs, skall underhållsplanen innehålla en bestämmelse om att hålla friktionskoefficienten på denna nivå.

4.2.4.   BROMSAR

4.2.4.1.   Bromsprestanda

4.2.4.1.1.   Allmänt

Syftet med tågets bromssystem är att se till att tågets hastighet kan minskas eller tåget stoppas inom den längsta tillåtna bromssträckan. De viktigaste faktorerna som påverkar bromsprocessen är bromskraften, tågets massa, hastigheten, den tillåtna bromssträckan, adhesionen och spårets lutning.

Ett tågs eller ett fordons bromsprestanda är resultatet av den bromskraft som finns för att sänka tågets hastighet inom de bestämda gränserna och alla faktorer i omvandlingen och avledningen av energi inklusive tågets gångmotstånd. Enskilda fordons prestanda fastställs så att hela tågets bromsprestanda kan härledas.

Fordonen skall vara försedda med kontinuerlig automatisk broms.

En broms är kontinuerlig om den möjliggör överföring av signaler och energi från en central styrenhet till hela tåget.

En kontinuerlig broms är automatisk om den börjar fungera omedelbart på hela tåget vid varje oavsiktlig brytning av tågets kontrollkabel, t.ex. huvudledningen.

Om det inte är möjligt att se om bromsen är till eller från, skall en indikator som visar detta finnas på båda sidor av fordonet.

Bromsenergiupplagringen (t.ex. förrådsluftbehållare för indirekta pneumatiska tryckluftbromssystem, huvudledningsluft) och den bromsenergi som använts för att bygga upp bromsansättningen (t.ex. luft från bromscylindrar hos indirekta pneumatiska tryckluftbromssystem) skall endast användas för bromsning.

4.2.4.1.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

4.2.4.1.2.1.   Huvudledning

Den lägsta tillåtna signalhastigheten skall vara 250 m/s.

4.2.4.1.2.2.   Bromsprestandafaktorer

För att bestämma bromsprestanda skall den genomsnittliga ansättningstiden, ögonblicklig retardation, massa och utgångshastighet beaktas. Bromsprestanda skall bestämmas både genom retardationskurvorna och genom bromstal.

Retardationskurva:

Retardationskurvan beskriver den förutsagda ögonblickliga retardationen av fordonet (på fordonsnivå) eller tåget (på tågnivå) under normala förhållanden.

Kunskap om enskilda fordons retardationskurvor gör det möjligt att beräkna hela tågets retardationskurva.

Retardationskurvan inbegriper effekten av följande:

| a) | Tidsfördröjningen mellan begärd bromsning och uppnående av full bromseffekt.

  Te är den ekvivalenta ackumulerade ansättningstiden och definieras som
  Te = t1 + (t2/2)
  För pneumatiska bromsar motsvarar slutet av tiden t2 95 % av det uppbyggda bromscylindertrycket. |
| --- | --- |

a)

Tidsfördröjningen mellan begärd bromsning och uppnående av full bromseffekt.

Te är den ekvivalenta ackumulerade ansättningstiden och definieras som

Te = t1 + (t2/2)

För pneumatiska bromsar motsvarar slutet av tiden t2 95 % av det uppbyggda bromscylindertrycket.

| b) | Den motsvarande funktionen (
  retardation = F(hastighet)
  ) definierad som en följd av avsnitt med konstant retardatopm.


  Anmärkning: a betecknar den ögonblickliga retardationen och V den momentana hastigheten. |
| --- | --- |

b)

Den motsvarande funktionen (
  retardation = F(hastighet)
  ) definierad som en följd av avsnitt med konstant retardatopm.

Anmärkning: a betecknar den ögonblickliga retardationen och V den momentana hastigheten.

Bromstal:

Bromstalet (lambda) är bromsvikternas summan dividerat med med summan av fordonens massor.

Metoden för att bestämma bromsvikten/bromstalet skall vara tillämplig förutom metoden med retardationskurvor. Denna information skall införas i registret över rullande materiel.

Bromsförmågan för ett enskilt fordon skall bestämmas vid nödbromsning för varje bromsgrupp (t.ex. G, P, R, P + ep) som finns på fordonet och för flera olika belastningsförhållanden, inklusive åtminstone olastad och full last.

Bromsgrupp G: bromsgrupp som används för godståg med specificerad bromsansättningstid och bromslossningstid.

Bromsgrupp P: Bromsgrupp som används för godståg med specificerad bromsansättningstid och bromslossningstid och specificerat bromstal.

Bromsgrupp R: Bromsgrupp för persontåg och snabba godståg med specificerad bromsansättningstid och bromslossningstid som bromsgrupp P och specificerat minsta bromstal.

Ep-broms (indirekt elektro-pneumatisk broms): Hjälp till indirekt tryckluftbroms som använder en elektrisk signal på tåget och elektro-pneumatiska ventiler på fordonet som därför börjar verka snabbare och mindre ryckigt än en konventionell tryckluftbroms.

Nödbroms: Nödbromsen är ett bromskommando som stoppar tåget för att säkerställa den föreskrivna säkerhetsnivån utan någon försämring av bromssystemet.

Minimibromsprestanda för bromsgrupperna G och P framgår av följande tabell:

| Bromsgrupp
  —
  Te-område (s) | Godsvagnstyp | Signalutrustning | Belastning | Krav för hastigheten 100 km/h | Krav för hastigheten 120 km/h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Högst | Minst | Högst | Minst |
| Bromsgrupp P – 1,5≤Te≤3 s | Alla | Alla | TOM | S = 480 m

  λ = 100 % (1)

  γ = 0,91 m/s2
   (1) | Fall A – kompositbackar:


  S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2


  Fall B – andra fall:


  S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 | S = 700 m

  λ = 100 %
  γ = 0,88 m/s2 | Fall A – kompositbackar:


  S = 580 m, λ = 125 %, γ = 1,08 m/s2


  Fall B – andra fall:


  S = 560 m, λ = 130 %, γ = 1,13 m/s2 |
| | ”S1” (2) | Lastväxel | Halvlastad | S = 810 m

  λ = 55 %
  γ = 0,51 m/s2 | Fall A – kompositbackar:


  S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2


  Fall B – andra fall:


  S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 | | |
| | | | LASTAD
  (maximalt = 22,5 t/axel) | S = 700 m

  λ = 65 %
  γ = 0,60 m/s2 | Fall A – Bromsar endast på hjul (bromsblock):

  S = större än (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) eller (S erhållen med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel
   (5).

  Fall B – andra fall:


  S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 | | |
| | ”S2” (3) | Lastbroms-automat | LASTAD
  (maximalt = 22,5 t/axel) | S = 700 m

  λ = 65 %
  γ = 0,60 m/s2 | Fall A – Bromsar endast på hjul (bromsblock):

  S= större än (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) eller (S erhållen med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel
   (5).

  Fall B – andra fall:


  S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 | | |
| | ”SS” (4) | Lastbroms-automat | LASTAD
  (maximalt = 22,5 t/axel) | | | Fall A – Bromsar endast på hjul (bromsblock):

  S = större än (S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2) eller (S erhållen med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel
   (6).

  Fall B – andra fall:


  S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2 |
| Bromsgrupp G – 9≤Te≤15 s | | | | Ingen separat bedömning görs av bromsförmågan hos godsvagnar med bromsgrupp G. En godsvagns bromsvikt med bromsgrupp G skall vara densamma som bromsvikten med bromsbrupp P. | | |

Bromsgrupp

—

Te-område (s)

Godsvagnstyp

Signalutrustning

Belastning

Krav för hastigheten 100 km/h

Krav för hastigheten 120 km/h

Högst

Minst

Högst

Minst

Bromsgrupp P – 1,5≤Te≤3 s

Alla

Alla

TOM

S = 480 m

λ = 100 % (1)

γ = 0,91 m/s2
   (1)

Fall A – kompositbackar:

S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2

Fall B – andra fall:

S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2

S = 700 m

λ = 100 %

γ = 0,88 m/s2

Fall A – kompositbackar:

S = 580 m, λ = 125 %, γ = 1,08 m/s2

Fall B – andra fall:

S = 560 m, λ = 130 %, γ = 1,13 m/s2

”S1” (2)

Lastväxel

Halvlastad

S = 810 m

λ = 55 %

γ = 0,51 m/s2

Fall A – kompositbackar:

S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2

Fall B – andra fall:

S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2

LASTAD

(maximalt = 22,5 t/axel)

S = 700 m

λ = 65 %

γ = 0,60 m/s2

Fall A – Bromsar endast på hjul (bromsblock):

S = större än (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) eller (S erhållen med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel
   (5).

Fall B – andra fall:

S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2

”S2” (3)

Lastbroms-automat

LASTAD

(maximalt = 22,5 t/axel)

S = 700 m

λ = 65 %

γ = 0,60 m/s2

Fall A – Bromsar endast på hjul (bromsblock):

S= större än (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) eller (S erhållen med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel
   (5).

Fall B – andra fall:

S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2

”SS” (4)

Lastbroms-automat

LASTAD

(maximalt = 22,5 t/axel)

Fall A – Bromsar endast på hjul (bromsblock):

S = större än (S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2) eller (S erhållen med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel
   (6).

Fall B – andra fall:

S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2

Bromsgrupp G – 9≤Te≤15 s

Ingen separat bedömning görs av bromsförmågan hos godsvagnar med bromsgrupp G. En godsvagns bromsvikt med bromsgrupp G skall vara densamma som bromsvikten med bromsbrupp P.

Denna tabell grundar sig på två referenshastigheter, en på 100 km/h och en axellast på 22,5 t och en på120 km/h och en axellast på 22,5 t. Högre axellast kan godtas under speciella driftsförhållanden enligt nationella regler. Den högsta tillåtna axellasten skall överensstämma med infrastrukturkraven.

Om en godsvagn är utrustad med fastbromsningsskydd skall ovanstående prestanda uppnås utan aktivering av fastbromsningsskydd och enligt villkoren i bilaga S.

Andra bromsgrupper (exempel: bromsgrupp R) är tillåtna enligt nationella regler och den obligatoriska användningen av fastbromsningsskydd såsom anges i avsnitt 4.2.4.1.2.6.

Snabbtömningsventil för huvudledning

Om snabbtömningsventilen för huvudledningen är separat installerad på godsvagnen skall den kunna kopplas bort från huvudledningen med en särskild anordning. Godsvagnen skall tydligt märkas för att ange var denna bortkopplingsanordning finns, alternativt skall denna anordning säkras i ”öppet” läge med en försegling.

4.2.4.1.2.3.   Mekaniska komponenter

Bromskomponentutrustningen skall vara inriktad på att förhindra all partiell eller total borttagning av dessa komponenter.

| — | Bromsregulator

  Det skall finnas en anordning för att automatiskt upprätthålla konstruktionsspelrummet mellan friktionsytorna.
  Det skall finnas minst 15 mm spel mellan bromsregulatorns hölje och andra komponenter.
  Åtgärder skall vidtas för att alltid bibehålla det nödvändiga spelrummet för bromsregulatorns yttre delar och anslutningar.
  För bromsregulatorer i en boggi finns det inte något särskilt hölje. Men, för alla förhållanden som den är konstruerad för, skall det minsta nödvändiga spelet mellan bromsregulatorn och andra komponenter säkerställas för att förhindra kontakt. Om ett mindre spel krävs skall orsakerna till varför kontakt inte kommer att uppstå bevisas. |
| --- | --- |

—

Bromsregulator

Det skall finnas en anordning för att automatiskt upprätthålla konstruktionsspelrummet mellan friktionsytorna.

Det skall finnas minst 15 mm spel mellan bromsregulatorns hölje och andra komponenter.

Åtgärder skall vidtas för att alltid bibehålla det nödvändiga spelrummet för bromsregulatorns yttre delar och anslutningar.

För bromsregulatorer i en boggi finns det inte något särskilt hölje. Men, för alla förhållanden som den är konstruerad för, skall det minsta nödvändiga spelet mellan bromsregulatorn och andra komponenter säkerställas för att förhindra kontakt. Om ett mindre spel krävs skall orsakerna till varför kontakt inte kommer att uppstå bevisas.

| — | Pneumatisk kopplingsnäve

  Öppningen på den automatiska tryckluftbromskopplingens huvud skall vara vänd åt vänster när man tittar på fordonets ände. Öppningen på kopplingshuvudet på ledningen från huvudtanken skall vara vänd åt höger när man tittar på fordonets ände.
  Fordonen skall vara utrustade med anordningar som gör det möjligt att hänga upp oanvända kopplingar minst 140 mm över rälsöverkant för att både förhindra skador och, så vitt möjligt, inträngande av främmande föremål i kopplingens inre delar. |
| --- | --- |

—

Pneumatisk kopplingsnäve

Öppningen på den automatiska tryckluftbromskopplingens huvud skall vara vänd åt vänster när man tittar på fordonets ände. Öppningen på kopplingshuvudet på ledningen från huvudtanken skall vara vänd åt höger när man tittar på fordonets ände.

Fordonen skall vara utrustade med anordningar som gör det möjligt att hänga upp oanvända kopplingar minst 140 mm över rälsöverkant för att både förhindra skador och, så vitt möjligt, inträngande av främmande föremål i kopplingens inre delar.

4.2.4.1.2.4.   Energilagring

Energilagringen skall vara tillräcklig för att bestå under en nödbromsning i full hastighet, oberoende av fordonets belastning, med största möjliga bromseffekt utan ytterligare energitillskott (t.ex. för system med indirekt tryckluftbroms: enbart huvudledning utan påfyllning från matarledning). Om ett fordon är utrustat med fastbromsningsskydd, gäller det ovan nämnda villkoret då fastbromsningsskydd är i full drift (dvs. luftkonsumtion för fastbromsningsskydd).

4.2.4.1.2.5.   Energigränsvärden

Bromssystemet skall vara konstruerat för att tillåta fordonet att trafikera alla befintliga linjer i det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg.

Bromssystemet skall stoppa det lastade fordonet och upprätthålla fordonets hastighet utan några termiska eller mekaniska skador under följande förhållanden:

| 1. | Två på varandra följande nödbromsningar från full hastighet till stopp på ett rakt och plant spår med minimal vind och på torr räls. |
| --- | --- |

1.

Två på varandra följande nödbromsningar från full hastighet till stopp på ett rakt och plant spår med minimal vind och på torr räls.

| 2. | Upprätthållande av en hastighet på 80 km/h i en sluttning med en genomsnittlig lutning på 21 ‰ och en längd på 46 km. (Referenssluttning är den sydliga sluttningen på St Gotthard-linjen mellan Airolo och Biasca.) |
| --- | --- |

2.

Upprätthållande av en hastighet på 80 km/h i en sluttning med en genomsnittlig lutning på 21 ‰ och en längd på 46 km. (Referenssluttning är den sydliga sluttningen på St Gotthard-linjen mellan Airolo och Biasca.)

4.2.4.1.2.6.   Fastbromsningsskydd (WSP)

Fastbromsningsskyddet (WSP) är ett system som är konstruerat för att dra största möjliga nytta av den befintliga adhesionen genom kontrollerad minskning och återställande av bromskraften för att förhindra att hjulpar låser sig och förhindra okontrollerad glidning för att på så sätt optimera stoppsträckan. Fastbromsningsskyddet skall inte ändra bromsarnas funktionella egenskaper. Fordonets luftutrustning skall vara dimensionerad så att luftkonsumtionen för fastbromsningsskyddet inte försämrar den pneumatiska bromsens funktion. Konstruktionsprocessen för fastbromsningsskyddet skall ta hänsyn till att fastbromsningsskyddet inte skall ha några negativa effekter på fordonets beståndsdelar (bromsanordning, löpbana, axelboxar m.m.).

Följande typer av godsvagnar skall vara utrustade med fastbromsningsskydd:

| a) | Godsvagnar med bromsblock av gjutjärn eller sintrat material, för vilka det maximala genomsnittliga utnyttjandet av adhesionen (δ) är större än 12 % (lambda ≥135 %). Det maximala genomsnittliga utnyttjandet av adhesionen framgår genom att beräkna den maximala genomsnittliga adhesionen (δ) vid olika bromssträckor härledda från det möjliga omfånget av fordonsmassan. δ står därför i relation till de uppmätta bromssträckor som krävs för att bestämma bromsprestanda. (δ = f(V, Te, stoppsträcka)). |
| --- | --- |

a)

Godsvagnar med bromsblock av gjutjärn eller sintrat material, för vilka det maximala genomsnittliga utnyttjandet av adhesionen (δ) är större än 12 % (lambda ≥135 %). Det maximala genomsnittliga utnyttjandet av adhesionen framgår genom att beräkna den maximala genomsnittliga adhesionen (δ) vid olika bromssträckor härledda från det möjliga omfånget av fordonsmassan. δ står därför i relation till de uppmätta bromssträckor som krävs för att bestämma bromsprestanda. (δ = f(V, Te, stoppsträcka)).

| b) | Godsvagnar utrustade enbart med skivbromsar, för vilka det maximala utnyttjandet av adhesionen (se definitionen ovan av det maximala utnyttjandet av adhesionen (δ)) är större än 11 % och mindre än 12 % (lambda ≤135 %). |
| --- | --- |

b)

Godsvagnar utrustade enbart med skivbromsar, för vilka det maximala utnyttjandet av adhesionen (se definitionen ovan av det maximala utnyttjandet av adhesionen (δ)) är större än 11 % och mindre än 12 % (lambda ≤135 %).

| c) | Vagnar med en största tillåtna hastighet ≥160 km/h. |
| --- | --- |

c)

Vagnar med en största tillåtna hastighet ≥160 km/h.

4.2.4.1.2.7.   Luftförsörjning

Godsvagnar skall vara konstruerade för att kunna fungera med tryckluft i överensstämmelse med åtminstone klass 4.4.5 enligt definitionen i ISO 8573-1.

4.2.4.1.2.8.   Parkeringsbroms

En parkeringsbroms är en broms som används för att förhindra rullande materiel från att röra sig under specificerade förhållanden med beaktande av plats, vind, lutning och den rullande materielens lasttillstånd, tills bromsen avsiktligt släpps.

Parkeringsbroms är inte obligatoriskt på alla godsvagnar. Driftsregler, med beaktande av att alla godsvagnar i ett tåg inte är försedda med sådana bromsar, ges i TSD Drift och trafikledning.

Om godsvagnen är försedd med parkeringsbroms skall denna uppfylla följande villkor:

Kraftkällan för ansättningen skall komma från en annan kraftkälla än tågbromsen/nödbromsen.

Parkeringsbromsen skall verka på minst hälften av hjulparen och på minst två hjulpar per godsvagn.

Om det inte är möjligt att se om bromsen är till eller från, skall en indikator som visar detta finnas på båda långsidor av fordonet.

Godsvagnens parkeringsbroms skall kunna tillgripas och skötas från marken eller från fordonet. Handtag eller rattar skall användas för att manövrera parkeringsbromsen, men för bromsar som manövreras från marken får endast rattar användas. Om parkeringsbromsen manövreras från marken skall reglage sitta på fordonets båda sidor. För att ansätta bromsen skall handtag eller rattar vridas medurs.

Om parkeringsbromsreglaget finns på insidan av ett fordon, skall det kunna nås från båda sidor av fordonet. Om parkeringsbromsen kan användas som tillägg till andra bromstillämpningar, i rörelse eller statiskt, skall fordonsutrustningen kunna motstå de föranledda belastningarna under fordonets hela livslängd.

Det skall gå att lossa parkeringsbromsen manuellt i en nödsituation då vagnen står stilla.

Parkeringsbromsen skall uppfylla de villkor som anges i tabellen nedan.

| Annan godsvagn än nedan nämnda. | Åtminstone 20 % av en godsvagnspark skall ha en parkeringsbroms som manövreras från vagnen (plattform eller övergångsbrygga) eller marken. |
| --- | --- |
| Godsvagnar som konstruerats särskilt för transport av gods som kräver försiktighetsåtgärder enligt förteckningen nedan och/eller enligt rådets direktiv 96/49/EG (RID):
  Boskap, ömtåligt gods, komprimerad eller flytande gas, material som avger lättantändliga gaser vid kontakt med vatten, syror, frätande eller brännbara vätskor, gods som är självantändande, lättantändligt eller explosivt. | En per vagn som manövreras från vagnen (plattform eller övergångsbrygga). |
| Godsvagnar vilkas särskilda anordningar för lasten skall hanteras försiktigt, dvs. godsvagnar för transport av glasbehållare, tunnor och fat, aluminiumcisterner, cisterner belagda med ebonit eller emalj, kranvagnar (och/eller enligt rådets direktiv 96/49/EG (RID)). | En per vagn som manövreras från vagnen (plattform eller övergångsbrygga). |
| Godsvagnar med överbyggnad särskilt konstruerade för transport av vägfordon, inklusive vagnar med fler än ett lastplan för transport av personbilar. | En per vagn som manövreras från vagnen (plattform eller övergångsbrygga) och 20 % av dessa skall ha parkeringsbroms som även kan manövreras från godsvagnens lastplan. |
| Godsvagnar för transport av växelflak för horisontell omlastning. | En per vagn som manövreras från marken. |
| Godsvagnar bestående av flera permanent sammankopplade element. | På minst två axlar (på en enhet). |

Annan godsvagn än nedan nämnda.

Åtminstone 20 % av en godsvagnspark skall ha en parkeringsbroms som manövreras från vagnen (plattform eller övergångsbrygga) eller marken.

Godsvagnar som konstruerats särskilt för transport av gods som kräver försiktighetsåtgärder enligt förteckningen nedan och/eller enligt rådets direktiv 96/49/EG (RID):

Boskap, ömtåligt gods, komprimerad eller flytande gas, material som avger lättantändliga gaser vid kontakt med vatten, syror, frätande eller brännbara vätskor, gods som är självantändande, lättantändligt eller explosivt.

En per vagn som manövreras från vagnen (plattform eller övergångsbrygga).

Godsvagnar vilkas särskilda anordningar för lasten skall hanteras försiktigt, dvs. godsvagnar för transport av glasbehållare, tunnor och fat, aluminiumcisterner, cisterner belagda med ebonit eller emalj, kranvagnar (och/eller enligt rådets direktiv 96/49/EG (RID)).

En per vagn som manövreras från vagnen (plattform eller övergångsbrygga).

Godsvagnar med överbyggnad särskilt konstruerade för transport av vägfordon, inklusive vagnar med fler än ett lastplan för transport av personbilar.

En per vagn som manövreras från vagnen (plattform eller övergångsbrygga) och 20 % av dessa skall ha parkeringsbroms som även kan manövreras från godsvagnens lastplan.

Godsvagnar för transport av växelflak för horisontell omlastning.

En per vagn som manövreras från marken.

Godsvagnar bestående av flera permanent sammankopplade element.

På minst två axlar (på en enhet).

Parkeringsbromsen skall vara konstruerad så att fullastade godsvagnar hålls stilla i en lutning på 4,0 % med en maximal adhesion på 0,15 vid vindstilla.

4.2.5.   KOMMUNIKATION

4.2.5.1.   Fordonets förmåga att överföra information från fordon till fordon

Denna parameter är ännu ej tillämplig på godsvagnar.

4.2.5.2.   Fordonets förmåga att överföra information mellan markbaserat system och fordon

4.2.5.2.1.   Allmänt

Datataggar är inte obligatoriska. Om en godsvagn är utrustad med anordningar för identifiering av radiofrekvenser (RFID-transponder), skall de nedan angivna specifikationerna tillämpas.

4.2.5.2.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

Två ”passiva” datataggar skall anbringas, en på vardera sidan av godsvagnen, på de områden som anges i figur F.1 i bilaga F, så att godsvagnens unika identifieringsnummer kan läsas av en anordning vid sidan av spåret (läsare av databärare).

Då sådana läsare av databärare finns, skall de kunna avläsa datataggar som passerar förbi i en hastighet av upp till 30 km/h och tillhandahålla denna information till ett markbaserat system för dataöverföring.

Typiska installationsvillkor ges i figur F.2 i bilaga F där läsarens placering anges med en kon.

Den fysiska samverkan mellan läsaren och datataggen, protokollen och kommandona samt systemen för undvikande av kollisioner skall uppfylla kraven i ISO18000-6 typ A.

Då de monteras skall läsare av databärare placeras vid inträde till och utträde från platser där tågets sammansättning kan ändras.

Läsaren av databärare skall till gränssnittet mot ett system för dataöverföring tillhandahålla minst följande:

| — | Otvetydig identifiering av läsaren, bland dem som kan vara installerade på samma plats, för att identifiera det spår som övervakas. |
| --- | --- |

—

Otvetydig identifiering av läsaren, bland dem som kan vara installerade på samma plats, för att identifiera det spår som övervakas.

| — | Unik identifiering av alla passerande godsvagnar. |
| --- | --- |

—

Unik identifiering av alla passerande godsvagnar.

| — | Klockslag och datum för alla passerande godsvagnar. |
| --- | --- |

—

Klockslag och datum för alla passerande godsvagnar.

Uppgifterna om klockslag och datum skall vara tillräckligt noggranna för att tågets faktiska sammansättning skall kunna bestämmas vid en påföljande databehandling.

4.2.5.2.3.   Underhållsregler

Besiktningarna enligt underhållsplanen skall inbegripa

| — | förekomsten av datataggar, |
| --- | --- |

—

förekomsten av datataggar,

| — | korrekt svar, |
| --- | --- |

—

korrekt svar,

| — | förfaranden för att i samband med underhållet kontrollera att datataggarna inte är slitna. |
| --- | --- |

—

förfaranden för att i samband med underhållet kontrollera att datataggarna inte är slitna.

4.2.6.   KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN

4.2.6.1.   Klimat- och miljöförhållanden

4.2.6.1.1.   Allmänt

Vid konstruktionsprocessen för den rullande materielen, liksom utrustningen ombord, skall hänsyn tas till att fordonen skall kunna tas i drift och fungera normalt under de förhållanden och i de klimatzoner för vilka utrustningen konstruerats och där den sannolikt kommer att vara i drift, såsom anges i denna TSD.

Klimat- och miljöförhållandena uttrycks i klasser för temperaturer etc., för att på så sätt ge operatören möjlighet att köpa ett fordon som lämpar sig för drift i hela Europa, eller har en mer begränsad användning.

I Infrastrukturregistret kommer gränsvärden för olika klimat- och miljöförhållanden som sannolikt kan komma att råda på de olika järnvägslinjerna att specificeras. Samma gränsvärden kommer att användas för att fastställa lämpliga driftsregler.

De gränsvärden som anges är sådana som sannolikt inte kommer att överskridas. Alla angivna värden är maximala värden eller gränsvärden. Dessa värden kan uppnås, men är inte bestående. Beroende på situationen kan frekvensen för maximala värden variera för en viss tidsperiod.

4.2.6.1.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

4.2.6.1.2.1.   Höjd

Godsvagnarna skall fungera enligt specifikationerna på alla höjder upp till 2 000 m.

4.2.6.1.2.2.   Temperatur

Alla godsvagnar avsedda för internationell trafik skall minst uppfylla kraven på temperaturklass TRIV.

Klassen TRIV är identisk med konstruktionsnivån för temperatur för alla RIV-kompatibla godsvagnar som fanns före genomförandet av denna TSD. Konstruktionsnivån för klass TRIV ges i bilaga O.

Förutom klassen för konstruktionsnivå TRIV finns klasserna Ts och Tn för yttertemperatur.

| Klasser | Klasser av konstruktionsnivåer |
| --- | --- |
| | |
| TRIV | Delsystem och komponenter har olika temperaturkrav. I bilaga O finns närmare information om detta. |
| | |
| | Lufttemperaturomfång utanför fordonet [ oC]: |
| Tn | -40 +35 |
| Ts | -25 +45 |

Klasser

Klasser av konstruktionsnivåer

TRIV

Delsystem och komponenter har olika temperaturkrav. I bilaga O finns närmare information om detta.

Lufttemperaturomfång utanför fordonet [ oC]:

Tn

-40 +35

Ts

-25 +45

En TRIV-godsvagn får användas för

| — | permanent trafik på Ts-linjer, |
| --- | --- |

—

permanent trafik på Ts-linjer,

| — | permanent trafik på Tn-linjer under den del av året då temperaturen förväntas vara högre än - 25 oC, och |
| --- | --- |

—

permanent trafik på Tn-linjer under den del av året då temperaturen förväntas vara högre än - 25 oC, och

| — | icke-permanent trafik på Tn-linjer under den del av året då temperaturen förväntas vara lägre än - 25 oC. |
| --- | --- |

—

icke-permanent trafik på Tn-linjer under den del av året då temperaturen förväntas vara lägre än - 25 oC.

Anmärkning: Den upphandlande enheten kan välja vilka ytterligare villkor med avseende på temperaturen som godsvagnen skall uppfylla enligt dess avsedda användning (Tn, Ts, Tn + Ts, eller enbart TRIV).

4.2.6.1.2.3.   Fuktighet

Följande externa luftfuktighetsnivåer skall beaktas:

Årsgenomsnitt: ≤ 75 % relativ luftfuktighet.

Under 30 dagar på året kontinuerligt: mellan 75 % och 90 % relativ fuktighet.

Under andra dagar tillfälligt: mellan 95 % och 100 % relativ fuktighet.

Maximal absolut luftfuktighet: 30 g/m3 i tunnlar.

Lätt kondens som uppkommer tillfälligt i samband med driften skall inte leda till någon felaktig funktion.

I fuktighetsdiagrammen i figurerna G.1 och G.2 i bilaga G visas det variationsområde för den relativa luftfuktigheten för olika temperaturklasser som inte förväntas överskridas under mer än 30 dagar per år.

På kylda ytor kan en relativ luftfuktighet på 100 % uppstå som medför kondens på delar av utrustningen. Detta skall inte leda till någon felfunktion eller fel.

Plötsliga förändringar av lufttemperaturen, med en ändring på 3 K/s och en maximal variation på 40 K, runt fordonet kan ge upphov till kondens på delar av utrustningen.

Då sådana förhållanden särskilt uppstår vid inträde i eller utträde från en tunnel skall detta inte leda till någon felfunktion eller fel på utrustningen.

4.2.6.1.2.4.   Luftrörelse

Se avsnittet aerodynamiska effekter vad gäller vindhastigheter som skall beaktas vid konstruktion av godsvagnar.

4.2.6.1.2.5.   Regn

En nederbörd på 6 mm/min skall beaktas. Effekterna av regn skall beaktas beroende på installationen av utrustningen tillsammans med vinden och fordonets rörelse.

4.2.6.1.2.6.   Snö, is och hagel

Effekterna av alla slag av snö, is och/eller hagel skall beaktas. Den största diametern av hagel skall antas vara 15 mm, större hagel kan förekomma undantagsvis.

4.2.6.1.2.7.   Solstrålning

Konstruktionen av utrustningen skall medge direkt exponering för solstrålning på en nivå av 1 120 W/m2 under högst 8 h.

4.2.6.1.2.8.   Motståndskraft mot föroreningar

Vid konstruktion av utrustning och komponenter skall effekterna av föroreningar beaktas. Föroreningarnas påverkan beror på utrustningens placering. Anordningar kan tillhandahållas för att minska föroreningar genom effektivt skydd. Effekterna av de föroreningar som anges i tabellen nedan skall beaktas.

| Kemiskt aktiva ämnen | Klass 5C2 i EN 60721-3-5:1997. |
| --- | --- |
| Förorenande vätskor | Klass 5F2 (elmotor) i EN 60721-3-5:1997.
  Klass 5F3 (termisk motor) i EN 60721-3-5:1997. |
| Biologiskt aktiva ämnen | Klass 5B2 i EN 60721-3-5:1997. |
| Stoft | Definieras av klass 5S2 i EN 60721-3-5:1997. |
| Stenar och andra objekt | Ballast och övrigt med diameter på högst 15 mm. |
| Gräs och löv, pollen, flygande insekter, fibrer m.m. | För konstruktion av ventilationstrummor. |
| Sand | Enligt EN 60721-3-5:1997 |
| Vågstänk | Enligt EN 60721-3-5:1997
  klass 5C2. |

Kemiskt aktiva ämnen

Klass 5C2 i EN 60721-3-5:1997.

Förorenande vätskor

Klass 5F2 (elmotor) i EN 60721-3-5:1997.

Klass 5F3 (termisk motor) i EN 60721-3-5:1997.

Biologiskt aktiva ämnen

Klass 5B2 i EN 60721-3-5:1997.

Stoft

Definieras av klass 5S2 i EN 60721-3-5:1997.

Stenar och andra objekt

Ballast och övrigt med diameter på högst 15 mm.

Gräs och löv, pollen, flygande insekter, fibrer m.m.

För konstruktion av ventilationstrummor.

Sand

Enligt EN 60721-3-5:1997

Vågstänk

Enligt EN 60721-3-5:1997

klass 5C2.

4.2.6.2.   Aerodynamiska effekter

Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.

4.2.6.3.   Sidovindar

Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.

4.2.7.   SKYDDSSYSTEM

4.2.7.1.   Nödfallsåtgärder

Det finns inget krav på nödutgångar eller vägvisare till nödutgångar på godsvagnar. Det finns dock ett krav på räddningsplan och tillhörande information i händelse av olycka.

4.2.7.2.   Brandsäkerhet

4.2.7.2.1.   Allmänt

| — | Konstruktionen skall begränsa uppkomst och spridning av eld. |
| --- | --- |

—

Konstruktionen skall begränsa uppkomst och spridning av eld.

| — | Krav rörande giftiga gaser anges inte i denna TSD. |
| --- | --- |

—

Krav rörande giftiga gaser anges inte i denna TSD.

| — | Godset i godsvagnar skall inte beaktas – varken som en primär brandorsak eller som medel för spridning av brand. I fall av farligt gods som transporteras i godsvagnar skall endast RID-krav tillämpas på det i alla frågor som rör brandsäkerhet. |
| --- | --- |

—

Godset i godsvagnar skall inte beaktas – varken som en primär brandorsak eller som medel för spridning av brand. I fall av farligt gods som transporteras i godsvagnar skall endast RID-krav tillämpas på det i alla frågor som rör brandsäkerhet.

| — | Godset i godsvagnar skall skyddas mot förutsebara orsaker till antändning av fordonet. |
| --- | --- |

—

Godset i godsvagnar skall skyddas mot förutsebara orsaker till antändning av fordonet.

| — | Det material som används i godsvagnar skall begränsa uppkomst och spridning av eld och rökutveckling i händelse av brand med en primär brandhärd motsvarande 7 kW under tre minuter. |
| --- | --- |

—

Det material som används i godsvagnar skall begränsa uppkomst och spridning av eld och rökutveckling i händelse av brand med en primär brandhärd motsvarande 7 kW under tre minuter.

| — | Konstruktionsreglerna skall tillämpas på all fast utrustning i fordonet, om den är en potentiell brandhärd, t.ex. kylsystem som innehåller bränsle. |
| --- | --- |

—

Konstruktionsreglerna skall tillämpas på all fast utrustning i fordonet, om den är en potentiell brandhärd, t.ex. kylsystem som innehåller bränsle.

| — | En medlemsstat skall inte kräva att rökdetektorer installeras i godsvagnar. |
| --- | --- |

—

En medlemsstat skall inte kräva att rökdetektorer installeras i godsvagnar.

| — | Flexibla skydd skall inte krävas för att uppfylla brandsäkerhetskrav. |
| --- | --- |

—

Flexibla skydd skall inte krävas för att uppfylla brandsäkerhetskrav.

| — | Lastytans material skall inte behöva uppfylla brandsäkerhetskrav om ytan är skyddad enligt första meningen i avsnitt 4.2.7.2.2.3. |
| --- | --- |

—

Lastytans material skall inte behöva uppfylla brandsäkerhetskrav om ytan är skyddad enligt första meningen i avsnitt 4.2.7.2.2.3.

4.2.7.2.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

4.2.7.2.2.1.   Definitioner

Brandsäkerhet:

Möjlighet att lösgöra konstruktionselement som är utsatt för eld på ena sidan, för att förhindra att lågor, heta gaser och andra brandbenägna produkter passerar genom dem eller att lågor uppkommer på den icke utsatta sidan.

Värmeisolering:

Möjlighet att lösgöra konstruktionselement för att förhindra spridning av värme.

4.2.7.2.2.2.   Referenser

| 1 | SS-EN 1363-
  1 oktober 1999 | Provning av brandmotstånd Del
  1: Allmänna krav |
| --- | --- | --- |
| 2 | SS-EN ISO 4589-
  2 oktober 1998 | Bestämning av brandegenskaper med hjälp av syreindex –
  Del 2: Provning vid omgivningstemperatur |
| 3 | ISO 5658-2
  1996-08-01 | Reaction to fire tests – Spread of flame
  Part 2 Lateral spread on building products in vertical configuration |
| 4 | SS-EN ISO 5659-
  2 oktober 1998 | Plast – Rökutveckling
  Del 2: Bestämning av optisk densitet genom enkelkammarprov |
| 5 | SS-EN 50355
  2 november 2002 | Järnvägsanläggningar – Kablar med särskilda brandegenskaper avsedda för rälsfordon – Kablar med tunna och normala isolerskikt – Vägledning |

1

SS-EN 1363-

1 oktober 1999

Provning av brandmotstånd Del

1: Allmänna krav

2

SS-EN ISO 4589-

2 oktober 1998

Bestämning av brandegenskaper med hjälp av syreindex –

Del 2: Provning vid omgivningstemperatur

3

ISO 5658-2

1996-08-01

Reaction to fire tests – Spread of flame

Part 2 Lateral spread on building products in vertical configuration

4

SS-EN ISO 5659-

2 oktober 1998

Plast – Rökutveckling

Del 2: Bestämning av optisk densitet genom enkelkammarprov

5

SS-EN 50355

2 november 2002

Järnvägsanläggningar – Kablar med särskilda brandegenskaper avsedda för rälsfordon – Kablar med tunna och normala isolerskikt – Vägledning

4.2.7.2.2.3.   Konstruktionsregler

Gnistskydd för lasten skall särskilt tillhandahållas om lastytan inte erbjuder sådant skydd.

Undersidan av fordonets lastyta skall, på de ställen där den är utsatt för brandrisk och gnistskydd inte finns, vara försedd med värmeisolering och brandskydd enligt värmekurvan i EN 1363-1 [1] under 15 minuter.

4.2.7.2.2.4.   Materialkrav

I tabellen nedan anges de parametrar som används för att definiera kraven, samt deras egenskaper. Det anges även om de numeriska värdena i tabellerna över krav är lägsta eller högsta värden för att kraven skall anses uppfyllda.

Ett rapporterat resultat som är lika med det angivna värdet uppfyller kraven.

| Provmetod | Parameter | Enheter | Kravdefinition |
| --- | --- | --- | --- |
| EN ISO 4589-2 [2] | LOI | % syre | lägst |
| ISO 5658 [3] | CFE | kW/m2 | lägst |
| EN ISO 5659-2 [4] | Ds max | dimensionslös | högst |

Provmetod

Parameter

Enheter

Kravdefinition

EN ISO 4589-2 [2]

LOI

% syre

lägst

ISO 5658 [3]

CFE

kW/m2

lägst

EN ISO 5659-2 [4]

Ds max

dimensionslös

högst

En kort förklaring till provmetoderna ges nedan.

| — | SS-EN ISO 4589-2 [2] Bestämning av brandegenskaper med hjälp av syreindex

  Här specificeras metoder för bestämmande av den minsta halt syre, tillblandad med kväve, som understödjer förbränning i ett litet vertikalt prov under angivna provförhållanden. Provresultatet anges som syreindexvärden i volymprocent. |
| --- | --- |

—

SS-EN ISO 4589-2 [2] Bestämning av brandegenskaper med hjälp av syreindex

Här specificeras metoder för bestämmande av den minsta halt syre, tillblandad med kväve, som understödjer förbränning i ett litet vertikalt prov under angivna provförhållanden. Provresultatet anges som syreindexvärden i volymprocent.

| — | ISO 5658 –2 [3] Reaction to fire tests – Spread of flame – part 2 Lateral spread on products in vertical position

  I denna standard beskrivs en provmetod för mätning av den tvärgående spridningen av flammor längs ytan på ett prov av en produkt placerad vertikalt. Genom provningen erhålls uppgifter som är lämpliga för jämförelse av prestanda för i huvudsak plana material, kompositer eller enheter, som i första hand används för utsatta väggytor. |
| --- | --- |

—

ISO 5658 –2 [3] Reaction to fire tests – Spread of flame – part 2 Lateral spread on products in vertical position

I denna standard beskrivs en provmetod för mätning av den tvärgående spridningen av flammor längs ytan på ett prov av en produkt placerad vertikalt. Genom provningen erhålls uppgifter som är lämpliga för jämförelse av prestanda för i huvudsak plana material, kompositer eller enheter, som i första hand används för utsatta väggytor.

| — | SS-EN-ISO 5659-2 [4] Rökutveckling – Del 2: Bestämning av optisk densitet genom enkelkammarprov.

  Produktprovet monteras horisontellt i en kammare och den övre ytan utsätts för värmestrålning på valda nivåer upp till en konstant strålning av 50 kW/m2 utan pilotlåga. |
| --- | --- |

—

SS-EN-ISO 5659-2 [4] Rökutveckling – Del 2: Bestämning av optisk densitet genom enkelkammarprov.

Produktprovet monteras horisontellt i en kammare och den övre ytan utsätts för värmestrålning på valda nivåer upp till en konstant strålning av 50 kW/m2 utan pilotlåga.

Minimikrav

Delar eller material med ett ytområde som är mindre än ytklassificeringen nedan, skall provas med minimikrav.

| Provmetod | Parameter | Enhet | Krav |
| --- | --- | --- | --- |
| EN ISO 4589-2 [2] | LOI | % syre | ≥26 |

Provmetod

Parameter

Enhet

Krav

EN ISO 4589-2 [2]

LOI

% syre

≥26

Krav på material som används som ytmaterial

| Metod: villkors-parameter | Parameter | Enhet | Krav |
| --- | --- | --- | --- |
| ISO 5658-2 [3]
  CFE | CFE | kW/m2 | ≥18 |
| EN ISO 5659-2 [4] 50 kW/m2 | Ds max | Dimensions-lös | ≤600 |

Metod: villkors-parameter

Parameter

Enhet

Krav

ISO 5658-2 [3]

CFE

CFE

kW/m2

≥18

EN ISO 5659-2 [4] 50 kW/m2

Ds max

Dimensions-lös

≤600

Ytklassificering

Alla material skall uppfylla minimikraven om ytan av materialet/föremålet är mindre än 0,25 m2 och i ett tak:

| — | den största dimensionen i alla riktningar av ytan är mindre än en meter,
  och |
| --- | --- |

—

den största dimensionen i alla riktningar av ytan är mindre än en meter,

och

| — | avståndet till en annan yta är större än den största utsträckningen av ytan (mätt horisontellt i alla riktningar på ytan), |
| --- | --- |

—

avståndet till en annan yta är större än den största utsträckningen av ytan (mätt horisontellt i alla riktningar på ytan),

på en vägg:

| — | den största dimensionen i en vertikal riktning är mindre än en meter och |
| --- | --- |

—

den största dimensionen i en vertikal riktning är mindre än en meter och

| — | avståndet till en annan yta är större än den största utsträckningen av ytan (mätt vertikalt). |
| --- | --- |

—

avståndet till en annan yta är större än den största utsträckningen av ytan (mätt vertikalt).

Om en yta är större än 0,25 m2 gäller kraven för material som används som ytor.

Kabelkrav

Kablar som används för elinstallationer i godsvagnar skall uppfylla kraven i EN 50355 [5]. För brandsäkerhetskrav skall risknivå 3 beaktas.

4.2.7.2.2.5.   Underhåll av brandskyddsåtgärderna

Brandsäkerhetsförhållandena och värmeisoleringsåtgärderna (t.ex. skydd av lastytan, skydd mot hjulgnistor) skall kontrolleras varje underhållsperiod och däremellan när så är lämpligt beroende på konstruktionslösning och med utgångspunkt från praktisk erfarenhet.

4.2.7.3.   Elektriskt skydd

4.2.7.3.1.   Allmänt

Alla metalldelar i en godsvagn som riskerar att komma i kontakt med spänningsförande delar eller orsaka olyckor på grund av elektriska urladdningar skall ha samma potential som den jordande rälen.

4.2.7.3.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

4.2.7.3.2.1.   Jordning av godsvagnar

Det elektriska motståndet mellan metalldelarna och rälsen skall för godsvagnar inte överstiga 0,15 ohm.

Detta värde skall mätas med 50 A likström.

Om material som är dåliga ledare gör det omöjligt att uppnå de ovan nämnda värdena, skall själva fordonen vara försedda med följande skyddsjordningar:

| — | Överbyggnaden skall vara ansluten till underredet i minst två olika punkter. |
| --- | --- |

—

Överbyggnaden skall vara ansluten till underredet i minst två olika punkter.

| — | Underredet skall vara anslutet till varje boggi i minst en punkt. |
| --- | --- |

—

Underredet skall vara anslutet till varje boggi i minst en punkt.

Varje boggi skall vara tillförlitligt jordad genom minst en axelbox. Om det inte finns någon boggi, behövs ingen jordkontakt.

Varje jordkontakt skall vara tillverkad av ett flexibelt och korrosionsbeständigt eller korrosionsskyddat material och ha en minsta tvärsnittsarea som är beroende av använt material (referensvärdet är 35 mm2 för koppar).

Särskilt restriktiva förhållanden, vad gäller att eliminera risker, skall tillämpas på specialfordon, exempelvis taklösa fordon med förare och passagerare i sina bilar eller fordon som används för transport av farligt gods (förtecknade i direktiv 96/49/EG och dess bilaga RID i gällande version).

4.2.7.3.2.2.   Jordning av elutrustning i godsvagnar

Godsvagnar utrustade med elektrisk utrustning skall vara tillräckligt skyddade mot elektriska stötar. Om det finns en elinstallation på en godsvagn skall alla metalldelar i den elektriska utrustningen som kan komma i kontakt med människor vara tillförlitligt jordade om den nominella spänning de kan utsättas för är högre än

| — | 50 V likström, |
| --- | --- |

—

50 V likström,

| — | 24 V växelström, |
| --- | --- |

—

24 V växelström,

| — | 24 V mellan faser i ett trefassystem då den neutrala punkten inte är jordad, |
| --- | --- |

—

24 V mellan faser i ett trefassystem då den neutrala punkten inte är jordad,

| — | 42 V mellan faser i ett trefassystem då den neutrala punkten är jordad. |
| --- | --- |

—

42 V mellan faser i ett trefassystem då den neutrala punkten är jordad.

Jordledarens tvärsnittsarea beror på strömmen i den elektriska installationen, men skall vara tillräckligt stor för att garantera säker drift av skyddsanordningen för strömkretsen om ett fel uppstår.

Antenner monterade på utsidan av godsvagnen skall vara helt skyddade från spänningen i kontaktledningen eller den tredje skenan och systemet skall bilda en enda elektrisk enhet som är jordad i en enda punkt. En antenn monterad på utsidan av godsvagnen som inte uppfyller de ovan nämnda villkoren skall vara isolerad.

4.2.7.4.   Fastsättning av slutsignaler

4.2.7.4.1.   Allmänt

Alla dragna fordon skall ha två slutsignalhållare i vardera änden.

4.2.7.4.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

4.2.7.4.2.1.   Egenskaper

Slutsignalhållaren skall ha ett fästspår. Hur detta skall vara utformat framgår av figur BB.1 i bilaga BB.

4.2.7.4.2.2.   Placering

På fordonets ändar skall slutsignalhållarna vara anordnade på ett sådant sätt att

| — | de är placerade, när så är möjligt, mellan buffertarna och fordonets hörn, |
| --- | --- |

—

de är placerade, när så är möjligt, mellan buffertarna och fordonets hörn,

| — | de sitter mer än 1 300 mm från varandra, |
| --- | --- |

—

de sitter mer än 1 300 mm från varandra,

| — | fästspårets centrumlinje är vinkelrät mot fordonets centrumlinje, |
| --- | --- |

—

fästspårets centrumlinje är vinkelrät mot fordonets centrumlinje,

| — | översidan på slutsignalhållaren sitter mindre än 1 600 mm över rälsöverkant; om fordonen är utrustade med fasta elektriska slutsignaler skall slutsignalens centrumlinje vara mindre än 1 800 mm över rälsöverkant, |
| --- | --- |

—

översidan på slutsignalhållaren sitter mindre än 1 600 mm över rälsöverkant; om fordonen är utrustade med fasta elektriska slutsignaler skall slutsignalens centrumlinje vara mindre än 1 800 mm över rälsöverkant,

| — | överensstämmelse finns med de mått för slutsignalen som anges i figur BB.2 i bilaga BB. |
| --- | --- |

—

överensstämmelse finns med de mått för slutsignalen som anges i figur BB.2 i bilaga BB.

Slutsignalhållarna skall vara placerade på ett sådant sätt att signalen, när den är monterad, inte skyms och är lätt att se.

4.2.7.5.   Villkor för hydraulisk/pneumatisk utrustning på godsvagnar

4.2.7.5.1.   Allmänt

Hydraulisk och pneumatisk utrustning skall ha sådan hållfasthet och vara försedd med sådana lämpliga fästen att inga brott sker vid normal drift.

Hydrauliska system installerade på godsvagnar skall vara så konstruerade att alla tecken på läckage av hydraulvätska undviks.

4.2.7.5.2.   Funktionella och tekniska specifikationer

Lämpliga skyddsåtgärder skall säkerställa att hydrauliska/pneumatiska system inte oavsiktligt aktiveras.

För hydrauliskt eller pneumatiskt drivna luckor/avblåsningsventiler skall en indikator visa att de är ordentligt låsta.

4.2.8.   UNDERHÅLL: UNDERHÅLLSJOURNAL

Alla underhållsarbeten som vidtas på rullande materiel måste utföras enligt bestämmelserna i denna TSD.

Allt underhåll skall vidtas enligt den underhållsjournal som är tillämplig på fordonen i fråga.

Underhållsjournalen måste hanteras enligt bestämmelserna i denna TSD.

När leverantören överlämnat den rullande materielen och leveransen godkänts skall en enda enhet ta på sig ansvaret för underhållet av fordonen och hanteringen av underhållsjournalen.

I registret över rullande materiel, som varje medlemsstat för, skall anges vilken enhet som är ansvarig för underhållet av den rullande materielen och hanteringen av underhållsjournalen.

4.2.8.1.   Definition, innehåll och kriterier för underhållsjournalen

4.2.8.1.1.   Underhållsjournal

Underhållsjournalen skall tillhandahållas med fordonet, som är underställt det kontrollförfarande som specificeras i avsnitt 6.2.2.3 i denna TSD, innan det tas i trafik.

I föreliggande avsnitt ges kriterierna för kontroll av underhållsjournalen.

Underhållsjournalen består av följande delar:

| — | Beskrivningen av underhållets utformning.

  I beskrivningen av underhållets utformning beskrivs de metoder som använts för att utforma underhållet. Där beskrivs prov, undersökningar och utförda beräkningar. Där anges de tillämpliga uppgifter som använts för detta syfte och där styrks uppgifternas ursprung.
  Denna akt skall innehålla följande:






  — | Beskrivning av den organisation som har ansvaret för underhållets utformning. |
| --- | --- | --- |

—

Beskrivningen av underhållets utformning.

I beskrivningen av underhållets utformning beskrivs de metoder som använts för att utforma underhållet. Där beskrivs prov, undersökningar och utförda beräkningar. Där anges de tillämpliga uppgifter som använts för detta syfte och där styrks uppgifternas ursprung.

Denna akt skall innehålla följande:

—

Beskrivning av den organisation som har ansvaret för underhållets utformning.

| — | Erfarenheter, principer och metoder som använts för att utforma underhållet av fordonet. |
| --- | --- |

—

Erfarenheter, principer och metoder som använts för att utforma underhållet av fordonet.

| — | Driftsprofiler (gränsvärden för normalt utnyttjande av fordonet (km/månad, klimatgränsvärden, godkända typer av last osv.) som beaktats vid utformningen av underhållet). |
| --- | --- |

—

Driftsprofiler (gränsvärden för normalt utnyttjande av fordonet (km/månad, klimatgränsvärden, godkända typer av last osv.) som beaktats vid utformningen av underhållet).

| — | Utförda prov, undersökningar och beräkningar. |
| --- | --- |

—

Utförda prov, undersökningar och beräkningar.

| — | Relevanta uppgifter som använts för att utforma underhållet och ursprunget till dessa uppgifter (genom erfarenhet, prov osv.). |
| --- | --- |

—

Relevanta uppgifter som använts för att utforma underhållet och ursprunget till dessa uppgifter (genom erfarenhet, prov osv.).

| — | Ansvarighet och spårbarhet för utformningsprocessen (namn, kompetens och befattning för författaren och den som godkänt varje dokument). |
| --- | --- |

—

Ansvarighet och spårbarhet för utformningsprocessen (namn, kompetens och befattning för författaren och den som godkänt varje dokument).

| — | Underhållsdokumentationen

  Underhållsdokumentationen består av alla de dokument som är nödvändiga för att förverkliga hantering och utförande av fordonets underhåll.
  Underhållsdokumentationen består av följande:






  — | Strukturell/funktionell beskrivning (strukturanalys).
  Strukturanalysen sätter upp gränser för godsvagnen genom att förteckna alla delar som tillhör godsvagnens struktur och använda lämpligt antal bestämda nivåer för att särskilja de förhållanden som finns mellan de olika delarna av fordonet. Den sista komponenten som identifieras längs en gren skall vara en utbytbar enhet. |
| --- | --- | --- |

—

Underhållsdokumentationen

Underhållsdokumentationen består av alla de dokument som är nödvändiga för att förverkliga hantering och utförande av fordonets underhåll.

Underhållsdokumentationen består av följande:

—

Strukturell/funktionell beskrivning (strukturanalys).

Strukturanalysen sätter upp gränser för godsvagnen genom att förteckna alla delar som tillhör godsvagnens struktur och använda lämpligt antal bestämda nivåer för att särskilja de förhållanden som finns mellan de olika delarna av fordonet. Den sista komponenten som identifieras längs en gren skall vara en utbytbar enhet.

| — | Reservdelslista.
  Listan skall innehålla den tekniska beskrivningen av reservdelarna (utbytbara enheterna) för att medge identifiering och anskaffande av rätt reservdelar. |
| --- | --- |

—

Reservdelslista.

Listan skall innehålla den tekniska beskrivningen av reservdelarna (utbytbara enheterna) för att medge identifiering och anskaffande av rätt reservdelar.

| — | Tillämpliga gränsvärden för säkerhet/driftskompatibilitet.
  För de komponenter eller delar som är relevanta för säkerheten/driftskompatibiliteten skall i detta dokument anges mätbara gränsvärden som inte får överskridas under drift (inklusive drift vid störning). |
| --- | --- |

—

Tillämpliga gränsvärden för säkerhet/driftskompatibilitet.

För de komponenter eller delar som är relevanta för säkerheten/driftskompatibiliteten skall i detta dokument anges mätbara gränsvärden som inte får överskridas under drift (inklusive drift vid störning).

| — | Rättsliga skyldigheter.
  Vissa komponenter eller system omfattas av lagstadgade krav (t.ex. lufttankar, cisterner för farligt gods). Dessa skyldigheter skall förtecknas. |
| --- | --- |

—

Rättsliga skyldigheter.

Vissa komponenter eller system omfattas av lagstadgade krav (t.ex. lufttankar, cisterner för farligt gods). Dessa skyldigheter skall förtecknas.

| — | Underhållsplan.






  — | o Förteckning, schema och kriterier för planerade förebyggande underhållsarbeten. |
| --- | --- | --- |

—

Underhållsplan.

—

o Förteckning, schema och kriterier för planerade förebyggande underhållsarbeten.

| — | o Förteckning, schema och kriterier för villkorade förebyggande underhållsarbeten. |
| --- | --- |

—

o Förteckning, schema och kriterier för villkorade förebyggande underhållsarbeten.

| — | o Förteckning över avhjälpande underhållsarbeten. |
| --- | --- |

—

o Förteckning över avhjälpande underhållsarbeten.

| — | o Underhållsarbeten som styrs av specifika användningsvillkor.
  Underhållsarbetenas omfattning skall beskrivas. Även underhållsuppgifter som skall utföras av järnvägsföretagen (service, besiktningar, bromsprov, etc.) skall beskrivas.
  Anmärkning: Visst underhållsarbete, som översyner (nivå 4) och renoveringar, förändringar och större reparationer (nivå 5) kanske inte kan fastställas när fordonet tas i drift. I detta fall skall ansvaret för och förfaranden för att besluta om sådana underhållsarbeten beskrivas. |
| --- | --- |

—

o Underhållsarbeten som styrs av specifika användningsvillkor.

Underhållsarbetenas omfattning skall beskrivas. Även underhållsuppgifter som skall utföras av järnvägsföretagen (service, besiktningar, bromsprov, etc.) skall beskrivas.

Anmärkning: Visst underhållsarbete, som översyner (nivå 4) och renoveringar, förändringar och större reparationer (nivå 5) kanske inte kan fastställas när fordonet tas i drift. I detta fall skall ansvaret för och förfaranden för att besluta om sådana underhållsarbeten beskrivas.

| — | Underhållsinstruktioner.
  För varje underhållsarbete som förtecknas i underhållsplanen förklaras i handboken den rad av uppgifter som skall utföras.
  Vissa underhållsuppgifter kan vara gemensamma för olika arbeten eller gemensamma för olika fordon. Dessa uppgifter förklaras i särskilda underhållsfoldrar.
  Handböckerna och foldrarna skall innehålla följande information:






  — | Specifika verktyg och anordningar. |
| --- | --- | --- |

—

Underhållsinstruktioner.

För varje underhållsarbete som förtecknas i underhållsplanen förklaras i handboken den rad av uppgifter som skall utföras.

Vissa underhållsuppgifter kan vara gemensamma för olika arbeten eller gemensamma för olika fordon. Dessa uppgifter förklaras i särskilda underhållsfoldrar.

Handböckerna och foldrarna skall innehålla följande information:

—

Specifika verktyg och anordningar.

| — | Särskilda personalkompetenser som krävs enligt standarder eller föreskrifter (för svetsning, icke-förstörande provning etc.). |
| --- | --- |

—

Särskilda personalkompetenser som krävs enligt standarder eller föreskrifter (för svetsning, icke-förstörande provning etc.).

| — | Allmänna krav avseende mekanik-, el-, tillverknings- eller annan ingenjörsmässig kompetens. |
| --- | --- |

—

Allmänna krav avseende mekanik-, el-, tillverknings- eller annan ingenjörsmässig kompetens.

| — | Yrkes- och arbetsrelaterade hälso- och säkerhetsbestämmelser (inklusive, men inte begränsat till lagstiftning om kontrollerad användning av ämnen som är farliga för hälsa och säkerhet). |
| --- | --- |

—

Yrkes- och arbetsrelaterade hälso- och säkerhetsbestämmelser (inklusive, men inte begränsat till lagstiftning om kontrollerad användning av ämnen som är farliga för hälsa och säkerhet).

| — | Miljöskyddsbestämmelser. |
| --- | --- |

—

Miljöskyddsbestämmelser.

| — | Detaljer om den uppgift som skall utföras, åtminstone






  — | instruktioner för demontering/montering, |
| --- | --- | --- |

—

Detaljer om den uppgift som skall utföras, åtminstone

—

instruktioner för demontering/montering,

| — | underhållskriterier, |
| --- | --- |

—

underhållskriterier,

| — | kontroller och prov, |
| --- | --- |

—

kontroller och prov,

| — | delar som krävs för att utföra uppgiften, |
| --- | --- |

—

delar som krävs för att utföra uppgiften,

| — | förbrukningsmateriel som krävs för att utföra uppgiften. |
| --- | --- |

—

förbrukningsmateriel som krävs för att utföra uppgiften.

| — | Prov och förfaranden som skall vidtas efter varje underhållsarbete före idrifttagande. |
| --- | --- |

—

Prov och förfaranden som skall vidtas efter varje underhållsarbete före idrifttagande.

| — | Spårbarhet och protokoll. |
| --- | --- |

—

Spårbarhet och protokoll.

| — | Handbok för felsökning (feldiagnoser).
  Handboken skall innehålla funktionella och schematiska diagram över systemen. |
| --- | --- |

—

Handbok för felsökning (feldiagnoser).

Handboken skall innehålla funktionella och schematiska diagram över systemen.

4.2.8.1.2.   Hantering av underhållsjournalen.

I de fall då järnvägsföretagen utför underhåll på rullande materiel som de använder, skall de se till att det finns fastställda förfaranden för att upprätthålla fullständig dokumentation av den rullande materielens underhåll och drift. Detta skall omfatta följande:

| — | Information i registren över rullande materiel. |
| --- | --- |

—

Information i registren över rullande materiel.

| — | Redogörelse för egendomsförvaltningen, inklusive protokoll över allt utfört och kommande underhåll av den rullande materielen (med krav på olika nivåer av arkivlagring under angivna tidsperioder). |
| --- | --- |

—

Redogörelse för egendomsförvaltningen, inklusive protokoll över allt utfört och kommande underhåll av den rullande materielen (med krav på olika nivåer av arkivlagring under angivna tidsperioder).

| — | Programvara i förekommande fall. |
| --- | --- |

—

Programvara i förekommande fall.

| — | Förfaranden för mottagning och behandling av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, som kommit fram som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men inte begränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka den rullande materielens säkerhet. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för mottagning och behandling av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, som kommit fram som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men inte begränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka den rullande materielens säkerhet.

| — | Förfaranden för identifiering, skapande och spridning av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, som kommit fram som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men inte begränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för identifiering, skapande och spridning av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, som kommit fram som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men inte begränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet.

| — | Drifttjänstgöringsprofiler för rullande materiel. (inbegripet men inte begränsat till tonkilometrar och totala kilometrar). |
| --- | --- |

—

Drifttjänstgöringsprofiler för rullande materiel. (inbegripet men inte begränsat till tonkilometrar och totala kilometrar).

| — | Förfaranden för skydd och kontroll av sådana system. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för skydd och kontroll av sådana system.

I enlighet med bestämmelserna i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, måste järnvägsföretagens säkerhetsstyrningssystem visa att lämpliga underhållsförfaranden finns, och därmed säkerställa fortgående överensstämmelse med de väsentliga kraven och kraven i denna TSD inklusive kraven i underhållsjournalen.

I de fall då andra enheter än järnvägsföretagen använder den rullande materielen och är ansvariga för den använda rullande materielens underhåll måste det järnvägsföretag som använder den rullande materielen förvissa sig om att alla tillämpliga underhållsprocesser fastställts och verkligen tillämpas. Detta måste även på lämpligt sätt visas i järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem.

Den enhet som är ansvarig för godsvagnens underhåll skall se till att pålitlig information om underhållsprocesserna, liksom de specificerade uppgifter som skall göras tillgängliga enligt TSD, är tillgängliga för det drivande järnvägsföretaget. Enheten skall också på begäran från det drivande järnvägsföretaget visa att dessa processer garanterar godsvagnens överensstämmelse med de väsentliga kraven i direktiv 2001/16/EG ändrat genom direktiv 2004/50/EG.

4.3.   FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR GRÄNSSNITTEN

4.3.1.   ALLMÄNT

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, är de funktionella och tekniska specifikationerna för gränssnitten anordnade efter delsystem i följande ordning:

| — | Delsystemet Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

—

Delsystemet Trafikstyrning och signalering.

| — | Delsystemet Drift och trafikledning. |
| --- | --- |

—

Delsystemet Drift och trafikledning.

| — | Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik. |
| --- | --- |

—

Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik.

| — | Delsystemet Infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Delsystemet Infrastruktur.

| — | Delsystemet Energiförsörjning.
  Ytterligare ett gränssnitt har identifierats med följande rådsdirektiv: |
| --- | --- |

—

Delsystemet Energiförsörjning.

Ytterligare ett gränssnitt har identifierats med följande rådsdirektiv:

| — | Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga (RID). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga (RID).

Ett gränssnitt finns även med TSD Konventionell rullande materiel – Buller.

För vart och ett av dessa gränssnitt har specifikationerna anordnats i samma ordning som i avsnitt 4.2, enligt följande:

| — | Strukturer och mekaniska delar. |
| --- | --- |

—

Strukturer och mekaniska delar.

| — | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler. |
| --- | --- |

—

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler.

| — | Bromsar. |
| --- | --- |

—

Bromsar.

| — | Kommunikation. |
| --- | --- |

—

Kommunikation.

| — | Klimat- och miljöförhållanden. |
| --- | --- |

—

Klimat- och miljöförhållanden.

| — | Skyddssystem. |
| --- | --- |

—

Skyddssystem.

| — | Underhåll. |
| --- | --- |

—

Underhåll.

Följande förteckning är gjord för att ange vilka delsystem som har ett gränssnitt till en grundparameter i denna TSD.

| | Strukturer och mekaniska delar avsnitt 4.2.2: | Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg (avsnitt 4.2.2.1): Delsystemet Drift och trafikledning och delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- | --- |

Strukturer och mekaniska delar avsnitt 4.2.2:

Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg (avsnitt 4.2.2.1): Delsystemet Drift och trafikledning och delsystemet Infrastruktur

| | Säker på- och avstigning på rullande materiel (avsnitt 4.2.2.2): Delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- |

Säker på- och avstigning på rullande materiel (avsnitt 4.2.2.2): Delsystemet Drift och trafikledning

| | Hållfastheten hos fordonets grundstruktur (avsnitt 4.2.2.3): Delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

Hållfastheten hos fordonets grundstruktur (avsnitt 4.2.2.3): Delsystemet Infrastruktur

| | Driftsbelastningar (utmattning) (avsnitt 4.2.2.3.3): Inga gränssnitt har identifierats. |
| --- | --- |

Driftsbelastningar (utmattning) (avsnitt 4.2.2.3.3): Inga gränssnitt har identifierats.

| | Styvhet hos fordonets grundstruktur (avsnitt 4.2.2.3.4): Inga gränssnitt har identifierats. |
| --- | --- |

Styvhet hos fordonets grundstruktur (avsnitt 4.2.2.3.4): Inga gränssnitt har identifierats.

| | Lastsäkring (avsnitt 4.2.2.3.5): Delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- |

Lastsäkring (avsnitt 4.2.2.3.5): Delsystemet Drift och trafikledning

| | Stängning och låsning av dörrar (avsnitt 4.2.2.4): Inga gränssnitt har identifierats. |
| --- | --- |

Stängning och låsning av dörrar (avsnitt 4.2.2.4): Inga gränssnitt har identifierats.

| | Märkning av godsvagnar (avsnitt 4.2.2.5): Delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- |

Märkning av godsvagnar (avsnitt 4.2.2.5): Delsystemet Drift och trafikledning

| | Farligt gods (avsnitt 4.2.2.6): Delsystemet Drift och trafikledning samt rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga (RID) |
| --- | --- |

Farligt gods (avsnitt 4.2.2.6): Delsystemet Drift och trafikledning samt rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga (RID)

| | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler(avsnitt 4.2.3): | Kinematisk lastprofil (avsnitt 4.2.3.1): Delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- | --- |

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler(avsnitt 4.2.3):

Kinematisk lastprofil (avsnitt 4.2.3.1): Delsystemet Infrastruktur

| | Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning (avsnitt 4.2.3.2): Delsystemet Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning (avsnitt 4.2.3.2): Delsystemet Trafikstyrning och signalering

| | Parametrar för rullande materiel, som påverkar markbaserade tågövervakningssystem (avsnitt 4.2.3.3): Delsystemet Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

Parametrar för rullande materiel, som påverkar markbaserade tågövervakningssystem (avsnitt 4.2.3.3): Delsystemet Trafikstyrning och signalering

| | Fordonets dynamiska beteende (avsnitt 4.2.3.4): Delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

Fordonets dynamiska beteende (avsnitt 4.2.3.4): Delsystemet Infrastruktur

| | Longitudinella tryckkrafter (avsnitt 4.2.3.5): Delsystemet Drift och trafikledning och delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

Longitudinella tryckkrafter (avsnitt 4.2.3.5): Delsystemet Drift och trafikledning och delsystemet Infrastruktur

| | Bromsar (avsnitt 4.2.4): | Bromsprestanda (avsnitt 4.2.4.1): Delsystemet Trafikstyrning och signalering och delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- | --- |

Bromsar (avsnitt 4.2.4):

Bromsprestanda (avsnitt 4.2.4.1): Delsystemet Trafikstyrning och signalering och delsystemet Drift och trafikledning

| | Kommunikation (avsnitt 4.2.5): | Fordonets förmåga att överföra information från fordon till fordon (avsnitt 4.2.5.1): Ännu ej tillämplig för godsvagnar |
| --- | --- | --- |

Kommunikation (avsnitt 4.2.5):

Fordonets förmåga att överföra information från fordon till fordon (avsnitt 4.2.5.1): Ännu ej tillämplig för godsvagnar

| | Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och vagn (avsnitt 4.2.5.2): Inga gränssnitt har identifierats. |
| --- | --- |

Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och vagn (avsnitt 4.2.5.2): Inga gränssnitt har identifierats.

| | Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6): | Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6): Delsystemet Drift och trafikledning och delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- | --- |

Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6):

Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6): Delsystemet Drift och trafikledning och delsystemet Infrastruktur

| | Aerodynamiska effekter (avsnitt 4.2.6.2): Delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- |

Aerodynamiska effekter (avsnitt 4.2.6.2): Delsystemet Drift och trafikledning

| | Sidovindar (avsnitt 4.2.6.3): Delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- |

Sidovindar (avsnitt 4.2.6.3): Delsystemet Drift och trafikledning

| | Skyddssystem (avsnitt 4.2.7): | Nödfallsåtgärder (avsnitt 4.2.7.1): Delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- | --- |

Skyddssystem (avsnitt 4.2.7):

Nödfallsåtgärder (avsnitt 4.2.7.1): Delsystemet Drift och trafikledning

| | Brandsäkerhet (avsnitt 4.2.7.2): Delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

Brandsäkerhet (avsnitt 4.2.7.2): Delsystemet Infrastruktur

| | Elektriskt skydd (avsnitt 4.2.7.3): Inga gränssnitt har identifierats. |
| --- | --- |

Elektriskt skydd (avsnitt 4.2.7.3): Inga gränssnitt har identifierats.

| | Underhåll | Underhållsjournal (avsnitt 4.2.8): Delsystemet Drift och trafikledning och TSD Buller |
| --- | --- | --- |

Underhåll

Underhållsjournal (avsnitt 4.2.8): Delsystemet Drift och trafikledning och TSD Buller

4.3.2.   DELSYSTEMET TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING

4.3.2.1.   Statisk axellast och linjär belastning (avsnitt 4.2.3.2)

I avsnitt 4.2.3.2 i denna TSD specificeras minsta axellaster. Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, bilaga A, tillägg 1, avsnitt 3.1.

I TSD Trafikstyrning och signalering specificeras största axelavstånd för att uppfylla kraven för spårledningar. Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, bilaga A, tillägg 1, avsnitt 2.1.

4.3.2.2.   Hjul

Hjul är specificerade i avsnitt 5.4.2.3. Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, avsnitt 4.2.11.

4.3.2.3.   Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

| — | Varmgångsdetektorer (se avsnitt 4.2.3.3.2). (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.) Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, avsnitt 4.2.10. |
| --- | --- |

—

Varmgångsdetektorer (se avsnitt 4.2.3.3.2). (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.) Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, avsnitt 4.2.10.

| — | Elektrisk detektering av hjulpar (avsnitt 4.2.3.3.1). Krav på elektrisk detektering av hjulpar beskrivs i TSD Trafikstyrning och signalering, bilaga A, tillägg 1, avsnitt 3.5. |
| --- | --- |

—

Elektrisk detektering av hjulpar (avsnitt 4.2.3.3.1). Krav på elektrisk detektering av hjulpar beskrivs i TSD Trafikstyrning och signalering, bilaga A, tillägg 1, avsnitt 3.5.

| — | Rullande materiels kompatibilitet med tågövervakningssystem
  Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, avsnitt 4.2.11. |
| --- | --- |

—

Rullande materiels kompatibilitet med tågövervakningssystem

Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, avsnitt 4.2.11.

4.3.2.4.   Bromsar

4.3.2.4.1.   Bromsprestanda

I TSD Trafikstyrning och signalering, bilaga A, index 4, anges eventuellt antalet steg i retardationskurvan (se avsnitt 4.2.4.1.2.2 b).

4.3.3.   DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING

Gränssnitten till delsystemet Drift och trafikledning är under övervägande (referenser till denna TSD är öppna punkter).

4.3.3.1.   Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg

I TSD Drift och trafikledning eller nationella driftsregler för rangering, anges hastigheter vid rangering i enlighet med den energiabsorptionskapacitet för buffertarna som anges i avsnitt 4.2.

I TSD Drift och trafikledning anges den största tågmassan med beaktande av de geografiska förhållandena i enlighet med kopplets hållfasthet som anges i avsnitt 4.2.

4.3.3.2.   Stängning och låsning av dörrar

Inget gränssnitt.

4.3.3.3.   Säkring/Lastsäkring

| — | Lastningsföreskrifter krävs för att specificera hur godsvagnar skall lastas, med beaktande av hur godsvagnen är konstruerad, för att transportera en särskild typ av gods. |
| --- | --- |

—

Lastningsföreskrifter krävs för att specificera hur godsvagnar skall lastas, med beaktande av hur godsvagnen är konstruerad, för att transportera en särskild typ av gods.

4.3.3.4.   Märkning av godsvagnar.

I TSD Drift och trafikledning fastställs specifikationer avseende numrering av fordon.

4.3.3.5.   Farligt gods

I TSD för delsystemet Drift och trafikledning skall anges att när godsvagnar som transporterar farligt gods ingår i ett tåg, skall tågets konfiguration överensstämma med kraven i rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande version.

4.3.3.6.   Longitudinella tryckkrafter

Med avseende på longitudinella tryckkrafter, fastställs i TSD Drift och trafikledning driftskrav för

| — | framförande av tåg, |
| --- | --- |

—

framförande av tåg,

| — | förares manövrering av tåg inklusive bromsar under olika linjeförhållanden, |
| --- | --- |

—

förares manövrering av tåg inklusive bromsar under olika linjeförhållanden,

| — | påskjutning och växling av tåg beroende på linjer och nät, |
| --- | --- |

—

påskjutning och växling av tåg beroende på linjer och nät,

| — | koppling och hantering av särskilda typer av fordon (Road-RailerTM, Combirail) i tåg, |
| --- | --- |

—

koppling och hantering av särskilda typer av fordon (Road-RailerTM, Combirail) i tåg,

| — | lokets/lokens placering i tåget. |
| --- | --- |

—

lokets/lokens placering i tåget.

4.3.3.7.   Bromsprestanda

Metoden att beräkna retardationskurvan för en ny godsvagn beskrivs i denna TSD genom att använda dess tekniska fordonsparametrar.

Metoden att beräkna ett tågs bromskraft under driftsförhållanden kommer att beskrivas i TSD Drift och trafikledning.

I TSD Drift och trafikledning anges regler för att hantera följande ämnen:

| — | Rangering av tåg. |
| --- | --- |

—

Rangering av tåg.

| — | Isolering/avstängning av bromsen, lossande av bromsen och val av bromsgrupp. |
| --- | --- |

—

Isolering/avstängning av bromsen, lossande av bromsen och val av bromsgrupp.

| — | Kommunikation till tågpersonalen och personal på marken om åtgärder och villkor för parkering av godsvagnar. |
| --- | --- |

—

Kommunikation till tågpersonalen och personal på marken om åtgärder och villkor för parkering av godsvagnar.

| — | Retardation efter verkliga adhesionsförhållanden på en linje. |
| --- | --- |

—

Retardation efter verkliga adhesionsförhållanden på en linje.

| — | Ansvaret för att det finns bromsskor vid sidan om spåret när så krävs. Godsvagnarna skall inte behöva transportera bromsskor. |
| --- | --- |

—

Ansvaret för att det finns bromsskor vid sidan om spåret när så krävs. Godsvagnarna skall inte behöva transportera bromsskor.

| — | Hantering av drift vid störning, särskilt för korta tåg. |
| --- | --- |

—

Hantering av drift vid störning, särskilt för korta tåg.

| — | Bromsprov (driftsbesiktning). |
| --- | --- |

—

Bromsprov (driftsbesiktning).

| — | Bortkoppling av bromsen på en godsvagn med mycket högre retardationsvärde än resten av tåget. |
| --- | --- |

—

Bortkoppling av bromsen på en godsvagn med mycket högre retardationsvärde än resten av tåget.

4.3.3.8.   Kommunikation

Inget gränssnitt.

4.3.3.8.1.   Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och fordon

Inget gränssnitt.

4.3.3.9.   Klimat- och miljöförhållanden

När ett gränsvärde för klimat- och miljöförhållanden som anges i avsnitt 4.2.6.1.2 i denna TSD överskrids föreligger en störning i systemet. I detta fall skall driftsbegränsningar övervägas och information ges till järnvägsföretaget eller tågföraren. Beträffande temperatur anges i registret för rullande materiel och infrastrukturregistret värden för normal drift.

4.3.3.10.   Aerodynamiska effekter

Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.

4.3.3.11.   Sidovindar

Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.

4.3.3.12.   Nödfallsåtgärder

I TSD Drift och trafikledning kommer att anges att nödfallsbestämmelser och räddningsplaner skall upprättas. I instruktionerna för detta skall ingå detaljer för hur fordon skall återföras på spåret och förfaranden för att göra skadade fordon säkra för färd. Järnvägsföretag skall även överväga hur deras egen personal och personalen på räddningstjänsterna skall utbildas, inklusive praktiska simuleringsövningar.

I instruktionerna för hantering av nödsituationer skall hänsyn tas till de risker som räddningspersonalen kan utsättas för och uppgifter tillhandahållas om hur dessa risker skall hanteras. Uppgifter om risker som härrör från godsvagnens konstruktion och råd om hur sådana risker ska minskas skall ges till järnvägföretagen för att möjliggöra att omfattande instruktioner skrivs, av godsvagnens konstruktör eller tillverkare eller för dennes räkning.

I dessa instruktioner skall även ingå en förteckning över parametrar som behöver kontrolleras på skadade eller urspårade godsvagnar under störd drift.

4.3.3.13.   Brandsäkerhet

| Information till förarna från infrastrukturförvaltaren | Tillhandahålla regler och räddningsplan för drift i händelse av brand. |
| --- | --- |

Information till förarna från infrastrukturförvaltaren

Tillhandahålla regler och räddningsplan för drift i händelse av brand.

4.3.4.   DELSYSTEMET TELEMATIKAPPLIKATIONER FÖR DELSYSTEMET GODSTRAFIK

Det finns inga gränssnitt mellan dessa två delsystem.

4.3.5.   DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR

Skall specificeras senare, när TSD för delsystemet Infrastruktur är tillgänglig.

| 4.3.5.1. | Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | Kinematisk lastprofil |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.5.5. | Fordonets dynamiska beteende |
| --- | --- |

4.3.5.5.

| 4.3.5.6. | Longitudinella tryckkrafter |
| --- | --- |

4.3.5.6.

| 4.3.5.7. | Klimat- och miljöförhållanden |
| --- | --- |

4.3.5.7.

| 4.3.5.8. | Brandskydd |
| --- | --- |

4.3.5.8.

4.3.6.   DELSYSTEMET ENERGIFÖRSÖRJNING

Det finns inga gränssnitt mellan dessa två delsystem.

4.3.7.   RÅDETS DIREKTIV 96/49/EG OCH DESS BILAGA (RID)

4.3.7.1.   Farligt gods

Alla särskilda föreskrifter rörande transport av farligt gods är införda i rådsdirektiv 96/49/EG och dess bilaga (RID) i sin gällande version. Alla avvikelser, begränsningar och undantag finns även förtecknade i kapitel II i rådsdirektiv 96/48/EG i sin gällande version.

4.3.8.   TSD BULLER FÖR OMRÅDET KONVENTIONELLA TÅG

För att säkerställa ständigt efterföljande av de nivåer som anges i TSD Buller för området konventionella tåg (se avsnitt 4.5 i denna TSD), skall godsvagnar vara underhållna på lämpligt sätt.

I underhållsjournalen som beskrivs i avsnitt 4.2.8 skall tillämpliga åtgärder för att hantera löpbanedefekter ingå.

4.4.   DRIFTSREGLER

För TRIV-godsvagnar skall klimat- och miljöförhållandena (se avsnitt 4.2.6.1 i denna TSD) låga temperaturer (-25 oC till - 40 oC) och/eller förhållanden med snö och is noggrant beaktas under fordonens konstruktionsfas. Även om detta görs måste en lägre funktionalitet ibland accepteras och hanteras under drift. Detta skall kompenseras genom användning av driftsförfaranden för att säkerställa samma totala säkerhetsnivå. Det är även viktigt att operatörerna har nödvändiga kvalifikationer eller kompetens för drift under dessa förhållanden.

4.5.   UNDERHÅLLSREGLER

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, beskrivs de underhållsregler som är specifika för delsystemet Rullande materiel – Godsvagnar, som omfattas av denna TSD, i avsnitten

| — | 4.2.2.2 Säker på- och avstigning på rullande materiel, |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 Säker på- och avstigning på rullande materiel,

| — | 4.2.2.3 Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last, |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last,

| — | 4.2.2.4 Stängning och låsning av dörrar, |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 Stängning och låsning av dörrar,

| — | 4.2.2.6 Farligt gods, |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 Farligt gods,

| — | 4.2.3.1 Kinematisk lastprofil, |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 Kinematisk lastprofil,

| — | 4.2.3.4 Fordonets dynamiska beteende, |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 Fordonets dynamiska beteende,

| — | 4.2.3.4.2.3 Underhållsregler, |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.2.3 Underhållsregler,

| — | 4.2.3.5 Longitudinella tryckkrafter, |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 Longitudinella tryckkrafter,

| — | 4.2.5.2 Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och fordon, |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och fordon,

| — | 4.2.7.2 Brandsäkerhet, |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 Brandsäkerhet,

och i synnerhet i avsnittet

| — | 4.2.8 Underhåll. |
| --- | --- |

—

4.2.8 Underhåll.

Underhållsreglerna skall vara sådana att de gör att godsvagnen kan uppfylla de bedömningskriterier som anges i kapitel 6 under hela sin livslängd.

Den part som ansvarar för hanteringen av underhållsjournalen, såsom anges i avsnitt 4.2.8, skall ange toleranser och lämpliga intervall för att säkerställa ständig överensstämmelse. Den ansvarar även för att besluta om värden under drift när dessa inte anges i denna TSD.

Detta innebär att de bedömningsförfaranden som beskrivs i kapitel 6 i denna TSD skall genomföras för typgodkännande, men inte nödvändigtvis är tillämpliga för underhåll. Alla prov behöver inte göras vid varje underhållstillfälle och de som utförs kan ha mindre snäva toleranser.

Kombinationen av ovanstående garanterar kontinuerlig överensstämmelse med de väsentliga kraven under fordonets livslängd.

4.6.   YRKESKVALIFIKATIONER

De yrkeskvalifikationer som krävs för drift av delsystemet Konventionell rullande materiel kommer att omfattas av TSD Drift och trafikledning.

Kompetenskraven för underhåll av delsystemet Konventionell rullande materiel skall beskrivas i detalj i underhållsplanen (se avsnitt 4.2.8). Eftersom aktiviteter avseende underhållsnivå 1 inte omfattas av denna TSD, utan av TSD Drift och trafikledning, anges inte vilka yrkeskvalifikationer som krävs för dessa aktiviteter i denna TSD Rullande materiel.

4.7.   HÄLSO- OCH SÄKERHETSKRAV

Förutom de krav som anges i underhållsplanen (se avsnitt 4.2.8) i denna TSD, finns inga ytterligare krav utöver tillämplig europeisk lagstiftning och därmed kompatibla befintliga nationella bestämmelser om hälsa och säkerhet för underhålls- och driftspersonal.

Aktiviteter avseende underhållsnivå 1 omfattas inte av denna TSD, utan av TSD Drift och trafikledning. Hälso- och säkerhetsförhållanden under arbetet inom ramen för dessa aktiviteter specificeras inte i denna TSD.

4.8.   REGISTREN ÖVER INFRASTRUKTUR OCH RULLANDE MATERIEL

4.8.1.   INFRASTRUKTURREGISTRET

Infrastrukturregistret skall innehålla de obligatoriska uppgifter som finns förtecknade i bilaga KK.

Kraven på konventionell rullande materiel i infrastrukturregistret avseende delsystemet Rullande materiel specificeras i avsnitt 4.2.6.1 (klimat- och miljöförhållanden). Infrastrukturförvaltaren är ansvarig för att de uppgifter som tillhandahålls för införande i infrastrukturregistret är korrekta.

4.8.2.   REGISTRET FÖR RULLANDE MATERIEL

Registret för rullande materiel skall enligt denna TSD innehålla i bilaga H förtecknade obligatoriska uppgifter för alla godsvagnar.

Vid ändring av registreringsmedlemsstat skall innehållet i registret för rullande materiel med avseende på godsvagnen i fråga föras över från den ursprungliga registreringsstaten till den nya registreringsstaten.

Uppgifterna i registret för rullande materiel är nödvändiga för

| — | medlemsstaten, för att bekräfta att godsvagnen uppfyller kraven enligt denna TSD, |
| --- | --- |

—

medlemsstaten, för att bekräfta att godsvagnen uppfyller kraven enligt denna TSD,

| — | infrastrukturförvaltaren, för att bekräfta att godsvagnen är kompatibel med den infrastruktur som den avses trafikera, |
| --- | --- |

—

infrastrukturförvaltaren, för att bekräfta att godsvagnen är kompatibel med den infrastruktur som den avses trafikera,

| — | järnvägsföretaget, för att bekräfta att godsvagnen är lämplig för företagets driftskrav. |
| --- | --- |

—

järnvägsföretaget, för att bekräfta att godsvagnen är lämplig för företagets driftskrav.

Inom alla medlemsstaters territorier tillämpas de krav som är tillämpliga i angränsande tredje länder på godsvagnar som ankommer från eller avgår till dessa tredje länder samt ytterligare krav som fastställer minsta kriterier för gränssnitten mellan godsvagnarna och infrastrukturen och dessa godsvagnars gränssnitt mot lokomotiv.

Om de uppgifter som finns tillgängliga om dessa godsvagnar är färre än dem som skall ingå i registret för rullande materiel, skall järnvägsföretaget ta fram sätt att säkerställa att fordonen är säkra att användas på den med TSD överensstämmande infrastrukturen.

5.   DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1.   DEFINITION

Enligt artikel 2 d i direktiv 2001/16/EG

avses med driftskompatibilitetskomponenter ”alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter, underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i ett delsystem och som driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg är direkt eller indirekt beroende av; begreppet ’komponent’ omfattar såväl materiella föremål som immateriella föremål, t.ex. programvara”.

Driftkompatibilitetskomponenter, som beskrivs i avsnitt 5.3, är komponenter vars teknologi, konstruktion, material, tillverknings- och bedömningsförfaranden är fastställda och möjliggör specificering och kontroll av dem.

5.2.   INNOVATIVA LÖSNINGAR

Såsom nämnts i avsnitt 4.1 i denna TSD, kan innovativa lösningar kräva nya specifikationer och/eller nya bedömningsmetoder. Dessa specifikationer och bedömningsmetoder skall utvecklas genom det förfarande som beskrivs i avsnitten 6.1.2.3 (och 6.2.2.2).

5.3.   FÖRTECKNING ÖVER KOMPONENTER

Driftskompatibilitetskomponenterna omfattas av tillämpliga bestämmelser i direktiv 2001/16/EG och förtecknas nedan.

| 5.3.1. | STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR |
| --- | --- |

5.3.1.

STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

| 5.3.1.1. | Buffertar |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | Draginrättning |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | Skyltar och dekaler för märkning |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.2. | SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER |
| --- | --- |

5.3.2.

SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

| 5.3.2.1. | Boggi och Löpverk |
| --- | --- |

5.3.2.1.

| 5.3.2.2. | Hjulpar |
| --- | --- |

5.3.2.2.

| 5.3.2.3. | Hjul |
| --- | --- |

5.3.2.3.

| 5.3.2.4. | Axlar |
| --- | --- |

5.3.2.4.

| 5.3.3. | BROMSAR |
| --- | --- |

5.3.3.

BROMSAR

| 5.3.3.1. | Styrventil |
| --- | --- |

5.3.3.1.

| 5.3.3.2. | Lastbromsautomat/automatisk lastväxel |
| --- | --- |

5.3.3.2.

| 5.3.3.3. | Fastbromsningsskydd |
| --- | --- |

5.3.3.3.

| 5.3.3.4. | Bromsregulator |
| --- | --- |

5.3.3.4.

| 5.3.3.5. | Bromscylinder/manöverorgan |
| --- | --- |

5.3.3.5.

| 5.3.3.6. | Pneumatisk kopplingsnäve |
| --- | --- |

5.3.3.6.

| 5.3.3.7. | Kopplingsventil |
| --- | --- |

5.3.3.7.

| 5.3.3.8. | Avstängningsanordning för styrventil |
| --- | --- |

5.3.3.8.

| 5.3.3.9. | Bromsbelägg |
| --- | --- |

5.3.3.9.

| 5.3.3.10. | Bromsblock |
| --- | --- |

5.3.3.10.

| 5.3.3.11. | Snabbtömningsventil för huvudledning |
| --- | --- |

5.3.3.11.

| 5.3.3.12. | Automatisk lastväxel |
| --- | --- |

5.3.3.12.

| 5.3.4. | KOMMUNIKATION |
| --- | --- |

5.3.4.

KOMMUNIKATION

| 5.3.5. | KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN |
| --- | --- |

5.3.5.

KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN

| 5.3.6. | SKYDDSSYSTEM |
| --- | --- |

5.3.6.

SKYDDSSYSTEM

5.4.   PRESTANDA OCH SPECIFIKATIONER FÖR KOMPONENTER

5.4.1.   STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

5.4.1.1.   Buffertar

Specifikationerna för driftkompatibilitetskomponenten buffertar beskrivs i avsnitt 4.2.2.1.2.1 Buffertar, stycket ”Buffertegenskaper”.

Gränssnitten för driftkompatibilitetskomponenten ”buffertar” beskrivs i avsnitt 4.3.3.1 för Drift och trafikledning och i avsnitt 4.3.5.1 för Infrastruktur.

5.4.1.2.   Draginrättning

Specifikationerna för driftkompatibilitetskomponenten draginrättning beskrivs i avsnitt 4.2.2.1.2.2 Draginrättning, stycket ”Egenskaper för draginrättning” och avsnitt 4.2.2.1.2.3 Samverkan mellan buffert och draginrättning, stycket ”Egenskaper för draginrättning och buffertanordning”.

Gränssnitten för driftkompatibilitetskomponenten draginrättning beskrivs i avsnitt 4.3.3.1 för Drift och trafikledning och i avsnitt 4.3.5.1 för Infrastruktur.

5.4.1.3.   Skyltar och dekaler för märkning

När märkning utförs genom användning av dekaler är dessa driftkompatibilitetskomponenter. Dessa märkningar specificeras i bilaga B.

5.4.2.   SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

5.4.2.1.   Boggi och Löpverk

Att boggins och löpverkets struktur är intakt är viktigt för säker drift av järnvägssystemet.

Belastningen av boggin och löpverket bestäms av

| — | den största tillåtna hastigheten, |
| --- | --- |

—

den största tillåtna hastigheten,

| — | statiska spåregenskaper (linjeförning, spårvidd, rälsförhöjning, rällutning, spårlägesfel), |
| --- | --- |

—

statiska spåregenskaper (linjeförning, spårvidd, rälsförhöjning, rällutning, spårlägesfel),

| — | dynamiska spåregenskaper (horisontell och vertikal styvhet och spårdämpning), |
| --- | --- |

—

dynamiska spåregenskaper (horisontell och vertikal styvhet och spårdämpning),

| — | parametrar för kontakten mellan hjul och räl (hjul- och rälprofil, spårvidd), |
| --- | --- |

—

parametrar för kontakten mellan hjul och räl (hjul- och rälprofil, spårvidd),

| — | hjulskador (t.ex. hjulplattor, orundheter). |
| --- | --- |

—

hjulskador (t.ex. hjulplattor, orundheter).

| — | massa, tröghet och styvhet hos korg och underrede, boggi och hjulpar, |
| --- | --- |

—

massa, tröghet och styvhet hos korg och underrede, boggi och hjulpar,

| — | fordonens fjäderupphängningsegenskaper, |
| --- | --- |

—

fordonens fjäderupphängningsegenskaper,

| — | nyttolastens fördelning, |
| --- | --- |

—

nyttolastens fördelning,

| — | bromsprestanda. |
| --- | --- |

—

bromsprestanda.

Specifikationerna för driftkompatibilitetskomponenten boggi och löpverk beskrivs i avsnitten 4.2.3.4.1, 4.2.3.4.2.1 och 4.2.3.4.2.2 Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler.

Det är tillåtet för boggier att användas i andra tillämpningar utan ytterligare kontroll (prov) under förutsättning att tillämpliga parametrar i den nya tillämpningen (inklusive de för fordonets korg och underrede) hör till de parametrar som redan provats.

För att kunna garantera säker drift för boggier och löpverk skall dessa vara konstruerade för att klara förväntad belastning under drift. I synnerhet skall boggier och löpverk överensstämma med de provningsvillkor som beskrivs i kapitel 6.

En förteckning över de boggikonstruktioner som vid tiden för offentliggörandet redan anses uppfylla kraven i denna TSD för vissa tillämpningar bifogas i bilaga Y.

Gränssnitten för driftskompatibilitetskomponenten boggi och löpverk till delsystemet trafikstyrning och signalering vad gäller axelavstånd beskrivs i avsnitt 4.3.2.1 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning.

Godsvagnar skall vara så konstruerade att färd genom kurvor och på ramper samt tillträde till färjor är möjligt utan att kontakt uppstår mellan boggier och underrede. Boggivagnarnas sidostöd skall ha tillräcklig överlappning i den snävaste kurvradie för vilken godsvagnen är konstruerad. Om godsvagnen endast klarar en knäckvinkel på rampen för övergång till färja som är mindre än 2,5 grader skall märkning enligt figur B25 i bilaga B anbringas. Om godsvagnen endast klarar drift i större kurvradier än 35 m skall märkning enligt figur B24 i bilaga B anbringas.

5.4.2.2.   Hjulpar

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler, 4.2.4.1.2.5 Bromsning och 4.2.7.3.2.1 Skyddssystem.

Den detaljerade specifikationen beskrivs i avsnitt 4.2.3.3.1 Elektriskt motstånd, i avsnitt 4.2.4.1.2.5 Energigränsvärden (vid bromsning), i bilaga K och i bilaga E, som omfattar exempellösningar på vissa delar.

En komplett funktionsspecifikation för driftskompatibilitetskomponenten hjulpar dröjer till nästa översyn av denna TSD.

Gränssnitten för driftskompatibilitetskomponenten hjulpar till delsystemet Trafikstyrning och signalering beskrivs i avsnitt 4.3.2.1 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning.

5.4.2.3.   Hjul

Den detaljerade specifikationen beskrivs i Bilaga L, som omfattar exempel på lösningar i vissa delar, samt i bilaga E.

En komplett funktionsspecifikation för driftskompatibilitetskomponenten hjul dröjer till nästa översyn av denna TSD.

Gränssnitten för driftskompatibilitetskomponenten hjul till delsystemet Trafikstyrning och signalering beskrivs i avsnitt 4.3.2.1 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning.

5.4.2.4.   Axlar

Den detaljerade specifikationen beskrivs i Bilaga M, vilken omfattar exempel på lösningar i vissa delar.

En komplett funktionsspecifikation för driftskompatibilitetskomponenten axlar dröjer till nästa översyn av denna TSD.

Gränssnitten för driftskompatibilitetskomponenten axlar till delsystemet Trafikstyrning och signalering beskrivs i avsnitt 4.3.2.1 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning.

5.4.3.   BROMSAR

5.4.3.1.   Godkända komponenter vid tiden för offentliggörandet av denna TSD

I bilaga FF bifogas en förteckning över de bromssystem och bromskomponenter som vid tiden för offentliggörandet redan anses uppfylla kraven i denna TSD för vissa tillämpningar.

5.4.3.2.   Styrventil

Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten styrventil beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestandaelement och i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.

Gränssnitten för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.1 i bilaga I.

5.4.3.3.   Lastbromsautomat/automatisk lastväxel

Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten lastbromsautomat/automatisk lastväxel beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestandaelement och i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.

Gränssnitten för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.2 i bilaga I.

5.4.3.4.   Fastbromsningsskydd

Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten fastbromsningsskydd beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.6 Fastbromsningsskydd och i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.3 i bilaga I.

5.4.3.5.   Bromsregulator

Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten bromsregulator beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.6 Mekaniska komponenter.

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.4 i bilaga I.

5.4.3.6.   Bromscylinder/manöverorgan

Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten bromscylinder/manöverorgan beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestandaelement, avsnitt 4.2.4.1.2.8 Parkeringsbroms, avsnitt 4.2.4.1.2.5 Energigränsvärden och i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.5 i bilaga I.

5.4.3.7.   Slangkoppling

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.6 i bilaga I.

5.4.3.8.   Kopplingsventil

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.7 i bilaga I.

5.4.3.9.   Avstängningsanordning för styrventil

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.8 i bilaga I.

5.4.3.10.   Bromsbelägg

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.9 i bilaga I.

5.4.3.11.   Bromsblock

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.10 i bilaga I.

5.4.3.12.   Snabbtömningsventil för huvudledning

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.11 i bilaga I.

5.4.3.13.   Automatisk lastväxel

Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.12 i bilaga I.

6.   BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING SAMT KONTROLL AV DELSYSTEMET

6.1.   DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

6.1.1.   BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN

Förfarandena för bedömning av komponenternas överensstämmelse eller lämplighet för användning skall grunda sig på europeiska specifikationer eller specifikationer som godkänts i enlighet med direktiv 2001/16/EG.

När det gäller komponenternas lämplighet för användning, anges i dessa specifikationer alla de parametrar som skall mätas, övervakas eller kontrolleras, och tillhörande provmetoder och förfaranden för mätning beskrivs, antingen för prov genom simulering i provbänk eller för prov i verklig järnvägsmiljö.

Tillverkaren av en driftskompatibilitetskomponent eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om överensstämmelse eller en EG-försäkran om lämplighet för användning i enlighet med artikel 13.1 och bilaga IV i direktiv 2001/16/EG innan driftskompatibilitetskomponenten saluförs på marknaden.

Bedömningsförfarandena för överensstämmelse av driftskompatibilitetskomponenter, definierade i kapitel 5 i denna TSD, skall bedömas med tillämpning av moduler såsom anges i avsnitt 6.1.2.

Bedömning av en driftskompatibilitetskomponents överensstämmelse eller lämplighet för användning skall utföras av ett anmält organ, när så anges i förfarandet, till vilket tillverkaren eller dess i gemenskapen etablerade ombud har inlämnat ansökan.

Modulerna skall kombineras och användas selektivt beroende på den enskilda komponenten.

Dessa moduler beskrivs i bilaga Q till denna TSD.

Ansökningsfaserna för bedömningsförfaranden av överensstämmelse och lämplighet för användning av driftskompatibilitetskomponenten såsom definierad i kapitel 5 i denna TSD anges i tabell Q.1 i bilaga Q, till denna TSD.

6.1.2.   MODULER

6.1.2.1.   ALLMÄNT

För bedömning av överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter i delsystemet Rullande materiel kan tillverkaren eller dess i gemenskapen etablerade ombud välja ett av följande alternativ:

| a) | Typkontrollförfarandet (modul B) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med en av följande moduler för produktionsfasen: Antingen förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av produktionen (modul D), eller produktkontrollförfarandet (modul F). |
| --- | --- |

a)

Typkontrollförfarandet (modul B) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med en av följande moduler för produktionsfasen: Antingen förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av produktionen (modul D), eller produktkontrollförfarandet (modul F).

| b) | Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen (modul H2). |
| --- | --- |

b)

Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen (modul H2).

| c) | Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem (modul H1). |
| --- | --- |

c)

Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem (modul H1).

Modul D får endast väljas om tillverkaren har inrättat ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och provning av den färdiga produkten och som godkänts och övervakas av ett anmält organ som tillverkaren valt. Bedömningen av svetsprocesserna skall utföras enligt nationella regler.

Modulerna H1 och H2 får endast väljas om tillverkaren har inrättat ett kvalitetssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och provning av den färdiga produkten och som godkänts och övervakas av ett anmält organ som tillverkaren valt.

Bedömningen av överensstämmelse skall omfatta de faser och egenskaper som är markerade med ett ”X” i tabell Q.1 i bilaga Q till denna TSD.

6.1.2.2.   Befintliga lösningar för driftskompatibilitetskomponenter

Om det redan finns en befintlig lösning för en driftskompatibilitetskomponent på den europeiska marknaden innan denna TSD träder i kraft skall följande förfarande tillämpas.

Tillverkaren skall visa att prov och kontroller av driftskompatibilitetskomponenterna har ansetts framgångsrika för tidigare tillämpningar under jämförbara förhållanden. I detta fall skall bedömningarna förbli giltiga för den nya tillämpningen.

I detta fall kan komponenttypen anses redan vara godkänd och en bedömning av komponenttypen behövs inte.

I enlighet med bedömningsförfaranden för olika driftskompatibilitetskomponenter skall tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud tillämpa antingen

| — | förfarandet med intern produktionskontroll (modul A), |
| --- | --- |

—

förfarandet med intern produktionskontroll (modul A),

| — | förfarandet med intern konstruktionskontroll med produktionskontroll (modul A1), eller |
| --- | --- |

—

förfarandet med intern konstruktionskontroll med produktionskontroll (modul A1), eller

| — | förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem (modul H1). |
| --- | --- |

—

förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem (modul H1).

Om det inte är möjligt att visa att lösningen tidigare har provats med positivt resultat tillämpas avsnitt 6.1.2.1.

6.1.2.3.   Innovativa lösningar för driftskompatibilitetskomponenter

När en lösning som föreslås bli en driftskompatibilitetskomponent är innovativ, i den mening som avses i avsnitt 5.2, skall tillverkaren definiera avvikelsen från tillämpligt avsnitt av TSD. Europeiska järnvägsbyrån skall färdigställa lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationer för komponenten och utveckla bedömningsmetoder.

De lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationerna och bedömningsmetoderna skall inkorporeras i TSD inom ramen för översynsprocessen. Så snart som dessa dokument har offentliggjorts kan tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud välja bedömningsförfarande såsom specificeras i avsnitt 6.1.2.1.

Efter ikraftträdandet av ett kommissionsbeslut, som fattats enligt artikel 21.2 i direktiv 2001/16/EG, kan den innovativa lösningen användas innan den inkorporerats i TSD.

6.1.2.4.   Bedömning av lämplighet för användning

När ett bedömningsförfarande baserat på driftserfarenhet inleds med avseende på en driftskompatibilitetskomponent i delsystemet Rullande materiel, skall tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud tillämpa förfarandet med typvaliditetsprovning genom driftserfarenhet (modul V).

6.1.3.   SPECIFIKATION FÖR BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

6.1.3.1.   Strukturer och mekaniska delar

6.1.3.1.1.   Buffertar

Buffertarna skall bedömas efter den specifikation som finns i avsnitt 4.2.2.1.2.1 Buffertar, stycket ”Buffertegenskaper”.

6.1.3.1.2.   Draginrättning

Draginrättningen skall bedömas efter den specifikation som finns i avsnitt 4.2.2.1.2.2 Draginrättning, stycket ”Egenskaper för draginrättning” och avsnitt 4.2.2.1.2.3 Samverkan mellan buffert och draginrättning, stycket ”Egenskaper för draginrättning och buffertanordning”.

6.1.3.1.3.   Märkning av godsvagnar

Skyltarna och dekalerna för märkning skall bedömas efter specifikationerna som finns i bilaga B.

6.1.3.2.   Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

6.1.3.2.1.   Boggi och dess löpverk

Att centrumlager mellan underrede och boggi, boggiram, axelbox och all tillhörande utrustning är intakt skall garanteras. Detta skall ske genom tillämpning av passande metoder, såsom bevis genom prov i provbänk, kontrollmodellering, jämförelse med en befintlig konstruktion som godkänts enligt ett nationellt godkännandesystem och som används i liknande syfte och under liknande förhållanden eller andra metoder.

Tillämpliga provningsvillkor för boggier på standardspår under normala driftsförhållanden och på normal spårkvalitet anges i bilaga J. Dessa villkor utgör endast den gemensamma delen av den fullständiga provning som skall utföras på alla typer av boggiramar.

Det är inte möjligt att specificera allmänna typer av prov för varje specifik boggikomponent, i synnerhet inte för axellager, centrumlager mellan boggi och underrede, stötdämpare och bromsar. Sådana prov skall utarbetas från fall till fall med ovanstående prov som en riktlinje. Målen och parameterdefinitionerna för redan specificerade prov är återgivna nedan.

Denna anmärkning gäller även fallet boggiramar avsedda för trafik på spår med annan spårvidd eller under helt andra driftsförhållanden eller boggier med en ny konstruktion.

De tre prov som beskrivs i avsnitten J1, J2 och J3 i bilaga J har fastställts för att

| — | optimera boggiramens konstruktion (vikt, hastighet), |
| --- | --- |

—

optimera boggiramens konstruktion (vikt, hastighet),

| — | komplettera informationen som fås från beräkningar, och |
| --- | --- |

—

komplettera informationen som fås från beräkningar, och

| — | säkerställa att boggiramarna klarar lasterna under drift utan att det uppstår permanenta deformationer eller sprickor som minskar säkerheten och ger upphov till höga underhållskostnader. |
| --- | --- |

—

säkerställa att boggiramarna klarar lasterna under drift utan att det uppstår permanenta deformationer eller sprickor som minskar säkerheten och ger upphov till höga underhållskostnader.

Om det inte finns någon jämförbar lösning tillgänglig har erfarenheten visat att följande tre prov krävs: två statiska prov (avsnitten J1 och J2 i bilaga J) och ett dynamiskt prov (avsnitt J3 i bilaga J).

De två statiska proven skall utföras först. De ger bland annat möjlighet att underkänna alla boggier som inte uppfyller de minsta kraven på hållfasthet.

Det dynamiska provet (utmattningsprov) är utformad för att kontrollera om boggins konstruktion är riktig och om utmattningssprickor kan förväntas uppstå under drift.

De belastningsvärden som använts vid fastställandet av dessa prov har i synnerhet hämtats från driftprov.

Proven i avsnitt J1 i bilaga J anses representera de maximala belastningar som kan uppstå under drift, utan att beakta belastningar orsakade av olyckor.

Proven i avsnitten J2 och J3 i bilaga J anses representera den genomsnittliga sammanlagda summan av varierande belastningar som uppstår under boggins livslängd.

Antalet cykler i utmattningsprovet har valts för att simulera en total livslängd på 30 år med en färdsträcka på 100 000 km per år. Om detta inte är representativt för den avsedda livscykeln skall belastningarna ses över.

Fördelningen av dessa cykler på tre särskilda belastningssteg har gjorts i syfte att optimera boggiramens konstruktion. Möjligheten att det uppstår sprickor under det sista belastningssteget gör att man kan ringa in de områden som utsätts för störst spänning och som bör ägnas särskild uppmärksamhet under tillverkning, produktionskontroll och underhållsarbete.

För att garantera validiteten i de prov som anges i avsnitten J1, J2 och J3 i bilaga J skall deras praktiska genomförande ägnas särskild uppmärksamhet. Särskilt skall följande beaktas:

Vid de statiska proven i avsnitten J1 och J2 i bilaga J skall boggiramen vara utrustad med en-riktnings trådtöjningsgivare på de ställen där spänningar uppstår i en enda klart fastlagd riktning. På alla andra ställen ska tre-riktnings trådtöjningsgivare (rosettgivare) användas.

Dessa mätares aktiva del skall vara högst 10 mm.

Trådtöjningsgivare och rosettgivare fästs vid boggiramen på alla ställen som utsätts för stora spänningar, i synnerhet på ställen med spänningskoncentrationer.

Provuppställningen skall vara sådan att den återger de krafter som verkar på boggiramen, och dess deformation, såsom de uppstår under drift. Särskild uppmärksamhet skall ägnas överföringen av vertikala och tvärgående belastningar som i vissa fall fördelas över flera delar (boggicentrum, fjädrar, stopp etc.).

Det statiska provet skall utföras på en komplett boggi utrustad med sin fjäderupphängning. I de flesta fall är denna uppställning av praktiska skäl inte lämplig för utmattningsprovet. En separat undersökning skall göras för att fastställa provuppställningen.

Boggiramarna som används vid de tre proven skall vara kompletta och utrustade med alla sina anslutningselement (för dämpare, bromsar, etc.). De skall fullt ut överensstämma med produktionsritningarna och de skall ha tillverkats under samma förhållanden som serietillverkade boggiramar.

Om sprickor eller brott uppstår under utmattningsprovet, som härrör från tillverkningsfel som inte detekterats under föregående statiska provning av boggiramen, skall provet upprepas med en annan ram. Om felen bekräftas skall konstruktionen anses otillfredsställande.

6.1.3.2.2.   Hjulpar

Bedömningen av hjulparet beskrivs i bilaga K.

6.1.3.2.3.   Hjul

Bedömningen av konstruktionen och av produkten beskrivs i bilaga L.

6.1.3.2.4.   Axel

Bedömningen av konstruktionen och av produkten beskrivs i bilaga M.

6.1.3.3.   Bromsar

Se bilaga P.

6.2.   DELSYSTEMET KONVENTIONELL RULLANDE MATERIEL – GODSVAGNAR

6.2.1.   BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN

På anmodan av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud genomför det anmälda organet en EG-kontroll i enlighet med bilaga VI till direktiv 2001/16/EG.

Om en upphandlande enhet kan visa att proven eller kontrollerna avseende delsystemet Konventionell rullande materiel har ansetts framgångsrika för någon tidigare tillämpning, skall dessa bedömningar beaktas vid bedömningen av överensstämmelse.

Modifierade godsvagnar som ändrats inom de gränsvärden som anges i bilaga II skall inte kräva ny bedömning av överensstämmelsen.

Inverkan av viktändringar på säkerhetskritiska komponenter, säkerhetsrelaterade komponenter, samspelet mellan infrastruktur och godsvagn och på klassificeringen för linjekategorier enligt avsnitt 4.2.3.2 måste under alla förhållanden beaktas.

I den utsträckning detta föreskrivs i denna TSD skall man vid EG-kontrollen av delsystemet Konventionell rullande materiel beakta gränssnitten till övriga delsystem i det konventionella järnvägssystemet.

Den upphandlande enheten skall utfärda en EG-kontrollförklaring för delsystemet Rullande materiel i enlighet med artikel 18.1 och bilaga V till direktiv 2001/16/EG.

6.2.2.   MODULER

6.2.2.1.   Allmänt

De moduler som kan väljas för kontrollförfaranden anges i bilaga AA.

När det gäller kontrollförfarandet för kraven i fråga om godsvagnar, vilka beskrivs i kapitel 4, kan den upphandlande enheten eller dess i gemenskapen etablerade ombud välja mellan följande moduler:

| a) | Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med en av följande moduler för produktionsfasen:






  — | Förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av produktionen (modul SD). |
| --- | --- | --- |

a)

Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med en av följande moduler för produktionsfasen:

—

Förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av produktionen (modul SD).

| — | Förfarandet för produktkontroll (modul SF). |
| --- | --- |

—

Förfarandet för produktkontroll (modul SF).

| b) | Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen (modul SH2). |
| --- | --- |

b)

Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen (modul SH2).

Modul SD kan endast väljas i de fall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, använder ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och provning av den färdiga produkten, som godkänts och övervakas av ett valfritt anmält organ. Bedömningen av svetsprocesserna skall utföras enligt nationella regler.

Modul SH2 kan endast väljas i de fall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, använder ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion och tillverkning samt slutbesiktning och provning av den färdiga produkten, som godkänts och övervakas av ett valfritt anmält organ.

Följande tilläggsinformation skall beaktas angående användningen av modulerna:

| — | Modul SB: Med hänvisning till avsnitt 4.3 i modulen, krävs en granskning av konstruktionen. |
| --- | --- |

—

Modul SB: Med hänvisning till avsnitt 4.3 i modulen, krävs en granskning av konstruktionen.

| — | För produktionsfasen, modulerna SD, SF och SH2: Tillämpningen av dessa moduler skall möjliggöra kontroll av godsvagnarnas överensstämmelse med den godkända typen såsom den beskrivs i typkontrollintyget. Framför allt skall tillämpningen visa att tillverkningen och monteringen utförs med samma komponenter och samma tekniska lösningar som den godkända typen. |
| --- | --- |

—

För produktionsfasen, modulerna SD, SF och SH2: Tillämpningen av dessa moduler skall möjliggöra kontroll av godsvagnarnas överensstämmelse med den godkända typen såsom den beskrivs i typkontrollintyget. Framför allt skall tillämpningen visa att tillverkningen och monteringen utförs med samma komponenter och samma tekniska lösningar som den godkända typen.

6.2.2.2.   Innovativa lösningar

När det i en godsvagn ingår en innovativ lösning, i den mening som avses i avsnitt 4.1, skall tillverkaren eller den upphandlande enheten definiera avvikelsen från tillämpligt avsnitt av TSD.

Europeiska järnvägsbyrån skall fastställa lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationer för komponenten och utveckla bedömningsmetoder.

De lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationerna och bedömningsmetoderna skall inkorporeras i TSD i samband med översynsprocessen. Så snart som dessa dokument är publicerade kan bedömningsförfarandet för godsvagnen väljas av tillverkaren eller den upphandlande enheten eller dennes i gemenskapen etablerade ombud såsom specificeras i avsnitt 6.2.2.1.

Efter ikraftträdandet av ett kommissionsbeslut, som fattats enligt artikel 21.2 i direktiv 2001/16/EG, kan den innovativa lösningen användas innan den inkorporerats i TSD.

6.2.2.3.   Bedömning av underhåll

Enligt artikel 18.3 i direktiv 2001/16/EG skall det anmälda organet sammanställa den tekniska dokumentationen, i vilken underhållsjournalen ingår.

Ansvaret för bedömningen av underhållets överensstämmelse åvilar varje berörd medlemsstat. I bilaga DD (som fortfarande är en öppen punkt) beskrivs det förfarande genom vilket varje medlemsstat kontrollerar att underhållsanordningarna uppfyller villkoren i denna TSD och säkerställer respekten för grundparametrarna och de väsentliga kraven under delsystemets livslängd.

6.2.3.   SPECIFIKATIONER FÖR BEDÖMNING AV DELSYSTEMET

6.2.3.1.   Strukturer och mekaniska delar

6.2.3.1.1.   Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last

Vid validering av konstruktionen skall kraven i avsnitt 6 i EN 12663 uppfyllas.

I provningsprogrammet skall ingå ett rangerstötprov såsom anges i bilaga Z om den strukturella hållfastheten inte har visats med beräkningar.

När prov tidigare utförts på liknande komponenter eller delsystem är det inte nödvändigt att upprepa proven, under förutsättning att en tydlig säkerhetsmotivering tillhandahålls som visar de tidigare provens tillämplighet.

6.2.3.2.   Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

6.2.3.2.1.   Fordonets dynamiska beteende

6.2.3.2.1.1.   Tillämpning av förfarandet med partiellt typgodkännande

När en godsvagn redan är typgodkänd, kan ändringar av vissa av dess egenskaper (se avsnitt 4.2.3.4.1) eller av dess driftsförhållanden som påverkar dess dynamiska beteende kräva ytterligare ett prov.

6.2.3.2.1.2.   Certifiering av nya godsvagnar

När nya godsvagnar måste godkännas genom att genomgå prov, skall dessa prov göras genom

| 1). | mätning av spårkrafter, |
| --- | --- |

1).

mätning av spårkrafter,

| 2). | mätning av accelerationerna, |
| --- | --- |

2).

mätning av accelerationerna,

| 3). | validerad modellering, |
| --- | --- |

3).

validerad modellering,

eller

| 4). | jämförelse med befintliga fordon. |
| --- | --- |

4).

jämförelse med befintliga fordon.

De exakta gränsvärdena kommer att variera beroende på de prov- och analysmetoder som används.

6.2.3.2.1.3.   Undantag från provningen av det dynamiska beteendet för godsvagnar som byggs eller byggs om för att köra upp till 100 eller 120 km/h

Godsvagnar tillåts köra upp till 100 eller 120 km/h utan att behöva genomgå provningen av det dynamiska beteendet om de uppfyller de villkor som anges i

| — | avsnitt 4.2.3.5 Longitudinella tryckkrafter, |
| --- | --- |

—

avsnitt 4.2.3.5 Longitudinella tryckkrafter,

| — | avsnitt 4.2.3.2 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning, |
| --- | --- |

—

avsnitt 4.2.3.2 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning,

och om de är utrustade med en fjäderupphängning eller boggi som förtecknas här nedan.

Tvåaxliga godsvagnar

Godsvagnar skall vara utrustade med en typ av fjäderupphängning som förtecknas i bilaga Y i tabellen avseende tvåaxliga godsvagnar.

Godsvagnar med tvåaxliga boggier

Godsvagnar skall vara utrustade med boggier av en typ som finns förtecknad i bilaga Y, eller varianter under förutsättning att ändringarna i förhållande till grundtypen endast påverkar delar som inte kan inverka på det dynamiska beteendet. Dessa boggier finns förtecknade i bilaga Y i de två tabeller som avser godsvagnar med tvåaxliga boggier.

Godsvagnar med treaxliga boggier

Godsvagnar skall vara utrustade med boggier av en typ som finns förtecknad i bilaga Y, eller varianter under förutsättning att ändringarna i förhållande till grundtypen endast påverkar delar som inte kan inverka på det dynamiska beteendet. Dessa boggier finns förtecknade i bilaga Y i den tabell som avser godsvagnar med treaxliga boggier.

6.2.3.2.2.   Longitudinella tryckkrafter för godsvagnar med sidobuffertar

När det är nödvändigt att kräva certifiering av tillåtna longitudinella tryckkrafter genom prov, skall proven utföras i enlighet med den metod som beskrivs i bilaga R, åtminstone inom de mätområden som anges i denna bilaga.

6.2.3.2.3.   Mätning av godsvagnar

Bevis skall tillhandahållas genom mätning av godsvagnens underrede och boggier att avvikelserna från de nominella måtten ligger inom tillåtna toleranser (EN 13775 delarna 1–3 och prEN 13775 delarna 4–6).

6.2.3.3.   Bromsar

6.2.3.3.1.   Bromsprestanda

Metoderna för fastställande av bromskraften beskrivs i bilaga S.

6.2.3.3.2.   Minsta prov av bromssystem

Proven och gränsvärdena nedan gäller godsvagnar utrustade med konventionella tryckluftbromsar för godståg.

Dessa prov skall utföras endast med huvudluftledningen. Prov med permanent matning från matarledning skall även utföras för att visa att bromsfunktionen inte påverkas negativt.

Det normala arbetstrycket (systemtryck) är 5 bar för den konventionella tryckluftbromsen. Dessa prov skall utföras vid detta tryck. Ytterligare prov skall utföras på provexemplar för att säkerställa att bromsen inte påverkas negativt, vid en minskning eller en ökning av detta arbetstryck som inte är större än 1 bar.

Proven skall utföras med bromsgrupperna ”P” och ”G”, om dessa finns. När lastbromsautomat eller bromssystem med lastväxel är monterade skall proven utföras i lägena ”last” och ”tom” för att säkerställa att bromsfunktionen inte påverkas negativt och överensstämmer med denna TSD.

Användning av elektricitet eller andra medel för att kontrollera bromsen är tillåtna under förutsättning att principerna i denna TSD bibehålls. Det skall visas att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås. Proven som är förtecknade i tabellen nedan utförs på ett separat fordon som står stilla, eller på ett stillastående tåg.

Konstruktions- och produktbedömning av enskilda driftskompatibilitetskomponenter beskrivs i bilaga P.

| Egenskaper för pneumatiska bromsar |
| --- |
| Nr | Egenskap | Gränsvärde |
| 1 | Tid för fyllning av bromscylindern till 95 % av maxtryck. | P-läge

  3–5 sekunder (3–6 sekunder för fallet med system för tom/last)

  G-läge

  18–30 sekunder |
| 2 | Lossningstid för bromscylindern till trycket 0,4 bar. | P-läge

  15–20 sekunder
  För en totalvikt lika med 70 ton eller högre är det tillåtet att lossningstiden är 15–25 sekunder.

  G-läge

  45–60 sekunder
  I fallet med bromsar med pneumatiskt styrda anordningar för variation av bromscylindertrycket är lossningstiden den tid som måste gå innan ett tryck på 0,4 bar uppnås i reläventilen (pilottryck). |
| 3 | Trycksänkning i huvudledningen som krävs för att uppnå maximalt bromscylindertryck. | 1,5±0,1 bar |
| 4 | Maximalt tryck i bromscylindern. | 3,8±0,1 bar |
| 5 | Känslighet/okänslighet
  Bromsens okänslighet för långsam minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen inte aktiveras om det normala arbetstrycket sjunker med 0,3 bar under en minut.
  Bromsens känslighet för minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen aktiveras inom 1,2 sekunder om det normala arbetstrycket sjunker med 0,6 bar under 6 sekunder. | Bromsen aktiveras inte vid ett tryckfall på 0,3 bar under en minut.
  Bromsen aktiveras inom 1,2 sekunder vid ett tryckfall på 0,6 bar på 6 sekunder. |
| 6 | Huvudledningsläckage från ett starttryck på 5 bar. | Högst en tryckförlust på 0,2 bar under 5 minuter. |
| 7 | Läckage från bromscylinder, förrådsluftbehållare och styrkammare från ett starttryck i bromscylindern på 3,8 ±0,1 bar från ett huvudledningstryck på 0 bar. | Högst en tryckförlust på 0,15 bar under 5 minuter mätt vid förrådsluftsbehållaren. |
| 8 | Manuell lossning av automatisk tryckluftbroms. | Bromsen lossas. |
| 9 | Graderbarhet för ansättning och lossning vid variationer i huvudledningstrycket. | Mindre än eller lika med 0,1 bar. |
| 10 | Tryck motsvarande återgång till fyllningsläge när bromsen lossas. | Huvudledning:
  0,15 bar under verkligt arbetstryck
  Bromscylinder:
  <0,3 bar. |
| 11 | Bromslägesindikator. | Se till att indikatorn återspeglar bromstillståndet – ansatt eller lossad. |
| 12 | Bromsregulatorn skall provas genom att skapa ett för stort mellanrum mellan friktionsytorna och visa att upprepade cykler av ansättning/lossning återställer rätt spel. | Konstruktionsspel mellan friktionsytorna. |
| 13 | Överensstämmelse med konstruktionsbelastningar på bromsbelägg/backar. | Belastningarna på bromsbelägg/backar skall överensstämma med konstruktionsvärden. |
| 14 | Bromsrörelsen skall vara fri, medge att bromsbelägg/backar avlägsnas från bromsskivor/hjul i lossat tillstånd och inte minska anliggningskrafterna under konstruktionsvärdena | Bromsrörelsen skall vara fri. |
| 15 | Parkeringsbromsens komponenter skall vara fritt rörliga och smorda om så krävs. | Fri rörlighet: ansättning och lossning skall ske utan fastlåsning. |
| 16 | Parkeringsbromsens styrning och prestanda skall vara sådan att med kraften 500 N ansatt längst ut på bromsspaken eller tangentiellt på kanten av bromsratten skall parkeringsbromsen vara fullständigt ansatt. | 500 N insatskraft. |
| 17 | Manuell lossning av parkeringsbroms. | Parkeringsbromsen lossas. |
| 18 | Parkeringsbromsens indikator skall återspegla bromsens tillstånd. | Indikatorn skall korrekt visa bromsens tillstånd – ansatt eller lossad. |

Egenskaper för pneumatiska bromsar

Nr

Egenskap

Gränsvärde

1

Tid för fyllning av bromscylindern till 95 % av maxtryck.

P-läge

3–5 sekunder (3–6 sekunder för fallet med system för tom/last)

G-läge

18–30 sekunder

2

Lossningstid för bromscylindern till trycket 0,4 bar.

P-läge

15–20 sekunder

För en totalvikt lika med 70 ton eller högre är det tillåtet att lossningstiden är 15–25 sekunder.

G-läge

45–60 sekunder

I fallet med bromsar med pneumatiskt styrda anordningar för variation av bromscylindertrycket är lossningstiden den tid som måste gå innan ett tryck på 0,4 bar uppnås i reläventilen (pilottryck).

3

Trycksänkning i huvudledningen som krävs för att uppnå maximalt bromscylindertryck.

1,5±0,1 bar

4

Maximalt tryck i bromscylindern.

3,8±0,1 bar

5

Känslighet/okänslighet

Bromsens okänslighet för långsam minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen inte aktiveras om det normala arbetstrycket sjunker med 0,3 bar under en minut.

Bromsens känslighet för minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen aktiveras inom 1,2 sekunder om det normala arbetstrycket sjunker med 0,6 bar under 6 sekunder.

Bromsen aktiveras inte vid ett tryckfall på 0,3 bar under en minut.

Bromsen aktiveras inom 1,2 sekunder vid ett tryckfall på 0,6 bar på 6 sekunder.

6

Huvudledningsläckage från ett starttryck på 5 bar.

Högst en tryckförlust på 0,2 bar under 5 minuter.

7

Läckage från bromscylinder, förrådsluftbehållare och styrkammare från ett starttryck i bromscylindern på 3,8 ±0,1 bar från ett huvudledningstryck på 0 bar.

Högst en tryckförlust på 0,15 bar under 5 minuter mätt vid förrådsluftsbehållaren.

8

Manuell lossning av automatisk tryckluftbroms.

Bromsen lossas.

9

Graderbarhet för ansättning och lossning vid variationer i huvudledningstrycket.

Mindre än eller lika med 0,1 bar.

10

Tryck motsvarande återgång till fyllningsläge när bromsen lossas.

Huvudledning:

0,15 bar under verkligt arbetstryck

Bromscylinder:

<0,3 bar.

11

Bromslägesindikator.

Se till att indikatorn återspeglar bromstillståndet – ansatt eller lossad.

12

Bromsregulatorn skall provas genom att skapa ett för stort mellanrum mellan friktionsytorna och visa att upprepade cykler av ansättning/lossning återställer rätt spel.

Konstruktionsspel mellan friktionsytorna.

13

Överensstämmelse med konstruktionsbelastningar på bromsbelägg/backar.

Belastningarna på bromsbelägg/backar skall överensstämma med konstruktionsvärden.

14

Bromsrörelsen skall vara fri, medge att bromsbelägg/backar avlägsnas från bromsskivor/hjul i lossat tillstånd och inte minska anliggningskrafterna under konstruktionsvärdena

Bromsrörelsen skall vara fri.

15

Parkeringsbromsens komponenter skall vara fritt rörliga och smorda om så krävs.

Fri rörlighet: ansättning och lossning skall ske utan fastlåsning.

16

Parkeringsbromsens styrning och prestanda skall vara sådan att med kraften 500 N ansatt längst ut på bromsspaken eller tangentiellt på kanten av bromsratten skall parkeringsbromsen vara fullständigt ansatt.

500 N insatskraft.

17

Manuell lossning av parkeringsbroms.

Parkeringsbromsen lossas.

18

Parkeringsbromsens indikator skall återspegla bromsens tillstånd.

Indikatorn skall korrekt visa bromsens tillstånd – ansatt eller lossad.

Kommentarer till ovanstående tabell:

| N1. | Tiderna skall erhållas från nödbromsning av ett enskilt fordon. Efter intryckning av cirka 10 % av det slutliga trycket i bromscylindern skall tryckökningen vara progressiv. Fyllningstiden börjar när luft börjar fylla cylindern och slutar när trycket når upp till 95 % av det slutliga värdet, och skall vara såsom anges. |
| --- | --- |
| N2. | Efter att tiden med fullständig och kontinuerlig lossning av bromsen på ett enskilt fordon efter en nödbromsning skall trycket i bromscylindern falla progressivt. Lossningstiden, mätt från och med att luft kommer ut från cylindern tills trycket når 0,4 bar skall vara såsom anges. |
| N3. | För att uppnå maximalt tryck i bromscylindern skall trycket i huvudledningen minskas med 1,4 till 1,6 bar under systemtrycket. |
| N4. | Det högsta trycket i bromscylindern som erhålls genom minskning av trycket i huvudledningen med 1,4 till 1,6 bar skall vara 3,7 till 3,9 bar. |
| N5. | Bromsens okänslighet för långsam minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen inte aktiveras om det normala arbetstrycket sjunker med 0,3 bar under en minut.
  Bromsens känslighet för minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen aktiveras inom 1,2 sekunder om det normala arbetstrycket sjunker med 0,6 bar under 6 sekunder. |
| N6. | Efter fyllning av huvudledningen till 5 bar, isolera huvudledningen, tillåt tid för stabilisering och säkerställ sedan att läckaget inte är större än vad som anges. |
| N7. | Efter en nödbromsning, med ett huvudledningstryck på 0 bar, startas mätningen efter stabiliseringstiden och säkerställs att läckaget inte är större än vad som anges. |
| N8. | Bromsen skall vara utrustad med en anordning som medger manuell lossning av bromsen. |
| N9. | Bromsen skall vara sådan att trycket i bromscylindern kontinuerligt följer variationerna i trycket i huvudledningen. En tryckvariation på ±0,1 bar i huvudledningen skall få styrventilen att ändra trycket i bromscylindern därefter.
  För ett värde på trycket i huvudledningen skall trycket i bromscylindern inte avvika med mer än 0,1 bar vid ansättning och lossning. (För bromsning via pneumatiskt styrda lastventiler för varierande bromskraft gäller värdet 0,1 bar pilottrycket.) |
| N10. | I det fallet vagnen har bromsar med lastventiler för ändring av bromskraften, motsvarar trycket 0,3 bar trycket som finns i den pneumatiska reläventilen (pilottanken). |
| N11. | Godsvagnar där den automatiska tryckluftbromsens tillstånd ansatt/lossad inte kan kontrolleras utan att man går under vagnen (t.ex. de som är utrustade med axelmonterade skivbromsar) skall vara utrustade med en indikator som visar den automatiska bromsens tillstånd. |
| N12. | Korrekt funktion hos bromsregulatorn skall bekräftas genom att man skapar ett för stort mellanrum till friktionsytorna och visar att upprepade cykler av ansättning/lossning återställer rätt spel. |
| N13. | På den första i en serie av godsvagnar skall bromsbeläggets/bromsblockets anliggningskraft mätas för att bekräfta att den överensstämmer med konstruktionsvärdet. |
| N14. | Bromsrörelsen skall vara sådan att bromsbelägg/bromsblock kan komma från bromsskivor/hjul i lossat tillstånd och inte minskar anliggningskrafterna under konstruktionsvärdena. |
| N15. | Parkeringsbromsens komponenter, uppriggning, ledarskruvar och -muttrar, skall vara fritt rörliga och smorda om så krävs enligt konstruktionen. |
| N16. | På den första i en serie godsvagnar skall den fordonsretardationskraft mätas som orsakas av en insatskraft på 500 N ansatt längst ut på parkeringsbromsspaken eller tangentiellt på kanten av en bromsratt. Den uppmätta kraften skall överensstämma med konstruktionsvärdena. |
| N17. | Parkeringsbromsen skall ansättas och lossas manuellt och inte negativt påverka friktionsytornas spel i lossat tillstånd. |
| N18. | En indikator för parkeringsbromsen skall finnas som korrekt återger parkeringsbromsens status, ansatt eller lossad. |

N1.

Tiderna skall erhållas från nödbromsning av ett enskilt fordon. Efter intryckning av cirka 10 % av det slutliga trycket i bromscylindern skall tryckökningen vara progressiv. Fyllningstiden börjar när luft börjar fylla cylindern och slutar när trycket når upp till 95 % av det slutliga värdet, och skall vara såsom anges.

N2.

Efter att tiden med fullständig och kontinuerlig lossning av bromsen på ett enskilt fordon efter en nödbromsning skall trycket i bromscylindern falla progressivt. Lossningstiden, mätt från och med att luft kommer ut från cylindern tills trycket når 0,4 bar skall vara såsom anges.

N3.

För att uppnå maximalt tryck i bromscylindern skall trycket i huvudledningen minskas med 1,4 till 1,6 bar under systemtrycket.

N4.

Det högsta trycket i bromscylindern som erhålls genom minskning av trycket i huvudledningen med 1,4 till 1,6 bar skall vara 3,7 till 3,9 bar.

N5.

Bromsens okänslighet för långsam minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen inte aktiveras om det normala arbetstrycket sjunker med 0,3 bar under en minut.

Bromsens känslighet för minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen aktiveras inom 1,2 sekunder om det normala arbetstrycket sjunker med 0,6 bar under 6 sekunder.

N6.

Efter fyllning av huvudledningen till 5 bar, isolera huvudledningen, tillåt tid för stabilisering och säkerställ sedan att läckaget inte är större än vad som anges.

N7.

Efter en nödbromsning, med ett huvudledningstryck på 0 bar, startas mätningen efter stabiliseringstiden och säkerställs att läckaget inte är större än vad som anges.

N8.

Bromsen skall vara utrustad med en anordning som medger manuell lossning av bromsen.

N9.

Bromsen skall vara sådan att trycket i bromscylindern kontinuerligt följer variationerna i trycket i huvudledningen. En tryckvariation på ±0,1 bar i huvudledningen skall få styrventilen att ändra trycket i bromscylindern därefter.

För ett värde på trycket i huvudledningen skall trycket i bromscylindern inte avvika med mer än 0,1 bar vid ansättning och lossning. (För bromsning via pneumatiskt styrda lastventiler för varierande bromskraft gäller värdet 0,1 bar pilottrycket.)

N10.

I det fallet vagnen har bromsar med lastventiler för ändring av bromskraften, motsvarar trycket 0,3 bar trycket som finns i den pneumatiska reläventilen (pilottanken).

N11.

Godsvagnar där den automatiska tryckluftbromsens tillstånd ansatt/lossad inte kan kontrolleras utan att man går under vagnen (t.ex. de som är utrustade med axelmonterade skivbromsar) skall vara utrustade med en indikator som visar den automatiska bromsens tillstånd.

N12.

Korrekt funktion hos bromsregulatorn skall bekräftas genom att man skapar ett för stort mellanrum till friktionsytorna och visar att upprepade cykler av ansättning/lossning återställer rätt spel.

N13.

På den första i en serie av godsvagnar skall bromsbeläggets/bromsblockets anliggningskraft mätas för att bekräfta att den överensstämmer med konstruktionsvärdet.

N14.

Bromsrörelsen skall vara sådan att bromsbelägg/bromsblock kan komma från bromsskivor/hjul i lossat tillstånd och inte minskar anliggningskrafterna under konstruktionsvärdena.

N15.

Parkeringsbromsens komponenter, uppriggning, ledarskruvar och -muttrar, skall vara fritt rörliga och smorda om så krävs enligt konstruktionen.

N16.

På den första i en serie godsvagnar skall den fordonsretardationskraft mätas som orsakas av en insatskraft på 500 N ansatt längst ut på parkeringsbromsspaken eller tangentiellt på kanten av en bromsratt. Den uppmätta kraften skall överensstämma med konstruktionsvärdena.

N17.

Parkeringsbromsen skall ansättas och lossas manuellt och inte negativt påverka friktionsytornas spel i lossat tillstånd.

N18.

En indikator för parkeringsbromsen skall finnas som korrekt återger parkeringsbromsens status, ansatt eller lossad.

Provförfarandena skall överensstämma med de europeiska standarderna.

För godsvagnar utrustade med bromsgrupp ”R” skall särskilda prov utföras. Dessa provförfaranden skall överensstämma med de europeiska standarderna.

6.2.3.4.   Klimat- och miljöförhållanden

6.2.3.4.1.   Temperatur och andra klimat- och miljöförhållanden

6.2.3.4.1.1.   Temperatur

Alla komponenter och grupper av komponenter skall provas enligt de krav som anges i avsnitten 4.2 och 6 och angivna europeiska standarder, med beaktande av den temperaturklass som godsvagnarna enligt avsnitt 4.2.6.1.2.2 skall godkännas för.

6.2.3.4.1.2.   Andra klimat- och miljöförhållanden

Det är tillräckligt att tillverkaren upprättar en försäkran om överensstämmelse i vilken anges hur klimat- och miljöförhållandena i följande avsnitt har beaktats vid konstruktionen av godsvagnen:

| | 4.2.6.1.2.1 (Höjd) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.1 (Höjd)

| | 4.2.6.1.2.3 (Fuktighet) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.3 (Fuktighet)

| | 4.2.6.1.2.5(Regn) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.5(Regn)

| | 4.2.6.1.2.6 (Snö, is och hagel) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.6 (Snö, is och hagel)

| | 4.2.6.1.2.7 (Solstrålning) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.7 (Solstrålning)

| | 4.2.6.1.2.8 (Motståndskraft mot föroreningar) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.8 (Motståndskraft mot föroreningar)

Det anmälda organet skall kontrollera att denna försäkran finns och att dess innehåll är rimligt.

Detta påverkar inte de specifika provningskraven avseende klimat- och miljöförhållanden som ges i kapitel 4 och 6. Dessa skall utföras och kontrolleras. I försäkran skall hänvisning till dessa prov finnas.

6.2.3.4.2.   Aerodynamiska effekter

Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.

6.2.3.4.3.   Sidovindar

Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.

7.   GENOMFÖRANDE

7.1.   ALLMÄNT

Vid genomförandet av denna TSD måste hänsyn tas till det konventionella järnvägssystemets övergripande övergång till fullständig driftskompatibilitet.

För att stödja denna övergång ges i TSD utrymme för en stegvis, successiv tillämpning och ett samordnat genomförande med övriga TSD.

Vad gäller denna TSD skall den genomföras i god samordning med TSD Buller.

7.2.   ÖVERSYN AV TSD

Enligt artikel 6.2 i direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, skall Europeiska järnvägsbyrån ansvara för att förbereda översyn och uppdatering av TSD och förse den kommitté som avses i artikel 21 med lämpliga rekommendationer för att den tekniska utvecklingen eller förändringar i de samhälleliga kraven skall kunna beaktas. Dessutom kan framtida antaganden och översyner av andra TSD också inverka på denna TSD. Föreslagna ändringar av denna TSD skall bli föremål för ingående granskning och uppdaterade TSD kommer att offentliggöras regelbundet med ett vägledande tidsintervall på 3 år.

Byrån skall meddelas alla innovativa lösningar under beaktande, för att kunna fastställa huruvida de skall tas med i framtida TSD:er.

7.3.   TILLÄMPNING AV DENNA TSD PÅ NY RULLANDE MATERIEL

Kapitlen 2 till 6 och alla specifika villkor i avsnitt 7.7 nedan gäller i full utsträckning för nya godsvagnar som tas i drift med följande undantag:

| — | Villkoren i avsnitt 4.2.4.1.2.2 (bromsprestandaelement) retardationskurva för bromskraft för vilken ett datum för genomförande kommer att ges vid kommande översyn av TSD. |
| --- | --- |

—

Villkoren i avsnitt 4.2.4.1.2.2 (bromsprestandaelement) retardationskurva för bromskraft för vilken ett datum för genomförande kommer att ges vid kommande översyn av TSD.

Denna TSD gäller inte godsvagnar som är underställda ett kontrakt som redan är undertecknat eller befinner sig i slutfasen av ett anbudsförfarande före det datum då denna TSD träder i kraft.

7.4.   BEFINTLIG RULLANDE MATERIEL

7.4.1.   TILLÄMPNING AV DENNA TSD PÅ BEFINTLIG RULLANDE MATERIEL

Med befintliga godsvagnar avses godsvagnar som redan är i bruk innan denna TSD träder i kraft.

Denna TSD gäller inte befintlig rullande materiel så länge som den inte genomgår ombyggnad eller uppgradering.

7.4.2.   UPPGRADERING OCH OMBYGGNAD AV BEFINTLIGA GODSVAGNAR

Uppgraderade eller ombyggda godsvagnar, som kräver nytt tillstånd för idrifttagande enligt innebörden i artikel 14.3 i direktiv 2001/16/EG, skall överensstämma med

| — | avsnitten 4.2, 5.3, 6.1.1 och 6.2 samt alla specifika villkor i avsnitt 7.7. |
| --- | --- |

—

avsnitten 4.2, 5.3, 6.1.1 och 6.2 samt alla specifika villkor i avsnitt 7.7.

Följande undantag gäller:

| — | 4.2.3.3.2 Varmgångsdetektering (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD). |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 Varmgångsdetektering (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD).

| — | 4.2.4.1.2.2 Retardationskurva för bromskraft. |
| --- | --- |

—

4.2.4.1.2.2 Retardationskurva för bromskraft.

| — | 4.2.6 Klimat- och miljöförhållanden. |
| --- | --- |

—

4.2.6 Klimat- och miljöförhållanden.

| — | 4.2.6.2 Aerodynamiska effekter (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD). |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 Aerodynamiska effekter (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD).

| — | 4.2.6.3 Sidovindar (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD). |
| --- | --- |

—

4.2.6.3 Sidovindar (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD).

| — | 4.2.8 Underhållsjournal. |
| --- | --- |

—

4.2.8 Underhållsjournal.

För dessa undantag gäller nationella regler.

Vad gäller godsvagnar som används enligt de överenskommelser som anges i avsnitt 7.5 nedan skall de tillämpliga villkoren vid ombyggnad eller uppgradering av dessa vagnar vara de som eventuellt nämns i överenskommelsen ifråga. Om inga sådana villkor nämns gäller denna TSD.

7.4.3.   YTTERLIGARE KRAV PÅ MÄRKNING AV GODSVAGNAR

Förutom det allmänna fallet ovan för uppgraderade eller ombyggda godsvagnar skall alla befintliga driftskompatibla godsvagnar överensstämma med kraven i denna TSD vad gäller utformningen av godsvagnars märkning från det datum då nästa genomgripande ommålning av godsvagnen sker, utan att ett anmält organ behöver ingripa. En medlemsstat får fastställa ett tidigare datum för överensstämmelse.

7.5.   GODSVAGNAR I DRIFT ENLIGT NATIONELLA, BILATERALA, MULTILATERALA ELLER INTERNATIONELLA ÖVERENSKOMMELSER

7.5.1.   BEFINTLIGA ÖVERENSKOMMELSER

Medlemsstater skall inom 6 månader efter ikraftträdandet av denna TSD till kommissionen anmäla följande typer av överenskommelser som berör driftsaspekter (konstruktion, ombyggnad, uppgradering, idrifttagande, drift och underhåll av godsvagnar såsom anges i kapitel 2 i denna TSD) i fråga om godsvagnar som omfattas av denna TSD.

| — | Nationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare, som nåtts på antingen permanent eller tillfällig basis och som motiveras av den mycket specifika eller lokala karaktären hos transporttjänsten i fråga. |
| --- | --- |

—

Nationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare, som nåtts på antingen permanent eller tillfällig basis och som motiveras av den mycket specifika eller lokala karaktären hos transporttjänsten i fråga.

| — | Bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller mellan säkerhetsmyndigheter som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt. |
| --- | --- |

—

Bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller mellan säkerhetsmyndigheter som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

| — | Internationella överenskommelser mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför EU, eller mellan järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför EU, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt. |
| --- | --- |

—

Internationella överenskommelser mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför EU, eller mellan järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför EU, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

Fortsatt drift/underhåll av godsvagnar som omfattas av dessa överenskommelser skall tillåtas så länge som de verkligen överensstämmer med gemenskapens lagstiftning.

Dessa överenskommelsers förenlighet med EU:s lagstiftning, inbegripet icke-diskriminerande aspekter och framför allt förenligheten med denna TSD, kommer att analyseras och kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder, såsom till exempel att se över denna TSD och eventuellt göra tillägg angående specialfall eller övergångslösningar.

RIV-avtalet och COTIF-instrumenten skall inte anmälas.

7.5.2.   FRAMTIDA ÖVERENSKOMMELSER

I alla framtida överenskommelser och ändringar av befintliga överenskommelser skall hänsyn tas till EU:s lagstiftning och särskilt till denna TSD. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sådana överenskommelser/ändringar. Samma förfarande som i avsnitt 7.5.1 är då tillämpligt.

7.6.   IDRIFTTAGANDE AV GODSVAGNAR

I enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2001/16/EG skall, när överensstämmelse med TSD uppnåtts och en EG-kontrollförklaring för en godsvagn beviljats i en medlemsstat, detta ömsesidigt erkännas av alla medlemsstater.

Vid ansökan om säkerhetsintyg enligt artikel 10 i direktiv 2004/49/EG (del B av intyget) eller tillstånd för idrifttagande enligt artikel 14.1 i direktiv 2001/16/EG, kan järnvägsföretag söka intyg/tillstånd för idrifttagande för grupper av godsvagnar. Godsvagnar kan grupperas efter serie eller typ.

När säkerhetsintyg eller tillstånd för idrifttagande beviljats för grupper av godsvagnar i en medlemsstat, skall dessa ömsesidigt erkännas av alla medlemsstater för att undvika dubbla kontroller av säkerhet/driftskompatibilitet av säkerhetsmyndigheterna.

I den omfattning som denna TSD innehåller öppna punkter, kommer tillstånd för idrifttagande att ömsesidigt godkännas, med de undantag som anges i bilaga JJ.

Det måste dock kontrolleras att godsvagnarna används på kompatibel infrastruktur, vilket kan göras genom att använda infrastrukturregistret och registret för rullande materiel.

7.7.   SPECIALFALL

7.7.1.   INLEDNING

Följande särskilda bestämmelser gäller i nedanstående specialfall.

Specialfallen kan delas in i två kategorier: bestämmelserna tillämpas antingen permanent (”P”-fall), eller temporärt (”T”-fall). När det gäller temporära fall rekommenderas att de berörda medlemsstaterna bör uppfylla kraven för delsystemet i fråga antingen år 2010 (”T1”-fall), ett mål som fastställdes i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, eller år 2020 (”T2”-fall).

7.7.2.   FÖRTECKNING ÖVER SPECIALFALL

Allmänna specialfall på järnvägsnät med spårvidden 1 524 mm

Medlemsstat: Finland

Fall ”P”

Inom Finlands territorium och vid den svenska gränsövergångsstationen Haparanda (1 524 mm) accepteras boggier, hjulpar och andra driftskompatibilitetskomponenter och/eller delsystem som berörs av spårviddsgränssnitt, och som är byggda för nät med spårvidden 1 524 mm, endast om de uppfyller i det följande nämnda finska specialfall för spårviddsgränssnitt. Utan att det påverkar ovannämnda begränsning (1 524 mm spårvidd) godkänns alla driftskompatibilitetskomponenter och/eller delsystem som uppfyller kraven i TSD för spårvidden 1 435 mm vid den finska gränsövergångsstationen Torneå (1 435 mm) samt vid tågfärjehamnarna på spår för 1 435 mm spårvidd.

7.7.2.1.   Strukturer och mekaniska delar

7.7.2.1.1.   Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg

7.7.2.1.1.1.   Spårvidd 1 524 mm

Medlemsstat: Finland

Fall ”P”

På fordon som är avsedda för trafik i Finland tillåts avståndet mellan buffertarnas centrumlinjer vara 1 830 mm. Alternativt är det tillåtet att dessa godsvagnar utrustas med SA-3 koppel eller med SA-3-kompatibla koppel, med eller utan sidobuffertar.

På fordon som är avsedda för trafik i Finland krävs det att bredden på bufferttallrikarna ökas med 40 mm mot utsidan i de fall avståndet mellan buffertarnas centrumlinjer är 1 790 mm.

7.7.2.1.1.2.   Spårvidd 1 520 mm

Medlemsstater: Polen, Slovakien, Lettland, Litauen, Estland, Ungern

Fall ”P”

Alla godsvagnar som avses tillfälligt trafikera spårvidden 1 520 mm i Polen, på vissa linjer i Slovakien samt i Lettland, Litauen och Estland skall uppfylla följande krav:

Varje godsvagn som överensstämmer med denna TSD för spårvidderna 1 520 mm och 1 435 mm skall vara utrustade både med automatkoppel och skruvkoppel enligt en av följande lösningar:

| — | Typen av koppel kan ändras vid gränsen mellan nät med spårvidderna 1 435 mm respektive 1 520 mm. |
| --- | --- |

—

Typen av koppel kan ändras vid gränsen mellan nät med spårvidderna 1 435 mm respektive 1 520 mm.

| — | Godsvagnen kan utrustas med buffertar och automatkoppel av typen SA3 och övergångskoppel. |
| --- | --- |

—

Godsvagnen kan utrustas med buffertar och automatkoppel av typen SA3 och övergångskoppel.

| — | Godsvagnen kan utrustas med dolda buffertar och automatkoppel, buffertar skall i sitt framskjutna läge medge drift av en vagn med skruvkoppel eller övergångskoppel. |
| --- | --- |

—

Godsvagnen kan utrustas med dolda buffertar och automatkoppel, buffertar skall i sitt framskjutna läge medge drift av en vagn med skruvkoppel eller övergångskoppel.

Buffertar och koppel – version C

Image

Koppel version D

Image

Image

Buffert och koppel version D

Tankvagnar för farligt gods skall vara utrustade med stötdämpare för koppel som uppfyller följande parametrar:

| — | Dynamisk absorption minst 130 kJ. |
| --- | --- |

—

Dynamisk absorption minst 130 kJ.

| — | Slutkraft under kvasistatisk belastning minst 1 000 kN. |
| --- | --- |

—

Slutkraft under kvasistatisk belastning minst 1 000 kN.

7.7.2.1.1.3.   Spårvidd 1 520 mm/1 524 mm

Medlemsstater: Lettland, Litauen, Estland Finland och Polen

Fall ”P”

När det gäller godsvagnar som används, eller är avsedda att användas, i permanent bilateral trafik på linjer med spårvidden 1 520/1 524 mm mellan medlemsstater och tredje land, är kapitlen 4 och 5 i denna TSD inte tillämpliga.

7.7.2.1.1.4.   Spårvidd 1 520mm

Medlemsstater: Lettland, Litauen och Estland

Fall ”T”

För godsvagnar i permanent trafik på linjer mellan medlemsstater med spårvidden 1 520 mm är kapitlen 4 och 5 i denna TSD inte tillämpliga fram till nästa översyn av denna TSD. Nästa översyn skall beakta de specialfall som identifieras genom det förfarande som beskrivs i avsnitt 7.5.1 i denna TSD.

7.7.2.1.1.5.   Spårvidd 1 668 mm – Avstånd mellan buffertarnas centrumlinjer

Medlemsstater: Spanien och Portugal

Fall ”P”

På fordon som är avsedda för trafik i Spanien eller Portugal är det tillåtet för avståndet mellan buffertarnas centrumlinjer att vara 1 850 mm (±10 mm). I detta fall skall kompatibilitet med normalt placerade buffertar visas.

Bufferttallrikarnas mått för tvåaxliga godsvagnar och boggivagnar:

Enhetlig bredd på bufferttallrikarna för godsvagnar avsedda för trafik till Spanien eller Portugal (avstånd mellan centrumlinjerna på 1 850 mm) skall vara 550 mm eller 650 mm beroende på egenskaperna hos godsvagnar som omfattas av tillämpliga nationella föreskrifter.

7.7.2.1.1.6.   Gränssnitt mellan fordon

Medlemsstater: Irland och Nordirland

Fall ”P”

I Irland sitter buffertarnas mittpunkter 1 905 mm från varandra och höjden på buffertens och draginrättningens mittpunkter måste vara minst 1 067 mm och högst 1 092 mm över rälsöverkant vid olastad godsvagn. För att underlätta till- och frånkoppling vid rangering kan ”snabbkoppel” tillåtas på godsvagnar (se Bilaga HH).

7.7.2.1.1.7.   Allmänna specialfall på järnvägsnät med spårvidd 1 000 mm eller mindre

Medlemsstat: Grekland

Fall ”T1”

För befintlig separat järnväg med 1 000 mm spårvidd, som inte ingår i tillämpningsområdet för denna TSD, skall nationella regler gälla.

7.7.2.1.2.   Säker på- och avstigning på rullande materiel

7.7.2.1.2.1.   Säker på- och avstigning på rullande materiel i Irland och Nordirland

Medlemsstater: Irland och Nordirland

Fall ”P”

I Irland är kravet att ”fotsteg och handtag, om sådana finns, endast är avsedda för på- och avstigning, och inte för att medge att växlaren skall kunna åka med på vagnens utsida”.

Bilaga EE är inte tillämplig i Irland och Nordirland.

7.7.2.1.3.   Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last

7.7.2.1.3.1.   Linjer med spårvidden 1 520 mm

Medlemsstater: Polen, Slovakien, Lettland, Litauen, Estland, Ungern

Fall ”P”

Alla godsvagnar avsedda för permanent eller tillfällig trafik på spårvidden 1 520 mm skall uppfylla följande krav:

Konstruktionsbelastningar

Dimensionerande belastningar i längdriktningen

| Kategori | Minsta värden [kN] |
| --- | --- |
| Tryckkraft i höjd med det automatiska kopplet | 3 000 |
| Dragkraft i höjd med det automatiska kopplet | 2 500 |
| Tryckkraft vid vardera buffertens axel | 1 000 |
| Tryckkraft ansatt excentriskt (50 mm) från vardera buffertens axel | 750 |
| Tryckkraft ansatt diagonalt via sidobuffertar (om sådana finns) | 400 |

Kategori

Minsta värden [kN]

Tryckkraft i höjd med det automatiska kopplet

3 000

Dragkraft i höjd med det automatiska kopplet

2 500

Tryckkraft vid vardera buffertens axel

1 000

Tryckkraft ansatt excentriskt (50 mm) från vardera buffertens axel

750

Tryckkraft ansatt diagonalt via sidobuffertar (om sådana finns)

400

Fordon som uppfyller dessa krav kan rangeras utan begränsningar.

| — | Största vertikala belastning

  Lastning av godsvagnar under konstruktionsrandvillkor med 150 % av största last skall inte orsaka plastisk deformation.
  Nedböjningen av godsvagnens underrede vid stillastående skall inte vara mer än 3 ‰ vid axeltappens bas. |
| --- | --- |

—

Största vertikala belastning

Lastning av godsvagnar under konstruktionsrandvillkor med 150 % av största last skall inte orsaka plastisk deformation.

Nedböjningen av godsvagnens underrede vid stillastående skall inte vara mer än 3 ‰ vid axeltappens bas.

| — | Lastkombinationer

  Konstruktionen skall klara lastkombinationer från det mest ogynnsamma fallet med vertikal belastning i kombination med tryckkraften 3 000 kN vid det automatiska kopplet och krafter ansatta på vardera buffertaxeln.
  Vertikala, dynamiska överskottskrafter orsakade av reaktionströghetskrafter från lasten på godsvagnens underrede och dess horisontella komponent verkande på sidan mot spåret skall beaktas genom beräkning.
  För tankvagnar skall inre tryck, undertryck och tryck orsakat av hydrauliska stötar dessutom beaktas. |
| --- | --- |

—

Lastkombinationer

Konstruktionen skall klara lastkombinationer från det mest ogynnsamma fallet med vertikal belastning i kombination med tryckkraften 3 000 kN vid det automatiska kopplet och krafter ansatta på vardera buffertaxeln.

Vertikala, dynamiska överskottskrafter orsakade av reaktionströghetskrafter från lasten på godsvagnens underrede och dess horisontella komponent verkande på sidan mot spåret skall beaktas genom beräkning.

För tankvagnar skall inre tryck, undertryck och tryck orsakat av hydrauliska stötar dessutom beaktas.

| — | Belastning vid lyftning

  Godsvagnen skall klara krafterna vid lyftning utan plastisk deformation. Ytterligare stödpunkter enligt normerna för fordon för spårvidden 1 520 mm skall beaktas. |
| --- | --- |

—

Belastning vid lyftning

Godsvagnen skall klara krafterna vid lyftning utan plastisk deformation. Ytterligare stödpunkter enligt normerna för fordon för spårvidden 1 520 mm skall beaktas.

Krav rörande dynamiska krafter som ansätts vid det automatiska kopplet

| — | Allmänt

  En lastad eller olastad godsvagn skall klara stöten från en rammande godsvagn. Detta skall visas genom prov på ett rakspår. Vikten på den rammande godsvagnen skall vara minst lika stor som vikten på den provade godsvagnen. För provning av tvåaxliga godsvagnar rekommenderas en rammande godsvagn på 100 ±3 t.
  En rammande godsvagn skall vara utrustad med ett automatkoppel av typ SA3 och en stötdämpare för kopplet. Skillnaden mellan axlarna för de automatiska kopplen skall vara högst 50 mm.
  Provet skall utföras enligt följande villkor:






  — | Den enskilda provvagnen skall vara obromsad. |
| --- | --- | --- |

—

Allmänt

En lastad eller olastad godsvagn skall klara stöten från en rammande godsvagn. Detta skall visas genom prov på ett rakspår. Vikten på den rammande godsvagnen skall vara minst lika stor som vikten på den provade godsvagnen. För provning av tvåaxliga godsvagnar rekommenderas en rammande godsvagn på 100 ±3 t.

En rammande godsvagn skall vara utrustad med ett automatkoppel av typ SA3 och en stötdämpare för kopplet. Skillnaden mellan axlarna för de automatiska kopplen skall vara högst 50 mm.

Provet skall utföras enligt följande villkor:

—

Den enskilda provvagnen skall vara obromsad.

| — | Stödvagnen skall utgöras av 3 eller 4 godsvagnar sammansatta som en enhet med en massa på minst 300 t. |
| --- | --- |

—

Stödvagnen skall utgöras av 3 eller 4 godsvagnar sammansatta som en enhet med en massa på minst 300 t.

Den ansatta kraften skall under lastade förhållanden vara 3 000 kN ±10 %.

Stötvagnens vagngrupp skall skyddas mot rullning med parkeringsbroms eller bromsskor.

| — | Stöt under olastade förhållanden

  Den rammande godsvagnens hastighet skall vara 12 km/h. Den provade godsvagnen skall vara obromsad.
  Belastningarna skall inte orsaka någon plastisk deformation. Spänningar i utvalda kritiska punkter såsom anslutning boggi/underrede, underrede/korg och överbyggnad skall registreras. |
| --- | --- |

—

Stöt under olastade förhållanden

Den rammande godsvagnens hastighet skall vara 12 km/h. Den provade godsvagnen skall vara obromsad.

Belastningarna skall inte orsaka någon plastisk deformation. Spänningar i utvalda kritiska punkter såsom anslutning boggi/underrede, underrede/korg och överbyggnad skall registreras.

| — | Stöt under lastade förhållanden

  Den provade godsvagnen skall vara belastad med största last.
  Den rammande godsvagnens största tillåtna hastighet skall vara 12 km/h. Stötproven skall starta gradvis från 2 till 3 km/h.
  Provet skall utföras i följande hastighetsområden:






  — | Upp till 5 km/h. |
| --- | --- | --- |

—

Stöt under lastade förhållanden

Den provade godsvagnen skall vara belastad med största last.

Den rammande godsvagnens största tillåtna hastighet skall vara 12 km/h. Stötproven skall starta gradvis från 2 till 3 km/h.

Provet skall utföras i följande hastighetsområden:

—

Upp till 5 km/h.

| — | 5 till 10 km/h. |
| --- | --- |

—

5 till 10 km/h.

| — | Över 10 km/h. |
| --- | --- |

—

Över 10 km/h.

Åtminstone 5 stötar skall utföras inom varje hastighetsområde. Dessutom skall 3 stötprov utföras med en stöt som ger en tryckkraft lika med 3 000 kN. Denna stötkraft skall understödjas genom beräkning

Under proven skall den tillåtna stöttryckkraften inte överstiga gränsvärdet med mer än 10 %. Om gränsvärdet på 3 000 kN ±10 % uppnås strax under 12 km/h skall hastigheten inte ökas.

Dessutom skall, för att simulera tålighet på lång sikt, 40 stötprov utföras antingen vid 12 km/h eller med en stöttryckkraft på 3 000 kN.

Belastningarna skall inte orsaka någon plastisk deformation.

| — | Dynamiska hållfasthetsvillkor under godsvagnars drift

  Godsvagnar skall vara motståndskraftiga mot longitudinella tryckkrafter och dragkrafter på 1 000 kN vid 120 km/h. |
| --- | --- |

—

Dynamiska hållfasthetsvillkor under godsvagnars drift

Godsvagnar skall vara motståndskraftiga mot longitudinella tryckkrafter och dragkrafter på 1 000 kN vid 120 km/h.

7.7.2.1.3.2.   Linjer med spårvidden 1 668 mm – Lyftning

Medlemsstater: Spanien och Portugal

Fall ”P”

För tvåaxliga godsvagnar:

| — | Förfaranden skall vidtas för att begränsa fjäderns sänkning när godsvagnen lyfts.
  Ett exempel på lösning visas på bild 3 i bilaga X. |
| --- | --- |

—

Förfaranden skall vidtas för att begränsa fjäderns sänkning när godsvagnen lyfts.

Ett exempel på lösning visas på bild 3 i bilaga X.

| — | Vid lyftning med domkrafter (begränsat till ”lyftpunkternas” maxläge), skall varje godsvagn utrustas med fyra förstärkningsplåtar, två under varje långbalk, placerade symmetriskt i förhållande till godsvagnens tvärgående axel.
  Denna uppställning kan även vara lämplig vid sänkgrav för byte till nya axlar (även för vagnståg och ledade godsvagnar utan begränsning av antalet enheter).
  Förstärkningsplåtarna skall ha följande mått:






  — | I godsvagnens längdriktning: högst 150 mm. |
| --- | --- | --- |

—

Vid lyftning med domkrafter (begränsat till ”lyftpunkternas” maxläge), skall varje godsvagn utrustas med fyra förstärkningsplåtar, två under varje långbalk, placerade symmetriskt i förhållande till godsvagnens tvärgående axel.

Denna uppställning kan även vara lämplig vid sänkgrav för byte till nya axlar (även för vagnståg och ledade godsvagnar utan begränsning av antalet enheter).

Förstärkningsplåtarna skall ha följande mått:

—

I godsvagnens längdriktning: högst 150 mm.

| — | I godsvagnens tvärriktning: 100 mm. |
| --- | --- |

—

I godsvagnens tvärriktning: 100 mm.

| — | Tjocklek: 15 mm. |
| --- | --- |

—

Tjocklek: 15 mm.

De skall ha korsande spår, som är parallella med och vinkelräta mot godsvagnens längdriktning.

| — | Spårdjup: cirka 5–7 mm. |
| --- | --- |

—

Spårdjup: cirka 5–7 mm.

| — | Spårbredd: cirka 4–6 mm. |
| --- | --- |

—

Spårbredd: cirka 4–6 mm.

Godsvagnens infrastruktur skall medge ett spel i förhållande till hjulparen när förstärkningsplåtarna, i höjt läge (med en normal domkrafthöjning på 800 mm), når en högsta höjd på 1 550 mm över rälsöverkant.

På bild 6 i bilaga X visas de spel som skall finnas på godsvagnar för isättning av domkrafternas överdel.

För boggivagnar:

| — | Boggier med utbytbara axlar skall vara utrustade med en anordning för att begränsa fjädrarnas sänkning vid lyftning av godsvagnar med boggi.
  Användning av den anordning som visas på bild 10 i bilaga X rekommenderas. |
| --- | --- |

—

Boggier med utbytbara axlar skall vara utrustade med en anordning för att begränsa fjädrarnas sänkning vid lyftning av godsvagnar med boggi.

Användning av den anordning som visas på bild 10 i bilaga X rekommenderas.

| — | Den största längden över buffertar på godsvagnen får inte vara större än 24,486 m. Underredets konstruktion skall klara att bära boggiramarnas vikt vid lyftning under de förhållanden som anges i nästa stycke. |
| --- | --- |

—

Den största längden över buffertar på godsvagnen får inte vara större än 24,486 m. Underredets konstruktion skall klara att bära boggiramarnas vikt vid lyftning under de förhållanden som anges i nästa stycke.

| — | Placeringen av domkrafter på verkstäder skall överensstämma med det diagram som visas på bild 13 i bilaga X.
  De angivna anordningarna är lämpliga för hantering av alla godsvagnar med en total längd som inte är större än 24,480 m.
  Lyftningen av godsvagnen skall utföras genom samtidig lyftning av underrede och boggiramar. Godsvagnarna skall förses med vajrar för att säkra boggiramarna vid underredet under dessa arbeten. På Plate 14 i bilaga X visas de anordningar som monterats på boggierna på 4 ställen och på godsvagnens underrede på 8 ställen och som gör att sådan säkring kan garanteras vid lyftning och att vajrarna kan placeras i viloläge när de inte används.
  Godsvagnens underrede skall vara utrustade med förstärkningsplåtar med följande mått:






  — | Längd i godsvagnens längdriktning: minst 250 mm. |
| --- | --- | --- |

—

Placeringen av domkrafter på verkstäder skall överensstämma med det diagram som visas på bild 13 i bilaga X.

De angivna anordningarna är lämpliga för hantering av alla godsvagnar med en total längd som inte är större än 24,480 m.

Lyftningen av godsvagnen skall utföras genom samtidig lyftning av underrede och boggiramar. Godsvagnarna skall förses med vajrar för att säkra boggiramarna vid underredet under dessa arbeten. På Plate 14 i bilaga X visas de anordningar som monterats på boggierna på 4 ställen och på godsvagnens underrede på 8 ställen och som gör att sådan säkring kan garanteras vid lyftning och att vajrarna kan placeras i viloläge när de inte används.

Godsvagnens underrede skall vara utrustade med förstärkningsplåtar med följande mått:

—

Längd i godsvagnens längdriktning: minst 250 mm.

| — | Längd i godsvagnens tvärriktning: 100 mm. |
| --- | --- |

—

Längd i godsvagnens tvärriktning: 100 mm.

| — | Tjocklek: 15 mm. |
| --- | --- |

—

Tjocklek: 15 mm.

Förstärkningsplåtarnas kontaktyta skall vara spårad i enlighet med angivelserna i avsnittet om 2-axliga godsvagnar.

Placeringen av förstärkningsplåtarna på godsvagnens underrede och de spel som skall finnas för att sätta i domkrafternas överdelar återges på bild 15 i bilaga X. Denna placering är lämplig vid sänkgrav för byte till nya axlar (även för vagnståg och ledade godsvagnar utan begränsning av antalet enheter).

Godsvagnens infrastruktur skall medge ett spel i förhållande till hjulparen när förstärkningsplåtarna, i höjt läge (med en normal domkrafthöjning på 900 mm), når en högsta höjd på 1 650 mm över rälsöverkant.

7.7.2.2.   Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

7.7.2.2.1.   Kinematisk lastprofil

7.7.2.2.1.1.   Kinematisk lastprofil, Storbritannien

Medlemsstat: Storbritannien

Fall ”P”

För godsvagnar avsedda att trafikera Storbritanniens nät, se bilaga T.

7.7.2.2.1.2.   Godsvagnar för spårvidderna 1 520 och 1 435 mm

Medlemsstater: Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland

Fall ”P”

För godsvagnar avsedda att trafikera spår med spårvidderna 1 520 och 1 435 mm, se bilaga U.

7.7.2.2.1.3.   Kinematisk lastprofil, Finland

Medlemsstat: Finland

Fall ”P”

För godsvagnar som endast är avsedda för trafik i Finland och vid den svenska gränsövergångsstationen Haparanda (1 524), skall fordonsprofilen inte överskrida lastprofilen FIN 1 som anges i bilaga W.

7.7.2.2.1.4.   Kinematisk lastprofil, Spanien och Portugal

Medlemsstater: Spanien och Portugal

Fall ”P”

Passering över vertikala övergångskurvor (inklusive rangervallar) och över bromsnings-, växlings- och stoppanordningar.

Det skall vara möjligt för boggier att passera en ramp för övergång till färja med en maximal knäckvinkel på 2o 30’ och en kurvradie på 120 m.

Passering av kurvor.

Det skall vara möjligt för godsvagnar att gå genom kurvor med radien 60 m för flakvagnar och 75 m för andra typer av godsvagnar på spår med standardprofil och genom kurvor med radien 120 m på spår med bred profil.

7.7.2.2.1.5.   Kinematisk lastprofil, Irland

Medlemsstater: Irland och Nordirland

Fall ”P”

Dynamisk lastprofil för godsvagnar:

Godsvagnar som går mellan Irland och Nordirland skall överensstämma med Iarnród Éireanns dynamiska lastprofil för godsvagnar och Nordirlands (GNR) dynamiska lastprofil för godsvagnar som visas på den sammansatta ritningen nr 07000/121 i bilaga HH. De statiska profilmått för godsvagnar som anges i den ritningen skall också respekteras.

Godsvagnens konstruktion:

Godsvagnens största konstruktionsprofil skall fastställas i enlighet med nationella regler.

7.7.2.2.2.   Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

7.7.2.2.2.1.   Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning, Finland

Medlemsstater: Finland

Fall ”P”

För fordon avsedda att trafikera Finland, skall den tillåtna axellasten vara 22,5 ton vid största tillåtna hastighet 120 km/h och 25 ton vid största tillåtna hastighet 100 km/h, när hjuldiametern är mellan 920 och 840 mm.

7.7.2.2.2.2.   Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning, Storbritannien

Medlemsstat: Storbritannien

Fall ”P”

Klassificeringen av linjer och linjeavsnitt i Storbritannien utförs enligt anmäld nationell standard (Railway Group Standard GE/RT8006 ”Interface between Rail Vehicle Weights and Underline Bridges”). Fordon avsedda att trafikera Storbritannien skall erhålla klassificering enligt denna standard.

Klassificeringen av godsvagnen bestäms efter varje axels geometriska placering och belastning.

7.7.2.2.2.3.   Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning, Lettland, Litauen, Estland

Medlemsstater: Lettland, Litauen och Estland

Fall ”P”

För fordonsprofilen skall nationella regler tillämpas.

7.7.2.2.2.4.   Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning, Irland och Nordirland

Medlemsstater: Irland och Nordirland

Fall ”P”

Gränsvärdet för den statiska axellasten för godsvagnar är 15,75 ton på det irländska nätet, men trafik med boggivagnar med 18,8 tons axellast är tillåten på vissa linjer.

7.7.2.2.3.   Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

7.7.2.2.4.   Fordonets dynamiska beteende

Kategori ”P” – permanent

7.7.2.2.4.1.   Förteckning över specialfall av hjuldiametrar för olika spårvidder

| Benämning | Hjuldiameter (mm) | Spårvidd (mm) | Minsta värde (mm) | Största värde (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstånd mellan flänsarnas utsidor (SR) | ≥840 | 1 520 | 1 487 | 1 509 |
| 1 524 | 1 487 | 1 514 |
| 1 602 | | |
| 1 668 | 1 643 | 1 659 |
| Avstånd mellan flänsarnas insidor (AR) | ≥840 | 1 520 | 1 437 | 1 443 |
| 1 524 | 1 442 | 1 448 |
| 1 602 | | |
| 1 668 | 1 590 | 1 596 |
| Hjulringens bredd (BR) | ≥330 | 1 520 | 133 | 140 (7) |
| Flänsens tjocklek (Sd) | ≥840 | 1 520 | 24 | 33 |
| <840 och ≥330 | övriga | 27,5 | 33 |
| Flänsens höjd (Sh) | ≥760 | | 28 | 36 |
| <760 och ≥630 | | 30 | 36 |
| <630 och ≥330 | | 32 | 36 |
| Flänsyta (qR) | ≥330 | | 6,5 | |
| Måtten ovan anges såsom en funktion av höjden över rälsöverkant och skall uppfyllas både av lastade och olastade godsvagnar.
  Hjulparen på godsvagnar som permanent trafikerar spår med spårvidden 1 520 mm skall mätas enligt det mätförfarande för hjulpar som anges för godsvagnar för spårvidden 1 520 mm. |

Benämning

Hjuldiameter (mm)

Spårvidd (mm)

Minsta värde (mm)

Största värde (mm)

Avstånd mellan flänsarnas utsidor (SR)

≥840

1 520

1 487

1 509

1 524

1 487

1 514

1 602

1 668

1 643

1 659

Avstånd mellan flänsarnas insidor (AR)

≥840

1 520

1 437

1 443

1 524

1 442

1 448

1 602

1 668

1 590

1 596

Hjulringens bredd (BR)

≥330

1 520

133

140 (7)

Flänsens tjocklek (Sd)

≥840

1 520

24

33

<840 och ≥330

övriga

27,5

33

Flänsens höjd (Sh)

≥760

28

36

<760 och ≥630

30

36

<630 och ≥330

32

36

Flänsyta (qR)

≥330

6,5

Måtten ovan anges såsom en funktion av höjden över rälsöverkant och skall uppfyllas både av lastade och olastade godsvagnar.

Hjulparen på godsvagnar som permanent trafikerar spår med spårvidden 1 520 mm skall mätas enligt det mätförfarande för hjulpar som anges för godsvagnar för spårvidden 1 520 mm.

7.7.2.2.4.2.   Hjulmaterial:

Med anledning av de nordiska klimat- och miljöförhållandena används ett särskilt hjulmaterial allmänt i Finland och Norge. Det liknar ER8 men med en förhöjd mangan- och kiselhalt för förbättrade egenskaper mot avflagning. För inrikes trafik kan detta material användas om parterna är överens.

7.7.2.2.4.3.   Särskilda belastningar:

Ytterligare krafter skall användas om linjeparametrarna ger högre krafter.

(t.ex. snäva kurvor)

7.7.2.2.4.4.   Fordonets dynamiska beteende, Spanien och Portugal

Medlemsstater: Spanien och Portugal

Fall ”P”

Hjulringens bredd.

Vad gäller axlar konstruerade för 22,5 tons axellast, kan de hjul användas vars ritningar finns på bild 1 i bilaga X och vars mått är beräknade för ERRI:s standardiserade axelkonstruktion. Ytterligare åtgärder skall i vissa fall vidtas för att överensstämmelse skall uppnås med de mått på hjulflänsarnas aktiva ytor som anges i denna TSD.

7.7.2.2.4.5.   Fordonets dynamiska beteende, Irland och Nordirland

Medlemsstater: Irland och Nordirland

Fall ”P”

Rullande materiel skall vara konstruerad för att säkert kunna passera över en spårskevhet på upp till 17 o/oo över en sträcka på 2,7 m och upp till 4 o/oo över en sträcka på 11,2 m.

Största och minsta värden för SR och AR:

| SR | Alla hjuldiametrar | Minst 1 571 mm | Högst 1 588 mm |
| --- | --- | --- | --- |
| AR | Alla hjuldiametrar | Minst 1 523 mm | Högst 1 524 mm |
| BR | Alla hjuldiametrar | Minst 127 mm | Högst 135 mm |
| Sd | Alla hjuldiametrar | Minst 24 mm | Högst 32 mm |
| Sh | Alla hjuldiametrar | Minst 30,5 mm | Högst 38 mm |
| qR | Alla hjuldiametrar | 6,5 | |

SR

Alla hjuldiametrar

Minst 1 571 mm

Högst 1 588 mm

AR

Alla hjuldiametrar

Minst 1 523 mm

Högst 1 524 mm

BR

Alla hjuldiametrar

Minst 127 mm

Högst 135 mm

Sd

Alla hjuldiametrar

Minst 24 mm

Högst 32 mm

Sh

Alla hjuldiametrar

Minst 30,5 mm

Högst 38 mm

qR

Alla hjuldiametrar

6,5

7.7.2.2.5.   Longitudinella tryckkrafter

7.7.2.2.5.1.   Longitudinella tryckkrafter, Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland och Estland

Medlemsstater: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland och Estland

Fall ”P”

Krav på godsvagnar för spårvidden 1 520 mm gällande för godsvagnar för spårvidden 1 435 mm för att få trafikera nät med spårvidden 1 520 mm.

Länder: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland.

Godsvagnar utrustade med automatkoppel skall klara tryckkrafter och longitudinella dragkrafter på 1 000 kN vid 120 km/h.

7.7.2.2.6.   Boggi och Löpverk

7.7.2.2.6.1.   Boggi och Löpverk, Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland

Medlemsstater: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland

Fall ”P”

I Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm samt i Litauen, Lettland och Estland gäller följande krav för godsvagnar med löpverk för variabel spårvidd 1 435/1 520 mm som skall trafikera nät med spårvidden 1 520 mm:

| a) | Allmänt
  För tvåaxliga boggier är det tillåtna avståndet mellan hjulparen 1 800 mm–2 400 mm.
  Löpverk avsedda för användning på europeiska järnvägsnät med spårvidden 1 520 mm skall klara ett drifttemperaturområde på - 40 oC till + 40 oC. För asiatiska nät med spårvidden 1 520 mm skall löpverk vara lämpliga för temperaturområdet - 60 oC till + 45 oC och en relativ fuktighet på 0–100 %. |
| --- | --- |

a)

Allmänt

För tvåaxliga boggier är det tillåtna avståndet mellan hjulparen 1 800 mm–2 400 mm.

Löpverk avsedda för användning på europeiska järnvägsnät med spårvidden 1 520 mm skall klara ett drifttemperaturområde på - 40 oC till + 40 oC. För asiatiska nät med spårvidden 1 520 mm skall löpverk vara lämpliga för temperaturområdet - 60 oC till + 45 oC och en relativ fuktighet på 0–100 %.

| b) | Ramar för löpverk
  Ramen för löpverket kan vara svetsad eller gjuten. Stålet som används skall vara svetsbart utan förvärmning och skall ha en minsta brotthållfasthet på 370 N/mm
  2
  . De minsta värden som skall uppnås för slagseghet (slagprov med V-provstav enligt ISO-prov) sammanfattas i följande tabell:







  Slagseghet [J] |
| --- | --- |
| - 20 oC | - 40 oC | - 60 oC |
| 27 | 27 | 21 |

b)

Ramar för löpverk

Ramen för löpverket kan vara svetsad eller gjuten. Stålet som används skall vara svetsbart utan förvärmning och skall ha en minsta brotthållfasthet på 370 N/mm

. De minsta värden som skall uppnås för slagseghet (slagprov med V-provstav enligt ISO-prov) sammanfattas i följande tabell:

Slagseghet [J]

- 20 oC

- 40 oC

- 60 oC

27

27

21

Prov krävs endast för trafik på system med spårvidden 1 520 mm.

7.7.2.2.6.2.   Boggi och Löpverk, Spanien och Portugal

Medlemsstater: Spanien och Portugal

Fall ”P”

Boggins yttermått

Boggier med utbytbara axlar skall ha ett minsta axelavstånd på 1,80 m och ett avstånd mellan fjädrarnas upphängningsplan på 2,170 m. Boggins yttermått anges på bild 7 i bilaga X. Boggins yttermått sålunda fastställda gäller en boggi lämplig för S-bromsningsvillkor. Franska och spanska nationella myndigheter skall konsulteras för tillämpning av SS-bromsningsvillkor.

Centrumlagrets höjd skall vara 925 mm över rälsöverkant och radien på centrumlagret skall vara 190 mm precis som för boggi med standardmått. Centrumlagret skall överensstämma med ritningen på Plate 8 i bilaga X.

Axelbox för godsvagnsboggier

Axelboxar skall överensstämma med den ritning som visas på bild 9 i bilaga X.

Fällbar säkerhetsanordning som fäster axeln vid boggiramen

Axelboxar skall omfatta ett säkerhetssystem som gör det möjligt att säkra axlarna i boggiramen. En sådan anordning, som visas på Plate 11 i bilaga X, skall vara fällbar vid axelbyte.

Hjul

För tvåaxliga godsvagnar:

Diametern på löpbanan på nya hjul skall vara högst 1 000 mm.

För boggivagnar:

Diametern på löpbanan på nya hjul skall vara högst 920 mm.

Hjulpar

Hjulparen skall vara försedda med ett serienummer, ett typnummer och ägarens märke.

Dessa uppgifter, tillsammans med datum (månad och år) för den senaste revisionen av hjulparet, indexkod för det ägande eller registrerande järnvägsföretaget och beteckning för den plats där revisionen utförts skall visas på ett märkband på axeln.

Koden för det ägande eller registrerande järnvägsföretaget och datumet (månad och år) för senaste revision skall återges med vid färg på framsidan på varje axelbox.

Axelboxar och skyddsplåtar

Axelboxar, bindstag och låsbyglar skall vara konstruerade så att de uppgifter som visas på Plate 2 i bilaga X kan uppfyllas (diametern på hålet i den övre delen av axelboxen skall medge användning av en ring eller stopp för justering av fjäderupphängningen, såsom visas i bilaga X).

Eftersom hjulet på axeln för den breda profilen ligger mycket nära godsvagnens underrede, skall en bygel med ett 14 eller 10 mm axelskydd användas. Se Plate 18 i bilaga X.

Användning av bindstag som snabbt kan tas bort och monteras rekommenderas. De skall monteras med hjälp av minst 2 M20×55 skruvar med spårade brickor. Vid konstruktionen skall avståndet mellan hålens centrum vara 483 +1/-0 mm.

Hjulparens totala yta

Fordons underreden skall ha en helt fri yta, i nivå med varje hjul, såsom visas på Plate 4 i bilaga X.

Axelkonstruktion

Axlarna skall klara att bära den största belastning som fastlagts för linjer lämpliga för 20 t axellast (linjer tillhörande kategori C) eller för 22,5 t axellast (linjer tillhörande kategori D). De skall vara utrustade med axelboxar med rullager och vara utbytbara mot befintliga axlar. De nya axlarna skall vara konstruerade enligt bestämmelserna i denna TSD. Användning av automatiskt variabla hjulpar, som kan trafikera linjer med spårvidderna 1 435 mm och 1 688 mm, medges endast genom överenskommelse med spanska och franska behöriga myndigheter för internationell transport genom Frankrike.

7.7.2.3.   Bromsar

7.7.2.3.1.   Bromsprestanda

7.7.2.3.1.1.   Bromsprestanda, Storbritannien

Medlemsstat: Storbritannien

Fall ”P”

För godsvagnar avsedda användning på Storbritanniens nät, se avsnitt V.2 i bilaga V.

7.7.2.3.1.2.   Bromsprestanda, Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland

Medlemsstater: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland

Fall ”P”

| — | Styrventil

  Driftkompatibla godsvagnar för spårvidden 1 435 mm skall för att trafikera nät med spårvidden 1 520 mm vara utrustade med ytterligare bromssystem enligt följande:
  Alternativ 1: montera två styrventiler med omkopplingsanordning






  — | för spårvidden 1 435 mm: styrventil enligt bilaga I, |
| --- | --- | --- |

—

Styrventil

Driftkompatibla godsvagnar för spårvidden 1 435 mm skall för att trafikera nät med spårvidden 1 520 mm vara utrustade med ytterligare bromssystem enligt följande:

Alternativ 1: montera två styrventiler med omkopplingsanordning

—

för spårvidden 1 435 mm: styrventil enligt bilaga I,

| — | för spårvidden 1 520 mm: styrventil av typ 483. |
| --- | --- |

—

för spårvidden 1 520 mm: styrventil av typ 483.

Alternativ 2: montera en standardiserad styrventil eller en godkänd styrventilskombination KE/483 på godsvagnen som uppfyller de tekniska bromskraven för järnvägar med spårvidderna 1 435 mm och 1 520 mm, med en omkopplingsanordning som medger att systemet kan kopplas om till respektive driftssystem.

Under alternativ 1 måste det i godsvagnens bromsutrustning ingå omkopplingsanordningar för ”broms till/från” och ”Godståg/Persontåg” såväl som en anordning för ”tom/last” om det inte finns någon automatisk lastproportionell anordning enligt bilaga I och en anordning för ”broms till/från” och ”tom – delvis lastad – last” enligt standarderna för spårvidden 1 520 mm och ”Technical Requirements for the Brake Equipment of Wagons built in RF Workshops”.

Varje styrventil måste ha sin egen lossningsventil med en draglina med handtag på godsvagnens båda sidor.

För bromsalternativ 2 bör en styrventil helst användas tillsammans med ett automatiskt lastproportionellt bromssystem. Om bromsläget kopplas om manuellt efter last skall det finnas minst två graderade lägen för bromskraften.

| — | Lastproportionella bromsar, bromskraft och bromsprestanda

  Godsvagnens bromsar måste säkerställa att de föreskrivna värdena för bromsvikt och teoretiska bromskraftskoefficienter garanteras för drift på spår med spårvidden 1 435 mm och 1 520 mm vid deras respektive största tillåtna hastighet.
  För drift på spår med spårvidden 1 435 mm skall godsvagnar vara utrustade med antingen handmanövrerade lastomkopplingsanordningar eller ett automatiskt lastproportionellt bromssystem som uppfyller kraven enligt bilaga I.
  För drift på spår med spårvidden 1 520 mm skall godsvagnar vara utrustade med antingen ett automatiskt lastproportionellt bromssystem eller en handmanövrerad lastomkopplingsanordning med minst två lägen. Användning av det automatiska systemet och dess konfiguration för spår med spårvidden 1 520 mm skall tillbörligt beakta använd boggikonstruktion och typen av överföring från en spårvidd till en annan.
  Bromsprestanda skall beräknas på grundval av ”Standard Braking Calculation for Freight and Refrigerator Wagons” (standardiserad bromsberäkning för gods- och kylvagnar). Här skall den teoretiska koefficient som beräknas för godsvagnens bromsblockskraft när bromssystemet kopplas om till spårvidden 1 520 mm uppfylla följande värden:






  — | För bromsblock K (komposit): minst 0,14 upp till högst 0,31 för en fullastad godsvagn och minst 0,22 upp till högst 0,37 för en olastad godsvagn. |
| --- | --- | --- |

—

Lastproportionella bromsar, bromskraft och bromsprestanda

Godsvagnens bromsar måste säkerställa att de föreskrivna värdena för bromsvikt och teoretiska bromskraftskoefficienter garanteras för drift på spår med spårvidden 1 435 mm och 1 520 mm vid deras respektive största tillåtna hastighet.

För drift på spår med spårvidden 1 435 mm skall godsvagnar vara utrustade med antingen handmanövrerade lastomkopplingsanordningar eller ett automatiskt lastproportionellt bromssystem som uppfyller kraven enligt bilaga I.

För drift på spår med spårvidden 1 520 mm skall godsvagnar vara utrustade med antingen ett automatiskt lastproportionellt bromssystem eller en handmanövrerad lastomkopplingsanordning med minst två lägen. Användning av det automatiska systemet och dess konfiguration för spår med spårvidden 1 520 mm skall tillbörligt beakta använd boggikonstruktion och typen av överföring från en spårvidd till en annan.

Bromsprestanda skall beräknas på grundval av ”Standard Braking Calculation for Freight and Refrigerator Wagons” (standardiserad bromsberäkning för gods- och kylvagnar). Här skall den teoretiska koefficient som beräknas för godsvagnens bromsblockskraft när bromssystemet kopplas om till spårvidden 1 520 mm uppfylla följande värden:

—

För bromsblock K (komposit): minst 0,14 upp till högst 0,31 för en fullastad godsvagn och minst 0,22 upp till högst 0,37 för en olastad godsvagn.

| — | För bromsblock GG (gjutjärn): minst 0,36 upp till högst 0,70 för en fullastad godsvagn och minst 0,62 upp till högst 0,81 för en olastad godsvagn.
  De olika vagnsbromskrafterna som anges i standarderna för drift på spår med spårvidderna 1 435 mm och 1 520 mm kan tillmötesgås genom en lämplig justering av bromsrörelsen eller bromscylindern. |
| --- | --- |

—

För bromsblock GG (gjutjärn): minst 0,36 upp till högst 0,70 för en fullastad godsvagn och minst 0,62 upp till högst 0,81 för en olastad godsvagn.

De olika vagnsbromskrafterna som anges i standarderna för drift på spår med spårvidderna 1 435 mm och 1 520 mm kan tillmötesgås genom en lämplig justering av bromsrörelsen eller bromscylindern.

| — | Omkopplingsanordning för omkoppling från spårvidden 1 435 mm till spårvidden 1 520 mm

  Omkopplingen från ett styrventilsystem till ett annat skall ske under överföringen med hjälp av överföringsanordningen för 1 435 mm/1 520 mm. Manövreringen av denna anordning måste kräva minimal ansträngning och måste pålitligt gå in i sitt slutläge. Det valda slutläget får endast motsvara det ena bromssystemet och måste sätta det andra bromssystemet ur drift. Om fel uppstår på det ena bromssystemet, måste det andra fortfarande kunna tas i drift, under förutsättning att godsvagnen har två separata styrventiler.
  Omkopplingen från ett bromssystem till ett annat får endast utföras på spårviddsväxlingsstationen antingen manuellt (med hjälp av en specialanordning) eller automatiskt.
  Det valda bromssystemet måste tydligt indikeras, även när omkopplingen sker automatiskt.
  När omkopplingen sker automatiskt bör helst ett automatiskt lastproportionellt bromssystem användas. |
| --- | --- |

—

Omkopplingsanordning för omkoppling från spårvidden 1 435 mm till spårvidden 1 520 mm

Omkopplingen från ett styrventilsystem till ett annat skall ske under överföringen med hjälp av överföringsanordningen för 1 435 mm/1 520 mm. Manövreringen av denna anordning måste kräva minimal ansträngning och måste pålitligt gå in i sitt slutläge. Det valda slutläget får endast motsvara det ena bromssystemet och måste sätta det andra bromssystemet ur drift. Om fel uppstår på det ena bromssystemet, måste det andra fortfarande kunna tas i drift, under förutsättning att godsvagnen har två separata styrventiler.

Omkopplingen från ett bromssystem till ett annat får endast utföras på spårviddsväxlingsstationen antingen manuellt (med hjälp av en specialanordning) eller automatiskt.

Det valda bromssystemet måste tydligt indikeras, även när omkopplingen sker automatiskt.

När omkopplingen sker automatiskt bör helst ett automatiskt lastproportionellt bromssystem användas.

7.7.2.3.1.3.   Bromsprestanda, Finland

Medlemsstat: Finland

Fall ”P”

För fordon enbart för spårvidden 1 524 mm skall bromskraften fastställas på grundval av det minsta avståndet på 1 200 m mellan signaler på det finska nätet. Minsta bromsviktsandel i procent är 55 % för 100 km/h och 85 % för 120 km/h.

Kraven på energigränser avseende en sluttning med en genomsnittlig lutning på 21 ‰ och en längd på 46 km (sluttningen på St Gotthard-linjen) gäller inte fordon som enbart är avsedda för spårvidden 1 524 mm.

På fordon enbart för spårvidden 1 524 mm, skall parkeringsbromsen vara konstruerad så att fullastade godsvagnar hålls stilla i en lutning på 2,5 % med en maximal adhesion på 0,15 vid vindstilla. På godsvagnar byggda för transport av vägfordon manövreras parkeringsbromsen från marken.

7.7.2.3.1.4.   Bromsprestanda, Spanien och Portugal.

Medlemsstater: Spanien och Portugal

Fall ”P”

Bromsblocksskor.

För tvåaxliga godsvagnar:

Bromsblocksskor skall monteras enligt kraven som anges på Plate 5 i bilaga X. Monteringen enligt Plate 12 i bilaga X för boggivagnar kan även användas.

För boggivagnar:

Bromsblocksskor skall monteras enligt villkoren på Plate 12 i bilaga X.

7.7.2.3.1.5.   Bromsprestanda, Finland, Sverige, Norge, Estland, Lettland och Litauen

Medlemsstater: Finland, Sverige, Norge, Estland, Lettland och Litauen

Fall ”T1”

Kraven i denna TSD avseende användning av kompositbackar godkända på grundval av befintliga UIC-specifikationer och provmetoder är inte generellt giltiga i Finland, Norge, Sverige, Estland och Litauen.

Kompositbromsblock skall bedömas nationellt och med beaktande av vinterförhållanden.

Detta specialfall är giltigt tills specifikationer och bedömningsmetoder har utvecklats ytterligare och visat sig vara tillräckliga för nordiska vinterförhållanden.

Detta hindrar inte att godsvagnar med kompositblock från andra medlemsstater används i de nordiska och baltiska staterna.

7.7.2.3.1.6.   Bromsprestanda, Irland och Nordirland

Medlemsstater: Irland och Nordirland

Fall ”P”

Färdbroms: Stoppsträckan för en ny godsvagn som går på ett rakt och jämnt spår på järnvägsnätet på Irland får inte vara större än:

Stoppsträckan = v2/(2*0,55) m

(där v = högsta drifthastighet för godsvagn på driftkompatibelt järnvägsnät i m/s)

Den högsta drifthastigheten måste vara lägre eller lika med 120 km/h. Dessa villkor måste vara uppfyllda för alla lastförhållanden.

7.7.2.3.2.   Parkeringsbroms

7.7.2.3.2.1.   Parkeringsbroms, Storbritannien

Medlemsstat: Storbritannien

Fall ”P”

Godsvagnar avsedda för användning på Storbritanniens nät, se avsnitt V.1 i bilaga V.

7.7.2.3.2.2.   Parkeringsbroms, Irland och Nordirland

Medlemsstater: Irland och Nordirland

Fall ”P”

För nya godsvagnar som enbart används på järnvägsnätet i Irland skall varje godsvagn vara utrustad med parkeringsbroms som måste hålla kvar en fullastad godsvagn i en lutning på 2,5 % med maximal adhesion på 10 % vid vindstilla.

Irland begär undantag från kraven på att parkeringsbromsen skall manövreras ”från fordonet” och föredrar kravet på att ”parkeringsbromsen skall manövreras från fordonet eller från marken”.

7.7.2.4.   Klimat- och miljöförhållanden

7.7.2.4.1.   Klimat- och miljöförhållanden

7.7.2.4.1.1.   Klimat- och miljöförhållanden, Spanien och Portugal.

Medlemsstater: Spanien och Portugal

Fall ”P”

I Spanien och Portugal är det övre temperaturgränsvärde som ges för temperaturen för klass Ts i avsnitt 4.2.6.1.2.2 +50 istället för + 45.

7.7.2.4.2.   Brandsäkerhet

7.7.2.4.2.1.   Brandsäkerhet, Spanien och Portugal.

Medlemsstater: Spanien och Portugal

Fall ”P”

Gnistskydd.

Kategori ”P”– permanent

För tvåaxliga godsvagnar:

Gnistskyddsplåtar skall vara konstruerade och monterade enligt Plate 16 i bilaga X.

Den yttre delen av dessa skydd skall vara riktad nedåt och deras övre del skall vara svängd.

Bredden på den övre delen skall vara 415 mm + 5/-0 mm och avståndet mellan de inre kanterna skall vara 1 120 mm.

Den vertikala delen av dessa skydd skall vara 115 mm hög och den del som är nedåtriktad skall vara 32 mm vid 30o vinkel. Avståndet för dessa skydd i förhållande till lastytan skall vara 20 mm och radien på den svängda delen 1 800 mm. Godsvagnar med löpverk godkända för transit mellan Frankrike och Spanien, med farligt gods av RID-klasserna 1a och 1b skall ha sin broms bortkopplad vid färd.

För boggivagnar:

| — | Gnistskyddsplåtar skall konstrueras och anordnas enligt Plate 17 i bilaga X.






  — | De skall vara jämna och 500 mm breda. |
| --- | --- | --- |

—

Gnistskyddsplåtar skall konstrueras och anordnas enligt Plate 17 i bilaga X.

—

De skall vara jämna och 500 mm breda.

| — | Avståndet mellan de inre kanterna skall vara 1 100 ±10 mm. |
| --- | --- |

—

Avståndet mellan de inre kanterna skall vara 1 100 ±10 mm.

| — | I förhållande till lastytan skall det minsta avståndet för dessa plåtar vara 80 mm. |
| --- | --- |

—

I förhållande till lastytan skall det minsta avståndet för dessa plåtar vara 80 mm.

7.7.2.4.3.   Elektriskt skydd

7.7.2.4.3.1.   Elektriskt skydd, Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland

Medlemsstater: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland

Fall ”P”

Ytterligare krav för godsvagnar för spårvidden 1 520 mm och för godsvagnar för spårvidden 1 435 mm som skall trafikera nät med spårvidden 1 520 mm.

7.7.3.   TABELL ÖVER SPECIALFALL ORDNAD EFTER MEDLEMSSTAT

| Land | Avsnitt | Parameter | Specialfall | Kategori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla länder | 4.2.3.4 | Fordonets dynamiska beteende | 7.7.2.2.4.1. | P |
| Finland | 4.2.2.1 | Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon | 7.7.2.1.1.1 | P |
| Finland | 4.2.3.1 | Kinematisk lastprofil | 7.7.2.2.1.3 | P |
| Finland | 4.2.3.2 | Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning | 7.7.2.2.2.1 | P |
| Finland | 4.2.4.1 | Bromsprestanda | 7.7.2.3.1.3 | P |
| Finland, Sverige, Norge, Estland, Lettland och Litauen | 6.2.3.3 (Bilaga P) | Bromsprestanda | 7.7.2.3.1.5 | T1 |
| Finland, Estland, Lettland, Litauen, Polen | Kapitel 4 och 5 | Egenskaper för delsystem och driftskompatibilitetskomponenter | 7.7.2.1.1.3 | P |
| Finland och Norge | 5.3.2.3 | Hjul | 7.7.2.2.4.2 | P |
| Great Britain | 4.2.3.1 | Kinematisk lastprofil | 7.7.2.2.1.1 | P |
| Storbritannien | 4.2.3.2 | Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning | 7.7.2.2.2.2 | P |
| Storbritannien | 4.2.4.1.2.2 | Bromsprestanda | 7.7.2.3.1.1 | P |
| Storbritannien | 4.2.4.1.2.8 | Parkeringsbroms | 7.7.2.3.2 | P |
| Grekland | 4.2.3.4 | Fordonets dynamiska beteende | 7.7.2.1.1.6 | T1 |
| Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland | 4.2.2.1 | Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon | 7.7.2.1.1.2 | P |
| Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland | 4.2.2.3 | Hållfastheten hos fordonets grundstruktur | 7.7.2.1.3.1 | P |
| Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland | 4.2.3.1 | Kinematisk lastprofil | 7.7.2.2.1.2 | P |
| Lettland, Litauen och Estland | 4.2.3.2 | Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning | 7.7.2.2.2.3 | P |
| Lettland, Litauen och Estland | Kapitel 4 och 5 | Egenskaper för delsystem och driftskompatibilitetskomponenter | 7.7.2.1.1.4 | T |
| Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland | 4.2.3.4 | Fordonets dynamiska beteende | 7.7.2.2.4 | P |
| Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland | 4.2.3.5 | Longitudinella tryckkrafter | 7.7.2.2.5.1 | P |
| Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland | 5.3.2.1 | Boggier och Löpverk | 7.7.2.2.6.1 | P |
| Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland | 4.2.4.1 | Bromsprestanda | 7.7.2.3.1.2 | P |
| Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland | 4.2.7.3 | Bromsprestanda | 7.7.2.4.3.1 | P |
| Irland och Nordirland | 4.2.1 | Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon | 7.7.2.1.1.5 | P |
| Irland och Nordirland | 4.2.2.2 | Säker på- och avstigning | 7.7.2.1.2.1 | P |
| Irland och Nordirland | 4.2.3.2 | Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning | 7.7.2.2.2.4 | P |
| Irland och Nordirland | 4.2.3.4 | Fordonets dynamiska beteende | 7.7.2.2.4.5 | P |
| Irland och Nordirland | 4.2.4.1 | Bromsprestanda | 7.7.2.3.1.5 | P |
| Irland och Nordirland | 4.2.4.1.2.8 | Parkeringsbroms | 7.7.2.3.2.2 | P |
| Spanien och Portugal | 4.2.2.1 | Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon | 7..2.1.1.4 | P |
| Spanien och Portugal | 4.2.2.3 | Hållfastheten hos fordonets grundstruktur | 7.7.2.1.3.2 | P |
| Spanien och Portugal | 4.2.3.1 | Kinematisk lastprofil | 7.7.2.2.1.4 | P |
| Spanien och Portugal | 4.2.3.4 | Fordonets dynamiska beteende | 7.7.2.2.4.4 | P |
| Spanien och Portugal | 5.3.2.1 | Boggier och Löpverk | 7.7.2.2.6.2 | P |
| Spanien och Portugal | 4.2.4.1 | Bromsprestanda | 7.7.2.3.1.4 | P |
| Spanien och Portugal | 4.2.6.1.2.2 | Klimat- och miljöförhållanden | 7.7.2.4.1.1 | P |
| Spanien och Portugal | 4.2.7.2 | Brandsäkerhet | 7.7.2.4.2.1 | P |

Land

Avsnitt

Parameter

Specialfall

Kategori

Alla länder

4.2.3.4

Fordonets dynamiska beteende

7.7.2.2.4.1.

P

Finland

4.2.2.1

Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon

7.7.2.1.1.1

P

Finland

4.2.3.1

Kinematisk lastprofil

7.7.2.2.1.3

P

Finland

4.2.3.2

Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

7.7.2.2.2.1

P

Finland

4.2.4.1

Bromsprestanda

7.7.2.3.1.3

P

Finland, Sverige, Norge, Estland, Lettland och Litauen

6.2.3.3 (Bilaga P)

Bromsprestanda

7.7.2.3.1.5

T1

Finland, Estland, Lettland, Litauen, Polen

Kapitel 4 och 5

Egenskaper för delsystem och driftskompatibilitetskomponenter

7.7.2.1.1.3

P

Finland och Norge

5.3.2.3

Hjul

7.7.2.2.4.2

P

Great Britain

4.2.3.1

Kinematisk lastprofil

7.7.2.2.1.1

P

Storbritannien

4.2.3.2

Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

7.7.2.2.2.2

P

Storbritannien

4.2.4.1.2.2

Bromsprestanda

7.7.2.3.1.1

P

Storbritannien

4.2.4.1.2.8

Parkeringsbroms

7.7.2.3.2

P

Grekland

4.2.3.4

Fordonets dynamiska beteende

7.7.2.1.1.6

T1

Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland

4.2.2.1

Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon

7.7.2.1.1.2

P

Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland

4.2.2.3

Hållfastheten hos fordonets grundstruktur

7.7.2.1.3.1

P

Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland

4.2.3.1

Kinematisk lastprofil

7.7.2.2.1.2

P

Lettland, Litauen och Estland

4.2.3.2

Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

7.7.2.2.2.3

P

Lettland, Litauen och Estland

Kapitel 4 och 5

Egenskaper för delsystem och driftskompatibilitetskomponenter

7.7.2.1.1.4

T

Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland

4.2.3.4

Fordonets dynamiska beteende

7.7.2.2.4

P

Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland

4.2.3.5

Longitudinella tryckkrafter

7.7.2.2.5.1

P

Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland

5.3.2.1

Boggier och Löpverk

7.7.2.2.6.1

P

Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland

4.2.4.1

Bromsprestanda

7.7.2.3.1.2

P

Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland

4.2.7.3

Bromsprestanda

7.7.2.4.3.1

P

Irland och Nordirland

4.2.1

Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon

7.7.2.1.1.5

P

Irland och Nordirland

4.2.2.2

Säker på- och avstigning

7.7.2.1.2.1

P

Irland och Nordirland

4.2.3.2

Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

7.7.2.2.2.4

P

Irland och Nordirland

4.2.3.4

Fordonets dynamiska beteende

7.7.2.2.4.5

P

Irland och Nordirland

4.2.4.1

Bromsprestanda

7.7.2.3.1.5

P

Irland och Nordirland

4.2.4.1.2.8

Parkeringsbroms

7.7.2.3.2.2

P

Spanien och Portugal

4.2.2.1

Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon

7..2.1.1.4

P

Spanien och Portugal

4.2.2.3

Hållfastheten hos fordonets grundstruktur

7.7.2.1.3.2

P

Spanien och Portugal

4.2.3.1

Kinematisk lastprofil

7.7.2.2.1.4

P

Spanien och Portugal

4.2.3.4

Fordonets dynamiska beteende

7.7.2.2.4.4

P

Spanien och Portugal

5.3.2.1

Boggier och Löpverk

7.7.2.2.6.2

P

Spanien och Portugal

4.2.4.1

Bromsprestanda

7.7.2.3.1.4

P

Spanien och Portugal

4.2.6.1.2.2

Klimat- och miljöförhållanden

7.7.2.4.1.1

P

Spanien och Portugal

4.2.7.2

Brandsäkerhet

7.7.2.4.2.1

P

---

(1)  S fås enligt bilaga S, ”λ” = ((C/S)-D) enligt bilaga S, ”γ” = ((hastighet (km/h))/3,6)2)/(2 × (S-((Te) × (hastighet (km/h)/3,6)))), med Te=2 s.

(2)  En godsvagn ”S1” är en godsvagn med lastväxel.

(3)  En godsvagn ”S2” är en godsvagn med en lastbromsautomat.

(4)  En godsvagn ”SS” är en godsvagn utrustad med en lastbromsautomat.

(5)  Den största tillåtna medelretardationskraften (för hastigheten 100 km/h) är 18 × 0,91 = 16,5 kN/axel. Detta värde kommer från den största tillåtna bromsenergitillförseln på ett hjul med dubbelsidig blockbroms med en nominell diameter i området [920 mm–1 000 mm] vid bromsning (bromsvikten skall vara begränsad till 18 ton). Hjul med en nominell nydiameter (<920 mm) och/eller enkelsidig blockbroms skall godkännas enligt nationella regler.

(6)  Den största tillåtna medelretardationskraften (för hastigheten 120 km/h) är 18 × 0,88 = 16 kN/axel. Detta värde kommer från den största tillåtna bromsenergitillförseln på ett hjul med dubbelsidig blockbroms med en nominell nydiameter i området [920 mm–1 000 mm] vid bromsning (bromsvikten skall vara begränsad till 18 ton). Hjul med en nominell nydiameter (<920 mm) och/eller enkelsidig blockbroms skall godkännas enligt nationella regler.

(7)  I detta begränsningsvärde skall skägg inräknas

Hjulparen på godsvagnar som permanent trafikerar spår med spårvidden 1 520 mm skall mätas enligt det mätförfarande för hjulpar som anges för godsvagnar för spårvidden 1 520 mm.

BILAGA A

STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

A.1.   Buffertar

Figur A1

Buffertplatta

Image

A.2.   Draginrättning

Figur A2

Dragkrok – mått

Image

Figur A3

D-koppelbygel för skruvkoppel

Image

Figur A4

Drag- och stötinrättning

Image

Figur A5

Bern-rektangeln (kopplarutrymmet)

Image

FREIZUHALTENDE RÄUME AN DEN WAGENENDEN

CLEARANCES TO BE PROVIDED AT VEHICLE EXTREMITIES

ESPACES LIBRES A RESERVER AUX EXTREMITES DES VEHICULES

SPEL SOM SKALL FINNAS VID FORDONETS ÄNDAR

Figur A6

Skruvkoppel och dragkrokar

Image

Figur A7

Fritt utrymme som skall finnas vid godsvagnens ändar ovanför dragkroken

Image

BILAGA B

STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

MÄRKNING AV GODSVAGNAR

| B.1. | FORDONETS UNIKA NUMMER |
| --- | --- |

B.1.

| B.2. | FORDONETS EGENVIKT |
| --- | --- |

B.2.

| B.3. | LASTGRÄNSRASTER |
| --- | --- |

B.3.

| B.4. | LÄNGD ÖVER BUFFERTAR |
| --- | --- |

B.4.

| B.5. | SYMBOLER FÖR TRAFIK TILL STORBRITANNIEN |
| --- | --- |

B.5.

| B.6. | GODSVAGNAR SOM ÄR BYGGDA FÖR TRAFIK MELLAN LÄNDER MED OLIKA SPÅRVIDDER |
| --- | --- |

B.6.

| B.7. | HJULPAR FÖR AUTOMATISK SPÅRVIDDSVÄXLING |
| --- | --- |

B.7.

| B.8. | VÄXLING FÖRBJUDEN ÖVER VALLAR MED MINDRE KURVRADIE ÄN DEN SOM VISAS I RITNINGEN NEDAN |
| --- | --- |

B.8.

| B.9. | BOGGIGODSVAGNAR MED ETT AVSTÅND MELLAN INNERAXLARNA SOM ÄR STÖRRE ÄN 14 000 MM OCH SOM ÄR GODKÄNDA FÖR VALLVÄXLING |
| --- | --- |

B.9.

| B.10. | GODSVAGNAR SOM ÄR FÖRBJUDNA ATT PASSERA GENOM RANGERBROMSAR ELLER ANDRA STOPPANORDNINGAR I DRIFTSLÄGE |
| --- | --- |

B.10.

| B.11. | TABELL MED UNDERHÅLLSDATUM |
| --- | --- |

B.11.

| B.12. | VARNINGSMÄRKNING FÖR HÖGSPÄNNING |
| --- | --- |

B.12.

| B.13. | LYFTPUNKTERS PLACERING |
| --- | --- |

B.13.

| B.14. | GODSVAGNENS STÖRSTA LAST |
| --- | --- |

B.14.

| B.15. | TANKVAGNARS KAPACITET |
| --- | --- |

B.15.

| B.16. | LASTYTANS HÖJD FÖR CONTAINERVAGN |
| --- | --- |

B.16.

| B.17. | MINSTA KURVRADIE |
| --- | --- |

B.17.

| B.18. | SKYLT FÖR BOGGIGODSVAGNAR SOM ENDAST TILLÅTS PÅ TÅGFÄRJRAMPER MED EN STÖRSTA RAMPVINKEL PÅ 2o30’ |
| --- | --- |

B.18.

| B.19. | MÄRKNINGAR PÅ PRIVATÄGDA GODSVAGNAR |
| --- | --- |

B.19.

| B.20. | MÄRKNINGAR PÅ GODSVAGNAR AVSEENDE SPECIFIKA RISKER FÖR GODSVAGNEN |
| --- | --- |

B.20.

| B.21. | LASTERS PLACERING FLAKVAGNAR |
| --- | --- |

B.21.

| B.22. | AVSTÅND MELLAN YTTRE HJULPAR ELLER BOGGICENTRA |
| --- | --- |

B.22.

| B.23. | GODSVAGNAR SOM MÅSTE VÄXLAS MED SÄRSKILD OMSORG (T.EX. BIMODALA ENHETER) |
| --- | --- |

B.23.

| B.24. | MANUELLT ANSATT PARKERINGSBROMS |
| --- | --- |

B.24.

| B.25. | INSTRUKTIONER OCH SÄKERHETSANORDNINGAR FÖR SÄRSKILD UTRUSTNING |
| --- | --- |

B.25.

| B.26. | NUMRERING AV HJULPAR |
| --- | --- |

B.26.

| B.27. | BROMSMÄRKNINGAR PÅ GODSVAGNAR |
| --- | --- |

B.27.

| B.27.1. | Inskriptioner som anger typen av luftbroms |
| --- | --- |

B.27.1.

| B.27.2 | Märkning avseende fordons bromsvikt |
| --- | --- |

B.27.2

| B.27.2.1. | Fordon som inte är utrustade med omkopplingsanordningar |
| --- | --- |

B.27.2.1.

| B.27.2.2. | Fordon utrustade med manuell omkopplingsanordning |
| --- | --- |

B.27.2.2.

| B.27.2.3. | Fordon med två eller fler uppsättningar bromsutrustning med separata anordningar för ”tom/last”. |
| --- | --- |

B.27.2.3.

| B.27.2.4. | Fordon utrustade med en bromsanordning som varierar automatiskt och progressivt när belastningen varierar. |
| --- | --- |

B.27.2.4.

| B.27.2.5. | Godsvagnar utrustade med den automatiska lastomställningen. |
| --- | --- |

B.27.2.5.

| B.27.3. | Andra märkningar avseende bromsar |
| --- | --- |

B.27.3.

| B.27.3.1. | Märkning som anger att ett högeffekts-R-bromssystem med bromsgrupp ”R” är installerat |
| --- | --- |

B.27.3.1.

| B.27.3.2. | Märkning som anger en broms med bromsblock av komposit |
| --- | --- |

B.27.3.2.

| B.27.3.3. | Märkning som anger skivbromsar |
| --- | --- |

B.27.3.3.

| B.28. | GODSVAGNAR MED AUTOMATKOPPEL ENLIGT OSSHD-STANDARD |
| --- | --- |

B.28.

| B.29. | PLÅT ”TILLSTÅND FÖR DRIFT PÅ SPÅRVIDDEN 1 520 MM” |
| --- | --- |

B.29.

| B.30. | GODSVAGN MED HJULPAR FÖR VARIABEL SPÅRVIDD (1 435 MM/1 520 MM) |
| --- | --- |

B.30.

| B.31. | MÄRKNING PÅ BOGGIER MED HJULPAR FÖR VARIABEL SPÅRVIDD (1 435 MM/1 520 MM) |
| --- | --- |

B.31.

| B.32. | MÄRKNING AV GODSVAGNAR OCH PERSONVAGNAR BYGGDA FÖR PROFILERNA GA, GB ELLER GC |
| --- | --- |

B.32.

B.1.   FORDONETS UNIKA NUMMER

(Placering: till vänster, på båda sidor)

Fordonsnumret skall vara minst 80 mm högt och skall vara placerat högst 2 m över rälsöverkant. Numrets placering skall vara sådan att det inte skyms av eventuell presenning som kan användas för att täcka godsvagnen.

Fler uppgifter kommer att finnas i en EN-standard som håller på att tas fram.

B.2.   FORDONETS EGENVIKT

(Placering: till vänster, på båda sidor)

Figur B1

Egenvikt för en godsvagn som inte är utrustad med parkeringsbromsar.

Image

Figur B2

Märkning avseende egenvikt och bromsvikt på godsvagnar som är utrustade med parkeringsbromsar.

Image

Om parkeringsbromsen manövreras från marken skall denna vara inramad med röd färg.

Om det finns mer än 1 broms på en godsvagn och de verkar var för sig, skall antalet bromsar visas framför bromsvikten (t.ex. 2 x 0,00 t).

B.3.   LASTGRÄNSRASTER

(Placering: till vänster, på båda sidor)

Figur B3

Image

Figur B4

Image

Figur B5

Image

Fotnoterna i figurerna betyder följande:

| 1) | Största nyttolast i ton för godsvagnar i tåg som går upp till 100 km/h |
| --- | --- |

1)

Största nyttolast i ton för godsvagnar i tåg som går upp till 100 km/h

| 2) | Största nyttolast i ton för godsvagnar i tåg som går upp till 120 km/h |
| --- | --- |

2)

Största nyttolast i ton för godsvagnar i tåg som går upp till 120 km/h

| 3) | För godsvagnar som kan gå med en högsta hastighet av 120 km/h endast när de är olastade |
| --- | --- |

3)

För godsvagnar som kan gå med en högsta hastighet av 120 km/h endast när de är olastade

| 4) | Godsvagnar som kan befordras med samma belastningar som i S-trafik i 120 km/h, skall ha tecknet ”* *” placerat till höger om märkningen för största last. Tillämpningsområdet för ”**”-märkningen (endast uppgraderade/ombyggda godsvagnar eller nya och uppgraderade/ombyggda godsvagnar) är en öppen punkt.
  ANMÄRKNING:
  Märkningar för linjer av kategori D kan endast placeras på godsvagnar för vilka en högre axellast är tillåten för kategori D än för kategori C. |
| --- | --- |

4)

Godsvagnar som kan befordras med samma belastningar som i S-trafik i 120 km/h, skall ha tecknet ”* *” placerat till höger om märkningen för största last. Tillämpningsområdet för ”**”-märkningen (endast uppgraderade/ombyggda godsvagnar eller nya och uppgraderade/ombyggda godsvagnar) är en öppen punkt.

Märkningar för linjer av kategori D kan endast placeras på godsvagnar för vilka en högre axellast är tillåten för kategori D än för kategori C.

Figur B6

Lastgränsrastrets mått

Image

Image

B.4.   LÄNGD ÖVER BUFFERTAR

(Placering: till vänster, på båda sidor)

Figur B7

Image

B.5.   SYMBOLER FÖR TRAFIK TILL STORBRITANNIEN

(Placering: till vänster, på båda sidor)

Figur B8

För godsvagnar som godtas på tågfärjor

Image

Figur B9

För godsvagnar som godtas genom kanaltunneln

Image

Figur B10

För godsvagnar som godtas på tågfärjor och genom kanaltunneln

Image

B.6.   GODSVAGNAR SOM ÄR BYGGDA FÖR TRAFIK MELLAN LÄNDER MED OLIKA SPÅRVIDDER

(Placering: till höger, på båda sidor)

Figur B11

Image

B.7.   HJULPAR FÖR AUTOMATISK SPÅRVIDDSVÄXLING

(Placering: till höger, på båda sidor)

Löpverk med kapacitet för automatisk spårviddsväxling inom området 1 435 mm till 1 668 mm

Figur B12

Image

B.8.   VÄXLING FÖRBJUDEN ÖVER VALLAR MED MINDRE KURVRADIE ÄN DEN SOM VISAS I RITNINGEN NEDAN

(Placering: till vänster, på varje rambalk)

Figur B13

Image

Denna märkning anger minsta farbara vertikala konvexa eller konkava kurvradie för godsvagnar som på grund av sin konstruktion anses kunna ådra sig skador om de passerar vallar med en kurvradie på 250 m.

B.9.   BOGGIGODSVAGNAR MED ETT AVSTÅND MELLAN INNERAXLARNA SOM ÄR STÖRRE ÄN 14 000 MM OCH SOM ÄR GODKÄNDA FÖR VALLVÄXLING

(Placering: till vänster, på varje rambalk)

Denna märkning är för boggigodsvagnar med ett avstånd mellan två på varandra följande inneraxlar som är större än 14 000 m.

Märkningen anger det största avståndet mellan påföljande axlar.

Figur B14

Image

B.10.   GODSVAGNAR SOM ÄR FÖRBJUDNA ATT PASSERA GENOM RANGERBROMSAR ELLER ANDRA STOPPANORDNINGAR I DRIFTSLÄGE

(Placering: till vänster, på varje rambalk)

Figur B15

Image

Denna märkning är för godsvagnar som på grund av sin konstruktion inte får passera genom rangerbromsar eller andra ranger- och bromsanordningar i driftsläge.

B.11.   TABELL MED UNDERHÅLLSDATUM

(Placering: till höger, på varje rambalk)

Det måste vara möjligt, med hänsyn tagen till det använda underhållssystemet, att visa giltigheten för de uppgifter som visas på underhållsplåten.

Figur B16

Image

| 1) | Underhållsplåtens giltighetstid |
| --- | --- |

1)

Underhållsplåtens giltighetstid

| 2) | Symbol för den verkstad som är ansvarig för underhållsarbetet, och därmed kan ändra giltighetstiden |
| --- | --- |

2)

Symbol för den verkstad som är ansvarig för underhållsarbetet, och därmed kan ändra giltighetstiden

| 3) | Datum för arbetets utförande (dag, månad, år) |
| --- | --- |

3)

Datum för arbetets utförande (dag, månad, år)

| 4) | Ytterligare märkning. Får endast anbringas av ägande järnvägsföretag. |
| --- | --- |

4)

Ytterligare märkning. Får endast anbringas av ägande järnvägsföretag.

B.12.   VARNINGSMÄRKNING FÖR HÖGSPÄNNING

Figur B17

För vagnar byggda efter 1.1.1987

Image

Denna märkning är placerad, på godsvagnar med fotbräde placerat högre än 2 000 mm över rälsöverkant eller med fotsteg vars ände går högre än detta mått, intill dessa anordningar. Den är placerad så att den är synlig före inträde i riskzonen.

B.13.   LYFTPUNKTERS PLACERING

Denna märkning är placerad till vänster och till höger på varje rambalk, i nivå med lyftpunkterna.

Figur B18

Lyftning utan löpverk i en verkstad

Image

Figur B19

Lyftning i 4 punkter med eller utan löpverk.

Image

Figur B20

Lyftning med eller utan löpverk eller upplyftning på spåret i endast en ytterände eller nära denna.

Image

B.14.   GODSVAGNENS STÖRSTA LAST

(Placering: till höger, på varje rambalk)

Denna märkning är för godsvagnar med en lastkapacitet som är högre än högsta maximala belastning enligt märkning och godsvagnar utan märkning för högsta belastning. Den anger högsta tillåtna belastning för godsvagnen ifråga.

Figur B21

Image

B.15.   TANKVAGNARS KAPACITET

(Placering: till vänster, på båda sidor)

Vad gäller tankvagnar, etc., anges kapaciteten i kubikmeter, hektoliter eller liter med de märkningar som visas nedan.

Figur B22

Image

B.16.   LASTYTANS HÖJD FÖR CONTAINERVAGN

(Placering: till höger, på båda sidor)

Figur B23

Image

Denna skylt är placerad på containervagnar lämpliga för att bära stora containers och/eller växelflak. Den anger höjden i mm på godsvagnens lastplan olastad.

B.17.   MINSTA KURVRADIE

(Placering: till vänster, på varje rambalk)

Denna märkning är för boggigodsvagnar som endast kan färdas genom kurvor med en radie större än 35 m och anger den minsta tillåtna kurvradien.

Figur B24

Image

B.18.   SKYLT FÖR BOGGIGODSVAGNAR SOM ENDAST TILLÅTS PÅ TÅGFÄRJRAMPER MED EN STÖRSTA RAMPVINKEL PÅ 2o30’

(Placering: till vänster, på varje rambalk)

Denna märkning är för boggigodsvagnar som endast kan passera över en tågfärjerampvinkel som är mindre än 2o30’ och anger den största tillåtna rampvinkeln för vagnen ifråga.

Figur B25

Image

B.19.   MÄRKNINGAR PÅ PRIVATÄGDA GODSVAGNAR

(Placering: till vänster, på båda sidor)

Privatägda godsvagnar skall märkas med namn och adress på den registrerade innehavaren.

B.20.   MÄRKNINGAR PÅ GODSVAGNAR AVSEENDE SPECIFIKA RISKER FÖR GODSVAGNEN

| (a) | I fall då godsvagnskorgen (överbyggnaden) kan röra sig i förhållande till underredet (vagnar med stötdämpare, etc.), skall delar som kan bli överlagda vid stötar vara målade med diagonala svarta streck mot gul bakgrund så att farliga områden kan uppmärksammas. |
| --- | --- |

(a)

I fall då godsvagnskorgen (överbyggnaden) kan röra sig i förhållande till underredet (vagnar med stötdämpare, etc.), skall delar som kan bli överlagda vid stötar vara målade med diagonala svarta streck mot gul bakgrund så att farliga områden kan uppmärksammas.

| (b) | För att undvika möjliga risker från vajerkrokar som sticker ut mer än 150 mm, måste sådana krokar vara målade enligt följande:






  — | vajerkrok och skyddsanordning: gul, |
| --- | --- | --- |

(b)

För att undvika möjliga risker från vajerkrokar som sticker ut mer än 150 mm, måste sådana krokar vara målade enligt följande:

—

vajerkrok och skyddsanordning: gul,

| — | fästen för vajerkrokar |
| --- | --- |

—

fästen för vajerkrokar

| — | som sticker ut upp till 250 mm: gul |
| --- | --- |

—

som sticker ut upp till 250 mm: gul

| — | som sticker ut mer än 250 mm: diagonala svarta streck på gul bakgrund |
| --- | --- |

—

som sticker ut mer än 250 mm: diagonala svarta streck på gul bakgrund

B.21.   LASTERS PLACERING FLAKVAGNAR

(Placering: mitt på varje rambalk)

Flagvagnar med användbar lastyta överstigande 10 m och öppna godsvagnar med höga sidor byggda efter 1 januari 1968 måste ha en märkning av största storleken på enskilda laster, fördelade över minst tre olika längder stödyta, såsom visas i figurerna B28 eller B29.

Denna information är frivillig för alla andra godsvagnar.

Denna skylt är frivillig för alla andra godsvagnar, på vilka om så krävs kan anbringas den skylt som visas i figur B26 eller B27 eller B28 eller B29.

Figur B26

Exempel som visar fördelningen av koncentrerade laster över olika längder stödyta och laster som vilar på två separata stöd (bäravstånd ≥2m)

Image

Figur B27

Exempel som visar fördelningen av koncentrerade laster över olika längder stödyta och laster som vilar på två separata stöd (bäravstånd ≥1,20 m)

Image

Figur B28

Exempel som visar koncentrerade laster fördelade över olika längder stödyta (bäravstånd ≥2m)

Image

Figur B29

Exempel som visar fördelningen av koncentrerade laster över olika längder stödyta och laster som vilar på två separata stöd (bäravstånd ≥1,20 m)

Image

B.22.   AVSTÅND MELLAN YTTRE HJULPAR ELLER BOGGICENTRA

(Placering: till höger, på varje rambalk)

På godsvagnar utan boggi skall avståndet mellan yttersta axlar, på boggigodsvagnar avståndet mellan boggicentra, anges med den märkning som visas nedan.

Figur B30

Image

B.23.   GODSVAGNAR SOM MÅSTE VÄXLAS MED SÄRSKILD OMSORG (T.EX. BIMODALA ENHETER)

På godsvagnar som måste växlas med särskild omsorg eller ändboggier i intermodal trafik, innebär den märkning som visas nedan följande:

| — | Skjutsning eller vallväxling ej tillåten. |
| --- | --- |

—

Skjutsning eller vallväxling ej tillåten.

| — | Måste åtföljas av en dragenhet. |
| --- | --- |

—

Måste åtföljas av en dragenhet.

| — | Får ej växlas utan lok. |
| --- | --- |

—

Får ej växlas utan lok.

Figur B31

Image

B.24.   MANUELLT ANSATT PARKERINGSBROMS

Figur B32

Image

B.25.   INSTRUKTIONER OCH SÄKERHETSANORDNINGAR FÖR SÄRSKILD UTRUSTNING

På godsvagnar som är utrustade med särskild utrustning (automatisk tömning, öppningsbart tak, etc.) måste det finnas instruktioner om användning av denna utrustning och de säkerhetsåtgärder som skall vidtas, placerade på en framträdande plats och om möjligt på flera språk. Dessa instruktioner kan åtföljas av lämpliga symboler.

B.26.   NUMRERING AV HJULPAR

På godsvagnens rambalk skall ett referensnummer för axeln anges ovanför varje axelbox, som motsvarar axelns läge räknat i stigande ordning från en vald vagnsände.

B.27.   BROMSMÄRKNINGAR PÅ GODSVAGNAR

B.27.1.   Inskriptioner som anger typen av luftbroms

De inskriptioner som skall finnas på fordon för att visa typ av färdbroms, måste överensstämma med de förkortningar som återges nedan. Se avsnitt 4.2.4.1.2.2 i TSD för betydelsen av dessa bromsgrupp.

| Bromsgrupp | G |
| --- | --- |
| Bromsgrupp | P |
| Bromsgrupp | R |
| GP omkopplingssystem (eller anordning) | GP |
| PR omkopplingssystem (eller anordning) | PR |
| G/P/R omkopplingssystem (eller anordning) | GPR |
| Bromssystem som varierar automatiskt och progressivt i förhållande till belastningen | A |

Bromsgrupp

G

Bromsgrupp

P

Bromsgrupp

R

GP omkopplingssystem (eller anordning)

GP

PR omkopplingssystem (eller anordning)

PR

G/P/R omkopplingssystem (eller anordning)

GPR

Bromssystem som varierar automatiskt och progressivt i förhållande till belastningen

A

B.27.2.   Märkning avseende fordons bromsvikt

I följande figurer motsvarar bokstaven ”x” massan och bokstaven ”y” bromsvikten vid omkoppling. Bokstaven Image i en ram motsvarar den variabla bromsvikt, som visas i rutan.

B.27.2.1.   Fordon som inte är utrustade med omkopplingsanordningar

Bromsvikten skall vara inskriven på rambalkarna nära inskriptionen om bromssystemet såsom visas i figur B33.

Figur B33

Image

B.27.2.2.   Fordon utrustade med manuell omkopplingsanordning

| — | Omkopplingsanordning för ”Godståg/Persontåg”, G/P |
| --- | --- |

—

Omkopplingsanordning för ”Godståg/Persontåg”, G/P

Vad gäller fordon utrustade med en omkopplingsanordning för ”godståg/persontåg”, G/P, skall omkopplingen mellan ett system och ett annat göras med en spak med knopp i änden såsom visas i figur B34.

I läget för ”godståg”, G-bromsning, skall spaken luta upp åt vänster.

I läget för ”persontåg”, P-bromsning, skall spaken luta upp åt höger.

Bromsvikterna är inskrivna på plåten bakom omkopplingsspaken, bredvid spaklägena i läge ”godståg” G och ”persontåg” P.

Figur B34

Image

| — | Fordon utrustade med en omkopplingsanordning för ”tom/last”. |
| --- | --- |

—

Fordon utrustade med en omkopplingsanordning för ”tom/last”.

Bromsvikterna och omkopplingsvikterna skall vara inskrivna på plåten för omkoppling ”tom/last”. Bromsvikterna skall inte vara inskrivna nära spakarna för andra omkopplingsanordningar.

Om det bara finns omkopplingen ”tom/last” och enbart två lägen för omkopplingsspaken (bromssystemet för ”tom” och endast ett bromssystem för ”last”), skall bromsvikterna visas på en plåt, som är fästad bakom den rörliga spaken, till vänster och höger om plåtens centrumlinje, nära motsvarande läge för spaken. Omkopplingsvikten skall visas under spakens axel eller mellan de två bromsvikterna som nämns ovan. (Se figur B35).

Figur B35

Image

Om det bara finns omkopplingen ”tom/last” och flera lägen för omkopplingsspaken (bromssystemet för ”tom” och flera bromssystem för ”last”), skall den bromsvikt som motsvarar varje spakläge visas i en ruta, placerad längst upp i mitten av den plåt framför vilken spaken rörs. (Se figur B36).

Figur B36

Image

Det är även möjligt att använda den anordning som ges i figur B37, i vilken bromsvikterna är permanent inskrivna bredvid varje läge för spaken.

Figur B37

Image

Omkopplingsvikterna skall vara inskrivna på plåten under spakaxeln. En visare som är fäst vid spaken, som rör sig framför plåten, visar, för varje spakläge, motsvarande omkopplingsvikt. (Se figur B36 och B37).

B.27.2.3.   Fordon med två eller fler uppsättningar bromsutrustning med separata anordningar för ”tom/last”.

På plåtarna för varje anordning för ”tom/last” skall bromsvikten för den del av bromsutrustningen som styrs av denna anordning vara inskriven tillsammans med omkopplingsvikten som motsvarar hela fordonet enligt avsnitt B27.2.2.

B.27.2.4.   Fordon utrustade med en bromsanordning som varierar automatiskt och progressivt när belastningen varierar.

Dessa fordon skall bära en inskription, liknande den som visas i figur B38 i närheten av varje spak.

Figur B38

Image

På fordon med mer än en styrventil (t.ex. multipla godsvagnar), skall den bromsvikt som fås för varje styrventil införas inom parentes efter den totala bromsvikten (t.ex. för tre styrventiler: MAX 203t (80t + 43t + 80t)).

Vid varje styrventils avstängningsventil skall det finnas uppgift om den bromsvikt som motsvarar styrventilen ifråga, såväl som den symbol som anger ”pneumatisk broms i drift”, se figur B39.

Figur B39

Image

Dessutom skall numret på den bromsade axel som hör till styrventilens avstängningsventil anges i en ram, se figur B40.

Figur B40

Image

B.27.2.5.   Godsvagnar utrustade med den automatiska lastomställningen.

Bromsvikter och omkopplingsvikter skall vara inskrivna på en särskild panel eller på rambalken.

| | överst, till vänster: bromsvikten för den olastade godsvagnen, |
| --- | --- |

överst, till vänster: bromsvikten för den olastade godsvagnen,

| | överst, till höger: bromsvikten för den lastade godsvagnen, |
| --- | --- |

överst, till höger: bromsvikten för den lastade godsvagnen,

| | längst ner, i mitten: omkopplingsvikten. |
| --- | --- |

längst ner, i mitten: omkopplingsvikten.

På godsvagnar med bromsvikter i läge ”godståg”, G-läget, som avviker från dem i läge ”persontåg”, P-läget, skall det finnas fullständiga inskriptioner intill de två lägena för ”G-P”-omkopplingsspaken, se figur B41.

Figur B41

Image

Godsvagnar med identiska bromsvikter i läge ”godståg”, G-läget, som i läge ”persontåg”, P-läget, skall ha de inskriptioner som visas i figur B42 intill ”G-P”-omkopplingsspaken.

Figur B42

Image

Godsvagnar med endast läge ”godståg”, G-läge, eller läge ”persontåg”, P-läge, skall märkas såsom visas i figur B43.

Figur B43

Image

B.27.3.   Andra märkningar avseende bromsar

Följande märkningar skall finnas mitt på varje rambalk.

B.27.3.1.   Märkning som anger att ett högeffekts-R-bromssystem med bromsgrupp ”R” är installerat

Figur B44

Image

B.27.3.2.   Märkning som anger en broms med bromsblock av komposit

Figur B45

Image

B.27.3.3.   Märkning som anger skivbromsar

Anvisningar för kontroll av bromsarna måste anges.

Figur B46

Image

B.28.   GODSVAGNAR MED AUTOMATKOPPEL ENLIGT OSSHD-STANDARD

Figur B47

Image

B.29.   PLÅT ”TILLSTÅND FÖR DRIFT PÅ SPÅRVIDDEN 1 520 MM”

Figur B48

Image

B.30.   GODSVAGN MED HJULPAR FÖR VARIABEL SPÅRVIDD (1 435 MM/1 520 MM)

Figur B49

Image

B.31.   MÄRKNING PÅ BOGGIER MED HJULPAR FÖR VARIABEL SPÅRVIDD (1 435 MM/1 520 MM)

Figur B50

Image

B.32.   MÄRKNING AV GODSVAGNAR OCH PERSONVAGNAR BYGGDA FÖR PROFILERNA GA, GB ELLER GC

Kvarstår som en öppen punkt

BILAGA C

SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

Kinematisk lastprofil

| C.1. | TILLÄMPNINGSOMRÅDE |
| --- | --- |

C.1.

| C.2. | ALLMÄN DEL |
| --- | --- |

C.2.

| C.2.1. | Förteckning över använda beteckningar |
| --- | --- |

C.2.1.

| C.2.2. | Definitioner |
| --- | --- |

C.2.2.

| C.2.2.1. | Normala koordinater |
| --- | --- |

C.2.2.1.

| C.2.2.2. | Referensprofil |
| --- | --- |

C.2.2.2.

| C.2.2.3. | Geometriskt överhäng |
| --- | --- |

C.2.2.3.

| C.2.2.4. | Vridningscentrum C |
| --- | --- |

C.2.2.4.

| C.2.2.5. | Asymmetri |
| --- | --- |

C.2.2.5.

| C.2.2.6. | Största konstruktionsprofil för rullande materiel |
| --- | --- |

C.2.2.6.

| C.2.2.7. | Kinematisk lastprofil |
| --- | --- |

C.2.2.7.

| C.2.2.8. | Kvasistatiska rörelser z |
| --- | --- |

C.2.2.8.

| C.2.2.9. | S-projektioner (figur C5) |
| --- | --- |

C.2.2.9.

| C.2.2.10. | Ei eller Ea minskningar |
| --- | --- |

C.2.2.10.

| C.2.2.11. | Infrastrukturens lastprofil |
| --- | --- |

C.2.2.11.

| C.2.3. | Allmänna kommentarer om metoden att erhålla största konstruktionsprofil för rullande materiel |
| --- | --- |

C.2.3.

| C.2.3.1. | Relativa lägen i de olika profilerna |
| --- | --- |

C.2.3.1.

| C.2.4. | Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil för rullande materiel |
| --- | --- |

C.2.4.

| C.2.4.1. | Rörelser i vertikalled |
| --- | --- |

C.2.4.1.

| C.2.4.1.1. | Fastställande av minsta höjd över löpbanan |
| --- | --- |

C.2.4.1.1.

| C.2.4.1.2. | Passage över vertikala övergångskurvor (inklusive rangervallar) och över bromsnings-, växlings- och stoppanordningar. |
| --- | --- |

C.2.4.1.2.

| C.2.4.1.3. | Fastställande av största höjd över löpbanan |
| --- | --- |

C.2.4.1.3.

| C.2.4.2. | Rörelser i sidled (D) |
| --- | --- |

C.2.4.2.

| C.2.4.2.1. | Fordonets gångläge på spåret och förskjutningsfaktor (A) |
| --- | --- |

C.2.4.2.1.

| C.2.4.2.2. | Specialfall med multipla enheter och personvagnar utrustade med en manöverhytt (manövervagnar) |
| --- | --- |

C.2.4.2.2.

| C.2.4.2.3. | Kvasistatisk rörelse (z) |
| --- | --- |

C.2.4.2.3.

| C.2.5. | Fastställande av minskningar genom beräkning |
| --- | --- |

C.2.5.

| C.2.5.1. | Termer som beaktats vid beräkning av rörelser (D) |
| --- | --- |

C.2.5.1.

| C.2.5.1.1. | Termer avseende fordonets gångläge i en kurva (geometriskt överhäng) |
| --- | --- |

C.2.5.1.1.

| C.2.5.1.2. | Termgrupp som berör spel i sidled |
| --- | --- |

C.2.5.1.2.

| C.2.5.1.3. | Kvasistatiska rörelser (term avseende fordonets lutning i sin fjäderupphängning och dess asymmetri när den är större än 1o) |
| --- | --- |

C.2.5.1.3.

| C.3. | LASTPROFIL G1 |
| --- | --- |

C.3.

| C.3.1. | Referensprofil för statisk lastprofil G1 |
| --- | --- |

C.3.1.

| C.3.1.1. | Inskränkningsformler |
| --- | --- |

C.3.1.1.

| C.3.2. | Referensprofil för kinematisk lastprofil G1 |
| --- | --- |

C.3.2.

| C.3.2.1. | Del gemensam för alla fordon |
| --- | --- |

C.3.2.1.

| C.3.2.2. | Del under 130 mm på fordon som inte får växlas över vall eller passera rangerbromsar eller andra aktiverade växlings- eller stoppanordningar |
| --- | --- |

C.3.2.2.

| C.3.2.3. | Del under 130 mm på fordon som klarar att passera över rangervallar liksom att passera rangerbromsar och andra aktiverade växlings- eller stoppanordningar |
| --- | --- |

C.3.2.3.

| C.3.2.3.1. | Användning av spårväxlar i spåravsnitt med kurvor |
| --- | --- |

C.3.2.3.1.

| C.3.3. | Tillåtna projektioner So (S) |
| --- | --- |

C.3.3.

| C.3.4. | Inskränkningsformler |
| --- | --- |

C.3.4.

| C.3.4.1. | Inskränkningsformler tillämpliga på motordrivna fordon (mått i meter) |
| --- | --- |

C.3.4.1.

| C.3.4.2. | Inskränkningsformler tillämpliga på multipla enheter (mått i meter) |
| --- | --- |

C.3.4.2.

| C.3.4.3. | Inskränkningsformler tillämpliga på personvagnar och fordon för passagerare (mått i meter) |
| --- | --- |

C.3.4.3.

| C.3.4.4. | Inskränkningsformler tillämpliga på godsvagnar (mått i meter) |
| --- | --- |

C.3.4.4.

| C.3.5. | Referensprofil för strömavtagare och oisolerade strömförande delar på taket |
| --- | --- |

C.3.5.

| C.3.6. | Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil för rullande materiel |
| --- | --- |

C.3.6.

| C.3.6.1. | Motordrivna enheter utrustade med strömavtagare |
| --- | --- |

C.3.6.1.

| C.3.6.2. | Multipla enheter utrustade med strömavtagare |
| --- | --- |

C.3.6.2.

| C.3.6.3. | Strömavtagare i sänkt läge |
| --- | --- |

C.3.6.3.

| C.3.6.4. | Isoleringsspelrum för 25 kV |
| --- | --- |

C.3.6.4.

| C.4. | FORDONSPROFILERNA GA, GB OCH GC |
| --- | --- |

C.4.

| C.4.1. | Referensprofil för statisk lastprofil och tillhörande regler |
| --- | --- |

C.4.1.

| C.4.1.1. | Statiska profilerna GA och GB |
| --- | --- |

C.4.1.1.

| C.4.1.2. | Statisk profil GC |
| --- | --- |

C.4.1.2.

| C.4.2. | Referensprofil för kinematisk lastprofil och tillhörande regler |
| --- | --- |

C.4.2.

| C.4.2.1. | Dragenheter (med undantag för rälsbussar och multipla enheter) |
| --- | --- |

C.4.2.1.

| C.4.2.1.1. | Kinematiska lastprofiler för GA och GB |
| --- | --- |

C.4.2.1.1.

| C.4.2.1.2. | Kinematisk lastprofil för GC |
| --- | --- |

C.4.2.1.2.

| C.4.2.2. | Rälsbussar och multipla enheter |
| --- | --- |

C.4.2.2.

| C.4.2.2.1. | Kinematiska lastprofiler för GA och GB |
| --- | --- |

C.4.2.2.1.

| C.4.2.2.2. | Kinematisk lastprofil för GC |
| --- | --- |

C.4.2.2.2.

| C.4.2.3. | Personvagnar och resgodsvagnar |
| --- | --- |

C.4.2.3.

| C.4.2.3.1. | Kinematiska lastprofiler för GA och GB |
| --- | --- |

C.4.2.3.1.

| C.4.2.3.2. | Kinematisk lastprofil för GC |
| --- | --- |

C.4.2.3.2.

| C.4.2.4. | Godsvagnar |
| --- | --- |

C.4.2.4.

| C.4.2.4.1. | Kinematiska lastprofiler för GA och GB |
| --- | --- |

C.4.2.4.1.

| C.4.2.4.2. | Kinematisk lastprofil för GC |
| --- | --- |

C.4.2.4.2.

| C.5. | PROFILER SOM KRÄVER BI- ELLER MULTILATERALA ÖVERENSKOMMELSER |
| --- | --- |

C.5.

| C.5.1. | Lastprofil G2 |
| --- | --- |

C.5.1.

| C.5.1.1. | Referensprofil för statisk profil G2 |
| --- | --- |

C.5.1.1.

| C.5.1.2. | Referensprofil för kinematisk lastprofil G2 |
| --- | --- |

C.5.1.2.

| C.5.2. | Lastprofilerna GB1 och GB2 |
| --- | --- |

C.5.2.

| C.5.2.1. | Allmänt |
| --- | --- |

C.5.2.1.

| C.5.2.2. | Statiska referensprofiler GB1 och GB2 (lastprofiler) |
| --- | --- |

C.5.2.2.

| C.5.2.3. | Regler för statiska referensprofiler GB1 och GB2 |
| --- | --- |

C.5.2.3.

| C.5.2.4. | Kinematiska referensprofiler GB1 och GB2 |
| --- | --- |

C.5.2.4.

| C.5.2.5. | Regler för kinematiska referensprofiler GB1 och GB2 |
| --- | --- |

C.5.2.5.

| C.5.3. | Profil 3.3 |
| --- | --- |

C.5.3.

| C.5.3.1. | Allmänt |
| --- | --- |

C.5.3.1.

| C.5.3.2. | Referensprofil för kinematisk lastprofil 3.3 |
| --- | --- |

C.5.3.2.

| C.5.3.3. | Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil |
| --- | --- |

C.5.3.3.

| C.5.3.3.1. | Tillåtna projektioner So (S) |
| --- | --- |

C.5.3.3.1.

| C.5.3.3.2. | Kvasistatiska förskjutningar z |
| --- | --- |

C.5.3.3.2.

| C.5.3.4. | Inskränkningsformler |
| --- | --- |

C.5.3.4.

| C.5.3.4.1. | Inskränkningsformler tillämpliga på dragenheter (mått i meter) |
| --- | --- |

C.5.3.4.1.

| C.5.3.4.2. | Inskränkningsformler tillämpliga på multipla enheter (mått i meter)* |
| --- | --- |

C.5.3.4.2.

| C.5.3.4.3. | Inskränkningsformler tillämpliga på personvagnar och andra fordon för passagerare (mått i meter) |
| --- | --- |

C.5.3.4.3.

| C.5.4. | Profil GB-M6 |
| --- | --- |

C.5.4.

| C.5.4.1. | Allmänt |
| --- | --- |

C.5.4.1.

| C.5.4.2. | Referensprofil för kinematisk lastprofil GB-M6 |
| --- | --- |

C.5.4.2.

| C.5.4.3. | Inskränkningsformler |
| --- | --- |

C.5.4.3.

| C.5.4.3.1. | Dragfordon |
| --- | --- |

C.5.4.3.1.

| C.5.4.3.2. | Löpfordon |
| --- | --- |

C.5.4.3.2.

| C.6. | TILLÄGG 1 |
| --- | --- |

C.6.

| C.6.1. | Lastprofil för rullande materiel |
| --- | --- |

C.6.1.

| C.6.1.1. | Villkor avseende dörrar, fotsteg och fotbräden |
| --- | --- |

C.6.1.1.

| C.7. | TILLÄGG 2 |
| --- | --- |

C.7.

| C.7.1. | Lastprofil för rullande materiel |
| --- | --- |

C.7.1.

| C.7.1.1. | Hoptryckning av fjäderupphängningar i de områden som är utanför stödpolygonen B, C och D |
| --- | --- |

C.7.1.1.

| C.8. | TILLÄGG 3 LASTPROFIL FÖR RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

C.8.

| C.8.1. | Beräkning av lastprofilen för fordon med korglutning |
| --- | --- |

C.8.1.

| C.8.1.1. | Allmänt |
| --- | --- |

C.8.1.1.

| C.8.1.2. | Omfattning |
| --- | --- |

C.8.1.2.

| C.8.1.3. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

C.8.1.3.

| C.8.1.4. | Bakgrund |
| --- | --- |

C.8.1.4.

| C.8.1.5. | Villkor avseende säkerhet |
| --- | --- |

C.8.1.5.

| C.8.1.6. | Använda symboler |
| --- | --- |

C.8.1.6.

| C.8.2. | Grundvillkor för fastställande av lastprofil för TBV-enheter |
| --- | --- |

C.8.2.

| C.8.2.1. | Typer av korglutningssystem |
| --- | --- |

C.8.2.1.

| C.8.3. | Analys av formlerna |
| --- | --- |

C.8.3.

| C.8.3.1. | Grundformler |
| --- | --- |

C.8.3.1.

| C.8.3.2. | Ändringar som skall göras i formlerna för TBV |
| --- | --- |

C.8.3.2.

| C.8.3.2.1. | Uttryck för värden på spel i sidled när korgen lutar |
| --- | --- |

C.8.3.2.1.

| C.8.3.2.2. | Kvasistatisk förskjutning för en TBV |
| --- | --- |

C.8.3.2.2.

| C.8.3.2.2.1. | Uttryck för de kvasistatiska förskjutningarna zP för minskningarna i kurvans insida |
| --- | --- |

C.8.3.2.2.1.

| C.8.3.2.2.2. | Uttryck för de kvasistatiska förskjutningarna zP för minskningarna i kurvans utsida |
| --- | --- |

C.8.3.2.2.2.

| C.8.3.2.3. | AKTIVA system: förskjutningar på grund av korglutning |
| --- | --- |

C.8.3.2.3.

| C.8.4. | Tillhörande regler |
| --- | --- |

C.8.4.

| C.8.5. | Kommentarer |
| --- | --- |

C.8.5.

| C.8.5.1. | Villkor för inställning av lutningen (TBV-enheter med aktiva system) |
| --- | --- |

C.8.5.1.

| C.8.5.2. | Villkor avseende TBV-enheters hastighet |
| --- | --- |

C.8.5.2.

| C.8.6. | Tillägg 4 Lastprofil för rullande materiel |
| --- | --- |

C.8.6.

C.1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Tillgängliga lastprofiler i olika länder klassificeras enligt följande:

| — | Lastprofil tillåten utan begränsningar: G1
  Målprofilen, som är tillgänglig på alla linjer (utom i Storbritannien, se bilaga T) |
| --- | --- |

—

Lastprofil tillåten utan begränsningar: G1

Målprofilen, som är tillgänglig på alla linjer (utom i Storbritannien, se bilaga T)

| — | Lastprofil vars fria användning är begränsad till vissa, exakt specificerade linjer: Profilerna GA, GB, GC |
| --- | --- |

—

Lastprofil vars fria användning är begränsad till vissa, exakt specificerade linjer: Profilerna GA, GB, GC

| — | Profiler vars användning måste omfattas av en föregående överenskommelse mellan berörda infrastrukturförvaltare: Profilerna G2, 3.3, GB-M6, GB1, GB2, etc. |
| --- | --- |

—

Profiler vars användning måste omfattas av en föregående överenskommelse mellan berörda infrastrukturförvaltare: Profilerna G2, 3.3, GB-M6, GB1, GB2, etc.

| — | Laster som transporteras på godsvagnar
  För laster som transporteras på godsvagnar, skall endast de lastprofiler och de lastningsmetoder som framläggs i tillägg 6 accepteras. |
| --- | --- |

—

Laster som transporteras på godsvagnar

För laster som transporteras på godsvagnar, skall endast de lastprofiler och de lastningsmetoder som framläggs i tillägg 6 accepteras.

| — | Kombinerad transport
  För kraven på kombitrafik, som använder lastenheter med väldefinierad volym (växelflak, containrar och semitrailers) på specifika godsvagnar (ref. PTU avsnitt 3.2.1). |
| --- | --- |

—

Kombinerad transport

För kraven på kombitrafik, som använder lastenheter med väldefinierad volym (växelflak, containrar och semitrailers) på specifika godsvagnar (ref. PTU avsnitt 3.2.1).

| — | Driftskompatibla höghastighetsfordon.
  Fordon i höghastighetstågsätt som är driftskompatibla i den europeiska gemenskapen skall vara byggda efter de lastprofiler som föreskrivs i avsnitt 4.1.4 i TSD Rullande materiel. |
| --- | --- |

—

Driftskompatibla höghastighetsfordon.

Fordon i höghastighetstågsätt som är driftskompatibla i den europeiska gemenskapen skall vara byggda efter de lastprofiler som föreskrivs i avsnitt 4.1.4 i TSD Rullande materiel.

| — | Rullande materiel utrustad med kompensationssystem för rälsförhöjningsbrist
  Sådan rullande materiel skall kontrolleras med den metod som anges i tillägg 3. |
| --- | --- |

—

Rullande materiel utrustad med kompensationssystem för rälsförhöjningsbrist

Sådan rullande materiel skall kontrolleras med den metod som anges i tillägg 3.

| — | Strömavtagare
  Profilutrymmet för strömavtagare och takmonterad utrustning skall kontrolleras enligt avsnitt 4.2.2.5. |
| --- | --- |

—

Strömavtagare

Profilutrymmet för strömavtagare och takmonterad utrustning skall kontrolleras enligt avsnitt 4.2.2.5.

| — | OSSJD lastprofiler

  OSSJD medlemsstater använder särskilda lastprofiler. Så snart som tekniska dokument och tillämpningsdokument blir tillgängliga, skall motsvarande text ingå i tillägg 7 |
| --- | --- |

—

OSSJD lastprofiler

OSSJD medlemsstater använder särskilda lastprofiler. Så snart som tekniska dokument och tillämpningsdokument blir tillgängliga, skall motsvarande text ingå i tillägg 7

| — | Dörrar och fotsteg
  De regler som gäller för dörrar och fotsteg anges i tillägg 1. |
| --- | --- |

—

Dörrar och fotsteg

De regler som gäller för dörrar och fotsteg anges i tillägg 1.

| — | Hoptryckning av fjäderupphängningar i de områden som är utanför stödpolygonen B-C-D
  Reglerna ges i tillägg 2. |
| --- | --- |

—

Hoptryckning av fjäderupphängningar i de områden som är utanför stödpolygonen B-C-D

Reglerna ges i tillägg 2.

| — | Användning av befintliga tillgängliga marginaler i infrastrukturen av fordon med fastställda parametrar
  Sådana fordon skall kontrolleras med den metod som ges i tillägg 4. |
| --- | --- |

—

Användning av befintliga tillgängliga marginaler i infrastrukturen av fordon med fastställda parametrar

Sådana fordon skall kontrolleras med den metod som ges i tillägg 4.

C.2.   ALLMÄN DEL

C.2.1.   Förteckning över använda beteckningar

| A: | vinkelrörelsekoefficient för boggi |
| --- | --- |
| a: | avståndet mellan första och sista axel på fordon som inte är utrustade med boggier eller mellan pivoterna på boggifordon (se anm.) |
| b: | fordonets halva bredd (se diagram i tillägg 2) |
| b1: | halva avståndet mellan de primära upphängningsfjädrarna (se diagram i tillägg 2) |
| b2: | halva avståndet mellan de sekundära upphängningsfjädrarna (se diagram i tillägg 2) |
| bG: | halva avståndet mellan rambalkarna |
| bw: | halva bredden på strömavtagartoppen |
| C: | vridningscentrum (se figur C3). |
| d: | det yttre avståndet mellan hjulflänsarna mätt vid en punkt 10 mm under rullytorna, med flänsarna nötta till tillåtet gränsvärde. Den absoluta gränsen är 1 410 mm. Detta gränsvärde kan variera efter underhållskriteriet på fordonet ifråga |
| dga: | överhäng i ytterkurva |
| dgi: | överhäng i innerkurva |
| D: | rörelse i sidled |
| Ea: | extern minskning |
| Ei: | intern minskning |
| E''a: | extern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens övre kontrollpunkt (6,5 m) |
| E''i: | intern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens övre kontrollpunkt (6,5 m) |
| E''a: | extern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens undre kontrollpunkt (5,0 m) |
| E''i: | intern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens undre kontrollpunkt (5,0 m) |
| ea: | extern vertikal minskning vid fordonens undre del |
| ei: | intern vertikal minskning vid fordonens undre del |
| f: | vertikal sättning (se tillägg 2) |
| h: | höjd i förhållande till löpbanan |
| hc: | höjden på vridningscentrum för fordonets tvärsnitt i förhållande till löpbanan |
| ht: | installationshöjden för strömavtagarens undre led i förhållande till löpbanan |
| J: | rambalkars spel |
| J'a, J'i: | skillnad mellan de rörelser som beräknats och rörelser orsakade av glapp |
| l: | spårvidd |
| n: | avstånd mellan beaktad sektion och intilliggande sista axel eller närmaste pivot (se anm.) |
| na: | n för sektioner placerade utanför axlar eller boggicentrum |
| ni: | n för sektioner placerade mellan axlar eller boggicentrum |
| nμ: | avstånd mellan beaktad sektion och motorboggicentrum på multipla enheter (se anm.) |
| p: | axelavstånd för boggi |
| p': | axelavstånd för löpboggi på multipla enheter |
| q: | spel i sidled mellan axel och boggiram eller mellan axel och fordonskorg för fordon utan boggi |
| R: | plan kurvradie |
| Rv: | vertikal kurvradie |
| s: | fordonets flexibilitetskoefficient |
| S: | projektion |
| So: | största projektion |
| t: | strömavtagarens flexibilitetsindex: sidorörelser uttryckta i meter som bågen utsätts för höjd till 6,5 m och påverkad av en sidoriktad kraft på 300 N |
| w: | glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg |
| w∞: | glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på rakt spår |
| wa: | glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på kurvans utsida |
| wi: | glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på kurvans insida |
| wa(R): | glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på utsidan av en kurva med radien R |
| wi(R): | glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på insidan av en kurva med radien R |

A:

vinkelrörelsekoefficient för boggi

a:

avståndet mellan första och sista axel på fordon som inte är utrustade med boggier eller mellan pivoterna på boggifordon (se anm.)

b:

fordonets halva bredd (se diagram i tillägg 2)

b1:

halva avståndet mellan de primära upphängningsfjädrarna (se diagram i tillägg 2)

b2:

halva avståndet mellan de sekundära upphängningsfjädrarna (se diagram i tillägg 2)

bG:

halva avståndet mellan rambalkarna

bw:

halva bredden på strömavtagartoppen

C:

vridningscentrum (se figur C3).

d:

det yttre avståndet mellan hjulflänsarna mätt vid en punkt 10 mm under rullytorna, med flänsarna nötta till tillåtet gränsvärde. Den absoluta gränsen är 1 410 mm. Detta gränsvärde kan variera efter underhållskriteriet på fordonet ifråga

dga:

överhäng i ytterkurva

dgi:

överhäng i innerkurva

D:

rörelse i sidled

Ea:

extern minskning

Ei:

intern minskning

E''a:

extern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens övre kontrollpunkt (6,5 m)

E''i:

intern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens övre kontrollpunkt (6,5 m)

E''a:

extern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens undre kontrollpunkt (5,0 m)

E''i:

intern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens undre kontrollpunkt (5,0 m)

ea:

extern vertikal minskning vid fordonens undre del

ei:

intern vertikal minskning vid fordonens undre del

f:

vertikal sättning (se tillägg 2)

h:

höjd i förhållande till löpbanan

hc:

höjden på vridningscentrum för fordonets tvärsnitt i förhållande till löpbanan

ht:

installationshöjden för strömavtagarens undre led i förhållande till löpbanan

J:

rambalkars spel

J'a, J'i:

skillnad mellan de rörelser som beräknats och rörelser orsakade av glapp

l:

spårvidd

n:

avstånd mellan beaktad sektion och intilliggande sista axel eller närmaste pivot (se anm.)

na:

n för sektioner placerade utanför axlar eller boggicentrum

ni:

n för sektioner placerade mellan axlar eller boggicentrum

nμ:

avstånd mellan beaktad sektion och motorboggicentrum på multipla enheter (se anm.)

p:

axelavstånd för boggi

p':

axelavstånd för löpboggi på multipla enheter

q:

spel i sidled mellan axel och boggiram eller mellan axel och fordonskorg för fordon utan boggi

R:

plan kurvradie

Rv:

vertikal kurvradie

s:

fordonets flexibilitetskoefficient

S:

projektion

So:

största projektion

t:

strömavtagarens flexibilitetsindex: sidorörelser uttryckta i meter som bågen utsätts för höjd till 6,5 m och påverkad av en sidoriktad kraft på 300 N

w:

glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg

w∞:

glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på rakt spår

wa:

glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på kurvans utsida

wi:

glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på kurvans insida

wa(R):

glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på utsidan av en kurva med radien R

wi(R):

glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på insidan av en kurva med radien R

w'∞ – w'a – w'i – w'a(R) – w'i(R) är samma för alla löpboggier på multipla enheter.

| xa: | extra minskning för extra långa fordon utanför boggicentrum |
| --- | --- |
| xi: | extra minskning för extra långa fordon mellan boggicentrum |
| y | :avstånd från den effektiva pivoten till boggins geometriska centrum (se anm.) |
| z | :avvikelse i förhållande till medianläget orsakad av kvasistatisk lutning och av osymmetri |
| z'' | :skillnaden mellan lutningen i sidled baserad på beräkning och den verkliga lutningen för strömavtagarens övre kontrollpunkt |
| z'' | :skillnaden mellan lutningen i sidled baserad på beräkning och den verkliga lutningen för strömavtagarens undre kontrollpunkt |
| α: | extra fordonskorglutning orsakad av rambalkarnas spel |
| δ: | lutning för rälsförhöjt spår (se figur C3) |
| ηο: | fordonets asymmetrivinkel orsakad av konstruktionstoleranser, av fjäderupphängningsinställningar och av ojämn fördelning av last (i grader) |
| θ: | fjäderupphängningsinställningens tolerans: den lutning fordonskorgen kan inta som en följd av felaktig fjäderupphängningsinställning när fordonet står olastat på plant spår (i radianer) |
| μ: | adhesionskoefficienten för räls-hjul |
| τ: | strömavtagarens konstruktions- och installationstolerans: tillåten avvikelse mellan fordonskorgens centrumlinje och centrum på bågen som antas vara höjd till 6,5 m utan sidospänningar. |
| Anm.: | Vad gäller fordon utan fasta boggicenter betraktas korspunkten, för att fastställa värden på a och n, mellan boggins och fordonskorgens längsgående centrumlinje som en uppskattad pivot, när fordonet är i en kurva med radien 150 m och glappeffekterna är jämnt fördelade och axlarna är centrerade på spåret. Om y är avståndet från den uppskattade pivoten till boggins geometriska centrum (på samma avstånd från axlarna i ändarna), ersätts p2 av () och p'2 av () i formeln. |

xa:

extra minskning för extra långa fordon utanför boggicentrum

xi:

extra minskning för extra långa fordon mellan boggicentrum

y

:avstånd från den effektiva pivoten till boggins geometriska centrum (se anm.)

z

:avvikelse i förhållande till medianläget orsakad av kvasistatisk lutning och av osymmetri

z''

:skillnaden mellan lutningen i sidled baserad på beräkning och den verkliga lutningen för strömavtagarens övre kontrollpunkt

z''

:skillnaden mellan lutningen i sidled baserad på beräkning och den verkliga lutningen för strömavtagarens undre kontrollpunkt

α:

extra fordonskorglutning orsakad av rambalkarnas spel

δ:

lutning för rälsförhöjt spår (se figur C3)

ηο:

fordonets asymmetrivinkel orsakad av konstruktionstoleranser, av fjäderupphängningsinställningar och av ojämn fördelning av last (i grader)

θ:

fjäderupphängningsinställningens tolerans: den lutning fordonskorgen kan inta som en följd av felaktig fjäderupphängningsinställning när fordonet står olastat på plant spår (i radianer)

μ:

adhesionskoefficienten för räls-hjul

τ:

strömavtagarens konstruktions- och installationstolerans: tillåten avvikelse mellan fordonskorgens centrumlinje och centrum på bågen som antas vara höjd till 6,5 m utan sidospänningar.

Anm.:

Vad gäller fordon utan fasta boggicenter betraktas korspunkten, för att fastställa värden på a och n, mellan boggins och fordonskorgens längsgående centrumlinje som en uppskattad pivot, när fordonet är i en kurva med radien 150 m och glappeffekterna är jämnt fördelade och axlarna är centrerade på spåret. Om y är avståndet från den uppskattade pivoten till boggins geometriska centrum (på samma avstånd från axlarna i ändarna), ersätts p2 av (Formula) och p'2 av (Formula) i formeln.

C.2.2.   Definitioner

C.2.2.1.   Normala koordinater

Uttrycket ”normala koordinater” används för vinkelräta axlar fastställda i ett plan vinkelrätt mot spårets centrumlinje i nominellt läge. En av dessa axlar, ibland kallad horisontalen, är skärningen av det angivna planet och löpbanan. Den andra är vinkelrät mot denna skärning på samma avstånd från rälsen.

Vid beräkningar måste denna centrumlinje och fordonets centrumlinje anses sammanfalla för att kunna jämföra fordonets konstruktionsprofiler och infrastrukturens lastprofil, båda beräknade på grundval av den kinematiska referensprofilen, som är gemensam för båda.

Figur C1

Image

C.2.2.2.   Referensprofil

Profil angiven i normala koordinater åtföljs alltid av de tillhörande regler som används, för rullande materiel, för att fastställa fordonets största konstruktionsprofil.

C.2.2.3.   Geometriskt överhäng

Uttrycket geometriskt överhäng betyder, för ett element på ett fordon placerat i en kurva med radien R, skillnaden mellan avståndet från detta element till spårets centrumlinje och det som skulle finnas på ett rakt spår, om axlarna, i båda fallen, är placerade i ett medianläge på spåret, att även glappet är jämnt fördelat, att fordonet är symmetriskt och inte sitter snett i fjäderupphängningarna, med andra ord, det är den del av fordonselementets förskjutning som beror på spårets krökning.

På samma sida om spårets centrumlinje har alla punkter i en och samma fordonskorgsektion samma geometriska överhäng.

Figur C2

Image

C.2.2.4.   Vridningscentrum C

När fordonskorgen utsätts för en kraft i sidled parallell med löpbanan (gravitationskomponent, se figur C3a, eller centrifugalkraft, se figur C3b) lutar den i sina fjäderupphängningar.

Om fordonets spel i sidled och effekterna på dess dämpare har nått sina gränser under detta förhållande, intar centrumlinjen XX' för en sidosektion läge X1X'1.

I normala fall av fordon sidorörelse är läget för punkt C oberoende av den påverkande kraften i sidled. Punkt C är känd som fordonets vridningscentrum och dess avstånd hc från löpbanan är känt som vridningscentrums höjd.

Värdet hc kan mätas eller beräknas. Vad gäller extrema fordons-/boggi-lägen för beräkning av största konstruktionsprofil, måste denna höjd hc tas vid en av de berörda stopplägena för korg/boggi (mitt- eller vridstopp). I fall där den varken kan mätas eller beräknas, bör hc antas vara lika med 0,5 m.

Figur C3

Image

C.2.2.5.   Asymmetri

Fordonets asymmetri definieras som den vinkel ηo som skulle bildas mellan vertikalen och korgens centrumlinje på ett stillastående fordon på plant spår utan friktion (se figur C3c).

Asymmetrin kan orsakas av konstruktionsdefekter, ojämnt inställd fjäderupphängning (kilning, rambalkar, pneumatiska nivåventiler, etc.) och av en belastning vid sidan av mitten.

2.2.6.   Flexibilitetskoefficienten s (se figur C3)

När ett stillastående fordon står på ett rälsförhöjt spår vars löpbana bildar en vinkel δ mot horisontalplanet, vilar korgen på sina fjäderupphängningar och bildar en vinkel η mot det plan som är vinkelrätt mot rälsöverkanten. Fordonets flexibilitetskoefficient definieras av kvoten:

Formula

Denna kvot kan beräknas eller mätas (se UIC-norm 505-5). Den är i synnerhet beroende av fordonets lasttillstånd.

Motordrivna enheter med konstant vikt: Lokomotiv, etc.: Olastat tillstånd i körklart skick

Fordon med varierande vikt: Multipla enheter, personvagnar, resgodsvagnar, manövervagnar etc.

Olastat tillstånd i körklart skick och exceptionellt lasttillstånd (med största last)

Fordon med varierande vikt: Godsvagnar: Olastat tillstånd i körklart skick och tillstånd med största last

C.2.2.6.   Största konstruktionsprofil för rullande materiel

Den största konstruktionsprofilen är den största profilen, som fås genom att tillämpa de regler för minskning i förhållande till referensprofilen, som de olika delarna av den rullande materielen skall följa. Dessa minskningar beror på de geometriska egenskaperna för den rullande materielen ifråga, placeringen av tvärsnittet i förhållande till boggicentret eller till axlarna, höjden på den punkt som beaktas i förhållande till löpbanan, konstruktionsspel, största tillåtet slitage och fjäderupphängningens elastiska egenskaper.

I allmänhet använder den effektiva konstruktionsprofilen endast delvis de ostreckade områdena i den största konstruktionsprofilen för installation av fotsteg, handtag etc.

Figur C4

Image

C.2.2.7.   Kinematisk lastprofil

Denna omfattar de från centrum för normala koordinater mest avlägsna lägen som troligen kan intas av olika delar av rullande materiel, med beaktande av de mest ogynnsamma lägena för axlarna på spåret, spelet i sidled och kvasistatiska rörelser som kan tillskrivas den rullande materielen och spåret.

Den kinematiska lastprofilen tar inte hänsyn till vissa slumpmässiga faktorer (oscillationer, asymmetri, om ηo≤1o): fordonets upphängda delar kan därför överskrida den kinematiska lastprofilen under påverkan av oscillationer. Sådana rörelser skall beaktas av banavdelningen.

C.2.2.8.   Kvasistatiska rörelser z

”z” är den del av rörelsen i sidled som kan anses bero på den rullande materielen (när det finns en 50 mm rälsförhöjningsbrist) och kommer från fjäderupphängningarnas teknologi och flexibilitet (flexibilitetskoefficienten s), under påverkan av centrifugalkraft som inte kompenseras av spår med rälsförhöjning eller rälsförhöjningsöverskott (se figurerna C3a och C3b) och under påverkan av asymmetri ηo (se figur C3c). Detta värde beror på höjden h för punkten ifråga.

C.2.2.9.   S-projektioner (figur C5)

Del utanför referensprofilen när fordonet är i en kurva och/eller på spår med en spårvidd bredare än 1 435 mm.

Fordonets halv-bredd, plus D-rörelserna, minus referensprofilens halva bredd på samma nivå, överensstämmer med den verkliga S-projektionen i förhållande till referensprofilen.

Se även avsnitt C.3.3 ”Tillåtna projektioner”.

C.2.2.10.   Ei eller Ea minskningar

För att säkerställa att ett fordon inte på spåret överskrider ”fordonets gränsläge” vad gäller dess D-rörelser, måste halvbreddsmåttet underställas en Ei- eller Ea-minskning, i förhållande till referensprofilen, sådan att:

Ei eller Ea≥D-So.

Följande skillnad görs:

| — | Ei : | minskningsvärde för referensprofilens halvbreddsmått för de sektioner som sitter mellan första och sista axlarna på fordon utan boggier eller mellan pivoterna för fordon med boggier. |
| --- | --- | --- |
| — | Ea : | minskningsvärde för referensprofilens halvbreddsmått för de sektioner som sitter utanför första eller sista axeln på fordon utan boggier eller utanför pivoterna på fordon med boggier. |

—

Ei :

minskningsvärde för referensprofilens halvbreddsmått för de sektioner som sitter mellan första och sista axlarna på fordon utan boggier eller mellan pivoterna för fordon med boggier.

—

Ea :

minskningsvärde för referensprofilens halvbreddsmått för de sektioner som sitter utanför första eller sista axeln på fordon utan boggier eller utanför pivoterna på fordon med boggier.

C.2.2.11.   Infrastrukturens lastprofil

Profil i förhållande till axlarna för normala koordinater för spåret, innanför vilken ingen struktur får tränga trots elastiska eller oelastiska spårrörelser.

C.2.3.   Allmänna kommentarer om metoden att erhålla största konstruktionsprofil för rullande materiel

Vid undersökningen av den största konstruktionsprofilen beaktas rörelserna både sidled och vertikal led hos den rullande materielen, beräknade på grundval av fordonets geometriska egenskaper och fjäderupphängningsegenskaper under olika lastförhållanden.

I allmänhet bestäms den största konstruktionsprofilen för ett fordon för ni- eller na-värden, vilka motsvarar mitten på fordonet och buffertbalkarna. Det är naturligtvis nödvändigt att kontrollera alla utskjutande punkter, så väl som de som, med tanke på deras placering, troligen kommer att vara i närheten av fordonets största konstruktionsprofil för den sektion som beaktas.

I sidled, med beaktande av fordonskorgens rörelser som fås för en punkt placerad i en ni- eller na-sektion på höjden h i förhållande till löpbanan, skall halvbredderna av fordonets största konstruktionsprofil vara högst lika stor som motsvarande halvbredder av referensprofilen, specifik för varje typ av fordon, minskad med Ei- eller Ea-minskningar.

Dessa minskningar måste uppfylla förhållandet Ei eller Ea ≥ D – So i vilket:

| — | D representerar rörelserna vars värden beräknas med den formel som ges i avsnitt C.1.4.2 |
| --- | --- |

—

D representerar rörelserna vars värden beräknas med den formel som ges i avsnitt C.1.4.2

| — | So representerar de största projektionerna, var värden visas i avsnitt C.3.3 ”Tillåtna projektioner”. |
| --- | --- |

—

So representerar de största projektionerna, var värden visas i avsnitt C.3.3 ”Tillåtna projektioner”.

C.2.3.1.   Relativa lägen i de olika profilerna

I figur C5 visas lägena för de olika profilerna i förhållande till varandra, så väl som de huvudelement som används vid fastställandet av den rullande materielens största konstruktionsprofil.

Figur C5

Image

C.2.4.   Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil för rullande materiel

För att fastställa största konstruktionsprofilen för ett fordon måste reglerna för referensprofilen beakta följande:

| — | rörelser i vertikalled |
| --- | --- |

—

rörelser i vertikalled

| — | rörelser i sidled |
| --- | --- |

—

rörelser i sidled

Konstruktionstoleranser beaktas delvis vid beräkning av asymmetrin.

Fordonets nominella breddvärde fås från måtten för största konstruktionsprofil.

Toleransvärden får inte användas systematiskt för att öka fordonets mått.

C.2.4.1.   Rörelser i vertikalled

För fordonet eller en viss del, gör dessa rörelser det möjligt att fastställa en minsta höjd och en största höjd över löpbanan. Detta gäller särskilt för följande:

| — | delar placerade i riktning mot profilens undre del (låga delar), |
| --- | --- |

—

delar placerade i riktning mot profilens undre del (låga delar),

| — | fotsteget vid 1 170 mm från löpbanan på referensprofilen, |
| --- | --- |

—

fotsteget vid 1 170 mm från löpbanan på referensprofilen,

| — | delar placerade i fordonens övre del. |
| --- | --- |

—

delar placerade i fordonens övre del.

Det bör observeras att för alla delar placerade högre än 400 mm ovanför löpbanan beaktas inte den vertikala komponenten av de kvasistatiska rörelserna.

C.2.4.1.1.   Fastställande av minsta höjd över löpbanan

Den minsta höjden ovanför löpbanan för delar placerade mot den undre delen av lastprofilen (1 170 mm och lägre) fastställs med beaktande av de vertikala rörelser som beskrivs i följande stycken.

Vid undersökningen av fordonskorgarnas sättning (se även tillägg 2) skall uppdelningen som visas i diagrammet nedan beaktas.

Figur C6

Image

Sättningar oberoende av lasttillstånd och fjäderupphängningens tillstånd

Dessa nedböjningar skall beaktas för fordonskorgens alla zoner A, B, C och D, och berör följande delar:

| — | Hjul : | största slitage för alla typer av fordon |
| --- | --- | --- |
| — | Olika delar : | största slitage – exempel: rambalkar, bromsrörelse etc., för alla fordon och för varje särskild montering |
| — | Axelboxar : | slitaget ignoreras |
| — | Boggiram : | tillverkningstoleranser ger upphov till nedböjning i förhållande till de nominella måtten: ignoreras |
| — | Korgstrukturer : | tillverkningstoleranser ger upphov till nedböjning i förhållande till de nominella måtten: ignoreras för alla fordon inklusive alla konventionella godsvagnar och specialgodsvagnar. |

—

Hjul :

största slitage för alla typer av fordon

—

Olika delar :

största slitage – exempel: rambalkar, bromsrörelse etc., för alla fordon och för varje särskild montering

—

Axelboxar :

slitaget ignoreras

—

Boggiram :

tillverkningstoleranser ger upphov till nedböjning i förhållande till de nominella måtten: ignoreras

—

Korgstrukturer :

tillverkningstoleranser ger upphov till nedböjning i förhållande till de nominella måtten: ignoreras för alla fordon inklusive alla konventionella godsvagnar och specialgodsvagnar.

Nedböjning beroende på fordons lasttillstånd och tillståndet på deras fjäderupphängningar

1–   Strukturella distortioner: sättningar i fordonskorgens alla zoner A, B, C och D.

| — | Axlar |
| --- | --- |

—

Axlar

Nedböjning ignoreras

| — | Boggiram |
| --- | --- |

—

Boggiram

Nedböjning ignoreras

| — | Korg |
| --- | --- |

—

Korg

Nedböjning i sidled

ignoreras

Skevhet

ignoreras

Nedböjning i längsled

ignoreras för alla fordon, utom godsvagnar för vilka sättning i längdriktningen måste beaktas under påverkan av största last ökad med 30 % för att beakta dynamiska spänningar.

2 –   Fjäderupphängningens nedböjning

Typer av fjädrar:

De primära och sekundära fjäderupphängningarna uppbyggs av olika typer av fjädrar för vilka nedböjningen måste beaktas:

| — | Stålfjädrar |
| --- | --- |

—

Stålfjädrar

Nedböjning under statisk belastning,

Ytterligare nedböjning under dynamiska spänningar,

Nedböjning på grund av flexibilitetstoleranser.

| — | Gummifjädrar |
| --- | --- |

—

Gummifjädrar

Samma nedböjningar som för stålfjädrar

| — | Pneumatiska fjädrar |
| --- | --- |

—

Pneumatiska fjädrar

Totala nedböjning med luftfjädrar tömda (inklusive reservupphängning om sådan finns)

| — | Villkor för fjäderupphängningens nedböjning






  — | Samma och omedelbar nedböjning av fjäderupphängningarna (zonerna A, B, C och D berörs). |
| --- | --- | --- |

—

Villkor för fjäderupphängningens nedböjning

—

Samma och omedelbar nedböjning av fjäderupphängningarna (zonerna A, B, C och D berörs).

| — | ”Konventionella” godsvagnar: total nedböjning (bottning). |
| --- | --- |

—

”Konventionella” godsvagnar: total nedböjning (bottning).

| — | Särskilda godsvagnar: | nedböjning under påverkan av 30 % överlast på den fjädrade vikten (för att använda profilen maximalt, särskilt vad gäller kombitransport eller skrymmande last) eller total nedböjning (bottning). |
| --- | --- | --- |

—

Särskilda godsvagnar:

nedböjning under påverkan av 30 % överlast på den fjädrade vikten (för att använda profilen maximalt, särskilt vad gäller kombitransport eller skrymmande last) eller total nedböjning (bottning).

| — | Andra nedböjningar | (se tillägg 3). |
| --- | --- | --- |

—

Andra nedböjningar

(se tillägg 3).

C.2.4.1.2.   Passage över vertikala övergångskurvor (inklusive rangervallar) och över bromsnings-, växlings- och stoppanordningar.

a)   Fordon med referensprofil (del under 130 mm) i enlighet med avsnitt C.3.2.3

Normala värden på vertikala minskningarna ei eller ea som skall beaktas för olastade personvagnar, olastade eller lastade resgodsvagnar och godsvagnar.

Dessa fordon måste, om de får vallväxlas, klara att passera över aktiverade rangerbromsar och andra växlings- och stoppanordningar, som är placerade på plant spår och som når upp 115 eller 125 mm ovanför löpbanan, inom ett avstånd på upp till 3 m från konvexa övergångskurvor med radien Rv≥250 m (mått d).

De skall även klara att passera över sådana anordningar placerade på insidan av eller nära konkava övergångskurvor med radien Rv≥300 m.

Vid tillämpningen av dessa villkor, måste de undre måtten på dessa fordon, med beaktande av vertikala rörelser, bedömda såsom anges i avsnitt C.1.4.1, i förhållande till löpbanan vara åtminstone lika med 115 eller 125 ökat med följande storlekar på ei eller ea:

Figur C7

Image

| ei eller ea: | vertikala minskning vid den undre delen av utrustning för rullande materiel i förhållande till måtten 115 eller 125 mm. |
| --- | --- |
| ev: | sänkning av rangerbromsarna i förhållande till måtten 115 eller 125 mm. |

ei eller ea:

vertikala minskning vid den undre delen av utrustning för rullande materiel i förhållande till måtten 115 eller 125 mm.

ev:

sänkning av rangerbromsarna i förhållande till måtten 115 eller 125 mm.

För sektioner mellan första och sista axeln eller boggicentren (normalvärden i meter)

Syftet med sifferindexet som tillämpas på ei och e'i värden är att särskilja normala värden från minskade värden:

Formula när Formula och Formula

Formula när Formula och Formula
   (1)

Formula närFormula och Formula

Formula när Formula och Formula
   (1)

I de fall olastade personvagnar och olastade eller lastade resgodsvagnar och godsvagnar får vallväxlas, måste de också kunna passera över konvexa övergångskurvor med radien ≥250 m, utan att någon del förutom hjulflänsen kommer under löpbanan.

Detta villkor, som berör fordonens mittparti, gäller förutom de som fås från formeln för ei för långa fordon.

Figur C8

Image

För sektioner utanför första eller sista axeln eller boggicentren (normalvärden i meter)

Figur C9

Image

Minskade värden för ökningen av ei (sektioner mellan första och sista axeln eller boggicentren) som skall beaktas för vissa fordon vid passering av lutande övergångskurvor inklusive rangervallar.

Dessa minskade värden tolereras endast för vissa typer av godsvagnar, i den mån de kräver ett större utrymme än vad som fastställts med normala värden.

Dessa är exempelvis de trailervagnar som används i kombitrafik järnväg/väg och andra likadana eller liknande konstruktioner.

Användning av dessa minskade värden kan kräva att särskilda försiktighetsåtgärder måste vidtas på vissa rangerbangårdar med spiralbromsar i slutet av en rangerlutning.

För dessa fordon blir värdet på måttet d = 5 m.

Figur C10

Image

(minskade värden i meter)

Formula när Formula och Formula

Formula när Formula och Formula

Formula när Formula och Formula

Formula när Formula och Formula
   (2)

Anm.

I de fall godsvagnar får vallväxlas, måste de också kunna passera över konvexa övergångskurvor med en radie större än eller lika med 250 m, utan att någon del förutom hjulflänsen kommer under löpbanan.

Detta villkor, som berör godsvagnarnas mittparti, gäller förutom de som fås från formeln för ei för långa godsvagnar.

Figur C11

Image

För boggier a=p.

I tabell C1 visas värdena för Ei och e'i uttryckta i mm med a och n uttryckta i m.

Image

b)   Fordon som inte får växlas över vall på grund av sin längd

Tomma personvagnar, godsvagnar lämpliga för internationell trafik och olastade och lastade resgodsvagnar som inte får växlas över vall på grund av sin längd måste trots detta respektera profilen i avsnitt C.3.2.3 när de är placerade på spår utan vertikala kurvor, för att på så sätt medge användning av växlings- eller stoppanordningar.

c)   Alla fordon

Alla fordon måste kunna passera över konvexa eller konkava övergångskurvor med radien Rv≥500 m, utan att någon del förutom hjulflänsen kommer under löpbanan.

Detta kan beröra fordon för huvudlinjer, vars

| — | axelavstånd är större än 17,8 m, |
| --- | --- |

—

axelavstånd är större än 17,8 m,

| — | överhäng är större än 3,4 m, |
| --- | --- |

—

överhäng är större än 3,4 m,

d)   Specialfal

Hänsyn måste tas till följande särskilda fall:

| — | Vertikala övergångskurvor för fordon utrustade med automatkoppel. |
| --- | --- |

—

Vertikala övergångskurvor för fordon utrustade med automatkoppel.

| — | Knäckvinkel på färjeramp för fordon som används på färjor. |
| --- | --- |

—

Knäckvinkel på färjeramp för fordon som används på färjor.

C.2.4.1.3.   Fastställande av största höjd över löpbanan

Värdet på vertikala rörelser som skall beaktas, vad gäller de övre delarna av rullande materiel där h≥3 250 mm, fastställs med hänsyn tagen till uppåtriktade dynamiska rörelser för rullande materiel i körklart skick utan slitage.

I detta område kommer fordonen nära referensprofilen under påverkan av följande:

| 1) | uppåtriktade oscillationer, |
| --- | --- |

1)

uppåtriktade oscillationer,

| 2) | de vertikala komponenten av den kvasistatiska lutningen, |
| --- | --- |

2)

de vertikala komponenten av den kvasistatiska lutningen,

| 3) | rörelser i sidled. |
| --- | --- |

3)

rörelser i sidled.

Som en följd av detta måste de vertikala måtten i referensprofilen minskas med de värden som alstras av dessa rörelser ξ, om de kan beräknas, eller i annat fall med ett fast värde på 15 mm per fjäderupphängningsstag.

Trots detta måste man observera att när fordonet utsätts för kvasistatisk lutning, höjs den sida som sitter mitt emot lutningen men samtidigt flyttas den bort från referensprofilen på ett sådant sätt att ingen interferens behöver befaras. På omvänt sätt sänks fordonet på lutningens sida och kompenserar på detta sätt en del av de uppåtgående rörelserna.

Såsom en uppskattning, för rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 50 mm, kan denna vertikala minskning h=3,5 m av referensprofilen för nominell höjd större än h=3,25 m uttryckas såsom:

Formula

där:

| | representerar halva bredden för referensprofilen, |
| --- | --- |

Formula representerar halva bredden för referensprofilen,

| | Ei ou Ea minskningarna i sidled, |
| --- | --- |

Ei ou Ea minskningarna i sidled,

| | s fordonets flexibilitetskoefficient, |
| --- | --- |

s fordonets flexibilitetskoefficient,

| | ξ fordonets svikt (fast eller beräknad term). |
| --- | --- |

ξ fordonets svikt (fast eller beräknad term).

Exempel: för ett fordon med en minskning Ei eller Ea på 217 mm baserat på h=3,25 m, får vi:

Minskning för bortskurna sidor i den övre delen av referensprofilen.

Figur C12

Image

Image

C.2.4.2.   Rörelser i sidled (D)

Dessa rörelser utgör summan av följande rörelser:

| — | geometriska rörelser orsakade av att fordonet går genom kurvor och på rakt spår (projektioner, spel i sidled, etc.), när fordonets centrumlinje anses vara vinkelrät mot löpbanan, |
| --- | --- |

—

geometriska rörelser orsakade av att fordonet går genom kurvor och på rakt spår (projektioner, spel i sidled, etc.), när fordonets centrumlinje anses vara vinkelrät mot löpbanan,

| — | kvasistatiska rörelser orsakad av lutningen på de upphängda delarna under påverkan av gravitationen (rälsförhöjt spår) och eller centrifugalkraft (spår med kurvor). |
| --- | --- |

—

kvasistatiska rörelser orsakad av lutningen på de upphängda delarna under påverkan av gravitationen (rälsförhöjt spår) och eller centrifugalkraft (spår med kurvor).

| — | sättningar i sidled hos fordonskorgen beaktas i allmänhet inte, utom för de särskilda typer av godsvagnar eller tungt lastade godsvagnar för vilka dessa värden är särskilt höga. |
| --- | --- |

—

sättningar i sidled hos fordonskorgen beaktas i allmänhet inte, utom för de särskilda typer av godsvagnar eller tungt lastade godsvagnar för vilka dessa värden är särskilt höga.

C.2.4.2.1.   Fordonets gångläge på spåret och förskjutningsfaktor (A)

Fordonets olika gånglägen på spåret beror på spelet i sidled för de olika delarna som förbinder fordonskorgen med spåret och på löpverkets konfiguration (oberoende axlar, motordrivna boggier, löpboggier, etc.).

Det är därför nödvändigt att beakta de olika lägen som fordonet kan inta på spåret för att på så sätt ta hänsyn till alla förskjutningsfaktorer A som kan tillämpas på vissa termer i den grundläggande formel som används för beräkning av minskningarna Ei inre och Ea yttre.

Förskjutningsfaktorn och fordonets gångläge på spåret ges i tabellen nedan. I de fall då axelkonfigurationen saknas i tabellen skall de gånglägesförhållanden som är minst fördelaktiga användas.

För permanentkopplade fordon rekommenderas gångläget för konventionella 2-boggifordon.

Tabell C2 Förskjutningsfaktor och fordonsläge på spåret

Image

Image

Figur C13

Image

C.2.4.2.2.   Specialfall med multipla enheter och personvagnar utrustade med en manöverhytt (manövervagnar)

För denna rullande materiel klassificeras boggierna efter sin adhesionskoefficient μ vid start.

| Om μ≥0,2 | betecknas boggin som | ”motordriven” |
| --- | --- | --- |
| Om 0<μ<0,2 | betecknas boggin som | ”löpboggi” |
| Om μ=0 | är boggin | ”löpboggi”. |

Om μ≥0,2

betecknas boggin som

”motordriven”

Om 0<μ<0,2

betecknas boggin som

”löpboggi”

Om μ=0

är boggin

”löpboggi”.

C.2.4.2.3.   Kvasistatisk rörelse (z)

Till dessa rörelser tas hänsyn vid beräkningen av Ei eller Ea, beroende på flexibilitetskoefficienten s, höjden h över löpbanan för punkten ifråga och vridningscentrums höjd hc.

Banavdelningen skall fastställa det spårnära fria rummet för h>0,5 m, när det effektiva rälsförhöjningsöverskottet eller -bristen för spåret är större än 0,05 m genom att på konventionellt sätt beräkna den extra kvasistatiska lutningen för rullande materiel med flexibilitetskoefficienten 0,4 och vridningscentrums höjd 0,5 m.

Avdelningen för rullande materiel skall fastställa Ei och Ea med beaktande av:

| — | rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 0,05 m, |
| --- | --- |

—

rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 0,05 m,

| — | när så är lämpligt rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 0,2 m, när respektive värden på s och hc medför att den lastprofil som fastställts av banavdelningen har överskridits (se figur nedan och avsnitt 1.5.1.3), |
| --- | --- |

—

när så är lämpligt rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 0,2 m, när respektive värden på s och hc medför att den lastprofil som fastställts av banavdelningen har överskridits (se figur nedan och avsnitt 1.5.1.3),

| — | för en påverkan, större än 1 %, av den asymmetri som orsakas av konstruktions och inställningstoleranser (1) (rambalkars spel) och från eventuellt ojämn fördelning av normal last. Påverkan av asymmetri som är mindre än 1 % beaktas i det spårnära fria rummet, likaså de oscillationer i sidled som skapas slumpmässigt av orsaker som härrör både från den rullande materielen och spåret (i synnerhet för resonansfenomen). |
| --- | --- |

—

för en påverkan, större än 1 %, av den asymmetri som orsakas av konstruktions och inställningstoleranser (1) (rambalkars spel) och från eventuellt ojämn fördelning av normal last. Påverkan av asymmetri som är mindre än 1 % beaktas i det spårnära fria rummet, likaså de oscillationer i sidled som skapas slumpmässigt av orsaker som härrör både från den rullande materielen och spåret (i synnerhet för resonansfenomen).

| Rak linje | Ekvation | Från motstående ekvationer antyder längderna på nedanstående segment de värden som även visas under ”specialfall” i avsnitt 8.1.3:ar |
| --- | --- | --- |
| CoN | | Rälsförhöjningsöverskott eller -brist =0,05 m, |
| |
| | |
| CN'1 | | Rälsförhöjningsöverskott eller -brist = 0,2 m |
| CoP | | |
| CQ
  CQ''} | | |

Rak linje

Ekvation

Från motstående ekvationer antyder längderna på nedanstående segment de värden som även visas under ”specialfall” i avsnitt 8.1.3:ar

CoN

Formula

Rälsförhöjningsöverskott eller -brist =0,05 m,

Formula

Formula

Formula

CN'1

Formula

Rälsförhöjningsöverskott eller -brist = 0,2 m

Formula

CoP

Formula

CQ

CQ''}

(i ovanstående formler anges måtten i meter)

C.2.5.   Fastställande av minskningar genom beräkning

Minskningarna Ei och Ea fastställs på grundval av följande grundläggande förhållande:

Minskning Ei eller Ea = Rörelse Di eller Da – Projektion So

Interna minskningar

Formula

och externa minskningar

Formula

I dessa formler är:

| — | A, förskjutningsfaktor, som beskriver axlarnas läge på spåret. Värden för A ges i avsnitt C.2.4.2.1. |
| --- | --- |

—

A, förskjutningsfaktor, som beskriver axlarnas läge på spåret. Värden för A ges i avsnitt C.2.4.2.1.

| — | Di och Da är summorna av de rörelser som anges i följande avsnitt. |
| --- | --- |

—

Di och Da är summorna av de rörelser som anges i följande avsnitt.

| — | So är den största projektionen. |
| --- | --- |

—

So är den största projektionen.

xi och xa är särskilda termer för beräkning av fordon med mycket stort axelavstånd.

C.2.5.1.   Termer som beaktats vid beräkning av rörelser (D)

Med tanke på de särskilda egenskaperna hos varje typ av fordon krävs tilläggstermer och vissa parametrar kan ändra följande termer:

C.2.5.1.1.   Termer avseende fordonets gångläge i en kurva (geometriskt överhäng)

Formula = Geometriskt överhäng för en given sektion mot insidan av en kurva med radien R (problem för fordonskorgsektioner placerade mellan boggicenter eller axlar).

Formula = Geometriskt överhäng för en given sektion mot utsidan av en kurva med radien R (problem för fordonskorgsektioner placerade utanför boggicenter eller axlar).

Anm.: för särskilda fordon med speciella boggikonfigurationer kanske dessa formler behöver anpassas.

C.2.5.1.2.   Termgrupp som berör spel i sidled

Värdet för alla dessa spel mäts vinkelrätt mot axlarna eller pivoterna, med alla delar på slitgränsen.

Fordonets gånglägen på spåret, såsom visas i avsnitt 7.2.2, aktiverar det spel som skall beaktas i formlerna och värdet på tillämplig förskjutningskoefficienten som skall fastställas för att beräkna deras effekt på sektionen ifråga.

Formula = spel för axeln på spåret

| q | =spel mellan axlar och underrede och/eller mellan axel och fordonskorg. Med andra ord, rörelsen i sidled mellan axelboxar och axeltappar, plus det mellan underrede och axelboxarna från mittläget på varje sida. |
| --- | --- |
| w | = spel i boggicenter eller länkplåtar. Detta är den möjliga rörelsen i sidled för boggicenter eller axeltappar, från mittläget och åt båda hållen, eller, för fordon utan pivot, den möjliga rörelsen i sidled för fordonskorgen i förhållande till boggiramen, från mittläget och beroende på kurvradien och rörelsens riktning. |

q

=spel mellan axlar och underrede och/eller mellan axel och fordonskorg. Med andra ord, rörelsen i sidled mellan axelboxar och axeltappar, plus det mellan underrede och axelboxarna från mittläget på varje sida.

w

= spel i boggicenter eller länkplåtar. Detta är den möjliga rörelsen i sidled för boggicenter eller axeltappar, från mittläget och åt båda hållen, eller, för fordon utan pivot, den möjliga rörelsen i sidled för fordonskorgen i förhållande till boggiramen, från mittläget och beroende på kurvradien och rörelsens riktning.

Om värdet w varierar med kurvradien:

| — | wi(R) betyder att w beaktas för radien R och kurvans insida, |
| --- | --- |

—

wi(R) betyder att w beaktas för radien R och kurvans insida,

| — | wa(R) betyder att w beaktas för radien R och kurvans utsida, |
| --- | --- |

—

wa(R) betyder att w beaktas för radien R och kurvans utsida,

| — | w∞ betyder att w beaktas för rakt spår. |
| --- | --- |

—

w∞ betyder att w beaktas för rakt spår.

Alltefter varje fordonstyps specifika egenskaper kan denna term bli omvänd: w', wi, w'i, etc. Den kan även bli lika stor som summan av vissa av dessa beteckningar: wi + wa, etc., vardera av dessa termer kan möjligen påverkas av motsvarande förskjutningsfaktor.

C.2.5.1.3.   Kvasistatiska rörelser (term avseende fordonets lutning i sin fjäderupphängning och dess asymmetri när den är större än 1o)

I avsnitt C.2.4.2.3 ”Kvasistatiska rörelser” ges ett diagram som visar de olika delar som termen z består av

z = avvikelse från spårets mittläge. Denna avvikelse är lika med summan av 2 termer:

| — | : term avseende lutning på grund av fjäderupphängning (rörelse i sidled beroende på fjäderupphängningens flexibilitet, under påverkan av rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 0,05 m), |
| --- | --- |

—

Formula : term avseende lutning på grund av fjäderupphängning (rörelse i sidled beroende på fjäderupphängningens flexibilitet, under påverkan av rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 0,05 m),

Formula: term avseende asymmetrin, (rörelse i sidled för den del av asymmetrin som överstiger 1o).

Denna summa kan ökas med:

Formula: term som införlivar rälsförhöjningsöverskott eller –brist på 0,2 m och kan tillämpas under de förhållanden som anges i avsnitt 1.4.2.3.

För fjädrade delar placerade på höjden h, ger ovanstående termer i formlerna ett värde på:

Formula

a)   Specialfall

| — | när |
| --- | --- |

—

när

{

Formula

Formula

Formula

}

Formula

| — | när |
| --- | --- |

—

när

{

Formula

Formula

och för godtyckligt värde på hc och s

}

Formula

| — | när h = hc |
| --- | --- |

—

när h = hc

z = 0

För ofjädrade delar z = 0.

b)   Påverkan från rambalkars spel för godsvagnar utrustade med boggier

| — | För godsvagnar utrustade med boggier vars rambalkars spel är mindre än eller lika med 5 mm, anses asymmetrivinkeln 1o omfatta detta spel och formeln η0 = 1o kan användas som vanligt.
  Termen ”z” som tar hänsyn till rambalkars spel när det är mindre än eller lika med 5 mm erhålls enligt:



  och hänsyn måste tas till de specialfall som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

—

För godsvagnar utrustade med boggier vars rambalkars spel är mindre än eller lika med 5 mm, anses asymmetrivinkeln 1o omfatta detta spel och formeln η0 = 1o kan användas som vanligt.

Termen ”z” som tar hänsyn till rambalkars spel när det är mindre än eller lika med 5 mm erhålls enligt:

Formula

och hänsyn måste tas till de specialfall som beskrivs ovan.

| — | För godsvagnar utrustade med boggier vars rambalkars spel är större än 5 mm bör hänsyn tas till tilläggslutningen α för fordonskorgen, som uttrycks enligt följande:



  Denna tilläggslutning α leder till sammantryckning av fjäderupphängningen som, när den multipliceras med flexibilitetskoefficienten s, ges som en vridning av fordonskorgen: αs (där s är flexibilitetskoefficienten).
  Den totala tilläggslutningen kan uttryckas som:
  α (1 + s)
  Termen z som beaktar ett rambalksspel större än 5 mm blir: |
| --- | --- |

—

För godsvagnar utrustade med boggier vars rambalkars spel är större än 5 mm bör hänsyn tas till tilläggslutningen α för fordonskorgen, som uttrycks enligt följande:

Formula

Denna tilläggslutning α leder till sammantryckning av fjäderupphängningen som, när den multipliceras med flexibilitetskoefficienten s, ges som en vridning av fordonskorgen: αs (där s är flexibilitetskoefficienten).

Den totala tilläggslutningen kan uttryckas som:

α (1 + s)

Termen z som beaktar ett rambalksspel större än 5 mm blir:

Formula

Anmärkning :
  Formula betyder att uttrycket mellan hakparenteserna skall användas som sitt värde om det är positivt eller som 0 om värdet är negativt eller noll.

η'0 = asymmetri i fallet med 5 mm rambalksspel.

c)   Specialtermer xi och xa

Termer som motsvarar den korrektion som måste göras av vissa formler som används för att beräkna minskningarna Ei och Ea för delar, som sitter långt från fordonets pivoter på fordon med mycket stort axelavstånd och/eller mycket stort överhäng, för att minska utrymmesbehovet i kurvor med radier mellan 250 m och 150 m:

Det bör observeras att:

| — | xi endast skall finnas i formlerna om ,dvs. ett ungefärligt a-värde på 20 m. |
| --- | --- |

—

xi endast skall finnas i formlerna om Formula,dvs. ett ungefärligt a-värde på 20 m.

| — | xa endast tillämplig om (undantagsfall) |
| --- | --- |

—

xa endast tillämplig om Formula (undantagsfall)

Särskilda villkor för xa:

Termen xa används inte vid beräkning av minskningar för fordon vars överhäng tillfredsställer de villkor som framlagts för automatkoppel.

C.3.   LASTPROFIL G1

Under 1991 togs beslut om att föreskrifterna för statisk lastprofil inte längre skulle användas för konstruktion av godsvagnar.

Föreskrifterna för den statiska lastprofilen är därför fortfarande endast tillämpliga för de lastprofiler som särskilt angetts för gods, vilket var fallet till exempel för lastprofilerna GA, GB, GB1, GB2 och GC.

I föreskrifterna för statisk lastprofil som nämns nedan ingår:

| 1. | en referensprofil (övre sektionerna), |
| --- | --- |

1.

en referensprofil (övre sektionerna),

| 2. | inskränkningsformler kopplade till denna profil. |
| --- | --- |

2.

inskränkningsformler kopplade till denna profil.

C.3.1.   Referensprofil för statisk lastprofil G1

Figur C14

Image

C.3.1.1.   Inskränkningsformler

Sektioner mellan första och sista axeln eller mellan boggicentren

Formula

med: Formula om Formula

Formula om detta värde > 7,5

Formula

Sektioner placerade utanför första eller sista axeln eller utanför boggicentren

Formula

med Formula om Formula

Formulaom detta värde > 7,5

Formula

C.3.2.   Referensprofil för kinematisk lastprofil G1

C.3.2.1.   Del gemensam för alla fordon

Figur C15

Image

G1:s kinematiska referensprofil tar hänsyn till de mest restriktiva spårnära strukturlägena och avstånden från spårmitt i Kontinentaleuropa.

Den är indelad i två delar enligt följande, den ena ovanför och den andra under höjden 400 mm, vilket även är gränsen för beräkning av projektionerna:

| — | en övre del definierad som ovanför ett plan placerat 400 mm ovanför löpbanan, gemensam för alla fordon, |
| --- | --- |

—

en övre del definierad som ovanför ett plan placerat 400 mm ovanför löpbanan, gemensam för alla fordon,

| — | en undre del definierad som belägen under ett plan beläget 400 mm ovanför löpbanan och som är olika beroende på om fordonet skall kunna passera över rangervallar, rangerbromsar och andra aktiva växlings- och stoppanordningar (del lägre än 130 mm) eller inte. |
| --- | --- |

—

en undre del definierad som belägen under ett plan beläget 400 mm ovanför löpbanan och som är olika beroende på om fordonet skall kunna passera över rangervallar, rangerbromsar och andra aktiva växlings- och stoppanordningar (del lägre än 130 mm) eller inte.

Delen under 130 mm är olika för olika fordonstyper.

Lastade personvagnar måste uppfylla bestämmelserna i avsnitt C.3.2.2 på spår utan vertikal krökning.

Resgodsvagnar och godsvagnar måste, oavsett om de är olastade eller lastade, med undantag för djuplastningsvagnar och vissa godsvagnar för kombinerade transporter, uppfylla avsnitt C.3.2.3.

Vad gäller godsvagnar avsedda att gå i transittrafik på finska nätet måste delarna i den undre delen uppfylla lastprofilen i enlighet med dess specifika standarder.

Godsvagnar som inte får passera över rangervallar med en kurvradie på 250 m eller rangerbromsar och andra växlings- och stoppanordningar

| — | skall inte tillåtas bära RIV-skylt, om inte annat uttryckligen anges i standarderna, |
| --- | --- |

—

skall inte tillåtas bära RIV-skylt, om inte annat uttryckligen anges i standarderna,

| — | måste bära en inskrift om detta förhållande. |
| --- | --- |

—

måste bära en inskrift om detta förhållande.

C.3.2.2.   Del under 130 mm på fordon som inte får växlas över vall eller passera rangerbromsar eller andra aktiverade växlings- eller stoppanordningar

Vissa restriktioner måste iakttas för lastprofilen i rät vinkel mot axlarna när fordonen är placerade på en undergolvshjulsvarv för omsvarvning av hjulen.

Figur C16

Image

| a) | område för utrustning som inte är i närheten av hjulen |
| --- | --- |
| b) | område för utrustning som är alldeles intill hjulen |
| c) | område för kontaktrampens borstar |
| d) | område för hjul och andra delar som kommer i kontakt med rälsen |
| e) | område som endast får upptas av hjulen |
| 1) | Gräns för delar som är placerade utanför axeländarna (banröjare, sandaggregat, etc.) som inte får överskridas vid färd över knalldosor. Denna gräns kan man emellertid bortse ifrån för delar som sitter mellan hjulen under förutsättning att dessa delar är belägna inom hjulbredden. |
| 2) | Största teoretiska bredd på flänsprofilen vid förekomst av moträler. |
| 3) | Effektivt gränsläge för hjulets utsida och för de delar som hör till detta hjul. |
| 4) | När fordonet är i ett godtyckligt läge i en kurva med radien R=250 m (minsta radie för installation av kontaktramp) och på ett spår med spårvidden 1 465 mm, får ingen del som troligen skulle kunna nå ner till mindre än 100 mm från löpbanan, med undantag för kontaktborstar, vara närmare än 125 mm från spårets mitt.
  För delar som sitter inuti boggin är detta mått 150 mm. |
| 5) | Effektiva gränslägen för hjulets insida, när axeln ligger mot motstående räl. Detta mått ändras när spårvidden ökar. |

a)

område för utrustning som inte är i närheten av hjulen

b)

område för utrustning som är alldeles intill hjulen

c)

område för kontaktrampens borstar

d)

område för hjul och andra delar som kommer i kontakt med rälsen

e)

område som endast får upptas av hjulen

1)

Gräns för delar som är placerade utanför axeländarna (banröjare, sandaggregat, etc.) som inte får överskridas vid färd över knalldosor. Denna gräns kan man emellertid bortse ifrån för delar som sitter mellan hjulen under förutsättning att dessa delar är belägna inom hjulbredden.

2)

Största teoretiska bredd på flänsprofilen vid förekomst av moträler.

3)

Effektivt gränsläge för hjulets utsida och för de delar som hör till detta hjul.

4)

När fordonet är i ett godtyckligt läge i en kurva med radien R=250 m (minsta radie för installation av kontaktramp) och på ett spår med spårvidden 1 465 mm, får ingen del som troligen skulle kunna nå ner till mindre än 100 mm från löpbanan, med undantag för kontaktborstar, vara närmare än 125 mm från spårets mitt.

För delar som sitter inuti boggin är detta mått 150 mm.

5)

Effektiva gränslägen för hjulets insida, när axeln ligger mot motstående räl. Detta mått ändras när spårvidden ökar.

C.3.2.3.   Del under 130 mm på fordon som klarar att passera över rangervallar liksom att passera rangerbromsar och andra aktiverade växlings- eller stoppanordningar

Figur C17

Image

| a) | område för utrustning som inte är i närheten av hjulen |
| --- | --- |
| b) | område för utrustning som är alldeles intill hjulen |
| c) | område för utdragning av standardiserade bromsskor |
| d) | område för hjul och annan utrustning som kommer i kontakt med rälsen |
| e) | område som endast får upptas av hjulen |
| f) | område för rangerbromsar i lossat läge |
| (1) | Gräns för delar som är placerade utanför axeländarna (banröjare, sandaggregat, etc.) som inte får överskridas vid färd över knalldosor. |
| (2) | Största tänkbara bredd på flänsprofilen vid förekomst av moträler. |
| (3) | Effektivt gränsläge för hjulets utsida och för de delar som hör till hjulet. |
| (4) | Detta mått visar även högsta höjd för standardiserade bromsskor som används för stoppa eller sakta ner den rullande materielen. |
| (5) | Ingen del av utrustning tillhörande rullande materiel skall komma in i detta område. |
| (6) | Effektiva gränslägen för hjulets inre yta, när axeln ligger mot motstående räl. Detta mått ändras när spårvidden ökar. |
| (7) | Seavsnittet om ”Användning av spårväxlar i spåravsnitt med kurvor”. |

a)

område för utrustning som inte är i närheten av hjulen

b)

område för utrustning som är alldeles intill hjulen

c)

område för utdragning av standardiserade bromsskor

d)

område för hjul och annan utrustning som kommer i kontakt med rälsen

e)

område som endast får upptas av hjulen

f)

område för rangerbromsar i lossat läge

(1)

Gräns för delar som är placerade utanför axeländarna (banröjare, sandaggregat, etc.) som inte får överskridas vid färd över knalldosor.

(2)

Största tänkbara bredd på flänsprofilen vid förekomst av moträler.

(3)

Effektivt gränsläge för hjulets utsida och för de delar som hör till hjulet.

(4)

Detta mått visar även högsta höjd för standardiserade bromsskor som används för stoppa eller sakta ner den rullande materielen.

(5)

Ingen del av utrustning tillhörande rullande materiel skall komma in i detta område.

(6)

Effektiva gränslägen för hjulets inre yta, när axeln ligger mot motstående räl. Detta mått ändras när spårvidden ökar.

(7)

Seavsnittet om ”Användning av spårväxlar i spåravsnitt med kurvor”.

C.3.2.3.1.   Användning av spårväxlar i spåravsnitt med kurvor

Rangerbromsar och andra växlings- och stoppanordningar som, när de är aktiverade, kan nå upp 115 eller 125 mm, i synnerhet 125 mm höga bromsskor, får placeras i kurvor med radien R≥150 m.

Figur C18

Image

Av detta följer att tillämpningsgränsvärdet för måttet 115 eller 125 mm, som är på konstant avstånd från rälens insida (80 mm), är på ett variabelt avstånd D från fordonets centrumlinje såsom visas i figur C18 ovan

Se följande exempel:(1) (värden i meter)

Formula

Formula

ANM.:(1) I detta särskilda fall som inbegriper användning av spårväxlar kan påverkan från spelen q + w anses vara försumbara.

C.3.3.   Tillåtna projektioner So (S)

De effektiva projektionerna S får inte överskrida värden på So i tabellen nedan.

Projektionsvärden för So

   (3)

| Fordonstyper | Spår | Ei-beräkning (5) | Ea-beräkning (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sektioner mellan första och sista axel på fordon som inte är utrustade med boggier eller mellan pivoterna på boggivagnar | Sektioner utanför första eller sista axel på fordon som inte är utrustade med boggier eller utanför pivoterna på boggivagnar |
| h≤0,400 | h>0,400 | h≤0,400 | h>0,400 |
| Alla motordrivna fordon och löpfordon | Rakt | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 |
| Motordrivna fordon
  Löpfordon med axlar
  Boggi enskilt med tillhörande delar | I kurva R=250 | 0,025 | 0,030 | 0,025 | 0,030 |
| I kurva R=150 | | | | |
| Fordon med löpboggi
  eller liknande | I kurva R=250 | 0,010 | 0,015 | 0,025 | 0,030 |
| I kurva R=150 | | | | |

Fordonstyper

Spår

Ei-beräkning (5)

Ea-beräkning (5)

Sektioner mellan första och sista axel på fordon som inte är utrustade med boggier eller mellan pivoterna på boggivagnar

Sektioner utanför första eller sista axel på fordon som inte är utrustade med boggier eller utanför pivoterna på boggivagnar

h≤0,400

h>0,400

h≤0,400

h>0,400

Alla motordrivna fordon och löpfordon

Rakt

0,015

0,015

0,015

0,015

Motordrivna fordon

Löpfordon med axlar

Boggi enskilt med tillhörande delar

I kurva R=250

0,025

0,030

0,025

0,030

I kurva R=150

Formula

Formula

Formula

Formula

Fordon med löpboggi

eller liknande

I kurva R=250

0,010

0,015

0,025

0,030

I kurva R=150

Formula

Formula

Formula

Formula

C.3.4.   Inskränkningsformler

Anmärkning: Formlerna nedan måste användas för att beräkna lastprofilen för permanentkopplade fordon vars centrumlinjer för hjulpar eller boggicenter sammanfaller med permanentkopplens centrumlinjer. För andra permanentkopplade fordonsutföranden måste formlerna anpassas till de verkliga geometriska förhållandena.

C.3.4.1.   Inskränkningsformler tillämpliga på motordrivna fordon (mått i meter)

Motordrivna fordon för vilka spelet w är oberoende av läget på spåret eller varierar linjärt med krökningen.

Inre minskningar Ei
  (där n=ni)

Sektioner mellan första och sista axeln på motordrivna fordon som inte är utrustade med boggier eller mellan pivoterna på motordrivna boggifordon.

När Formula

läge på i huvudsak rakt spår:

| | (101) |
| --- | --- |

Formula

(101)

När Formula

läge på i stort sett krökt spår:

| | (102) |
| --- | --- |

Formula

(102)

| med | (103) |
| --- | --- |

med Formula

(103)

Yttre minskningar Ei
  (där n=na)

Sektioner utanför första eller sista axeln på motordrivna fordon som inte är utrustade med boggier eller utanför pivoterna på motordrivna boggifordon.

När Formula

läge på i huvudsak rakt spår:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

När Formula

läge på i stort sett krökt spår:

| | (107) |
| --- | --- |

Formula

(107)

| med | (108) |
| --- | --- |

med Formula

(108)

Motordrivna enheter för vilka förskjutningen w varierar olinjärt på grund av krökningen (undantagsfall).

| — | För andra kurvradier R än 150 och 250 m, för vilka formlerna 104, 105 och 109, 110 är identiska med formlerna 101, 102 respektive 106, 107, måste formlerna 104, 105, 109 och 110 tillämpas för värdet R för vilken förändringen av w som en funktion av uppvisar diskontinuitet, med andra ord det värde för R från vilket variabeln inte längre har spel. |
| --- | --- |

—

För andra kurvradier R än 150 och 250 m, för vilka formlerna 104, 105 och 109, 110 är identiska med formlerna 101, 102 respektive 106, 107, måste formlerna 104, 105, 109 och 110 tillämpas för värdet R för vilken förändringen av w som en funktion av Formula uppvisar diskontinuitet, med andra ord det värde för R från vilket variabeln inte längre har spel.

| — | För varje sektion på den motordrivna enheten skall den minskning som används vara den största som fås vid tillämpningen av formlerna, i vilka det värde på R som skall användas är det som ger det högsta värdet för delen mellan hakparenteserna. |
| --- | --- |

—

För varje sektion på den motordrivna enheten skall den minskning som används vara den största som fås vid tillämpningen av formlerna, i vilka det värde på R som skall användas är det som ger det högsta värdet för delen mellan hakparenteserna.

Inre minskning Ei
  (där n=ni)

när ∞>R≥250

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

när 250>R≥150

| | (105) (10) |
| --- | --- |

Formula

(105) (10)

Yttre minskning Ea
  (där n=na)

när ∞>R≥250

| | (109) |
| --- | --- |

Formula

(109)

när 250>R≥150

| | (110) (10) |
| --- | --- |

Formula

(110) (10)

C.3.4.2.   Inskränkningsformler tillämpliga på multipla enheter (mått i meter)

För multipla enheter med en motordriven boggi och en löpboggi (se tabell nedan)

| Multipla enheter utrustade med: | Värden på μ för vardera av boggierna | Gånglägen
  Avsnitt C.2.4.2.2 | Inskränkningsformler |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 motordrivna boggier | μ≥0,2 | Fallen 2 och 5 | Avsnitt C.3.4.1 |
| 2 boggier som anses vara ”löpboggier” | 0<μ<0,2 | Fallen 2 och 7 | Avsnitt C.3.4.3 |
| en boggi som anses vara ”löpboggi”
  och en löpboggi | 0<μ<0,2
  μ=0 | | |
| En motordriven boggi och
  en löpboggi
  eller en boggi som anses vara ”löpboggi” | μ≥0,2
  μ=0
  0<μ<0,2 | Fallen 3 och 6 | Avsnitt C.3.4.2 (11)

  eller
  Avsnitt C. 3.4.1 (11) |

Multipla enheter utrustade med:

Värden på μ för vardera av boggierna

Gånglägen

Avsnitt C.2.4.2.2

Inskränkningsformler

2 motordrivna boggier

μ≥0,2

Fallen 2 och 5

Avsnitt C.3.4.1

2 boggier som anses vara ”löpboggier”

0<μ<0,2

Fallen 2 och 7

Avsnitt C.3.4.3

en boggi som anses vara ”löpboggi”

och en löpboggi

0<μ<0,2

μ=0

En motordriven boggi och

en löpboggi

eller en boggi som anses vara ”löpboggi”

μ≥0,2

μ=0

0<μ<0,2

Fallen 3 och 6

Avsnitt C.3.4.2 (11)

eller

Avsnitt C. 3.4.1 (11)

Inre minskningar Ei

   (12)

Sektioner mellan boggicenter

| | (101a) |
| --- | --- |
| | (102a) |
| med | (103a) |

Formula

(101a)

Formula

(102a)

med Formula

(103a)

Yttre minskningar Ea

   (13)
  för motordriven boggiände (längst fram i färdriktningen)

Sektioner utanför boggicentren (där n=na)

| | (106a) |
| --- | --- |

Formula

(106a)

| | (107a) |
| --- | --- |

Formula

(107a)

| med | (108a) |
| --- | --- |

med Formula

(108a)

Yttre minskningar Ea

   (13)
  för löpboggiände (längst fram i färdriktningen)

Sektioner utanför boggicentren (där n=na)

| | (106b) |
| --- | --- |

Formula

(106b)

| | (107b) |
| --- | --- |

Formula

(107b)

| med | (108b) |
| --- | --- |

med Formula

(108b)

C.3.4.3.   Inskränkningsformler tillämpliga på personvagnar och fordon för passagerare (mått i meter)

a)   För personvagnar med boggier, med undantag för själva boggierna med tillhörande delar

Personvagnar för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradien eller varierar linjärt med krökningen.

Anmärkning: Formlerna nedan måste även användas för att beräkna lastprofilen för personvagnar med axlar.

Inre minskningar Ei

Sektioner mellan boggicentren (där n=ni)

När Formula

läge på i huvudsak rakt spår:

| | (201) |
| --- | --- |

Formula

(201)

När Formula

läge på i stort sett krökt spår:

| | (202) |
| --- | --- |

Formula

(202)

| med | (203) |
| --- | --- |

med Formula

(203)

Yttre minskningar Ea

Sektioner utanför boggicenter (där n=na)

När Formula

läge på i stort sett rakt spår:

Formula

När Formula

läge på i stort sett krökt spår:

Formula

med:

Formula

Personvagnar för vilka spelet w varierar olinjärt med krökningen

På rakt spår beräknas minskningarna med formlerna 201 och 206.

I kurvor beräknas minskningarna för R=150 m och R=250 m med formlerna 204, 205, 209 och 210.

Det bör observeras att för radien R=250 m, är formlerna 204 och 209 identiska med formlerna 202 respektive 207.

Dessutom måste formlerna 204, 205 och 209, 210 tillämpas för värden på R för vilka variationen för w, såsom en funktion av Formula, uppvisar diskontinuitet (en stegvis ändring), dvs. det värde på R från vilket variabeln inte längre har spel.

För varje sektion av personvagnen skall den minskning som används vara den största som erhålls vid tillämpningen av ovan nämnda formler, i vilka det värde på R som skall användas är det som ger det högsta värdet för delen mellan hakparenteserna.

Inre minskningar Ei (där n=ni)

När ∞>R≥250

| | (204) |
| --- | --- |

Formula

(204)

när 250>R≥150

| | (205) (22) |
| --- | --- |

Formula

(205) (22)

Yttre minskningar Ei (där n=na)

När ∞>R≥250

| | (209) |
| --- | --- |

Formula

(209)

när 250>R≥150

| | (210) (22) |
| --- | --- |

Formula

(210) (22)

b)   För boggier med tillhörande delar

De inskränkningsformler som skall tillämpas är de som ges i avsnitt 4.2.1.8.2. Avståndet mellan den första och sista axeln i boggierna är i de flesta fall sådant att formlerna 201 och 206 för motsatt sida, som är identiska med formlerna 101 och 106, är tillämpliga.

C.3.4.4.   Inskränkningsformler tillämpliga på godsvagnar (mått i meter)

a)   För godsvagnar med oberoende axlar och själva boggierna med tillhörande delar (w=0)

För 2-axliga godsvagnar, och endast för de delar som är placerade mindre än 1,17 m ovanför löpbanan, kan termen Z i formlerna 301 till 307 minskas med 0,005 m när (z-0,005)>0. Den skall anses vara noll när (z-0,005)≤0.

| 1) | Inre minskningar Ei – Sektioner mellan första och sista axel (där n=ni)

  läge på i stort sett rakt spår: | (301) |
| --- | --- | --- |

1)

Inre minskningar Ei – Sektioner mellan första och sista axel (där n=ni)

Formula läge på i stort sett rakt spår:

Formula

(301)

Formula läge på i stort sett krökt spår:

| | (302) |
| --- | --- |

Formula

(302)

| 2) | Yttre minskningar Ea - Sektioner utanför första eller sista axel (där n=na)
  När läge på i stort sett rakt spår: | (306) |
| --- | --- | --- |

2)

Yttre minskningar Ea - Sektioner utanför första eller sista axel (där n=na)

När Formula läge på i stort sett rakt spår:

Formula

(306)

När Formula läge på i stort sett krökt spår:

| | (307) |
| --- | --- |

Formula

(307)

b)   För boggigodsvagnar

För boggigodsvagnar vars spel anses vara konstant, utom för själva boggierna med tillhörande delar.

Särskild kommentar för beräkning av z: se avsnitt 1.5.1.3.

| 1) | - Inre minskningar Ei – Sektioner mellan boggicenter (där n=ni)

  läge på i stort sett rakt spår: | (311) |
| --- | --- | --- |

1)

- Inre minskningar Ei – Sektioner mellan boggicenter (där n=ni)

Formula läge på i stort sett rakt spår:

Formula

(311)

När Formula läge på i stort sett krökt spår:

| | (312) |
| --- | --- |

Formula

(312)

| med | (313) |
| --- | --- |

med Formula

(313)

| 2) | Yttre minskningar Ea – Sektioner utanför boggicenter (där n=na)
  När läge på i stort sett rakt spår: | (316) |
| --- | --- | --- |

2)

Yttre minskningar Ea – Sektioner utanför boggicenter (där n=na)

När Formula läge på i stort sett rakt spår:

Formula

(316)

När Formula läge på i stort sett krökt spår:

| | (317) |
| --- | --- |

Formula

(317)

| med | (318) |
| --- | --- |

med Formula

(318)

C.3.5.   Referensprofil för strömavtagare och oisolerade strömförande delar på taket

Figur C19

Image

Anm.: För fordon som trafikerar elektrifierade linjer kan de skuggade områdena användas i lastprofilen för strömavtagartoppar i nedfällt läge.

På ej elektrifierade linjer är motsvarande möjligheter tillåtna, efter specifika undersökningar av järnvägarna.

C.3.6.   Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil för rullande materiel

C.3.6.1.   Motordrivna enheter utrustade med strömavtagare

Strömavtagare i strömavtagningsläge

Föreliggande standard baseras på egenskaperna hos strömavtagare för motordrivna enheter med standardprofil.

För att motordrivna enheter med strömavtagare skall respektera de gränslägen som härrör från referensprofilen, måste dessa fordons egenskaper (spel och flexibilitetskoefficient för sektionen med strömavtagare) och strömavtagarens läge i förhållande till axlarna vara sådant att värdena på E''i och E''a (med strömavtagaren höjd till 6,5 m over löpbanan) och E''i och E''a (strömavtagaren höjd till 5 m over löpbanan) är negativa eller noll.

Detta villkor är uppfyllt om sektionen i vilken strömavtagartoppen manövreras är placerad nära boggiernas tvärgående centrumlinje, dvs. om n är mycket liten eller noll.

Gränsläget fastställs sedan av referensprofilen för takmonterad utrustning som visas i avsnitt C.3.5. Den motsvarar ett största geometrisk överhäng för strömavtagartoppen på Formula.

| a) | Preliminära beräkningar
  För att fastställa E''i, E''a, E''i och E''a, krävs följande preliminära beräkningar (27):
  j'i=q+wi-0,0375 (28)



   (28)

  när s ≤ 0,225 (allmänna fallet)



  men om s>0,225, medför detta värdet



  när s ≤ 0,225 (allmänna fallet)



  men om s>0,225, medför detta ett värde på |
| --- | --- |

a)

Preliminära beräkningar

För att fastställa E''i, E''a, E''i och E''a, krävs följande preliminära beräkningar (27):

j'i=q+wi-0,0375 (28)

Formula
   (28)

när s ≤ 0,225 (allmänna fallet)

Formula

men om s>0,225, medför detta värdet

Formula

när s ≤ 0,225 (allmänna fallet)

Formula

men om s>0,225, medför detta ett värde på

Formula

| b) | För sektioner mellan första och sista axel eller mellan boggicentren
  Uttrycken för E''i och E''i (där n = ni)
  När läge på i stort sett rakt spår:







  h = 6,5 m | E'i = j'i + z' | (111) |
| --- | --- | --- | --- |
| h = 5 m | E''i = j'i + z'' | (115) |

b)

För sektioner mellan första och sista axel eller mellan boggicentren

Uttrycken för E''i och E''i (där n = ni)

När Formula läge på i stort sett rakt spår:

h = 6,5 m

E'i = j'i + z'

(111)

h = 5 m

E''i = j'i + z''

(115)

När Formula läge på i stort sett krökt spår:

| h = 6,5 m | | (112) |
| --- | --- | --- |
| h = 5 m | | (116) |

h = 6,5 m

Formula

(112)

h = 5 m

Formula

(116)

| c) | För sektioner utanför första eller sista axel eller utanför boggicentren
  Uttrycken för E''a och E''a (där n = na)
  När läge på i stort sett rakt spår:







  h = 6,5 m | | (113) |
| --- | --- | --- | --- |
| h = 5 m | | (117) |

c)

För sektioner utanför första eller sista axel eller utanför boggicentren

Uttrycken för E''a och E''a (där n = na)

När Formula läge på i stort sett rakt spår:

h = 6,5 m

Formula

(113)

h = 5 m

Formula

(117)

När Formula läge på i stort sett krökt spår:

| h = 6,5 m | | (114) |
| --- | --- | --- |
| h = 5 m | | (118) |

h = 6,5 m

Formula

(114)

h = 5 m

Formula

(118)

C.3.6.2.   Multipla enheter utrustade med strömavtagare

Gränsläget för strömavtagare på en motorvagn med en motordriven boggi och en löpboggi skall fastställas som om båda boggierna är identiska med den ovanpå vilken strömavtagaren är placerad.

C.3.6.3.   Strömavtagare i sänkt läge

Den sänkta strömavtagaren måste ligga helt inom den fastställda lastprofilen och skall, om så krävs, omfattas av isoleringsvillkorens tillämpning.

C.3.6.4.   Isoleringsspelrum för 25 kV

På fordon som kan använda strömförsörjning med 25 kV, skall alla oisolerade delar som kan vara strömförande anordnas så att de ligger inom referensprofilen för 0,170 m.

C.4.   FORDONSPROFILERNA GA, GB OCH GC

I jämförelse med lastprofil G1 är lastprofilerna GA, GB och GC större i den övre delen.

Laster och fordon som överensstämmer med de förstorade lastprofilerna GA, GB och GC skall endast tillåtas på linjer som är breddade till dessa lastprofiler. De berörda linjerna är förtecknade i Infrastrukturregistret. Alla förflyttningar enligt lastprofilerna GA, GB och GC på linjer som inte finns i denna förteckning skall behandlas som särskilda försändelser.

Godsvagnar och personvagnar som byggts efter lastprofilerna GA, GB och GC skall igenkännas på den märkning som anges i avsnitt B.32 i bilaga B.

C.4.1.   Referensprofil för statisk lastprofil och tillhörande regler

Referensprofilen för de statiska lastprofilerna GA, GB och GC (se figur C20), tillsammans med tillhörande regler, tillämpas uteslutande för att fastställa största lastprofiler och under förutsättning att flexibilitetskoefficient en för godsvagnen + last inte är större än den för den beaktade typlasten, som har följande egenskaper.

q+w=0,023 m, p=1,8 m, d=1,41 m,

J = 0,005 m η0 < 1o hC = 0,5 m

s = 0,3

oscillationer i vertikalled 0,03 m (GA, GB); 0,05 m (GC)

Med tanke på toleranser vid centrering, skall halvbredderna vara nästan likadana som de i referensprofilen minskade med följande värde på Ei och Ea.

REFERENSPROFILER FÖR STATISKA PROFILERNA GA, GB och GC (lastprofiler)

Figur C20

Image

Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilerna GA, GB och GC identisk med den för profilen G1.

C.4.1.1.   Statiska profilerna GA och GB

| — | Höjden h < 3,22 m. Inskränkningsformlerna för Ei och Ea som skall tillämpas är de som hör till den statiska profilen för G1. |
| --- | --- |

—

Höjden h < 3,22 m. Inskränkningsformlerna för Ei och Ea som skall tillämpas är de som hör till den statiska profilen för G1.

| — | Höjden h ≥ 3,22 m. Följande inskränkningsformler för Ei och Ea skall tillämpas:






  a) | För sektioner mellan boggicentren eller mellan första och sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
  När Δi=7,5 + 32,5k
  När | (601) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Höjden h ≥ 3,22 m. Följande inskränkningsformler för Ei och Ea skall tillämpas:

a)

För sektioner mellan boggicentren eller mellan första och sista axel på fordon som inte är monterade på boggier

När Formula Δi=7,5 + 32,5k

När Formula
  Formula

Formula

(601)

med Formula;

k=(se tabell 1)

| b) | För sektioner utanför boggicentren eller utanför första eller sista axeln på fordon som inte är monterade på boggier
  När


  När | (602) |
| --- | --- | --- |

b)

För sektioner utanför boggicentren eller utanför första eller sista axeln på fordon som inte är monterade på boggier

När Formula
  Formula

När Formula
  Formula

Formula

(602)

med Formula;

k=(se tabell 1)

TABELL 1:

PROFIL GA

om 3,22<h<3,85 m, Formula

om h ≥ 3,85 m, k = 1

PROFIL GB

om 3,22<h<4,08 m, Formula

om h ≥ 4,08 m, k = 1

C.4.1.2.   Statisk profil GC

De inskränkningsformler för Ei och Ea som skall tillämpas är de som hör till den statiska profilen för G1, oberoende av värdet på h.

C.4.2.   Referensprofil för kinematisk lastprofil och tillhörande regler

Referensprofilerna (se figur C21) för de kinematiska lastprofilerna GA, GB och GC med beaktande av tillhörande regler möjliggör fastställande av största konstruktionsprofil för fordon på samma sätt som när profilen G1 används.

Reglerna för de kinematiska beräkningarna kan tillämpas med tydligt fastställda laster.

Termen ”tydligt fastställda laster” skall förstås som: överförbara enhetslaster med känd geometri, t.ex. containers och växelflak transporterade på transportgodsvagnar utrustade med lastlägesanordningar och påhängsvagnar med tömd luftupphängning eller mekanisk fjäderupphängning med känd vridflexibilitetskoefficient transporterade på trailervagnar.

Med dessa villkor uppfyllda kan kombinationen av en godsvagn och dess last behandlas som en normal enskild godsvagn.

Referensprofiler för kinematiska lastprofilerna GA, GB och GC

Figur C21

Image

Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilerna GA, GB och GC identisk med den för profilen G1.

C.4.2.1.   Dragenheter (med undantag för rälsbussar och multipla enheter)

C.4.2.1.1.   Kinematiska lastprofiler för GA och GB

| — | Höjd h ≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1. |
| --- | --- |

—

Höjd h ≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1.

| — | Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, med undantag för de formler som ges under fallen a) och b) nedan.






  a) | Fordon för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradien eller varierar linjärt med krökningen






  1) | För sektioner mellan boggicentren eller mellan första och sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
  När | (603) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, med undantag för de formler som ges under fallen a) och b) nedan.

a)

Fordon för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradien eller varierar linjärt med krökningen

1)

För sektioner mellan boggicentren eller mellan första och sista axel på fordon som inte är monterade på boggier

När Formula

Formula

(603)

När Formula

| | (604) |
| --- | --- |

Formula

(604)

med Formula;

k och z=(se tabell 2)

| 2) | För sektioner utanför boggicentren eller utanför första eller sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
  När | (605) |
| --- | --- | --- |

2)

För sektioner utanför boggicentren eller utanför första eller sista axel på fordon som inte är monterade på boggier

När Formula

Formula

(605)

När

| | (606) |
| --- | --- |

Formula

(606)

med

k och z=(se tabell 2)

| b) | Fordon för vilka spelet w varierar olinjärt med krökningen






  1) | För sektioner mellan boggicentren eller mellan första och sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
  För varje punkt på fordonet skall det värde på Ei användas som är det
  största som erhålls vid tillämpningen av:






  — | formel 603 ovan |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Fordon för vilka spelet w varierar olinjärt med krökningen

1)

För sektioner mellan boggicentren eller mellan första och sista axel på fordon som inte är monterade på boggier

För varje punkt på fordonet skall det värde på Ei användas som är det

största som erhålls vid tillämpningen av:

—

formel 603 ovan

| — | formlerna 607 och 608 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan hakparenteserna så stort som möjligt |
| --- | --- |

—

formlerna 607 och 608 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan hakparenteserna så stort som möjligt

| | (607) |
| --- | --- |

Formula

(607)

med ∞ > R ≥ 250 m

| | (608) |
| --- | --- |

Formula

(608)

med 250 > R ≥ 150 m

k och z=(se tabell 2)

| 2) | För sektioner utanför boggicentren eller utanför första eller sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
  För varje punkt på fordonet skall det värde på Ea användas som är det största som erhålls vid tillämpning av:






  — | formel 605 ovan
  formlerna 609 och 610 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan hakparenteserna så stort som möjligt |
| --- | --- | --- |

2)

För sektioner utanför boggicentren eller utanför första eller sista axel på fordon som inte är monterade på boggier

För varje punkt på fordonet skall det värde på Ea användas som är det största som erhålls vid tillämpning av:

—

formel 605 ovan

formlerna 609 och 610 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan hakparenteserna så stort som möjligt

| | (609) |
| --- | --- |

Formula

(609)

med ∞ > R ≥ 250 m

| | (610) |
| --- | --- |

Formula

(610)

med 250 > R ≥ 150 m

k och z=(se tabell 2)

TABELL 2:

PROFIL GA

om 3,25<h<3,38, Formula

om h ≥ 3,88 m, k = 1

PROFIL GB

om 3,25<h<4,11, Formula

om h ≥ 4,11 m, k = 1

C.4.2.1.2.   Kinematisk lastprofil för GC

De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, oberoende av värdet på h.

C.4.2.2.   Rälsbussar och multipla enheter

Anmärkning: Egenskaperna för profiler för rälsbussar och multipla enheter vars boggier kan anses vara motordrivna boggier eller löpboggier beskrivs i avsnitt C.3.4.2.

C.4.2.2.1.   Kinematiska lastprofiler för GA och GB

| — | Höjd h≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1. |
| --- | --- |

—

Höjd h≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1.

| — | Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1 med undantag för följande formler: |
| --- | --- |

—

Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1 med undantag för följande formler:

| — | Rälsbussar och multipla enheter med alla boggier ansedda som drivande: formlerna är de som ges i avsnitt C.3.4.1 (Dragenheter) |
| --- | --- |

—

Rälsbussar och multipla enheter med alla boggier ansedda som drivande: formlerna är de som ges i avsnitt C.3.4.1 (Dragenheter)

| — | Rälsbussar och multipla enheter med alla boggier ansedda som löpboggier: formlerna är de som ges i avsnitt C.4.2.3 (Personvagnar och resgodsvagnar) |
| --- | --- |

—

Rälsbussar och multipla enheter med alla boggier ansedda som löpboggier: formlerna är de som ges i avsnitt C.4.2.3 (Personvagnar och resgodsvagnar)

| — | Multipla enheter med en motordriven boggi och en löpboggi: de inskränkningsformler som ges i avsnitt C.3.4.1 kan antingen tillämpas som de står eller ersättas av följande formler som ger tillverkare små fördelar i den mittersta delen och i fordonskorgens ändar.






  a) | Mellan pivoterna (29) | (603a) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (604a) |

—

Multipla enheter med en motordriven boggi och en löpboggi: de inskränkningsformler som ges i avsnitt C.3.4.1 kan antingen tillämpas som de står eller ersättas av följande formler som ger tillverkare små fördelar i den mittersta delen och i fordonskorgens ändar.

a)

Mellan pivoterna (29)

Formula

(603a)

Formula

(604a)

med Formula

k och z=(se tabell 2)

| b) | Utanför pivoterna i den drivande boggins ände (27) | (605b) |
| --- | --- | --- |
| | (606b) |

b)

Utanför pivoterna i den drivande boggins ände (27)

Formula

(605b)

Formula

(606b)

med

k och z=(se tabell 2)

C.4.2.2.2.   Kinematisk lastprofil för GC

De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, oberoende av värdet på h.

C.4.2.3.   Personvagnar och resgodsvagnar

C.4.2.3.1.   Kinematiska lastprofiler för GA och GB

| — | Höjd h≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1. |
| --- | --- |

—

Höjd h≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1.

| — | Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, med undantag för de formler som ges under fallen a) och b) nedan.






  a) | Fordon för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradien eller varierar linjärt med krökningen






  1) | För sektioner mellan boggicentren
  När ≤ | (611) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, med undantag för de formler som ges under fallen a) och b) nedan.

a)

Fordon för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradien eller varierar linjärt med krökningen

1)

För sektioner mellan boggicentren

När Formula≤Formula

Formula

(611)

När Formula>Formula

| | (612) |
| --- | --- |

Formula

(612)

med Formula

k och z=(se tabell 3)

| 2) | För sektioner utanför boggicentren
  När | (613) |
| --- | --- | --- |

2)

För sektioner utanför boggicentren

När

Formula

(613)

När

| | (614) |
| --- | --- |

Formula

(614)

med Formula

k och z=(se tabell 3)

| b) | Fordon för vilka spelet w varierar olinjärt med spårets krökning






  1) | För sektioner mellan boggicentren
  För varje punkt på fordonet skall det värde på Ei användas som är det största som erhålls vid tillämpning av:






  — | formel 611 ovan |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Fordon för vilka spelet w varierar olinjärt med spårets krökning

1)

För sektioner mellan boggicentren

För varje punkt på fordonet skall det värde på Ei användas som är det största som erhålls vid tillämpning av:

—

formel 611 ovan

| — | formlerna 615 och 616 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan hakparenteserna så stort som möjligt |
| --- | --- |

—

formlerna 615 och 616 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan hakparenteserna så stort som möjligt

| | (615) |
| --- | --- |

Formula

(615)

med ∞ > R ≥ 250 m

| | (616) |
| --- | --- |

Formula

(616)

med 250 > R ≥ 150 m

k och z=(se tabell 3)

| 2) | För sektioner utanför boggicentren
  För varje punkt på fordonet skall det värde på Ea användas som är det största som erhålls vid tillämpning av:






  — | formel 613 ovan |
| --- | --- | --- |

2)

För sektioner utanför boggicentren

För varje punkt på fordonet skall det värde på Ea användas som är det största som erhålls vid tillämpning av:

—

formel 613 ovan

| — | formlerna 617 och 618 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan hakparenteserna så stort som möjligt |
| --- | --- |

—

formlerna 617 och 618 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan hakparenteserna så stort som möjligt

| | (617) |
| --- | --- |

Formula

(617)

med ∞ > R ≥ 250 m

| | (618) |
| --- | --- |

Formula

(618)

med 250 > R ≥ 150 m

k och z=(se tabell 3)

TABELL 3:

PROFIL GA

om 3,25<h<3,88 m, Formula

om h ≥ 3,88 m, k = 1

PROFIL GB

om 3,25<h<4,11 m, Formula

om h ≥ 4,11 m, k = 1

C.4.2.3.2.   Kinematisk lastprofil för GC

De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, oberoende av värdet på h.

C.4.2.4.   Godsvagnar

C.4.2.4.1.   Kinematiska lastprofiler för GA och GB

| — | Höjd h≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1. |
| --- | --- |

—

Höjd h≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1.

| — | Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, med undantag för de formler som ges under fallen a) och b) nedan.






  a) | Fordon som inte är monterade på boggier
  För sektioner mellan första och sista axeln
  När an -n2 ≤ 7,5 + 32,5 k | (619) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, med undantag för de formler som ges under fallen a) och b) nedan.

a)

Fordon som inte är monterade på boggier

För sektioner mellan första och sista axeln

När an -n2 ≤ 7,5 + 32,5 k

Formula

(619)

När an -n2 ≤ 7,5 + 32,5 k

| | (620) |
| --- | --- |

Formula

(620)

med k och z=(se tabell 4)

För sektioner utanför första eller sista axeln

När an + n2 ≤ 7,5 + 32,5 k

| | (621) |
| --- | --- |

Formula

(621)

När an + n2 > 7,5 + 32,5 k

| | (622) |
| --- | --- |

Formula

(622)

med med k och z=(se tabell 4)

| b) | Boggifordon
  För sektioner mellan boggicentren
  När | (623) |
| --- | --- | --- |

b)

Boggifordon

För sektioner mellan boggicentren

När Formula

Formula

(623)

När Formula

| | (624) |
| --- | --- |

Formula

(624)

med Formula

k och z=(se tabell 4)

För sektioner utanför boggicentren

När Formula

| | (625) |
| --- | --- |

Formula

(625)

När Formula

| | (614) |
| --- | --- |

Formula

(614)

med Formula

k och z=(se tabell 4)

TABELL 4:

PROFIL GA

om 3,25<h<3,88 m, Formula

om h≥3,88 m,k=1

PROFIL GB

om 3,25<h<4,11 m Formula

om h≥4,11 m, k=1

C.4.2.4.2.   Kinematisk lastprofil för GC

De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, oberoende av värdet på h.

C.5.   PROFILER SOM KRÄVER BI- ELLER MULTILATERALA ÖVERENSKOMMELSER

Infrastrukturförvaltarna i de olika länderna får sluta bi- eller multilaterala överenskommelser sinsemellan för att tillåta trafik på hela eller delar av deras respektive linjer, för andra fordon än de som byggts för profilerna G1, GA, GB eller GC.

För att sådana överenskommelser skall kunna slutas är det tillräckligt att fastställa en kinematisk referensprofil med tillhörande regler.

C.5.1.   Lastprofil G2

C.5.1.1.   Referensprofil för statisk profil G2

Vissa järnvägar (30) godkänner att tåg trafikerar deras linjer med laster som följer den referensprofil som visas nedan, för vilken de regler som är fastställda för G1 tillämpas.

Figur C22

Image

Reglerna för statisk lastprofil G1 bör tillämpas.

C.5.1.2.   Referensprofil för kinematisk lastprofil G2

Följande kinematisk lastprofil skall anses vara likvärdig vad gäller tillämpningen av de standarder som gäller för kinematiska lastprofiler.

Figur C23

Image

C.5.2.   Lastprofilerna GB1 och GB2

C.5.2.1.   Allmänt

Lastprofilerna GB1 och GB2 togs fram på grundval av vissa krav på kombitransporter som började framkomma under 1989.

Användningen av lastprofilerna GB1 och GB2 omfattas av bi- eller multilaterala överenskommelser som gjorts mellan infrastrukturförvaltare.

C.5.2.2.   Statiska referensprofiler GB1 och GB2 (lastprofiler)

Statisk referensprofil GB1

Figur C24

Image

Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilen GB1 identisk med den för profilen G1.

Statisk referensprofil GB2

Figur C25

Image

Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilen GB2 identisk med den för profilen G1.

C.5.2.3.   Regler för statiska referensprofiler GB1 och GB2

De regler som skall tillämpas är de för lastprofilen GB, med undantag för koefficienten k som ges i tabell 1. Det värde för denna som skall tillämpas ges i tabellen nedan:

PROFILERNA GB1 och GB2

om 3,22<h<4,18 m, Formula

om h ≥ 4,18 m, k = 1

C.5.2.4.   Kinematiska referensprofiler GB1 och GB2

Kinematisk referensprofil GB1

Figur C26

Image

Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilerna GB1 identisk med den för profilen G1.

Kinematisk referensprofil GB2

Figur C27

Image

Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilen GB2 identisk med den för profilen G1.

C.5.2.5.   Regler för kinematiska referensprofiler GB1 och GB2

De regler som skall tillämpas är de för profilen GB, med undantag för koefficienten k som ges i tabellerna 2, 3 och 4, det värde för denna som skall tillämpas ges i nedanstående tabell:

PROFILERNA GB1 och GB2

om 3,25<h<4,21 m, Formula

om h ≥ 4,21 m, k = 1

C.5.3.   Profil 3.3

C.5.3.1.   Allmänt

Kinematiska referensprofilen 3.3 kan användas för trafik som bedrivs på det franska nätverket (Réseau Ferré National – RFN).

Denna profil bereder ytterligare plats uppåt jämfört med profilen G1. Den är tillämplig för fordon (till exempel, dubbeldäckade personvagnar) som endast trafikerar linjer med utrymme för profilen 3.3.

Profil 3.3 berör endast den övre delen av referensprofilen, över 3,25 m, den undre delen är gemensam med profilen G1. Precis som andra profiler hör den ihop med en referensprofil och tillhörande regler.

C.5.3.2.   Referensprofil för kinematisk lastprofil 3.3

Figur C28

Image

C.5.3.3.   Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil

Reglerna för referensprofilen till profilen 3.3 är identiska med de för profilen G1, utom vad gäller följande specifika uppgifter:

| — | Tillåtna projektioner So (S) |
| --- | --- |

—

Tillåtna projektioner So (S)

| — | Kvasistatiska förskjutningar z |
| --- | --- |

—

Kvasistatiska förskjutningar z

C.5.3.3.1.   Tillåtna projektioner So (S)

| — | För de delar som är placerade högre än 3,500 m från löpbanan, skall det värde på So för projektionen som beaktas såsom en funktion av kurvan, för att beräkna minskningarna Ei och Ea, vara oberoende av typen av fordon. |
| --- | --- |

—

För de delar som är placerade högre än 3,500 m från löpbanan, skall det värde på So för projektionen som beaktas såsom en funktion av kurvan, för att beräkna minskningarna Ei och Ea, vara Formula oberoende av typen av fordon.

| — | Sålunda får inte de effektiva projektionerna S överskrida följande värden på So:






  — | 0,15 m i kurvor med radien 250 m |
| --- | --- | --- |

—

Sålunda får inte de effektiva projektionerna S överskrida följande värden på So:

—

0,15 m i kurvor med radien 250 m

| — | 0,15 m i kurvor med radien 150 m |
| --- | --- |

—

0,15 m i kurvor med radien 150 m

Dessutom är So lika med 0,015 m på rakt (tangentiellt) spår.

| — | För de delar som är placerade högre än 3,250 m och lägre än 3,500 m ovanför löpbanan, delarna mellan nivåerna A och B i referensprofilen, finns det ingen regel för fastställande av värdet på So för den största projektionen. Fastställandet av största konstruktionsprofil mellan dessa två nivåer görs genom att förena punkten för största konstruktionsprofil motsvarande nivå A, som tas fram genom beräkning av minskningarna från projektionerna enligt reglerna för profilen G1, till punkten för största konstruktionsprofil motsvarande nivå B, som tas fram genom beräkning av minskningarna från ovanstående projektioner. |
| --- | --- |

—

För de delar som är placerade högre än 3,250 m och lägre än 3,500 m ovanför löpbanan, delarna mellan nivåerna A och B i referensprofilen, finns det ingen regel för fastställande av värdet på So för den största projektionen. Fastställandet av största konstruktionsprofil mellan dessa två nivåer görs genom att förena punkten för största konstruktionsprofil motsvarande nivå A, som tas fram genom beräkning av minskningarna från projektionerna enligt reglerna för profilen G1, till punkten för största konstruktionsprofil motsvarande nivå B, som tas fram genom beräkning av minskningarna från ovanstående projektioner.

| — | För de delar som är placerade mindre än 3,250 m ovanför löpbanan skall den allmänna regeln för profilen G1 tillämpas. |
| --- | --- |

—

För de delar som är placerade mindre än 3,250 m ovanför löpbanan skall den allmänna regeln för profilen G1 tillämpas.

C.5.3.3.2.   Kvasistatiska förskjutningar z

För upphängda delar placerade på höjden h, ges värdet på z av formeln:

Formula

C.5.3.4.   Inskränkningsformler

Inskränkningsformler tillämpliga på:

| — | dragfordon (lokomotiv, multipla enheter) |
| --- | --- |

—

dragfordon (lokomotiv, multipla enheter)

avsnitt C.5.3.4.1

| — | multipla enheter |
| --- | --- |

—

multipla enheter

avsnitt C.5.3.4.2

| — | personvagnar |
| --- | --- |

—

personvagnar

avsnitt C.5.3.4.3

C.5.3.4.1.   Inskränkningsformler tillämpliga på dragenheter (mått i meter)

Dragenheter för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradie eller varierar linjärt med krökningen.

Inre minskningar Ei
  (där n=ni)

Sektioner mellan första och sista axel på dragfordon som inte är monterade på boggier eller mellan boggicentren.

när Formula, läge på i stort sett rakt spår:

| | (101) |
| --- | --- |

Formula

(101)

när Formula, läge på i stort sett krökt spår:

| | (102) |
| --- | --- |
| med | (103) |

Formula

(102)

med Formula

(103)

Yttre minskningar Ei
  (där n=na)

Sektioner utanför första eller sista axel på fordon som inte är monterade på boggier eller pivoterna på drivande boggifordon.

när Formula, läge på i stort sett rakt spår:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

nar Formula, läge på i stort sett krökt spår:

| | (107) |
| --- | --- |
| med | (108) |

Formula

(107)

med Formula

(108)

Dragfordon för vilka spelet w varierar olinjärt med spårets krökning (undantagsfall)

För varje sektion på dragfordonet skall den minskning som används vara den största som erhålls vid tillämpningen av ovan nämnda formler, i vilka det värde på R som skall användas är det som ger det högsta värdet för delen mellan hakparenteserna och formel 101 eller 106.

Inre minskningar Ei (med n=ni)

När ∞>R≥250

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

När 250>R≥150

| | (105) |
| --- | --- |

Formula

(105)

I praktiken saknar formlerna 105 och 110 effekt, eftersom förändringarna av förskjutningen w, genom effekten av att variabelns spel upphör, endast förekommer då R>250.

När ∞>R≥250

Formula

När 250>R≥150

Formula

Yttre minskningar Ei (där n=na)

När ∞>R≥250

| | (109) |
| --- | --- |

Formula

(109)

När 250>R≥150

| | (110) |
| --- | --- |

Formula

(110)

C.5.3.4.2.   Inskränkningsformler tillämpliga på multipla enheter (mått i meter)*

För multipla enheter med en motordriven boggi och en löpboggi (se tabell för profil G1):

Inre minskningar Ei

  (1)

Sektioner mellan boggicenter

| | (101a) |
| --- | --- |
| | (102a) |

Formula

(101a)

Formula

(102a)

med

| | (103a) |
| --- | --- |

Formula

(103a)

Yttre minskningar Ea

  för motordriven boggiände (längst fram i färdriktningen)

Sektioner utanför boggicentren (där n=na)

| | (106a) |
| --- | --- |
| | (107a) |

Formula

(106a)

Formula

(107a)

med

| | (108a) |
| --- | --- |

Formula

(108a)

| (1), (2) | Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde är den största som fås enligt följande formler:






  — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- | --- |

(1), (2)

Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde är den största som fås enligt följande formler:

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 106a eller 107a och 108a; |
| --- | --- |

—

106a eller 107a och 108a;

Yttre minskningar Ea

  (1)
  för löpboggiände (längst fram i färdriktningen)

Sektioner utanför boggicentren (där n=na)

| | (106b) |
| --- | --- |
| | (107b) |
| | (108b) |

Formula

(106b)

Formula

(107b)

Formula

(108b)

| (1) | Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde är den största som fås enligt följande formler:
  106b eller 107b och 108b. |
| --- | --- |

(1)

Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde är den största som fås enligt följande formler:

106b eller 107b och 108b.

C.5.3.4.3.   Inskränkningsformler tillämpliga på personvagnar och andra fordon för passagerare (mått i meter)

För personvagnar med boggier, med undantag för själva boggierna med tillhörande delar.

Personvagnar för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradie eller varierar linjärt med krökningen.

Inre minskningar E
  i

Sektioner mellan boggicentren (där n=ni)

när Formula

läge på i stort sett rakt spår:

| | (201) |
| --- | --- |

Formula

(201)

när Formula

läge på i stort sett krökt spår:

| | (202) |
| --- | --- |
| med | (203) |

Formula

(202)

med Formula

(203)

Yttre minskningar Ea

Sektioner utanför boggicenter (där n=na)

När Formula

läge på i stort sett rakt spår:

| | (206) |
| --- | --- |

Formula

(206)

När Formula

läge på i stort sett krökt spår:

| | (207) |
| --- | --- |
| med | (208) |

Formula

(207)

med Formula

(208)

Personvagnar för vilka spelet w varierar olinjärt med krökningen.

För varje sektion på personvagnen skall den minskning som används vara den största som erhålls vid tillämpningen av ovan nämnda formler, i vilka det värde på R som skall användas är det som ger det högsta värdet för delen mellan hakparenteserna och formel 201 eller 206.

Inre minskningar Ei (där n=ni)

När ∞>R≥150

| | (204) |
| --- | --- |

Formula

(204)

Yttre minskningar Ei (där n=na)

När ∞>R≥250

Formula

När 250>R≥150

Formula

C.5.4.   Profil GB-M6

C.5.4.1.   Allmänt

Den kinematiska profilen GB-M6 kan användas för tjänster som trafikerar det belgiska nätverket (SNCB).

Den kinematiska profilen GB-M6 baseras på samma principer som profilen G1. Den är anpassad till SNCB:s infrastruktur och dess inskränkningsformler är på samma sätt anpassade vad gäller kontrollradier och tillåtna projektioner i kurvor.

De tillåtna projektionerna är mer generösa än de för profilen G1 och gör det möjligt att framföra bredare fordon.

Vad gäller strömavtagaren, förutom föreskrifterna i UIC-norm 505-1 som medger trafik med fordon utrustade med 1 950 mm breda strömavtagare, medger SNCB:s infrastruktur även 1 760 mm breda strömavtagare monterade på mer flexibla fordon med egenskaper enligt följande: s≤0,4 och (q+w)≤0,065 m.

Boggierna, så väl som hjälpkomponenter, som är monterade på fordon som är byggda efter denna profil följer strikt reglerna för profilen G1.

Upphängda delar placerade på en nivå, eller som kan sträcka sig ner under en nivå, mindre än 100 mm ovanför löpbanan på grund av vertikala rörelser beräknas i enlighet med reglerna för G1.

När, på grund av vertikala rörelser, en punkt som är placerad nära nivån 1 170 mm kan höjas över eller komma ner under denna nivå, är det nödvändigt att beakta minsta tillåtna bredd, genom att antingen använda formlerna som reglerar delarna ovanför 11 170 mm eller de formler som reglerar delarna under eller vid nivån 1 170 mm.

Valet mellan inskränkningsformlerna för dragenheter eller för löpenheter görs på samma sätt som för profilen G1, baserad på adhesionskoefficienten vid start.

C.5.4.2.   Referensprofil för kinematisk lastprofil GB-M6

Figur C29

Image

C.5.4.3.   Inskränkningsformler

C.5.4.3.1.   Dragfordon

| a) | Inskränkningsformler för h>1 170 mm.
  Sektioner mellan boggicenter
  När




  När




  med

  med

  Sektioner utanför boggicenter
  När




  När




  med

  med |
| --- | --- |

a)

Inskränkningsformler för h>1 170 mm.

Sektioner mellan boggicenter

När Formula

Formula

När Formula

Formula

med Formula

med Formula

Sektioner utanför boggicenter

När Formula

Formula

När Formula

Formula

med Formula

med Formula

| c) | Inskränkningsformler för höjderna 100<h≤1 170 mm.
  Sektioner mellan boggicenter
  När




  När




  med

  Sektioner utanför boggicenter
  När




  När




  med |
| --- | --- |

c)

Inskränkningsformler för höjderna 100<h≤1 170 mm.

Sektioner mellan boggicenter

När Formula

Formula

När Formula

Formula

med Formula

Sektioner utanför boggicenter

När Formula

Formula

När Formula

Formula

med Formula

C.5.4.3.2.   Löpfordon

| a) | Inskränkningsformler för höjden h>1 170 mm.
  Sektioner mellan boggicenter
  När




  När




  med

  med

  Sektioner utanför boggicenter
  När




  När




  med

  med |
| --- | --- |

a)

Inskränkningsformler för höjden h>1 170 mm.

Sektioner mellan boggicenter

När Formula

Formula

När Formula

Formula

med Formula

med Formula

Sektioner utanför boggicenter

När Formula

Formula

När Formula

Formula

med Formula

med Formula

| b) | Inskränkningsformler för höjderna 100<h≤1 170 mm.

  Sektioner mellan boggicenter
  När




  När




  med

  Sektioner utanför boggicenter
  När




  När




  med |
| --- | --- |

b)

Inskränkningsformler för höjderna 100<h≤1 170 mm.

Sektioner mellan boggicenter

När Formula

Formula

När Formula

Formula

med Formula

Sektioner utanför boggicenter

När Formula

Formula

När Formula

Formula

med

Formula

C.6.   TILLÄGG 1

C.6.1.   Lastprofil för rullande materiel

C.6.1.1.   Villkor avseende dörrar, fotsteg och fotbräden

1.   Vagnsdörrar

| a) | I öppet läge, får vagnsdörrar vars understa del är minst 1 050 mm ovanför rälsens översida, när fordonet är i sitt lägsta tillåtna läge för buffertarna, sträcka sig utanför fordonets minskade fria rum med högst 200 mm.
  På fordon byggda efter 1 januari 1986, måste vagnsdörrar uppfylla detta krav även vid öppnandet av dörr.
  Detta krav gäller inte dörrar med gångjärn monterade på personvagnar före 1 januari 1980. |
| --- | --- |

a)

I öppet läge, får vagnsdörrar vars understa del är minst 1 050 mm ovanför rälsens översida, när fordonet är i sitt lägsta tillåtna läge för buffertarna, sträcka sig utanför fordonets minskade fria rum med högst 200 mm.

På fordon byggda efter 1 januari 1986, måste vagnsdörrar uppfylla detta krav även vid öppnandet av dörr.

Detta krav gäller inte dörrar med gångjärn monterade på personvagnar före 1 januari 1980.

| b) | Vid växlingshastigheter på upp till 30 km/h skall spelet i sidled normalt inte överskrida 0,02 m
  För dörrar i korgsidorna som är placerade utanför boggicentren och vars underkanter är placerade mindre än 1 050 mm ovanför rälsens översida, kan den nödvändiga minskningen av profilen, i den lägsta tillåtna, buffertläget 980 mm, minskas.






  — | vid öppning och |
| --- | --- | --- |

b)

Vid växlingshastigheter på upp till 30 km/h skall spelet i sidled normalt inte överskrida 0,02 m

För dörrar i korgsidorna som är placerade utanför boggicentren och vars underkanter är placerade mindre än 1 050 mm ovanför rälsens översida, kan den nödvändiga minskningen av profilen, i den lägsta tillåtna, buffertläget 980 mm, minskas.

—

vid öppning och

| — | i öppet läge |
| --- | --- |

—

i öppet läge

med högst Formula

Detta gäller endast om wa > 0,02 m

Det skall vara tillåtet att använda dörrar som uppfyller kraven i både a) och b) ovan. I så fall måste kraven i a) uppfyllas även vid öppnandet av dörr.

2.   Fotsteg och fotbräden

När det understa fotsteget är indragbart, får den nödvändiga minskningen av lastprofilen för körning med fotsteget nere minskas högst med värdet:

Formula

C.7.   TILLÄGG 2

C.7.1.   Lastprofil för rullande materiel

C.7.1.1.   Hoptryckning av fjäderupphängningar i de områden som är utanför stödpolygonen B, C och D

| 1. | För alla fordon, och särskilt godsvagnar, kan det vara nödvändigt att ta hänsyn till ytterligare vertikala rörelser fz på grund av fordonskorgens lutning (vridning, sättning) till följd av, exempelvis, en ej centrerad last eller trycksänkning i en pneumatisk fjäderupphängning.
  Följande förenklade formler kan användas för dessa extra hoptryckningar.






  — | I sidled: berörda zoner B och C
  Hoptryckning i fas på 2 boggier och en enskild räl. |
| --- | --- | --- |

1.

För alla fordon, och särskilt godsvagnar, kan det vara nödvändigt att ta hänsyn till ytterligare vertikala rörelser fz på grund av fordonskorgens lutning (vridning, sättning) till följd av, exempelvis, en ej centrerad last eller trycksänkning i en pneumatisk fjäderupphängning.

Följande förenklade formler kan användas för dessa extra hoptryckningar.

—

I sidled: berörda zoner B och C

Hoptryckning i fas på 2 boggier och en enskild räl.

Image

| — | I längsled: berörda zoner C och D
  Hoptryckning på enskild boggi eller axel. |
| --- | --- |

—

I längsled: berörda zoner C och D

Hoptryckning på enskild boggi eller axel.

Image

| — | Nedböjning av en primär upphängningsfjäder och en sekundär upphängningsfjäder eller tömd pneumatisk fjäderupphängning
  (beräkningsprincip zon C). |
| --- | --- |

—

Nedböjning av en primär upphängningsfjäder och en sekundär upphängningsfjäder eller tömd pneumatisk fjäderupphängning

(beräkningsprincip zon C).

Nedböjning (under initialt skede).

Image

Förklaring:

Niveau 1: Nivå 1

Etat de charge minimal: Minsta belastning:

Talonnement du ressort de suspension primaire/secondaire: Genomslag i primär/sekundär upphängningsfjäder

Formule approchée: Approximativ formel

C.8.   TILLÄGG 3 LASTPROFIL FÖR RULLANDE MATERIEL

C.8.1.   Beräkning av lastprofilen för fordon med korglutning

C.8.1.1.   Allmänt

Godkännandet för internationell trafik för rullande materiel utrustade med lutande korgsystem skall underställas bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan de berörda järnvägarna.

C.8.1.2.   Omfattning

Detta tillägg behandlar metoden att beräkna lastprofilen för fordon med korglutning, vilka hädanefter benämns med förkortningen TBV (tilting body vehicle).

Avsnitten C.8.2, C.8.3 och C.8.4 handlar om den tekniska analysen av beräkningen av lastprofilen för TBV.

Avsnitt C.8.5 belyser villkoren för lutning och hastigheten hos TBV.

C.8.1.3.   Tillämpningsområde

En TBV definieras som en fordon på vilket korgen kan utföra en vridrörelse i förhållande till löpverket när fordonet passerar genom en kurva, med syfte att kompensera för centrifugalkraften.

Uppkomsten och införandet av tågsätt bestående av fordon utrustade med korglutningssystem i internationell trafik krävde att vissa förändringar gjordes av de regler som avser beräkningar av lastprofiler för konventionella fordon.

Detta tillägg behandlar beräkningsregler för TBV för att uppnå största lastprofil för fordonskonstruktionen.

C.8.1.4.   Bakgrund

TBV-konceptet började utvecklas under åren 1970-80 i flera europeiska länder för att kunna köra med högre hastighet på befintliga linjer utan försämrad komfort för passagerare.

Hastigheten i kurvor är begränsad för järnvägsfordon på grund av den kraft i sidled som påverkar passagerarna: denna gräns för okompenserad acceleration är i storleksordningen 1 till 1,3 m/s2.

TBV-enheter, i synnerhet de som är utrustade med aktiva system, kan köra med högre värden på okompenserad acceleration (till exempel 1,82 m/s2 för FIAT ETR 450-tåget, motsvarande en rälsförhöjningsbrist på 278 mm) eftersom lutningen av korgen gör att de värden på acceleration i sidled som känns av passagerarna kan minskas.

C.8.1.5.   Villkor avseende säkerhet

Konstruktörerna av TBV-enheter skall tillhandahålla bevis för att fordonen uppfyller lastprofilen under alla olika driftsfall som planeras.

Förutom beräkningen av lastprofilen skall konstruktören tillhandahålla en rapport om antagna kriterier och om de anordningar på vilka säkerheten beror, det är anordningar som måste vara ”felsäkra”.

Fall med fel som kan resultera i att TBV-enheten överskrider referensprofilen skall undersökas av konstruktören. Beroende på hur allvarliga deras följder är skall särskilda åtgärder vidtas av järnvägarna, som kan gälla järnvägsdriften, larm, varningar till förare, etc.

Konstruktören skall även garantera att lutningssystemet är så utformat att enheterna inte kan köra med värden på okompenserad acceleration högre än det värden som är tillåtna för konventionella fordon om lutningssystemet fallerar.

C.8.1.6.   Använda symboler

Följande tilläggssymboler används i detta tillägg:

| IP | = värde på den rälsförhöjningsbrist som beaktas för denna TBV |
| --- | --- |
| IC | = värde på den största rälsförhöjningsbrist som tillåts av järnvägens banavdelning (31) 1) |
| E | = värde på rälsförhöjningen |
| zP | = kvasistatisk förskjutning fastställd enligt behoven för TBV-enheter |

IP

= värde på den rälsförhöjningsbrist som beaktas för denna TBV

IC

= värde på den största rälsförhöjningsbrist som tillåts av järnvägens banavdelning (31) 1)

E

= värde på rälsförhöjningen

zP

= kvasistatisk förskjutning fastställd enligt behoven för TBV-enheter

C.8.2.   Grundvillkor för fastställande av lastprofil för TBV-enheter

Vid beräkningen av lastprofilen för TBV-enheterna skall alla driftsförhållanden undersökas både med lutningssystemet aktivt och inaktivt.

De sämsta fallen skall undersökas, i synnerhet följande:

| SITUATION 1) | fall med ett fordon som kör i en kurva med största rälsförhöjningsbrist (största korglutning), |
| --- | --- |
| SITUATION 2) | fall med ett fordon som står stilla i en kurva. När en aktiv TBV stoppas i en kurva är dess läge inte annorlunda än det för ett konventionellt fordon och kan, av den anledningen, hanteras med användning av de principer och formler som är tillämpliga på ett konventionellt fordon. |

SITUATION 1)

fall med ett fordon som kör i en kurva med största rälsförhöjningsbrist (största korglutning),

SITUATION 2)

fall med ett fordon som står stilla i en kurva. När en aktiv TBV stoppas i en kurva är dess läge inte annorlunda än det för ett konventionellt fordon och kan, av den anledningen, hanteras med användning av de principer och formler som är tillämpliga på ett konventionellt fordon.

Observera även att för vissa typer av TBV-enheter, sådana som TALGO, finns ingen kvasistatisk lutning z på grund av flexibiliteten, dvs. s=0.

C.8.2.1.   Typer av korglutningssystem

Trots ovanstående kan de olika utformningarna av lutningssystem grupperas efter den metod som korgen lutas med. Denna lutning kan uppnås antingen genom naturlig eller likvärdig lutningsrörelse (passiv lutning) när vridningscentrum för korgen är ovanför korgens tyngdkraftcentrum, såsom enligt TALGO-systemet, eller med domkrafter som lutar korgen i förhållande till kurvradien och hastigheten (genom en aktiv lutningsrörelse såsom enligt FIAT-systemet).

Låt oss undersöka tillåten korglutning för de olika korglutningssystemen.

Vad gäller TBV utrustad med AKTIVA system, utsätts korgarna för kvasistatisk lutning orsakad av den okompenserade accelerationen: Denna är dock inte den samma som den korglutning som separat tillförs av systemet. I figur 1a visas lutningsprincipen för ett fordon med aktivt lutningssystem.

Figur C30

Image

Den faktiska rörelsen kan uppdelas i en vridning på grund av rullningen (rörelse 1) och en på denna av det aktiva systemet överlagrad vridning (rörelse 2).

Vad gäller PASSIVA system lutar korgen naturligt under påverkan av ansatt centrifugalkraft, som är proportionell mot rälsförhöjningsbristen.

I figur 1b visas lutningsprincipen för ett fordon med naturlig eller passiv lutning.

Figur C31

Image

C.8.3.   Analys av formlerna

C.8.3.1.   Grundformler

Beroende på de olika typerna av TBV som skall undersökas (personvagnar, rälsbussar och multipla enheter) skall motsvarande formler för profilen G1 användas, till vilka skall tillföras alla ändringar som framläggs i detta tillägg.

C.8.3.2.   Ändringar som skall göras i formlerna för TBV

För TBV måste den korgens största lutning motsvarande största rälsförhöjningsbristen IP beaktas. Med detta krav måste följande termer i inskränkningsformlerna omprövas.

| a) | Spel i sidled: (1,465-d)/2, q och w (32)

  Symbolen för förskjutning i sidled skall normalt sett beakta centrifugaleffekten.
  De ändringar som krävs diskuteras i avsnitt C.8.3.2.1. |
| --- | --- |

a)

Spel i sidled: (1,465-d)/2, q och w (32)

Symbolen för förskjutning i sidled skall normalt sett beakta centrifugaleffekten.

De ändringar som krävs diskuteras i avsnitt C.8.3.2.1.

| b) | Kvasistatiska förskjutningar ”z”
  Termen z är giltig under förutsättning att fordonet under färd inte överskrider värdet IP=200 mm på rälsförhöjningsbristen.
  Eftersom TBV kan överskrida detta värde och, allmänt sett, på grund av det faktum att de kan färdas med värden på rälsförhöjningsbristen IP som är större än de som anges av banavdelningen (IC), krävs några ändringar i formeln vilka diskuteras i avsnitt C.8.3.2.2. |
| --- | --- |

b)

Kvasistatiska förskjutningar ”z”

Termen z är giltig under förutsättning att fordonet under färd inte överskrider värdet IP=200 mm på rälsförhöjningsbristen.

Eftersom TBV kan överskrida detta värde och, allmänt sett, på grund av det faktum att de kan färdas med värden på rälsförhöjningsbristen IP som är större än de som anges av banavdelningen (IC), krävs några ändringar i formeln vilka diskuteras i avsnitt C.8.3.2.2.

| c) | För vissa typer av TBV, särskilt de aktiva typerna, måste ytterligare en term tillföras, som beaktar den korglutning som införs av systemet, formlerna för beräkning av minskningarna (se avsnitt C.8.3.2.3). |
| --- | --- |

c)

För vissa typer av TBV, särskilt de aktiva typerna, måste ytterligare en term tillföras, som beaktar den korglutning som införs av systemet, formlerna för beräkning av minskningarna (se avsnitt C.8.3.2.3).

C.8.3.2.1.   Uttryck för värden på spel i sidled när korgen lutar

Villkoret för största korglutning uppstår endast då fordonet färdas i en kurva med största värde på IP.

Eftersom fordonet utsätts för mycket stora centrifugalkrafter mot kurvans utsida skall termerna för förskjutningar i sidled omprövas.

| — | Spelet w skall tas mot kurvans utsida. |
| --- | --- |

—

Spelet w skall tas mot kurvans utsida.

| — | För spelen (1,465-d)/2 och q är det nödvändigt att skilja mellan boggifordon och fordon med oberoende hjul. |
| --- | --- |

—

För spelen (1,465-d)/2 och q är det nödvändigt att skilja mellan boggifordon och fordon med oberoende hjul.

Boggifordon, beräkning av spel i kurvans insida:

Prov på spåret har visat att för boggifordon, kör vissa axlar runt kurvan med flänsen i kontakt med yttre rälen, medan andra inte ständigt behåller denna kontakt. Som en följd därav och av säkerhetsskäl skall ovanstående spel betraktas som lika med noll.

Boggifordon, beräkning av spel i kurvans utsida:

Spelen (1,465-d)/2 och q skall tas, likaså av säkerhetsskäl, på kurvans utsida.

Fordon med oberoende hjul.

Proven har bekräftat att spelen (1,465-d)/2 och q uppstår mot kurvans utsida.

C.8.3.2.2.   Kvasistatisk förskjutning för en TBV

För att erhålla spelrummet i förhållande till strukturer måste banavdelningen tillföra vissa termer till referensprofilens mått. De kvasistatiska förskjutningarna för fordon beräknas med formeln nedan:

Formula

Största tillåtna värde för E eller I är 200 mm.

Varje infrastrukturförvaltare bestämmer ett eget största värde på I för sina egna linjer. De värden som normalt används ligger mellan 90 och 180 mm.

Fordon får vid färd inte överskrida detta största värde på I.

Å andra sidan uppnår TBV högre värden. Detta innebär att deras mått måste kontrolleras med en annan beräkning av de kvasistatiska förskjutningarna.

Precis som för konventionella fordon inför effekten av en rälsförhöjningsbrist en korglutning för TBV-enheter runt den längsgående axeln, en vridning som orsakas av fjäderupphängningssystemets flexibilitet. I formlerna beaktas de kvasistatiska förskjutningarna som motsvarar denna vridning i termen ”z”. Eftersom TBV kan köra med rälsförhöjningsbrister på upp till Ip är det nödvändigt att omarbeta beräkningen av denna term (zP).

Det är lämpligt att införa denna nya term zP, vars formel tar hänsyn till den totala kvasistatiska lutningen orsakad av IP, i förhållande till den som beaktas av banavdelningen, IC (se avsnitten C.3.2.2.1 och C.3.2.2.2).

Dessutom är det för de aktiva lutningssystemen nödvändigt att beakta en tilläggsterm (se avsnitt C.3.2.3), eftersom den korglutning som ska kompensera för centrifugalkraften är oberoende av lutningen på grund av rullningen.

C.8.3.2.2.1.   Uttryck för de kvasistatiska förskjutningarna zP för minskningarna i kurvans insida

Under påverkan av sidoacceleration motsvarande värden på IP större än 0, lutar fordonskorgen, på grund av fjäderupphängningarnas flexibilitet, mot kurvans utsida när aktiv lutning används och mot insidan av kurvan när passiv lutning används. I följande figurer visas denna typ av förskjutning från läget I=0. På grund av de olika lutningssätten, med aktiva system är förskjutningarna störst vid den övre delen av fordonskorgen, medan de med passiva system är störst vid den undre delen av fordonskorgen.

Figur C32

AKTIVA system

Image

Anmärkning: Lutningen som införs av systemet är inte återgiven här.

| — | Eftersom referensprofilen beaktas sett från kurvans insida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd h>hc bort från profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett minustecken.
  Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h<hc. |
| --- | --- |

—

Eftersom referensprofilen beaktas sett från kurvans insida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd h>hc bort från profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett minustecken.

Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h<hc.

Figur C33

PASSIVA system

Image

| — | Eftersom referensprofilen beaktas sett från kurvans insida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd h<hc bort från profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett minustecken. |
| --- | --- |

—

Eftersom referensprofilen beaktas sett från kurvans insida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd h<hc bort från profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett minustecken.

| — | Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h>hc. |
| --- | --- |

—

Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h>hc.

De förskjutningar som motsvarar de olika lutningar som visas i figurerna C2a och C2b anges nedan.

För en TBV med ett aktivt system som färdas i en kurva med en rälsförhöjningsbrist IP är de kvasistatiska förskjutningarna:

Formula

För en TBV med ett passivt system utsatt för en rälsförhöjningsbrist IP är de kvasistatiska förskjutningarna:

Formula

Det är nödvändigt att uppmärksamma det faktum att värdet på s är specifikt för den beräknade situationen, och kan därför påverkas av korglutningssystemets funktion.

C.8.3.2.2.2.   Uttryck för de kvasistatiska förskjutningarna zP för minskningarna i kurvans utsida

Under påverkan av sidoacceleration (motsvarande värden på IP>0) lutar fordonskorgen på en aktiv TBV, på grund av fjäderupphängningarnas flexibilitet, mot kurvans utsida och mot insidan av kurvan för en passiv TBV-enhet.

Liksom i figurerna C2a och C2b visas i figurerna C3a och C3b denna typ av förskjutning från läget I=0.

Figur C34

AKTIVA system

Image

Anmärkning: Lutningen som införs av systemet är inte återgiven här.

| — | Eftersom referensprofilen beaktas sett från i kurvans utsida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd h>hc närmare profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett plustecken. |
| --- | --- |

—

Eftersom referensprofilen beaktas sett från i kurvans utsida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd h>hc närmare profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett plustecken.

| — | Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h<hc. |
| --- | --- |

—

Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h<hc.

Figur C35

PASSIVA system

Image

| — | Eftersom referensprofilen beaktas sett från kurvans utsida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd h<hc närmare profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett plustecken. |
| --- | --- |

—

Eftersom referensprofilen beaktas sett från kurvans utsida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd h<hc närmare profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett plustecken.

| — | Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h>hc. |
| --- | --- |

—

Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h>hc.

När fordonet färdas i en kurva rör de sig närmare referensprofilen (på den yttre sidan) proportionell mot värdet på IP. Om villkoret IP>IC föreligger, kommer de avstånd som beaktas av banavdelningen för placering av hinder inte vara tillräckliga. Eftersom placeringen av hinder inte kan ifrågasättas, skall de minskningar som beräknas för fordon, om så krävs, ökas med ett värde motsvarande skillnaden mellan de kvasistatiska förskjutningarna på grund av IP och de som beaktas av banavdelningen eller:

Aktiva system

Formula

Passiva system

Formula

Man bör komma ihåg att

| — | formlerna gäller då IP>IC, |
| --- | --- |

—

formlerna gäller då IP>IC,

| — | det kommer vara nödvändigt att hitta en tillämpningsfas motsvarar ett verkligt fall, kombinationen av värdena på IP och IC som ger ett värde på zP som gör minskningen så stor som möjligt: |
| --- | --- |

—

det kommer vara nödvändigt att hitta en tillämpningsfas motsvarar ett verkligt fall, kombinationen av värdena på IP och IC som ger ett värde på zP som gör minskningen så stor som möjligt:

| — | fordonets lutningssystem måste säkerställa följande för mellanvärden på IP (märkt IP'), som motsvarar mellanvärden på rälsförhöjningsbristen Ic': |
| --- | --- |

—

fordonets lutningssystem måste säkerställa följande för mellanvärden på IP (märkt IP'), som motsvarar mellanvärden på rälsförhöjningsbristen Ic':

Formula

Dessutom måste de villkor som ges i avsnitt C.5.1 uppfyllas.

C.8.3.2.3.   AKTIVA system: förskjutningar på grund av korglutning

När en TBV med aktivt system färdas genom en kurva med en hastighet sådan att IP>0, baserat på mätning av värdet på vissa parametrar (hastighet, rälsförhöjningsbrist, kurvradie) upprättar lutningssystemet korglutningsvinkeln β.

Vinkeln β är oberoende av lutningen på grund av fjäderupphängningarnas flexibilitet.

Figur C36

Image

I figur 4 återges följande värden:

| ho
  : | höjden på korgens vridningscentrum som införs av systemet. |
| --- | --- |
| β: | värdet på korglutningsvinkeln, i förhållande till systemets bärplan. Denna vinkel som införs av systemet är en funktion av rälsförhöjningsbristen IP. |

ho
  :

höjden på korgens vridningscentrum som införs av systemet.

β:

värdet på korglutningsvinkeln, i förhållande till systemets bärplan. Denna vinkel som införs av systemet är en funktion av rälsförhöjningsbristen IP.

Eftersom vinkeln β kan vara så stor som 10o, får inte förskjutningens vertikala komponent förbises och den skall beaktas vid beräkningen för verkliga fall.

Om endast förskjutningarna i sidled beaktas kan ungefärliga värden hittas med följande formel:

tanβ (h - h0)

Denna term skall med tanke den vridriktning som införs av systemet,

| — | bära ett plustecken vid beräkningarna på kurvans insida, |
| --- | --- |

—

bära ett plustecken vid beräkningarna på kurvans insida,

| — | bära ett minustecken vid beräkningarna på kurvans utsida. |
| --- | --- |

—

bära ett minustecken vid beräkningarna på kurvans utsida.

C.8.4.   Tillhörande regler

| — | Formlerna gäller för IP>IC. |
| --- | --- |

—

Formlerna gäller för IP>IC.

| — | Uttrycket för termen zP skall specificeras och förklaras, fall för fall, när formlerna tillämpas på varje typ av system, med hänsyn tagen till olika stopp, vridcentra, etc. |
| --- | --- |

—

Uttrycket för termen zP skall specificeras och förklaras, fall för fall, när formlerna tillämpas på varje typ av system, med hänsyn tagen till olika stopp, vridcentra, etc.

| — | Det skall betonas att parametrarna, s, hc och w, i överensstämmelse med de tekniska principerna för TBV-enheten, för varje givet fordon har olika värden beroende på de beräkningsfall som berörs. |
| --- | --- |

—

Det skall betonas att parametrarna, s, hc och w, i överensstämmelse med de tekniska principerna för TBV-enheten, för varje givet fordon har olika värden beroende på de beräkningsfall som berörs.

| — | Det största värdet för minskningarna skall beräknas beroende på de olika värden som IP och IC kan anta (och av vinkeln β för aktiva TBV, se avsnitt C.3.2.3). Av detta skäl bör konstruktören av TBV tänka på de mest utskjutande delarna som tillåts på korgen vid färd över olika linjeavsnitt (rakt spår, övergångar, kurvor) och de möjliga toleranserna med avseende på fordonets effektiva läge (på grund av fördröjd aktivering av system, tröghet, friktion, etc.). |
| --- | --- |

—

Det största värdet för minskningarna skall beräknas beroende på de olika värden som IP och IC kan anta (och av vinkeln β för aktiva TBV, se avsnitt C.3.2.3). Av detta skäl bör konstruktören av TBV tänka på de mest utskjutande delarna som tillåts på korgen vid färd över olika linjeavsnitt (rakt spår, övergångar, kurvor) och de möjliga toleranserna med avseende på fordonets effektiva läge (på grund av fördröjd aktivering av system, tröghet, friktion, etc.).

| — | De delar av TBV som inte sitter på korgen och därför inte lutar är alltid utsatta för en storlek på okompenserad acceleration som är större än vad som normalt godtas. För dessa föremål (såsom boggier och i vissa fall strömavtagaren), skall en tilläggsterm användas för att ta hänsyn till minskningen när den lutande korgen kontrolleras.
  denna term har utseendet:

  Dessutom skall ingen hänsyn tas till termen tanβ (h - h0) för dessa delar (se avsnitt C.3.2.3). |
| --- | --- |

—

De delar av TBV som inte sitter på korgen och därför inte lutar är alltid utsatta för en storlek på okompenserad acceleration som är större än vad som normalt godtas. För dessa föremål (såsom boggier och i vissa fall strömavtagaren), skall en tilläggsterm användas för att ta hänsyn till minskningen när den lutande korgen kontrolleras.

denna term har utseendet: Formula

Dessutom skall ingen hänsyn tas till termen tanβ (h - h0) för dessa delar (se avsnitt C.3.2.3).

| — | Detta tillägg har utvecklats på grundval av information som är tillämplig på TBV-enheter som nu är trafik. Andra antaganden och ändringar av formlerna kan tillföras, i framtiden, sedan nya typer av TBV-enheter har utvecklats. |
| --- | --- |

—

Detta tillägg har utvecklats på grundval av information som är tillämplig på TBV-enheter som nu är trafik. Andra antaganden och ändringar av formlerna kan tillföras, i framtiden, sedan nya typer av TBV-enheter har utvecklats.

| — | När undersökningen av alla fall som vi ansåg vara kritiska har slutförts skall en jämförelse göras mellan de olika tillåtna halvbreddsmåtten och det minsta värdet av höjderna h som beaktats skall väljas. |
| --- | --- |

—

När undersökningen av alla fall som vi ansåg vara kritiska har slutförts skall en jämförelse göras mellan de olika tillåtna halvbreddsmåtten och det minsta värdet av höjderna h som beaktats skall väljas.

C.8.5.   Kommentarer

C.8.5.1.   Villkor för inställning av lutningen (TBV-enheter med aktiva system)

För att formlerna som ges i detta tillägg för beräkning av lastprofilen för TBV-enheter skall vara giltiga är det nödvändigt att lutningssystemet garanterar att korgen lutar på ett sätt som är proportionellt mot rälsförhöjningsbristens variationer.

För de passiva systemet är detta villkor helt klart uppfyllt eftersom korgens lutning orsakas av låg rälsförhöjning.

För TBV-enheter med ett aktivt system å andra sidan, är de värden som systemet inför på korgerna bestämda av konstruktionen eller systemets inställningar.

Dessa värden skall uppfylla följande villkor för att korgarna inte skall överskrida den specificerade profilen.

| a) | Mellanliggande värden I'P, I'C och E'' mellan 0 och det största värdet för respektive storhet skall, med tanke på bestämmelserna för lutningssystemet, uppfylla följande villkor: |
| --- | --- |

a)

Mellanliggande värden I'P, I'C och E'' mellan 0 och det största värdet för respektive storhet skall, med tanke på bestämmelserna för lutningssystemet, uppfylla följande villkor:

| b) | Dessutom vad gäller kontroll i kurvans utsida, med tanke på att centrifugalkraften lutar korgen mot utsidan (kvasistatisk förskjutning zP), skall följande villkor, avseende värdet på β för inställningen, iakttas:
  tanβ (h - h0) ≥ zp


  Med andra ord måste systemets effekt vara större än eller lika med den kvasistatiska effekten. |
| --- | --- |

b)

Dessutom vad gäller kontroll i kurvans utsida, med tanke på att centrifugalkraften lutar korgen mot utsidan (kvasistatisk förskjutning zP), skall följande villkor, avseende värdet på β för inställningen, iakttas:

tanβ (h - h0) ≥ zp

Med andra ord måste systemets effekt vara större än eller lika med den kvasistatiska effekten.

C.8.5.2.   Villkor avseende TBV-enheters hastighet

För TBV är det tillåtet att beräkna en största tillåtna hastighet med utgångspunkt från lastprofilen till skillnad från för andra fordon.

Referens skall göras till det uttryck som visar sambandet mellan rälsförhöjningsbrist och hastighet:

Formula

Hastigheterna vP och vC är värdet för TBV respektive motsvarande tillåtna värde för spåret, enligt gällande linjehastighet.

Alltså: Formula

Från denna formel är det möjligt att härleda den största tillåtna hastigheten, som inte får överskridas av TBV, med hjälp av följande formel:

Formula

C.8.6.   Tillägg 4 Lastprofil för rullande materiel

Användning av infrastrukturens befintliga spelrum för fordon med redan fastställda parametrar

En bilateral överenskommelse krävs innan detta tillägg tillämpas.

Exempel:

På ett väl underhållet rakt spår med normala defekter i spårgeometrin skall det avgörande kriteriet vara största avstånd mellan rälernas centrum. Detta är lika med referensprofilens bredd plus marginaler för fordonets slumpmässiga rörelser på grund av defekter i spårgeometrin (D).

Formula

Formula

Formula

Formula

| t1 | = spårets rörelse i sidled |
| --- | --- |
| t2 | = påverkan av rälsförhöjning eller nivåskillnader mellan rälerna på 0,015 m |
| t3ia | = oscillationer mot insidan eller mot utsidan |
| t4 och t5 | = påverkan av lastens obalans och av asymmetrier |

t1

= spårets rörelse i sidled

t2

= påverkan av rälsförhöjning eller nivåskillnader mellan rälerna på 0,015 m

t3ia

= oscillationer mot insidan eller mot utsidan

t4 och t5

= påverkan av lastens obalans och av asymmetrier

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Följande parametrar skall användas för att bestämma marginalerna (spelrummen) som skall tillföras referensprofilen för G1:

h=3,25 m

hc=0,5 m

s=0,4

Det redan fastställda parametrarna för fordonet som undersöks kan användas, exempelvis:

h=1,8 m (höjd över löpbanan för en viss korgsektion)

hc=0,7 m

s=0,24

På grundval av ovanstående parametrar kan följande värden erhållas:

| — | för profil G1 |
| --- | --- |

—

för profil G1

D= 0,113 m

| — | för fordonet med redan fastställda parametrar |
| --- | --- |

—

för fordonet med redan fastställda parametrar

D'= 0,058 m

Skillnaden D-D'=0,055 m kan användas som grund för att bredda ett fordon med redan fastställda parametrar.

Om det extra spelrummet som omfattar slumpmässiga rörelser inte beräknas såsom anges, utan ett enhetligt totalvärde fastställs, och om detta som resultat ger mindre dimensioner, skall detta beaktas vid beräkningen av D-D'.

Exempel: SNCF, V≤120 km/h: DSNCF=0,05+0,03=0,08 m.

Fordonet med redan fastställda parametrar kan då breddas med 0,022 m på höjden 1,8 m.

---

(1)  Denna formel för Formula ger minskningar större eller lika stora som de som fås av formeln för Formula

(2)  Denna formel för Formula ger minskningar större eller lika stora som de som fås av formeln för Formula

(3)  Dessa värden har beräknats med spårvidden l vilket medför att minskningen E blir så liten som möjligt. Detta värde är L=lmax=1,465 m för alla fall utom för inre minskning Ei för löpboggier eller liknande fordon för vilka det är nödvändigt att använda lmin=1,435 m. Dessutom, för motordrivna enheter och multipla enheter med en boggi som betecknas som ”motordriven” och en löpboggi eller boggi som anses vara ”löpboggi” (se avsnitt 7.2.2.1), skall den spårvidd som beaktas i formlerna för inre minskning Ei vara 1,435 m för löpboggi och 1,465 för motordriven boggi. För att förenkla beräkningen av minskningarna grafiskt kan dock följande värden användas för båda boggierna: l=1,435 m på rakt spår och 1,465 m i kurva med radien 250 m. I det senare fallet bestraffas fordonskorgens bredd genom att tas i rät vinkel mot löpboggin.

(4)  Termen xi eller xa i inskränkningsformlerna.

(5)  Dessa värden gäller inte för referensprofilen för delar på taket.

(6)  Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå till följd av slitage och tillgängliga vertikala rörelser.

(7)  Detta värde gäller de delar som inte är mer än 0,400 m ovanför löpbanan och de som kan komma under denna nivå till följd av slitage och vertikala rörelser.

(8)  Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå till följd av slitage och tillgängliga vertikala rörelser.

(9)  Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av fotnot (1) ovan.

(10)  I praktiken saknar formlerna 105 och 110 effekt, eftersom förändringarna av förskjutningen w får effekt då R>250 genom effekten av att variabeln inte längre har spel.

(11)  Resultatet av formlerna i avsnitten C.3.4.1 och C.3.4.2 är mycket lika, som en följd därav används formlerna i avsnitt C.2.4.1 generellt, medan de i avsnitt C.3.4.2 reserveras för fall där den ökade minskningen av halvbredden för största konstruktionsprofil är särskilt betydande (0 till 12,5 mm beroende på den fordonssektion som beaktas).

(12)






  —

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

101a eller 102a och 103a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 106a eller 107a och 108a; |
| --- | --- |

—

106a eller 107a och 108a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 106a eller 107a och 108a; |
| --- | --- |

—

106a eller 107a och 108a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 106a eller 107a och 108a; |
| --- | --- |

—

106a eller 107a och 108a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 106a eller 107a och 108a; |
| --- | --- |

—

106a eller 107a och 108a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

(13)






  —

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

101a eller 102a och 103a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 106a eller 107a och 108a; |
| --- | --- |

—

106a eller 107a och 108a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 106a eller 107a och 108a; |
| --- | --- |

—

106a eller 107a och 108a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 106a eller 107a och 108a; |
| --- | --- |

—

106a eller 107a och 108a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

| — | 106a eller 107a och 108a; |
| --- | --- |

—

106a eller 107a och 108a;

| — | 101a eller 102a och 103a; |
| --- | --- |

—

101a eller 102a och 103a;

(14)  Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå till följd av slitage och vertikala rörelser.

(15)  Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av fotnot (1) ovan.

(16)  Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå till följd av slitage och vertikala rörelser.

(17)  Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av fotnot (1) ovan.

(18)  Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå till följd av slitage och vertikala rörelser.

(19)  Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av fotnot (1) ovan.

(20)  Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå till följd av slitage och vertikala rörelser.

(21)  Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av fotnot (1) ovan.

(22)  I praktiken saknar formlerna 205 och 210 effekt, eftersom förändringarna av förskjutningen w, genom effekten av att variabeln inte längre har spel, endast förekommer då R>250.

(23)  Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå till följd av slitage och vertikala rörelser.

(24)  Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av fotnot (1) ovan.

(25)  Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå till följd av slitage och vertikala rörelser.

(26)  Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av fotnot (1) ovan.

(27)  För drivna enheter utan fasta boggicenter, se anm. i avsnitt C1.1.

(28)  Om spelet varierar enligt spårlägesradien skall största värdet för wi på pivotens nivå (verklig eller teoretisk) tas från j'i, och det största värdet på wa och motsvarande värde på wi tas från j'a.

(29)  Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde på n är den största minskning som med formlerna 603a och 604a.

(30)  Tillåts av: HSH, GySEV, BHEV, PKP, BDZ, CFR, CD, ZSR, MAV, JZ, CH, TCDD, DB, ÖBB, CFL, NS, DSB, CFS, BV och IRR, utom på följande stationer:

| JZ: | Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka, |
| --- | --- |
| MAV: | Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld |

JZ:

Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka,

MAV:

Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld

(31)  Motiveringen till behovet av att beakta denna parameter, bestämd av järnvägarnas banavdelningar, vid måttberäkningar av rullande materiel ges i avsnitt C.8.3.2.2.

(32)  Vid beräkningen av TBV måste denna term mätas på höjden hc ovanför rälsens löpbana. Den kan ha olika värden för ett och samma givna fordon, beroende på konfiguration, enligt lutningstekniken och möjlig återcentrering av korgen.

BILAGA D

SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

D.1   GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER

Diagram över godsvagnar som beaktas vid fastställande av linjekategori

| a = | avstånd mellan boggiaxlar |
| --- | --- |
| b = | avstånd från första axel till änden på närmaste buffert |
| c = | avstånd mellan de två inre axlarna |

a =

avstånd mellan boggiaxlar

b =

avstånd från första axel till änden på närmaste buffert

c =

avstånd mellan de två inre axlarna

| Kategori | Massa per axel | Massa per längdenhet | |
| --- | --- | --- | --- |
| A | P=16 t | p=5,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 6,20 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 12,80 | | |
| B1 | P=18 t | p=5,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 7,80 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 14,40 | | |
| B2 | P=18 t | p=6,4 t/m | 1,50 | 1,80 | 4,65 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 11,25 | | |
| C2 | P=20 t | p=6,4 t/m | 1,50 | 1,80 | 5,90 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 12,50 | | |
| C3 | P=20 t | p=7,2 t/m | 1,50 | 1,80 | 4,50 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 11,10 | | |
| C4 | P=20 t | p=8,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 3,40 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 10,00 | | |
| D2 | P=22,5 t | p=6,4 t/m | 1,50 | 1,80 | 7,5 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 14,05 | | |
| D3 | P=22,5 t | p=7,2 t/m | 1,50 | 1,80 | 5,90 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 12,50 | | |
| D4 | P=22,5 t | p=8,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 4,65 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 11,25 | | |

Kategori

Massa per axel

Massa per längdenhet

Image

A

P=16 t

p=5,0 t/m

1,50

1,80

6,20

1,80

1,50

12,80

B1

P=18 t

p=5,0 t/m

1,50

1,80

7,80

1,80

1,50

14,40

B2

P=18 t

p=6,4 t/m

1,50

1,80

4,65

1,80

1,50

11,25

C2

P=20 t

p=6,4 t/m

1,50

1,80

5,90

1,80

1,50

12,50

C3

P=20 t

p=7,2 t/m

1,50

1,80

4,50

1,80

1,50

11,10

C4

P=20 t

p=8,0 t/m

1,50

1,80

3,40

1,80

1,50

10,00

D2

P=22,5 t

p=6,4 t/m

1,50

1,80

7,5

1,80

1,50

14,05

D3

P=22,5 t

p=7,2 t/m

1,50

1,80

5,90

1,80

1,50

12,50

D4

P=22,5 t

p=8,0 t/m

1,50

1,80

4,65

1,80

1,50

11,25

Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.

D.2   GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER

| GODSVAGNAR MED TVÅ 2-AXLIGA BOGGIER |
| --- |
| Tillåten största massa per axel Pr på de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a och b |

GODSVAGNAR MED TVÅ 2-AXLIGA BOGGIER

Tillåten största massa per axel Pr på de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a och b

Image

| Värden på måtten | Linjekategorier |
| --- | --- |
| a | b | D4 D3 D2 | C4 C3 C2 | B2 B1 | A |
| m | m | t | t | T | t |
| 1,80 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 22,5
  21,5
  20,5
  20 | 20
  19
  18,5
  18 | 18
  17
  16,5
  16 | 16
  15
  15
  14 |
| 1,70 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 22
  21
  20
  19,5 | 19,5
  19
  18
  17,5 | 17,5
  17
  16
  15,5 | 15,5
  15
  14
  14 |
| 1,60 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 21
  20
  19
  18,5 | 19
  18,5
  17,5
  17 | 17
  16,5
  15,5
  15 | 15
  14,5
  14
  13,5 |
| 1,50 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 20
  19,5
  19
  18 | 18,5
  18
  17,5
  17 | 16,5
  16
  15,5
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13 |
| 1,40 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 19
  18
  18,5
  17,5 | 17
  17
  16,5
  15,5 | 15,5
  15,5
  15
  14 | 13,5
  13,5
  13
  12 |
| 1,30 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 18,5
  18,5
  18
  17 | 16,5
  16,5
  16,5
  15,5 | 15
  15
  14,5
  13,5 | 13
  13
  12,5
  11,5 |

Värden på måtten

Linjekategorier

a

b

D4 D3 D2

C4 C3 C2

B2 B1

A

m

m

t

t

T

t

1,80

1,50

1,40

1,30

1,20

22,5

21,5

20,5

20

20

19

18,5

18

18

17

16,5

16

16

15

15

14

1,70

1,50

1,40

1,30

1,20

22

21

20

19,5

19,5

19

18

17,5

17,5

17

16

15,5

15,5

15

14

14

1,60

1,50

1,40

1,30

1,20

21

20

19

18,5

19

18,5

17,5

17

17

16,5

15,5

15

15

14,5

14

13,5

1,50

1,50

1,40

1,30

1,20

20

19,5

19

18

18,5

18

17,5

17

16,5

16

15,5

14,5

14,5

14

13,5

13

1,40

1,50

1,40

1,30

1,20

19

18

18,5

17,5

17

17

16,5

15,5

15,5

15,5

15

14

13,5

13,5

13

12

1,30

1,50

1,40

1,30

1,20

18,5

18,5

18

17

16,5

16,5

16,5

15,5

15

15

14,5

13,5

13

13

12,5

11,5

VIKTIG ANMÄRKNING: Massan per axel som visas i ovanstående tabell gäller endast om godsvagnens längd L mellan buffertarnas ytterändar är sådan att massan per längdenhet p ligger inom den linjekategori som beaktas. I annat fall är den tillåtna massan per axel lägre och skall vara lika med Formula.

Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.

D.3   GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER

| GODSVAGNAR MED TVÅ 3-AXLIGA BOGGIER |
| --- |
| Tillåten största massa per axel Pr på de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a och b |

GODSVAGNAR MED TVÅ 3-AXLIGA BOGGIER

Tillåten största massa per axel Pr på de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a och b

Image

| Värden på måtten | Linjekategorier |
| --- | --- |
| a | b | D 4 | D 3 | D 2 | C 4 | C 3 | C 2 | B 2 | B 1 | A |
| m | m | t | t | t | t | t | t | T | t | t |
| 1,80 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 18
  18
  18
  18 | 18
  18
  17,5
  17 | 18
  17,5
  17
  16 | 16,5
  16
  16
  16 | 16,5
  16
  16
  16 | 16,5
  16
  15,5
  15 | 15
  14,5
  14,5
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13 | 13
  12,5
  12
  12 |
| 1,70 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17,5
  17,5
  17,5
  17,5 | 17,5
  17,5
  17
  16,5 | 17,5
  17
  16
  16 | 16
  15,5
  15,5
  15,5 | 16
  15,5
  15,5
  15,5 | 16
  15,5
  15
  14,5 | 14,5
  14
  14
  14 | 14
  13,5
  13
  13 | 12,5
  12
  12
  12 |
| 1,60 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17
  17
  17
  17 | 17
  17
  16,5
  16 | 17
  16
  16
  15,5 | 15,5
  15
  15
  15 | 15,5
  15
  15
  15 | 15,5
  15
  14,5
  14 | 14
  13,5
  13,5
  13,5 | 13,5
  13
  13
  12,5 | 12
  12
  11,5
  11,5 |
| 1,50 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 16,5
  16,5
  16,5
  16,5 | 16,5
  16,5
  16,5
  16 | 16
  16
  15,5
  15,5 | 15
  14,5
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14,5
  14 | 13,5
  13
  13
  13 | 13
  13
  12,5
  12,5 | 12
  11,5
  11,5
  11,5 |
| 1,40 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 14
  14
  14
  14 | 14
  14
  14
  14 | 14
  14
  14
  14 | 12,5
  12,5
  12,5
  12,5 | 12,5
  12,5
  12,5
  12,5 | 11,5
  11,5
  11,5
  11,5 |
| 1,30 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 15
  15
  15
  15 | 15
  15
  15
  15 | 15
  15
  15
  15 | 13,5
  13,5
  13,5
  13,5 | 13,5
  13,5
  13,5
  13,5 | 13,5
  13,5
  13,5
  13,5 | 12
  12
  12
  12 | 12
  12
  12
  12 | 11
  11
  11
  11 |

Värden på måtten

Linjekategorier

a

b

D 4

D 3

D 2

C 4

C 3

C 2

B 2

B 1

A

m

m

t

t

t

t

t

t

T

t

t

1,80

1,50

1,40

1,30

1,20

18

18

18

18

18

18

17,5

17

18

17,5

17

16

16,5

16

16

16

16,5

16

16

16

16,5

16

15,5

15

15

14,5

14,5

14,5

14,5

14

13,5

13

13

12,5

12

12

1,70

1,50

1,40

1,30

1,20

17,5

17,5

17,5

17,5

17,5

17,5

17

16,5

17,5

17

16

16

16

15,5

15,5

15,5

16

15,5

15,5

15,5

16

15,5

15

14,5

14,5

14

14

14

14

13,5

13

13

12,5

12

12

12

1,60

1,50

1,40

1,30

1,20

17

17

17

17

17

17

16,5

16

17

16

16

15,5

15,5

15

15

15

15,5

15

15

15

15,5

15

14,5

14

14

13,5

13,5

13,5

13,5

13

13

12,5

12

12

11,5

11,5

1,50

1,50

1,40

1,30

1,20

16,5

16,5

16,5

16,5

16,5

16,5

16,5

16

16

16

15,5

15,5

15

14,5

14,5

14,5

15

14,5

14,5

14,5

15

14,5

14,5

14

13,5

13

13

13

13

13

12,5

12,5

12

11,5

11,5

11,5

1,40

1,50

1,40

1,30

1,20

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

14

14

14

14

14

14

14

14

14

14

14

14

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

11,5

11,5

11,5

11,5

1,30

1,50

1,40

1,30

1,20

15

15

15

15

15

15

15

15

15

15

15

15

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

12

12

12

12

12

12

12

12

11

11

11

11

VIKTIG ANMÄRKNING: Massorna per axel som visas i ovanstående tabell är endast giltiga om

| 1 – | måttet c är >2b; i annat fall skall inte måttet b tas som värdet på b, utan värdet

  eller närmaste undre värde som visas i tabellen, |
| --- | --- |

1 –

Formula

| 2 – | godsvagnens längd L mellan buffertarnas ytterändar är sådan att massan per längdenhet p ligger inom den linjekategori som beaktas; i annat fall är den tillåtna massan per axel lägre och skall vara lika med

  . |
| --- | --- |

2 –

Formula

Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.

D.4   GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER

| GODSVAGNAR MED TVÅ 4-AXLIGA BOGGIER |
| --- |
| Tillåten största massa per axel Pr på de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a och b |

GODSVAGNAR MED TVÅ 4-AXLIGA BOGGIER

Tillåten största massa per axel Pr på de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a och b

Image

| Värden på måtten | Linjekategorier |
| --- | --- |
| a | b | D 4 | D 3 | D 2 | C 4 | C 3 | C 2 | B 2 | B 1 | A |
| m | m | t | t | t | t | t | t | T | t | t |
| 1,80 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17,5
  17
  17
  16,5 | 16,5
  16,5
  16
  15 | 15,5
  15
  15
  14,5 | 16
  16
  16
  16 | 16
  15,5
  15
  15 | 15
  14,5
  14
  13,5 | 14,5
  13,5
  13,5
  13 | 13
  12,5
  12
  11,5 | 11,5
  11
  10,5
  10,5 |
| 1,70 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17,5
  17
  16,5
  15,5 | 16
  16
  15
  15 | 15
  15
  14,5
  14 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 15,5
  15
  14,5
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13,5 | 14
  13,5
  13
  12,5 | 12,5
  12
  11,5
  11 | 11
  10,5
  10,5
  10 |
| 1,60 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 16,5
  16
  15,5
  15 | 15,5
  15
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14
  14 | 15
  15
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14
  14 | 14
  13,5
  13
  13 | 13,5
  13
  12,5
  12 | 12
  11,5
  11
  11 | 10,5
  10
  10
  10 |
| 1,50 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 16
  15,5
  15
  15 | 15
  14,5
  14
  14 | 14,5
  14
  13
  13 | 14,5
  14,5
  14
  14 | 14,5
  14
  13,5
  13 | 13,5
  13
  12,5
  12,5 | 13
  12,5
  12
  12 | 11,5
  11
  10,5
  10,5 | 10,5
  10
  9,5
  9,5 |
| 1,40 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 15
  15
  15
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13 | 13
  13
  12,5
  12,5 | 13
  13
  13
  13 | 13
  13
  13
  12,5 | 13
  12,5
  12
  11,5 | 12
  12
  12
  11,5 | 10,5
  10,5
  10
  10 | 10
  10
  9,5
  9,5 |
| 1,30 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 14,5
  14,5
  14,5
  14 | 14
  13,5
  13
  13 | 13
  13
  12,5
  12,5 | 12,5
  12,5
  12,5
  12,5 | 12,5
  12,5
  12,5
  12 | 12,5
  12
  11,5
  11,5 | 11,5
  11,5
  11,5
  11 | 10,5
  10,5
  10
  10 | 9,5
  9,5
  9
  9 |

Värden på måtten

Linjekategorier

a

b

D 4

D 3

D 2

C 4

C 3

C 2

B 2

B 1

A

m

m

t

t

t

t

t

t

T

t

t

1,80

1,50

1,40

1,30

1,20

17,5

17

17

16,5

16,5

16,5

16

15

15,5

15

15

14,5

16

16

16

16

16

15,5

15

15

15

14,5

14

13,5

14,5

13,5

13,5

13

13

12,5

12

11,5

11,5

11

10,5

10,5

1,70

1,50

1,40

1,30

1,20

17,5

17

16,5

15,5

16

16

15

15

15

15

14,5

14

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15

14,5

14,5

14,5

14

13,5

13,5

14

13,5

13

12,5

12,5

12

11,5

11

11

10,5

10,5

10

1,60

1,50

1,40

1,30

1,20

16,5

16

15,5

15

15,5

15

14,5

14,5

15

14,5

14

14

15

15

14,5

14,5

15

14,5

14

14

14

13,5

13

13

13,5

13

12,5

12

12

11,5

11

11

10,5

10

10

10

1,50

1,50

1,40

1,30

1,20

16

15,5

15

15

15

14,5

14

14

14,5

14

13

13

14,5

14,5

14

14

14,5

14

13,5

13

13,5

13

12,5

12,5

13

12,5

12

12

11,5

11

10,5

10,5

10,5

10

9,5

9,5

1,40

1,50

1,40

1,30

1,20

15

15

15

14,5

14,5

14

13,5

13

13

13

12,5

12,5

13

13

13

13

13

13

13

12,5

13

12,5

12

11,5

12

12

12

11,5

10,5

10,5

10

10

10

10

9,5

9,5

1,30

1,50

1,40

1,30

1,20

14,5

14,5

14,5

14

14

13,5

13

13

13

13

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12

12,5

12

11,5

11,5

11,5

11,5

11,5

11

10,5

10,5

10

10

9,5

9,5

9

9

VIKTIG ANMÄRKNING: Massorna per axel som visas i ovanstående tabell är endast giltiga om

| 1 – | måttet c är >2b; i annat fall skall inte måttet b tas som värdet på b, utan värdet

  eller närmaste undre värde som visas i tabellen (1), |
| --- | --- |

1 –

Formula

| 2 – | godsvagnens längd L mellan buffertarnas ytterändar är sådan att massan per längdenhet p ligger inom den linjekategori som beaktas; i annat fall är den tillåtna massan per axel lägre och skall vara lika med

  . |
| --- | --- |

2 –

Formula

Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.

D.5   GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER

| GODSVAGNAR MED 3 ELLER 4 BOGGIER, VARDERA MED 2 AXLAR |
| --- |
| Tillåten största massa per axel Pr på de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a, b och c |

GODSVAGNAR MED 3 ELLER 4 BOGGIER, VARDERA MED 2 AXLAR

Tillåten största massa per axel Pr på de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a, b och c

D.5.1   Vagnar med tre 2-axliga boggier

Image

Om c≥2b: de värden som ges i D.2 skall antas.

Om c<2b: de värden som ges i D.2 skall antas och måttet b skall inte tas som värdet på b, utan värdet Formula eller närmaste undre värde som visas i tabellen (2).

D.5.2   Vagnar med fyra 2-axliga boggier

Image

Om 2,40≤c<2b: de värden som ges i D.2 skall antas och måttet b skall inte tas som värdet på b, utan värdet Formula eller närmaste undre värde som visas i D.2.

Om c<2,40 m: de värden som ges i D.4 skall antas och det mindre av måtten a och c skall tas som värdet på a.

VIKTIG ANMÄRKNING: Massorna per axel som visas i ovanstående tabell gäller endast om godsvagnens längd L mellan buffertarnas ytterändar är sådan att massan per längdenhet p ligger inom den linjekategori som beaktas.

I annat fall är den tillåtna massan per axel lika med Formulaför godsvagnar med tre 2-axliga boggier,

Formula för godsvagnar med fyra 2-axliga boggier.

Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.

D.6   GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER

| LASTGRÄNSER FÖR TVÅAXLIGA GODSVAGNAR |
| --- |
| I tabellen nedan ges resultatet av jämförelserna i förhållande till längd över buffertar L för godsvagnar i normal användning, dvs. för största axellaster på 22,5, 20, 18 och 16 ton.
  När emellertid, såsom anges i denna norm, extra begränsningar krävs på grund av särskilda egenskaper hos godsvagnen eller lasten eller som en följd av snabba befordringsvillkor, skall de strängare värdena tillämpas istället för de som visas i tabellen nedan. |

LASTGRÄNSER FÖR TVÅAXLIGA GODSVAGNAR

I tabellen nedan ges resultatet av jämförelserna i förhållande till längd över buffertar L för godsvagnar i normal användning, dvs. för största axellaster på 22,5, 20, 18 och 16 ton.

När emellertid, såsom anges i denna norm, extra begränsningar krävs på grund av särskilda egenskaper hos godsvagnen eller lasten eller som en följd av snabba befordringsvillkor, skall de strängare värdena tillämpas istället för de som visas i tabellen nedan.

Lastgränser för tvåaxliga godsvagnar

| Egenskaper för godsvagn | Linjekategorier |
| --- | --- |
| L (m) | P (t) | A | B1 | B2 | C | D |
| L>7,20 | 22,5 | 32-T | 36-T | 40-T | 45-T |
| 20 | 32-T | 36-T | 40-T |
| 18 | 32-T | 36-T |
| 16 | 32-T |

Egenskaper för godsvagn

Linjekategorier

L (m)

P (t)

A

B1

B2

C

D

L>7,20

22,5

32-T

36-T

40-T

45-T

20

32-T

36-T

40-T

18

32-T

36-T

16

32-T

Öppna för E, F och G linjer och för kategorierna 5 och 6.

Anmärkning: Krav på godsvagnar med en längd kortare än 7,2 m är borttagna eftersom sådana godsvagnar ännu inte har konstruerats.

D.7   GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER

| LASTGRÄNSER FÖR GODSVAGNAR MED TVÅ 2-AXLIGA BOGGIER |
| --- |
| I tabellen nedan ges resultatet av jämförelserna i förhållande till längd över buffertar L för godsvagnar i normal användning, dvs. för största axellaster på 22,5, 20, 18 och 16 ton.
  När emellertid, såsom anges i denna norm, extra begränsningar krävs på grund av särskilda egenskaper hos godsvagnen eller lasten eller som en följd av snabba befordringsvillkor, skall de strängare värdena tillämpas istället för de som visas i tabellen nedan. |

LASTGRÄNSER FÖR GODSVAGNAR MED TVÅ 2-AXLIGA BOGGIER

I tabellen nedan ges resultatet av jämförelserna i förhållande till längd över buffertar L för godsvagnar i normal användning, dvs. för största axellaster på 22,5, 20, 18 och 16 ton.

När emellertid, såsom anges i denna norm, extra begränsningar krävs på grund av särskilda egenskaper hos godsvagnen eller lasten eller som en följd av snabba befordringsvillkor, skall de strängare värdena tillämpas istället för de som visas i tabellen nedan.

Lastgränser för godsvagnar med två 2-axliga boggier

| Egenskaper för godsvagn | Linjekategorier |
| --- | --- |
| L | P | A | B1 | B2 | C2 | C3 | C4 | D2 | D3 | D4 |
| L>14,40 | 22,5 | 64-T | 72-T | 80-T | 90-T |
| 20 | 64-T | 72-T | 80-T |
| 18 | 64-T | 72-T |
| 16 | 64-T |
| 14,06<L<14,40 | 22,5 | 64-T | 5L-T | 72-T | 80-T | 90-T |
| 20 | 64-T | 5L-T | 72-T | 80-T |
| 18 | 64-T | 5L-T | 72-T |
| 16 | 64-T |
| 12,80<L<14,06 | 22,5 | 64-T | 5L-T | 72-T | 80-T | 6,4L-T | 90-T |
| 20 | 64-T | 5L-T | 72-T | 80-T |
| 18 | 64-T | 5L-T | 72-T |
| 16 | 64-T |
| 12,50<L<12,80 | 22,5 | 5L-T | 5L-T | 72-T | 80-T | 6,4L-T | 90-T |
| 20 | 5L-T | 5L-T | 72-T | 80-T |
| 18 | 5L-T | 5L-T | 72-T |
| 16 | 5L-T | 5L-T | 64-T |
| 11,25<L<12,50 | 22,5 | 5L-T | 5L-T | 72-T | 6,4L-T | 80-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 90-T |
| 20 | 5L-T | 5L-T | 72-T | 6,4L-T | 80-T | 6,4L-T | 80-T |
| 18 | 5L-T | 5L-T | 72-T |
| 16 | 5L-T | 5L-T | 64-T |
| 11,10<L<11,25 | 22,5 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 80-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 8L-T |
| 20 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 80-T | 6,4L-T | 80-T |
| 18 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 72-T | 6,4L-T | 72-T |
| 16 | 5L-T | 5L-T | 64-T |

Egenskaper för godsvagn

Linjekategorier

L

P

A

B1

B2

C2

C3

C4

D2

D3

D4

L>14,40

22,5

64-T

72-T

80-T

90-T

20

64-T

72-T

80-T

18

64-T

72-T

16

64-T

14,06<L<14,40

22,5

64-T

5L-T

72-T

80-T

90-T

20

64-T

5L-T

72-T

80-T

18

64-T

5L-T

72-T

16

64-T

12,80<L<14,06

22,5

64-T

5L-T

72-T

80-T

6,4L-T

90-T

20

64-T

5L-T

72-T

80-T

18

64-T

5L-T

72-T

16

64-T

12,50<L<12,80

22,5

5L-T

5L-T

72-T

80-T

6,4L-T

90-T

20

5L-T

5L-T

72-T

80-T

18

5L-T

5L-T

72-T

16

5L-T

5L-T

64-T

11,25<L<12,50

22,5

5L-T

5L-T

72-T

6,4L-T

80-T

6,4L-T

7,2L-T

90-T

20

5L-T

5L-T

72-T

6,4L-T

80-T

6,4L-T

80-T

18

5L-T

5L-T

72-T

16

5L-T

5L-T

64-T

11,10<L<11,25

22,5

5L-T

5L-T

6,4L-T

80-T

6,4L-T

7,2L-T

8L-T

20

5L-T

5L-T

6,4L-T

80-T

6,4L-T

80-T

18

5L-T

5L-T

6,4L-T

72-T

6,4L-T

72-T

16

5L-T

5L-T

64-T

| Egenskaper för godsvagn | Linjekategorier |
| --- | --- |
| L | P | A | B1 | B2 | C2 | C3 | C4 | D2 | D3 | D4 |
| 10,00<L<11,10 | 22,5 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 80-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 8L-T |
| 20 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 80-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 80-T |
| 18 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 72-T | 6,4L-T | 72-T |
| 16 | 5L-T | 5L-T | 64-T |

Egenskaper för godsvagn

Linjekategorier

L

P

A

B1

B2

C2

C3

C4

D2

D3

D4

10,00<L<11,10

22,5

5L-T

5L-T

6,4L-T

7,2L-T

80-T

6,4L-T

7,2L-T

8L-T

20

5L-T

5L-T

6,4L-T

7,2L-T

80-T

6,4L-T

7,2L-T

80-T

18

5L-T

5L-T

6,4L-T

72-T

6,4L-T

72-T

16

5L-T

5L-T

64-T

ANM.: Boggigodsvagnar med en längd över buffertarna som är mindre än 10 m finns i praktiken inte och har därför inte beaktats.

Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.

---

(1)  Om Formula<1,20 m krävs en särskild undersökning.

(2)  Om Formula<1,20 m krävs en särskild undersökning.

BILAGA E

VÄXELVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

Mått och toleranser för hjulpar för standardprofil

Tabell E1

| Benämning | Hjuldiameter (mm) | Minsta värde (mm) | Största värde (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Avstånd mellan flänsarnas kontaktytor
  (SR)
  SR = AR+Sd (vänster hjul)+Sd (höger hjul) | ≥840 | 1 410 | 1 426 |
| <840 och ≥330 | 1 415 | 1 426 |
| Hjulvidd (AR) | ≥840 | 1 357 | 1 363 |
| <840 och ≥330 | 1 359 | 1 363 |
| Hjulringens bredd (BR) | ≥330 | 133 | 140 (1) |
| Flänsens tjocklek (Sd) | ≥840 | 22 | 33 |
| <840 och ≥330 | 27,5 | 33 |
| Flänsens höjd (Sh) | ≥760 | 28 | 36 |
| <760 och ≥630 | 30 | 36 |
| <630 och ≥330 | 32 | 36 |
| Flänsyta (qR) | ≥330 | 6,5 | |
| Hjuls ytdefekter, t.ex. hjulplattor, avflagad slityta, sprickor, spår, håligheter, etc. | Nationella regler gäller tills en EN-standard har publicerats |

Benämning

Hjuldiameter (mm)

Minsta värde (mm)

Största värde (mm)

Avstånd mellan flänsarnas kontaktytor

(SR)

SR = AR+Sd (vänster hjul)+Sd (höger hjul)

≥840

1 410

1 426

<840 och ≥330

1 415

1 426

Hjulvidd (AR)

≥840

1 357

1 363

<840 och ≥330

1 359

1 363

Hjulringens bredd (BR)

≥330

133

140 (1)

Flänsens tjocklek (Sd)

≥840

22

33

<840 och ≥330

27,5

33

Flänsens höjd (Sh)

≥760

28

36

<760 och ≥630

30

36

<630 och ≥330

32

36

Flänsyta (qR)

≥330

6,5

Hjuls ytdefekter, t.ex. hjulplattor, avflagad slityta, sprickor, spår, håligheter, etc.

Nationella regler gäller tills en EN-standard har publicerats

Måtten SR och AR mäts på rälsens översida och skall jämföras med godsvagnar i lastat och olastat tillstånd och för lösa hjulpar. För specifika vagnar kan mindre toleranser inom ovanstående gränsvärden specificeras av vagnsleverantören.

Figur E1

– Symboler

Image

---

(1)  I detta begränsningsvärde skall skägg inräknas

BILAGA F

KOMMUNIKATION

Fordonets förmåga att överföra information mellan markbaserat system och fordon

Figur F1

Databärarläge på godsvagn.

Image

I figur F1 (ovan) är A1 respektive A2 minsta och högsta höjd över rälsöverkant för placering av databärarnas centrumpunkter under alla förhållanden vad gäller godsvagnens last och fjäderupphängningsrörelser:

A1 = 500 mm

A2 = 1 100 mm

Figur F2

Installationsbegränsningar för läsare av databärare

Image

BILAGA G

KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN

Fuktighet

Figur G1

Image

Figur G2

Image

BILAGA H

REGISTREN ÖVER INFRASTRUKTUR OCH RULLANDE MATERIEL

Registret för rullande materiel

Krav för Godsvagnsregistret

| Uppgift | Driftskompatibelt kritisk | Säkerhetskritisk | Uppdateringsfrekvens |
| --- | --- | --- | --- |
| Grunduppgifter |
| Fordonsnummer | ✓ | ✓ | Varje år |
| Ägare | | | |
| Innehavare | ✓ | ✓ | |
| Fordonstyp
  (UIC 438-2} | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Teknisk information | | | |
| Längd över buffertar | ✓ | ✓ | |
| Egenvikt | ✓ | ✓ | |
| Koppeltyp | ✓ | ✓ | |
| Fordonets lastprofil | ✓ | ✓ | |
| Hjulvidd | ✓ | ✓ | |
| Hjuldiameter | ✓ | ✓ | |
| Antal axlar och placering | ✓ | ✓ | |
| Läge för hjulpar/avstånd mellan inre hjulpar/pivotavstånd | ✓ | ✓ | |
| Boggiavstånd (boggins axelavstånd) | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Säkerhetskritisk information | | | |
| Bromstyp | ✓ | ✓ | |
| Bromsvikt/bromstal | ✓ | ✓ | |
| Retardationskurva | ✓ | ✓ | |
| Typ av parkeringsbroms | ✓ | ✓ | |
| Största tillåtna hastighet (lastad) | ✓ | ✓ | |
| Största tillåtna hastighet (olastad) | ✓ | ✓ | |
| Största last | ✓ | ✓ | |
| Största axellast | ✓ | ✓ | |
| Uppgifter om farligt gods (flera fält) | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Information som krävs vid lastning av fordonet | | | |
| Lastgränsmärkning | ✓ | ✓ | |
| Lastytans höjd (för flakvagnar och kombinerade transporter) | ✓ | ✓ | |
| Lastbegränsningar (t.ex. viktfördelning) | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Registreringsuppgifter | | | |
| Registrerande stat | ✓ | | |
| Datum för idrifttagande | ✓ | | |
| Datum för EG-kontrollförsäkran och anmält organ | ✓ | | |
| Förteckning över driftskompatibilitetskomponenter som är monterade på godsvagnen, identifiering, EG-kontroll och datum för EG-kontrollförklaring samt anmälda organ | ✓ | (✓) | |
| Ytterligare certifiering som krävs i särskilda fall | | (✓) | |
| Alla tidigare fordonsnummer och motsvarande registreringsdatum | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Underhållsinformation | | | |
| Referens till underhållsplan | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Begränsningar | | | |
| Geografiska begränsningar | ✓ | ✓ | |
| Klimatmässiga begränsningar – temperaturområde T(n), T(s), T(RIV),
  T(n)+T(s) | ✓ | ✓ | |
| Begränsning i fråga om vallväxling | ✓ | ✓ | |
| Minsta kurvradie | ✓ | ✓ | |
| Begränsningar vertikal kurvradie | ✓ | ✓ | |
| Tillåten för färja | ✓ | ✓ | |
| Tidtabellsbegränsningar | ✓ | ✓ | |
| Datataggar | | | |
| Om sådana finns | ✓ | ✓ | |

Uppgift

Driftskompatibelt kritisk

Säkerhetskritisk

Uppdateringsfrekvens

Grunduppgifter

Fordonsnummer

✓

✓

Varje år

Ägare

Innehavare

✓

✓

Fordonstyp

(UIC 438-2}

✓

✓

Teknisk information

Längd över buffertar

✓

✓

Egenvikt

✓

✓

Koppeltyp

✓

✓

Fordonets lastprofil

✓

✓

Hjulvidd

✓

✓

Hjuldiameter

✓

✓

Antal axlar och placering

✓

✓

Läge för hjulpar/avstånd mellan inre hjulpar/pivotavstånd

✓

✓

Boggiavstånd (boggins axelavstånd)

✓

✓

Säkerhetskritisk information

Bromstyp

✓

✓

Bromsvikt/bromstal

✓

✓

Retardationskurva

✓

✓

Typ av parkeringsbroms

✓

✓

Största tillåtna hastighet (lastad)

✓

✓

Största tillåtna hastighet (olastad)

✓

✓

Största last

✓

✓

Största axellast

✓

✓

Uppgifter om farligt gods (flera fält)

✓

✓

Information som krävs vid lastning av fordonet

Lastgränsmärkning

✓

✓

Lastytans höjd (för flakvagnar och kombinerade transporter)

✓

✓

Lastbegränsningar (t.ex. viktfördelning)

✓

✓

Registreringsuppgifter

Registrerande stat

✓

Datum för idrifttagande

✓

Datum för EG-kontrollförsäkran och anmält organ

✓

Förteckning över driftskompatibilitetskomponenter som är monterade på godsvagnen, identifiering, EG-kontroll och datum för EG-kontrollförklaring samt anmälda organ

✓

(✓)

Ytterligare certifiering som krävs i särskilda fall

(✓)

Alla tidigare fordonsnummer och motsvarande registreringsdatum

✓

✓

Underhållsinformation

Referens till underhållsplan

✓

✓

Begränsningar

Geografiska begränsningar

✓

✓

Klimatmässiga begränsningar – temperaturområde T(n), T(s), T(RIV),

T(n)+T(s)

✓

✓

Begränsning i fråga om vallväxling

✓

✓

Minsta kurvradie

✓

✓

Begränsningar vertikal kurvradie

✓

✓

Tillåten för färja

✓

✓

Tidtabellsbegränsningar

✓

✓

Datataggar

Om sådana finns

✓

✓

Anmärkning: En separat databas med innehavare/ägare/järnvägsföretag krävs, kopplad till registret för rullande materiel med hjälp av kodnummer.

BILAGA I

GRÄNSSNITT FÖR DRIFTSKOMPATIBLA KOMPONENTER FÖR BROMSAR

I.1.   STYRVENTIL

Specifikationer för driftskompatibilitetskomponenten styrventil beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestanda och i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.

I.1.1.   Styrventilens gränssnitt

I.1.1.1.   Styrventil

En styrventil är en pneumatisk reglerventil. Dess funktion är att kontrollera sitt bromscylindertryck som en omvänd funktion av variationen av sitt huvudledningstryck. Se figurerna I.1 och I.2. En styrventils prestanda specificeras av följande:

| — | Gradvis ansättning och lossning av bromsarna. |
| --- | --- |

—

Gradvis ansättning och lossning av bromsarna.

| — | Bromsansättningstid. |
| --- | --- |

—

Bromsansättningstid.

| — | Bromslossningstid. |
| --- | --- |

—

Bromslossningstid.

| — | Manuell lossningsventil för styrventil. |
| --- | --- |

—

Manuell lossningsventil för styrventil.

| — | Automatisk drift. |
| --- | --- |

—

Automatisk drift.

| — | Känslighet och okänslighet. |
| --- | --- |

—

Känslighet och okänslighet.

Figur I.1

Image

Figur I.2

Image

Styrventilen styrs av trycket i huvudledningen. Det normala driftstrycket i huvudledningen på ett tåg skall vara 5 bar med förarens bromsspak i läge ”lossat”. Styrventilen skall dock fungera normalt vid ett huvudledningstryck på 4 till 6 bar. Tryckfallet i huvudledningen för att uppnå fullt ansatt broms skall vara 1,5 bar ±0,1. Det största bromscylindertryck som fås vid detta tryckfall är 3,8 bar ±0,1. Bromscylindertrycket är vanligen begränsat till ett största värde. Det normala driftstrycket i huvudledningen är 5 bar, men styrventilen måste kunna arbeta normalt med huvudledningstryck på mellan 4 och 6 bar. Ändringshastigheten på styrventilens utmatningstryck skall bestämmas av ändringshastigheten på huvudledningstrycket. (Se figur I.3).

Figur I.3

Image

Styrventilen skall orsaka att bromsarna på en godsvagn lossas genom att avlufta bromscylinderledningen som svar på ett ökat huvudledningstryck till följd av en bromsning, se figur I.4.

Figur I.4

Image

Det skall vara möjligt att öka och minska bromstrycket lite grand genom att variera huvudledningstrycket, och en ändring på 0,1 bar av huvudledningstrycket skall orsaka en ändring av bromscylindertrycket. Skillnaden i bromscylindertryck med samma huvudledningstryck skall inte vara större än 0,1 bar efter en ansättning och lossning.

Styrventilen skall inte förbinda huvudledningen och referensstyrkammaren förrän bromscylindertrycket är mindre än 0,3 bar. Denna förbindelse skall vara tillåten när huvudledningstrycket har stigit till 0,15 bar från driftstrycket.

Bromsansättningstiden är tiden för ökning av bromscylindertrycket från det att det börjar stiga från 0 bar upp till 95 % av största bromscylindertryck när huvudledningstrycket minskas till 0 bar på mindre än 2 sekunder. Detta är 3 till 5 sekunder för ”P” med endast ett läge och 3 till 6 sekunder för ”P” med omkoppling för tom/last eller proportionell broms och 18 till 30 sekunder för ”G” vid enledningsdrift.

Lossningstiden är tiden för minskning av bromscylindertrycket från det att det börjar falla från högsta tryck ner till 0,4 bar när huvudledningstrycket ökas upp till driftstryck med början från under 1,5 bar, på mindre än 2 sekunder. Lossningstiden är 15 till 20 sekunder för ”P” och 45 till 60 sekunder för ”G”. För godsvagnar med totalvikt högre än 70 ton kan tiden för ”P” vara 15 till 25 sekunder.

Styrventilen skall kunna användas antingen som ”G”, ”P” eller ”G/P”, och i det senare fallet finns en omkopplingsanordning som medger omkoppling mellan tidsinställningarna.

Det skall finnas en manuell lossningsfunktion, som kräver överlagd och avsiktlig manuell åtgärd för att avbryta bromsningen (för att lossa styrventilen).

Styrventilen måste vara automatisk och ha förmåga att säkerställa högsta bromscylindertryck i händelse av förlust av huvudledningstryck.

Styrventilen måste vara så underhållen att den har kapacitet att ge minst 85 % av högsta bromscylindertryck, vid en nödbromsning, under alla driftsförhållanden. Styrventilen skall bibehålla bromscylindertrycket och kompensera för läckage i utmatningsvolymerna så länge som det finns luft i förrådsluftbehållare.

Fyllningen av förrådsluftbehållarna och styrkamrarna på ett fordon skall vara sådan att lossningen och fyllningen av förrådsluftbehållarna i tågets bakersta del inte förhindras. Den skall även vara sådan att det inte finns någon märkbar variation i huvudledningstrycket som kan tänkas orsaka bromsfunktion på intilliggande fordon.

Styrventilen måste fungera normalt som svar på huvudledningstrycket när intilliggande styrventiler är avstängda eller inte fungerar.

Styrventilens känslighet skall vara sådan att den aktiveras inom 1,2 sekunder vid en minskning i huvudledningstrycket på 0,6 bar under 6 sekunder från normalt driftstryck.

Styrventilens okänslighet skall vara sådan att den inte aktiveras vid en minskning i huvudledningstrycket på 0,3 bar under 6 sekunder från normalt driftstryck.

Figur I.5

Image

Det skall finnas en snabbromsfunktion i en styrventil som medger, när bromsen först ansätts från lossat läge, lokal snabb avluftning av huvudledningstrycket med högst 0,4 bar när huvudledningstrycket längst fram i tåget minskar med 0,3 bar. Detta är för att tillhandahålla pneumatisk bromssignalsöverföring längs tåget.

Det kan finnas en överladdning av driftstrycket som medger uppbyggnad av huvudledningstrycket över normalt driftstryck till 6 bar för att minska lossningstiden och detta kan finnas under upp till 40 sekunder i läge ”G” och 10 sekunder i läge ”P”. Styrventilen skall inte överladda styrkammaren under denna period med överladdning av huvudledningstrycket. Efter fullständigt lossande av bromsarna skall inte styrventilen aktiveras när huvudledningstrycket höjs till 6 bar under 2 sekunder och sedan minskar till 5,2 bar på 1 sekund följt av en återgång till normalt driftstryck.

Styrventilen skall ha en snabbfyllningsfunktion som, vid aktivering i bromsläge ”G”, medger en snabbare höjning av bromscylindertrycket i början av bromsansättningen. Denna kommer att vara cirka 10 % av högsta bromscylindertryck. Syftet är att snabbt bygga upp nödvändigt tryck för att starta friktionsbromsprocessen.

Figur I.6

Image

I.2.   LASTBROMSVENTIL

I.2.1.   Lastventil för variabel last

En lastventil är en anordning som ändrar bromssystemets ansättningskraft efter godsvagnens massa. Ändringar av godsvagnens massa skall automatiskt och kontinuerligt ge upphov till att bromskraften ändras utan märkbar försening. Den skall inte reagera på korta tryckstötar eller kortvariga ändringar av hjulbelastningen. Den skall inte ändra tryckluftbromsens prestandaegenskaper (se avsnitt 5.3.3.1 i TSD) utom fallet med bromsar med pneumatiskt styrda anordningar för ändring av bromstrycket. Lossningstiden är den tid som måste gå innan ett tryck på 0,4 bar uppnås i relästyrkammaren (pilottryck). Under bromsning skall inte den upprättade bromskraften på grund av ett bromskrav ändras av denna anordning. Den skall tillhandahålla minst 5 bromssteg i arbetsområdet mellan minsta och största bromskraft för alla fall från en olastad till en lastad godsvagn. Denna anordnings eventuella luftförbrukning skall vara så liten som möjligt och inte påverka fordonets bromsning.

I.2.2.   Lastbromsautomat

En lastventil för tom/last är en anordning som ändrar bromssystemets ansättningskraft vid en viss punkt i godsvagnens viktområde. Läget tom eller last hos denna lastventil skall erhållas automatiskt när godsvagnens massa blir lägre respektive högre än omkopplingsmassan. Dess prestanda skall inte påverkas av stötar eller vibrationer. En lastventil för tom/last får inte ändra tryckluftbromsens prestandaegenskaper (se avsnitt 5.3.3.1 i TSD).

I.3.   FASTBROMSNINGSSKYDD

Ett fastbromsningsskydd (WSP) är en del av ett system som är konstruerat för att dra största möjliga nytta av den tillgängliga adhesionen genom kontrollerad minskning och återställning av bromskraften för att förhindra att hjulpar låser sig och okontrollerad slirning för att på så sätt optimera stoppsträckan. Fastbromsningsskyddet skall inte ändra bromsarnas funktionella egenskaper.

Hjulparens rotationshastighet beräknas på grundval av information som tillhandahålls av sensorer och övervakas av ett automatiskt kontrollsystem. Dessa överför kommandon till fastbromsningsskyddets tömningsventiler för att minska eller återställa bromskraften, antingen fullständigt eller delvis.

Systemet skall ta hänsyn till tillåtna hjuldiameterdifferenser på ett givet fordon vid hastighetsberäkningen.

Energiförsörjningen till fastbromsningsskyddet skall vara så utformad att den säkerställer att fastbromsningsskyddet bygger upp energi och att energi finns tillgänglig när fordonet sätts i rörelse. Fastbromsningsskyddet kräver en energiförsörjning för att fungera och denna kan tillhandahållas av fordonen eller av fastbromsningsskyddet i sig.

Fastbromsningsskydd skall vara så utformade att de fungerar korrekt även med variationer i spänningen på ±30 %. Om spänningsvariationerna överskrider denna gräns skall fastbromsningsskyddet stängas av utan att störa bromssystemet. Så snart som försörjningsspänningen återgår till tillåtet område skall fastbromsningsskyddet automatiskt återgå till normal drift.

Fastbromsningsskyddet skall ha sin egen skyddade krets. Säkringar och kretsbrytare för fastbromsningsskyddet skall vara separerade från andra på fordonet så att de inte kan förväxlas eller användas på samma sätt. När det finns energi tillgänglig skall fastbromsningsskyddet vara försörjd. Automatisk avstängning av försörjningen är endast tillåten i viloläge (ingen rörelse) eller batteriskydd av batterisäkerhetsskäl (försämrat batteriförhållande eller låg spänning orsakad av lång tid utan försörjning).

Fastbromsningsskyddet skall vara utformat för att minimera luftförbrukningen.

Ytterligare specifikationen för driftskompatibilitetskomponenten, fastbromsningsskydd, beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.6 och 4.2.4.1.2.7 i denna TSD.

I.4.   Bromsregulator

Bromsregulatorer är nödvändiga för att automatiskt bibehålla ett nominellt konstant spel mellan friktionsytorna (hjul och bromsblock eller skiva och bromsbelägg) för att bibehålla bromsegenskaperna och garantera bromsprestanda.

Bromsregulatorn skall inte ta upp mer än 2 kN av bromsansättningskraften. Prestandaegenskaperna för bromsregulatorn skall inte ändras av klimat- och miljöförhållanden (vibrationer, vinterförhållanden, etc.).

Det finns inget utbytbarhetskrav på bromsregulatorer, men om de skall vara utbytbara gäller nedanstående rymdbegränsningar (endast värden i tabellen är nödvändiga).

Utbytbara bromsregulatorer som är placerade inuti underredet skall inte överskrida följande rymdbegränsningar:

| — | För belastningar upp till högst 75 kN:
  Figur I.7 |
| --- | --- |

—

För belastningar upp till högst 75 kN:

Figur I.7

Image

| — | För belastningar större än 75 kN:
  Figur I.8 |
| --- | --- |

—

För belastningar större än 75 kN:

Figur I.8

Image

I.5.   BROMSCYLINDER/MANÖVERORGAN

Det finns inget utbytbarhetskrav på bromscylindrar/manöverorgan, men om de skall vara utbytbara gäller följande bestämmelse (endast värden i tabellen är nödvändiga).

Utbytbara bromscylindrar för användning tillsammans med en putsbroms, som är placerad i underredet eller i en boggi måste ha följande anslutningsmått enligt figur I.9.1:

Figur I.9.1

Image

Diametern på pinnar och bussningar i de rörliga lederna på den utbytbara bromscylindern skall överensstämma med figur I.9.2 nedan.

Figur I.9.2

Image

Image

I.6   Slangkoppling

Slangkopplingarna för huvudledningen skall överensstämma med figurerna I.10, I.12 samt antingen I.13 eller I.15. Nippeln för anslutning till kopplingsventilen skall vara såsom visas i figur I.10 och ha en förkortad inre rörgänga Whitworth (BSPP) G 1 1/4”.

Slangkopplingarna för matarledningen skall överensstämma med figurerna I.11, I.14 samt antingen I.13 eller I.15. Nippeln för anslutning till kopplingsventilen skall vara såsom visas i figur I.10 (och är densamma för huvudledningen) och ha en förkortad inre rörgänga Whitworth (BSPP) G 1 1/4".

Kopplingsslangarnas inre diameter skall för båda ledningarna vara mellan 25 och 30 mm. Längden skall vara såsom visas i figurerna I.10 och I.11. Längden på dessa slangar skall, när de används tillsammans med automatkoppel med undansvängbart huvud, ökas med 1 080 mm för huvudledningen och 930 mm för matarledningen istället för de mått som visas i figurerna I.10 och I.11. Gummislangar används vanligen för dessa kopplingar, men metallslangar får användas om de är tillräckligt flexibla.

Kopplingshuvudena för huvudledningen skall överensstämma med figur I.12. Kopplingshuvudet för den matarledningen skall överensstämma med figur I.13. I båda figurerna visas obligatoriska mått för att säkerställa koppling, men formen och andra mått kan varieras under förutsättning att huvudena är utformade för att ge minsta möjliga motstånd mot luftflöde. Kopplingshuvudena kan tillverkas som en enda del eller som två delar såsom visas av * i figurerna I.12 och I.14. Om kopplingshuvudet tillverkas som en enda del skall den tätning som visas i figur I.13 användas i annat fall den tätning som visas i figur I.15.

Figur I.10

Image

Figur I.11

Slangkoppling – Matarledning

Image

Figur I.12

Kopplingshuvud – Huvudledning

Image

Figur I.13

Tätning – Kopplingshuvud i en enda del

Image

Figur I.14

Kopplingshuvud – Matarledning

Image

Figur I.15

Tätning – Kopplingshuvud i två delar

Image

I.7.   Kopplingsventil

En kopplingsventil är en anordning som är monterad i en ledning och som medger luftflöde i ledningen när kopplingsventilen är i öppet läge. Vid omkoppling till stängt läge förhindrar den flöde genom ledningen och ventilerar ledningen på ena sidan av kopplingsventilen.

Följande funktionskrav är fastställda för kopplingsventilen för att säkerställa luftflöde genom huvudledningen och matarledningen. Kopplingsventilens övergripande mått skall överensstämma med figurerna I.17 och I.18 eller I.19 och I.20 beroende på användning på ett fordon med eller utan automatkoppel.

Öppet och stängt läge: Handtagets läge skall vara samma på alla fordon, så att öppning och stängning av kiken uppnås genom att vrida dess spindel minst 90o och inte mer än 100o, fastän en vridningsvinkel på 125o är tillåten för kikar som skall monteras på godsvagnar utan automatkoppel. Stopp skall finnas i vridningens ändlägen, så att öppet och stängt läge uppnås säkert. Stängt läge är när flödesvägen mellan inlopps- och utloppsportar är stängda och avluftningspassagen är öppen och ansluten till ledningen på kikens slang- och kopplingssida. Kiken är stängd när dess handtag är riktat vertikalt uppåt på fordonet. Det öppna läget är när flödesvägen mellan inlopps- och utloppsportarna är helt öppen och avluftningspassagen är stängd. Kiken är öppen när dess handtag är ungefär i vågrätt läge.

När en ställstång används för att manövrera kopplingsventilen skall det vara möjligt att förse tappen med en gaffelarm på ett sådant sätt att vridningsvinkeln mellan kikens ytterlägen blir symmetriska i förhållande till en vinkelrät linje mot kikens längsgående centrumlinje (se figur I.20).

Avluftningsport: Kopplingsventilen skall omfatta en avluftningsport med en minsta yta på 80 mm2, anordnad så att tryckluften från kopplingsslangens ände av kiken (inmatningsanslutning till fordonet) kan släppas ut i omgivningen, när kiken är stängd. Avluftningen skall ha påbörjats när kopplingsventilens manövrering har minskat tvärsnittsarean på kopplingsventilens lopp med en tredjedel. Avluftningsporten skall inte kunna bli igensatt när kiken är monterad i änden av fordonet.

Vridkraft: Alla kopplingsventiler med mekanisk spärr eller med aktiverad spärr skall inte kunna manövreras av vibrationer eller stötar. Kopplingsventilen skall kunna manövreras för hand, så vridkraften skall nå upp till ett värde i området 9 Nm till 20 Nm för kopplingsventiler med mekanisk spärr och högst 6 Nm för kikar med aktiverad spärr.

Kopplingsventilens spindelhandtag: Om handtaget är borttagbart och det unika vinkelförhållandet mellan det och spindeln inte är konstruktionsmässigt tillfredställd skall det inte vara möjligt att sätta handtaget på spindeln i annat läge än där handtagets axel och motsvarande spindelmärkning är åt samma håll. Spindeln skall vara märkt enligt figur I.16 eller såsom i annat fall specificeras av köparen. Det relativa förhållandet mellan handtaget och spindeln skall bibehållas under alla drifts-, klimat- och miljöförhållanden. Om kopplingsventilens handtag kan tas bort från spindeln skall det bara kunna monteras på ett sätt.

Figur I.16

Märkning på spindelns ände

Image

Falltid: Luft passagerna skall vara utformade för att minska förlusterna i kiken och tvärsnittsarean skall inte vara mindre än tvärsnittsarean hos en vanlig ledning med 25 mm inre diameter. Tryckets falltid vid öppning av kopplingsventilen skall inte vara längre än den för en likvärdig ledning med samma nominella diameter.

Pneumatiska tryckstötar Komponenterna skall kunna motstå pneumatiska tryckstötar som kiken utsätts för när den öppnas snabbt.

Anslutningar: I kopplingsventilen skall det finnas en innergänga Whitworth (BSPP) G1" eller G1 1/4", för anslutning till broms- eller matarledning. Intill innergängan skall kopplingsventilen vara sexkantig eller ha plana ytor (se figur I.17). Om köparen så önskar kan kopplingsventilen ha en plan tätningsyta för anslutningar av flänstyp. Kopplingsventilen skall ha en yttergänga för anslutning till kopplingsslangen i enlighet med figur I.18.

Figur I.17

Diagram som visar kopplingsventilens övergripande mått

(Längdmåttsenhet är millimeter)

Image

Figur I.18

Kopplingsventil utrustad med fjäderlåsanordning i ändlägena

(Längdmåttsenhet är millimeter)

Image

Figur I.19

Diagram som visar kopplingsventilens övergripande mått på fordon utrustade med automatkoppel

(Längdmåttsenhet är millimeter)

Image

Figur I.20

Anslutningsmått för kopplingsventilens reglage på fordon utrustade med automatkoppel

(Längdmåttsenhet är millimeter)

Image

I.8.   AVSTÄNGNINGSANORDNING FÖR STYRVENTIL

Handtagets på avstängningsanordningen måste stå i läge rakt ned när bromsen används. Genom att vrida handtaget högst 90o skall bromsen isoleras. Kikhandtagets form skall överensstämma med figur I.21

Figur I.21

Image

Avstängningsanordningen skall monteras på fordonet på ett sådant sätt att lägena bortkopplad (stängd) och aktiv (öppen) är klart synliga och så att anordningen enkelt kan manövreras från fordonets ena sida.

Det rekommenderas att kiken monteras på styrventilen eller i dess närhet.

I.9.   BROMSBELÄGG

I.9.1.   Ändamål

Belägget skall användas som en del av ett fordons friktionsbroms, som klarar att tillhandahålla i förväg fastställda retardationsnivåer som specificeras av köparen, genom att ansättas mot friktionsytan på en bromsskiva. Belägget skall uppfylla följande krav:

| — | Medge att en bromskraft eller vridmotstånd alstras |
| --- | --- |

—

Medge att en bromskraft eller vridmotstånd alstras

| — | Medge omvandling till värme, genom friktionsanliggning mot friktionsytan på en bromsskiva, av den kinetiska energi och den lägesenergi som omfattas av inbromsningen av fordonet eller fordonen till följd av skivbromsens användning. |
| --- | --- |

—

Medge omvandling till värme, genom friktionsanliggning mot friktionsytan på en bromsskiva, av den kinetiska energi och den lägesenergi som omfattas av inbromsningen av fordonet eller fordonen till följd av skivbromsens användning.

| — | Fungera som en del av en hållande broms eller parkeringsbroms genom friktionsanliggning mot friktionsytan på en bromsskiva. |
| --- | --- |

—

Fungera som en del av en hållande broms eller parkeringsbroms genom friktionsanliggning mot friktionsytan på en bromsskiva.

I.9.2.   Driftmässighet

Beläggets utformning och tillverkning skall vid alla avsedda driftsförhållanden ta hänsyn till följande kriterier.

Prestanda

| — | Den största specificerade retardation som skall uppnås vid full drift och vid nödbromsningsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Den största specificerade retardation som skall uppnås vid full drift och vid nödbromsningsförhållanden.

| — | Bromsskivans rotationshastighetsområde. |
| --- | --- |

—

Bromsskivans rotationshastighetsområde.

| — | Det specificerade kraven på eventuell kvarhållnings- eller parkeringsbromsfunktion. |
| --- | --- |

—

Det specificerade kraven på eventuell kvarhållnings- eller parkeringsbromsfunktion.

| — | Specificerat tryckområde för beläggets friktionsyta på bromsskivans friktionsyta. |
| --- | --- |

—

Specificerat tryckområde för beläggets friktionsyta på bromsskivans friktionsyta.

| — | Typ av material som används vid tillverkningen av bromsskivans friktionsyta. |
| --- | --- |

—

Typ av material som används vid tillverkningen av bromsskivans friktionsyta.

| — | Mängden bromsenergi som skall omvandlas och hastigheten för dess omvandling och avledning. |
| --- | --- |

—

Mängden bromsenergi som skall omvandlas och hastigheten för dess omvandling och avledning.

| — | Temperaturen på bromsskivans friktionsyta. |
| --- | --- |

—

Temperaturen på bromsskivans friktionsyta.

Drifts- och livscykelkostnader

| — | Beläggets friktionsmaterials och bromsskivans friktionsytas hållfasthet och förslitningshastighet. |
| --- | --- |

—

Beläggets friktionsmaterials och bromsskivans friktionsytas hållfasthet och förslitningshastighet.

| — | Behovet av att förhindra att delar av friktionsmaterialet lossnar från belägget, så länge som tjockleken på belägget ligger över gränsen för vad som anses användbart. |
| --- | --- |

—

Behovet av att förhindra att delar av friktionsmaterialet lossnar från belägget, så länge som tjockleken på belägget ligger över gränsen för vad som anses användbart.

| — | Behovet av att förhindra deformation av beläggets bakre yta i något plan under så länge som tjockleken på friktionsmaterialet ligger över gränsen för vad som anses användbart. |
| --- | --- |

—

Behovet av att förhindra deformation av beläggets bakre yta i något plan under så länge som tjockleken på friktionsmaterialet ligger över gränsen för vad som anses användbart.

I.9.3.   Beläggets utformning

Gränssnittsmåtten för driftskompatibilitetskomponenten bromsbelägg skall överensstämma med figurerna I.9.3.1 och I.9.3.2 för bromsbelägg med ytorna 220 cm2 och 175 cm2.

Figur 9.3.1

Image

Figur 9.3.2

Image

I.9.4.   Friktionsprestanda

Allmänna krav

Belägg av samma storlek, med samma nominella friktionskoefficient och använda i samma tillämpning, kan ge uppvisa olika friktionsegenskaper beroende på beläggets materialtyp och sammansättning.

I största möjliga utsträckning måste friktionskoefficienten vara oberoende av starthastigheten vid bromsning, det specifika trycket mot bromsskivans friktionsyta, friktionsytans temperatur och atmosfäriska förhållanden. Friktionskoefficienten bör även vara oberoende av fjädringsmodulen för beläggets friktionsyta mot bromsskivans friktionsyta.

Specifika krav

Köparen skall tillhandahålla uppgifter om användningsnivå (största tillåtna hastighet/bromsvikt per skiva/retardation/skivtyp och material/eventuella andra specifika krav) som belägget skall klara att uppfylla.

I.10.   BROMSBLOCK

I.10.1.   Ändamål

Backen skall användas som en del av ett fordons friktionsbroms, som klarar att tillhandahålla i förväg fastställda retardationsnivåer som specificeras av köparen, genom att ansättas mot hjulets slitbana. Backen skall uppfylla följande krav:

| — | Medge att en bromskraft eller vridmotstånd alstras |
| --- | --- |

—

Medge att en bromskraft eller vridmotstånd alstras

| — | Medge omvandling till värme, genom friktionsanliggning mot hjulets slityta, av den kinetiska energi och den lägesenergi som omfattas av inbromsningen av fordonet eller fordonen till följd av slitytebromsens användning. |
| --- | --- |

—

Medge omvandling till värme, genom friktionsanliggning mot hjulets slityta, av den kinetiska energi och den lägesenergi som omfattas av inbromsningen av fordonet eller fordonen till följd av slitytebromsens användning.

| — | Fungera som en del av en hållande broms eller parkeringsbroms genom friktionsanliggning mot hjulets slitbana. |
| --- | --- |

—

Fungera som en del av en hållande broms eller parkeringsbroms genom friktionsanliggning mot hjulets slitbana.

I.10.2.   Material

Bromsblocket, endast vad gäller underhållsrelaterat byte, kan tillverkas av gjutjärn, kompositmaterial eller sintrat material. För sintrade backar måste friktionskoefficienten i största möjliga utsträckning vara oberoende av starthastigheten vid bromsning, det specifika trycket mot hjulets slityta, friktionsytans temperatur och atmosfäriska förhållanden. Friktionskoefficienten bör även vara oberoende av inslitningen av blockets friktionsyta mot hjulets slityta.

I detta tillägg tillhandahålls inga specifikationer avseende backar av kompositmaterial.

I.10.3.   Gränssnitt mot blocksko

Gränssnittsmåtten för enkelblocks- och parblocksformatet och bromskilen för att låsa dem skall överensstämma med figur I.10.3.1 för 320 mm långa backar av gjutjärn och figur I.10.3.2 för 250 mm långa dubbelblock. I figur I.10.3.3 visas de särskilda egenskaper som skall iakttas för att säkerställa utbytbarhet för backar av kompositmaterial av samma typ och outbytbarhet mot backar av gjutjärn för backar med längden 320 mm. I figur I.10.3.4 visas motsvarande egenskaper för 250 mm långa dubbla backar av kompositmaterial.

Se figurer nedan

Figur I.10.3.1

Del 1

Image

Figur I.10.3.1

Del 2

Image

Figur I.10.3.2

Del 1

Image

Figur I.10.3.2

Del 2

Image

Figur I.10.3.3

Alla andra mått enligt figur I.10.3.1

Image

Figur I.10.3.4

Alla andra mått enligt figur I.10.3.2

Image

I.11.   SNABBTÖMNINGSVENTIL FÖR HUVUDLEDNING

En snabbtömningsventil för huvudledning är en anordning ansluten till huvudledningen på ett fordon, som arbetar som svar på upptäckt av ett snabbt tryckfall i huvudledningen för att säkerställa ett fortsatt snabbt fall till under 2,5 bar.

Huvudledningens snabbtömningsventiler skall kunna arbeta tillsammans med alla driftskompatibla styrventiler och befintliga driftskompatibla snabbtömningsventiler. Huvudledningens snabbtömningsventiler skall vara driftsklara när huvudledningen har uppnått sitt drifts- (kör-) tryck. Följande driftsvillkor anges i förhållande till en huvudledning med 5 bars drifts- (kör-) tryck, men inga funktionella fel skall uppstå vid driften av en huvudlednings snabbtömningsventil vid drifts- (kör-) tryck mellan 4 och 6 bar.

När en nödbromsning sker skall huvudledningens snabbtömningsventiler skapa en tillräckligt snabb sänkning av huvudledningstrycket för att säkerställa den snabba ökningen av bromscylindertrycket på varje fordon i tågsättet. När trycket i huvudledningen har fallit snabbt till under 2,5 bar, och inom högst 4 sekunder efter snabbtömningsventilens öppnande, skall snabbtömningsventilen stoppa avluftningen på ett sådant sätt att huvudledningen snabbt kan återfyllas.

Huvudledningens snabbtömningsventil skall släppa ut luften från huvudledningen utan negativ påverkan på fordonets/tågets uppträdande.

Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras till följd av en överladdning av driftstrycket som medger uppbyggnad av huvudledningstrycket över normalt driftstryck till 6 bar och som kan finnas under upp till 40 sekunder i läge ”G” och 10 sekunder i läge ”P”. Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras efter fullständigt lossande om huvudledningstrycket höjs till 6 bar under 2 sekunder och sedan minskar till 5,2 bar på 1 sekund följt av en återgång till normalt driftstryck.

Huvudledningens snabbtömningsventils funktion skall inte påverkas av ett enskilt fordon, som saknar snabbtömningsventiler på huvudledningen eller har en bortkopplad broms. De skall aktiveras oberoende av fordonets placering och av tågets sammansättning.

Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras om en nödbromsning görs efter en full färdbromsansättning.

Huvudledningens snabbtömningsventil skall aktiveras högst 2 sekunder efter att trycket i huvudledningen har fallit 5 till 3,2 bar inom 3 sekunder.

Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras om trycket i huvudledningen faller kontinuerligt från 5 till 3,2 bar under 6 sekunder med bromsen oaktiverad. Om bromsen är aktiverad skall trycket i huvudledningen kunna falla med samma hastighet (från 5 till 3,2 bar under 6 sekunder), men ner till 2,5 bar utan att huvudlednings snabbtömningsventiler aktiveras.

Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras under färdbromsens initiala skede på grund av den styrventilens interna snabbromsventil. Detta prov utförs i en provrigg som ger det huvudledningsfall som visas i figur I.22. Provriggen skall sänka huvudledningens tryck från 5 till 4,5 bar inom 1 sekund, med en initial hastighet av 2 bar/sekund från 5 till 4,7 bar. Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras under detta prov.

Om huvudledningens snabbtömningsventil ingår i styrventilen måste den vara inaktiv sedan bromsen har kopplats bort.

Figur I.22

Provförhållanden för okänslighet

Image

I.12.   AUTOMATISK LASTVÄXEL

I.12.1.   Kontinuerligt lastavkännande anordning

Överföringen av laständringen av till bromsstyrsystemet (variabelt lastrelä) kan vara rent mekanisk eller pneumatisk. Metoden att ta fram en pneumatisk signal kan vara en mekaniskt manövrerad pneumatisk anordning, en hydraulisk till pneumatisk omvandlingsanordning eller en elastomerisk till pneumatisk omvandlingsanordning. Det högsta styrtrycket som kommer från ett pneumatiskt system när godsvagnen är fullt lastad skall inte överstiga 4,6 bar.

I.12.2.   Omkopplingsventil tom/last

Överföringen av förändringen av last (tom eller last) till bromsstyrsystemet (relä tom/last) kan vara rent mekanisk eller pneumatisk. Metoden att ta fram en pneumatisk signal kan vara en mekaniskt manövrerad pneumatisk anordning, en hydraulisk till pneumatisk omvandlingsanordning eller en elastomerisk till pneumatisk omvandlingsanordning. Om den pneumatiska anordningen är en som avger signaltryck i steg mellan tom och last, skall den automatiska omkopplingsventilen tom/last fungera säkert – korrekt med ett minsta styrtryck på 3 bar under ”last”.

BILAGA J

SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

Boggi och löpverk

J.1.   STATISKA PROV MED EXCEPTIONELLA BELASTNINGAR UNDER DRIFT

Definitioner för ansatta belastningar

De ansatta belastningarna består av:

| — | belastningar i vertikalled och sidled, |
| --- | --- |

—

belastningar i vertikalled och sidled,

| — | belastningar på grund av vridning, |
| --- | --- |

—

belastningar på grund av vridning,

| — | belastningar på grund av bromsning, |
| --- | --- |

—

belastningar på grund av bromsning,

| — | torsionsbelastningar. |
| --- | --- |

—

torsionsbelastningar.

Belastningar i vertikalled och sidled

Belastningarna i vertikalled och sidled beräknas genom referens till nominell boggibelastning (till exempel: boggi för 20 t eller 22,5 t axellast på spår).

För att ta hänsyn till största dynamiska belastning:

| — | skall den vertikala belastning som ansätts på centrumlagret vara: |
| --- | --- |

—

skall den vertikala belastning som ansätts på centrumlagret vara:

| — | , med (för 2-axliga boggier) |
| --- | --- |

—

Formula, med Formula (för 2-axliga boggier)

| — | , med (för 3-axliga boggier) |
| --- | --- |

—

Formula, med Formula (för 3-axliga boggier)

Om endast den vertikala belastningen på grund av stöt skall simuleras skall endast en belastning på 2 Fz ansättas på centrumlagret.

Den belastning i sidled som ansätts på boggin skall vara:

| — | (för tvåaxliga boggier) |
| --- | --- |

—

Formula (för tvåaxliga boggier)

| — | (för treaxliga boggier) |
| --- | --- |

—

Formula (för treaxliga boggier)

OBS: Belastningarna i sidled för 3-axliga boggier baseras på en lastfördelning som registrerats under provkörningar för kvalificering av boggi typ 714. För annan boggityp skall den lastfördelning som registrerats under provkörningarna med den typen av boggi användas.

Belastningar på grund av vridning

Vridningskoefficienten α tas som lika med 0,3 för ett avstånd mellan sidostöden på 1 700 mm (standard 2-axliga boggier).

Om avståndet mellan sidostöden (2bg) inte är 1 700 mm, bör värdet på α vara:

Formula

Belastningar på grund av bromsning,

Belastningarna på grund av bromsning FB motsvarar 120 % av de krafter som uppstår vid nödbromsning.

På boggin under prov ger dessa belastningar på grund av bromsning FB upphov till:

| — | retardationsbelastningar, |
| --- | --- |

—

retardationsbelastningar,

| — | kontaktbelastningar, |
| --- | --- |

—

kontaktbelastningar,

| — | belastningar ansatta på bromslänkar. |
| --- | --- |

—

belastningar ansatta på bromslänkar.

Torsionsbelastningar

Belastningar på boggiramen, när boggin med sina fjäderupphängningar utsätts för en maximal spårskevhet på 10 ‰.

Provförfarande

Töjningsmätare och töjningsrosetter fästs vid boggiramen på alla ställen med höga spänningar, i synnerhet på ställen med spänningskoncentrationer. Töjningsmätarnas placering skall fastställas, med hjälp av spänningsindikerande lack.

Provet skall utföras i enlighet med figur J1 och tabell J5 (för 2-axliga boggier) eller figur J2 och tabell J6 (för 3-axliga boggier).

Provbelastningarna skall ansättas stegvis. Följande standarder skall tillämpas: Belastningar motsvarande 50 % och 75 % av högsta värden skall ansättas innan konfigurationen för full belastning ansättas.

Resultat som skall erhållas

Materialets elasticitetsgräns skall inte överskridas i något belastningsfall.

Efter borttagningen av provlasten skall det inte finnas några tecken på permanenta deformationer.

Statiska prov med exceptionella belastningar under drift – tvåaxliga boggier

Fig.J1

Image

Tabell J5

| Belastningsfall | Belastningar | Spårskevhet g+ | Bromskrafter |
| --- | --- | --- | --- |
| I vertikalled | I sidled |
| | Sidostöd 2 Fz2 | Centrumlager Fzc | Sidostöd 1 Fz2 | Fy | | |
| 1 | | 2 Fz | | | | |
| 2 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | | 10 ‰ | |
| 3 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | Fy max | | |
| 4 | α Fz max | (1-α) Fz max | 0 | -Fy max | | |
| 5 | 0 | 1,2 Fz | 0 | | | FB |

Belastningsfall

Belastningar

Spårskevhet g+

Bromskrafter

I vertikalled

I sidled

Sidostöd 2 Fz2

Centrumlager Fzc

Sidostöd 1 Fz2

Fy

1

2 Fz

2

0

(1-α) Fz max

α Fz max

10 ‰

3

0

(1-α) Fz max

α Fz max

Fy max

4

α Fz max

(1-α) Fz max

0

-Fy max

5

0

1,2 Fz

0

FB

| | |
| --- | --- |
| | FB= Bromskrafter |
| | |

Formula

Formula

Formula

FB= Bromskrafter

Formula

Statiska prov med exceptionella belastningar under drift – tre-axliga boggier

Figur J2

Image

Tabell J6

| Belastnings-fall | Belastningar | Spår-skev-het g+ | Broms-kraft |
| --- | --- | --- | --- |
| I vertikalled | I sidled |
| Sidostöd 2 Fz2 | Centrumlager Fzc | Sidostöd 1 Fz2 | Fy |
| 1 | | 2 Fz | | | | |
| 2 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | | 10 ‰ | |
| 3 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | Fy max | | |
| 4 | α Fz max | (1-α) Fz max | 0 | -Fy max | | |
| 5 | 0 | 1,2 Fz | 0 | | | FB |

Belastnings-fall

Belastningar

Spår-skev-het g+

Broms-kraft

I vertikalled

I sidled

Sidostöd 2 Fz2

Centrumlager Fzc

Sidostöd 1 Fz2

Fy

1

2 Fz

2

0

(1-α) Fz max

α Fz max

10 ‰

3

0

(1-α) Fz max

α Fz max

Fy max

4

α Fz max

(1-α) Fz max

0

-Fy max

5

0

1,2 Fz

0

FB

| | |
| --- | --- |
| | FB = Bromskraft |
| | |

Formula

Formula

Formula

FB = Bromskraft

Formula

J.2.   STATISKA PROV MED NORMALA BELASTNINGAR UNDER DRIFT

Definitioner för ansatta belastningar

De ansatta belastningarna består av

| — | belastningar i vertikalled på centrumlagret och sidostöd, |
| --- | --- |

—

belastningar i vertikalled på centrumlagret och sidostöd,

| — | en belastning i sidled, |
| --- | --- |

—

en belastning i sidled,

| — | belastningar på grund av bromsning, |
| --- | --- |

—

belastningar på grund av bromsning,

| — | torsionsbelastningar. |
| --- | --- |

—

torsionsbelastningar.

Belastningar i vertikalled och belastningar på grund av vridning,

Belastningarna i vertikalled på centrumlager och sidostöd skall beräknas genom referens till nominell boggibelastning. De beror på:

| — | Fz, den statiska belastningen som utövas av godsvagnens korg och underrede på varje boggi |
| --- | --- |

—

Fz, den statiska belastningen som utövas av godsvagnens korg och underrede på varje boggi

| — | α, vridningskoefficienten |
| --- | --- |

—

α, vridningskoefficienten

| — | β, stötkoefficienten |
| --- | --- |

—

β, stötkoefficienten

Vridningskoefficienten α tas som lika med 0,2 för ett avstånd mellan sidostöden på 1 700 mm (standard 2-axliga boggier).

Om avståndet mellan sidostöden (2bg) inte är 1 700 mm, bör värdet på α vara:

Formula

Stötkoefficienten β som motsvarar boggins dynamiska uppträdande i vertikalled skall tas som lika med 0,3 (normal värde för boggigodsvagnar).

Belastning i sidled

Belastningen i sidled skall vara lika med:

| — | (för 2-axliga boggier) |
| --- | --- |

—

Formula (för 2-axliga boggier)

| — | (för 3-axliga boggier) |
| --- | --- |

—

Formula (för 3-axliga boggier)

Belastningar på grund av bromsning,

Belastningarna på grund av bromsning FB motsvarar 100 % av de krafter som uppstår vid nödbromsning.

På boggin under prov ger dessa belastningar på grund av bromsning upphov till att följande belastningar ansätts:

| — | retardationsbelastningar |
| --- | --- |

—

retardationsbelastningar

| — | kontaktbelastningar |
| --- | --- |

—

kontaktbelastningar

| — | belastningar ansatta på bromslänkar |
| --- | --- |

—

belastningar ansatta på bromslänkar

Torsionsbelastningar

Spårskevhet motsvarande axelavståndet för boggin skall vara lika med 5 ‰.

Denna skevhet g+ skall simuleras antingen genom att flytta sidostöden eller genom att ansätta motsvarande beräknade reaktionskrafter.

Provförfarande

Töjningsmätare och töjningsrosetter skall fästas vid boggiramen på alla ställen med höga spänningar, i synnerhet på ställen med spänningskoncentrationer.

Provet består av ansättande av olika belastningskonfigurationer på boggiramen som simulerar:

| — | färd på rakt spår |
| --- | --- |

—

färd på rakt spår

| — | färd i kurvor |
| --- | --- |

—

färd i kurvor

| — | dynamiska belastningar variationer på grund av vridning och stöt |
| --- | --- |

—

dynamiska belastningar variationer på grund av vridning och stöt

| — | bromsning |
| --- | --- |

—

bromsning

| — | spårskevhet |
| --- | --- |

—

spårskevhet

De olika belastningsfallen som skall ansättas beskrivs i figur J3 och tabell J7 (för tvåaxliga boggier) och i figur J4 och tabell J8 (för treaxliga boggier).

Efter ansättande av de första sju belastningsfallen utan simulering av spårskevhet, skall ytterligare fyra prov utföras genom att upprepa belastningsfallen 4, 5, 6 och 7 med överlagring av spårskevhet (med det värde som anges för boggin med sina fjäderupphängningar).

Under vardera av dessa fyra nya belastningsfall skall belastningarna på grund av skevhet ansättas först i en riktning och sedan i den andra.

Införandet av spårskevheten skall inte ändra summan av krafterna i vertikalled.

Prov med ansättande av belastningar motsvarande belastningarna på grund av bromsning skall utföras om resultatet av proven enligt tillägg A visar att de är nödvändiga (elasticitetsgränsen överskriden under de proven).

Resultat som skall erhållas

Vid varje mätpunkt, skall spänningarna σ1...σn registreras för alla de belastningsfall som angivits ovan.

Från dessa n värden tas det minsta värdet σmin och det största värdet σmax. för att fastställa:

Formula

Formula

Materialens uppträdande, inklusive svetsfogar och andra typer av hopfogning, under utmattningsbelastning skall baseras på aktuella internationella eller nationella standarder, eller alternativa källor med likvärdigt anseende såsom den som baseras på rapport RPI7 från ERRI B12-kommittén, om sådana källor är tillgängliga.

Genom lämpliga uppgifter skall normalt följande egenskaper visas:

En hög sannolikhet för överlevnad (dvs. helst 97,5 %, men minst 95 %).

Klassificering av uppgifter efter komponent eller foggeometri (inklusive spänningskoncentration).

Härledning av gränsvärden från småskaliga prov med användning av viss provteknik och tidigare erfarenhet för att garantera deras tillämplighet på komponenter i full storlek.

Om de gränsvärden för spänningar som skall respekteras är de som ges i utmattningshållfasthetsdiagrammen i ERRI B12 kommittérapport RPI7, är det tillåtet att överskrida dessa gränsvärden för spänningar med upp till 20 % i ett begränsat antal mätpunkter, som sedan skall övervakas extra noga under utmattningsprovet. Om inga begynnande sprickor hittas vid prov skall de spänningar som överskrider de gränser som registrerats vid statiskt prov godtas och boggin skall godkännas.

Statiska prov med normala belastningar under drift – två-axliga boggier

Figur J3

Image

Tabell J7

| Belastningsfall | Belastningar | |
| --- | --- | --- |
| I vertikalled | I sidled | Bromskrafter |
| Sidostöd 2 Fz2 | Centrumlager Fzc | Sidostöd 1 Fz2 | Fy | |
| 1 | 0 | Fz | 0 | | |
| 2 | 0 | (1+β) Fz | 0 | | |
| 3 | 0 | (1-β) Fz | 0 | | |
| 4 | 0 | (1-α)(1+β) Fz | α(1+β) Fz | Fy | |
| 5 | α(1+β) Fz | (1-α)(1+β) Fz | 0 | -Fy | |
| 6 | 0 | (1-α)(1-β) Fz | α(1-β) Fz | Fy | |
| 7 | α(1-β) Fz | (1-α)(1-β) Fz | 0 | -Fy | |
| 8 | 0 | Fz | 0 | | FB |

Belastningsfall

Belastningar

I vertikalled

I sidled

Bromskrafter

Sidostöd 2 Fz2

Centrumlager Fzc

Sidostöd 1 Fz2

Fy

1

0

Fz

0

2

0

(1+β) Fz

0

3

0

(1-β) Fz

0

4

0

(1-α)(1+β) Fz

α(1+β) Fz

Fy

5

α(1+β) Fz

(1-α)(1+β) Fz

0

-Fy

6

0

(1-α)(1-β) Fz

α(1-β) Fz

Fy

7

α(1-β) Fz

(1-α)(1-β) Fz

0

-Fy

8

0

Fz

0

FB

| | β=0,3 |
| --- | --- |
| | |

Formula

β=0,3

Formula

Formula

Statiska prov med normala belastningar under drift – tre-axliga boggier

Figur J4

Image

Tabell J8:

| Belastningsfall | Belastningar | |
| --- | --- | --- |
| I vertikalled | I sidled | Bromskrafter |
| Sidostöd 2 Fz2 | Centrumlager Fzc | Sidostöd 1 Fz2 | Fy | |
| 1 | 0 | Fz | 0 | | |
| 2 | 0 | (1+β) Fz | 0 | | |
| 3 | 0 | (1-β) Fz | 0 | | |
| 4 | 0 | (1-α)(1+β) Fz | α(1+β) Fz | Fy | |
| 5 | α(1+β) Fz | (1-α)(1+β) Fz | 0 | -Fy | |
| 6 | 0 | (1-α)(1-β) Fz | α(1-β) Fz | Fy | |
| 7 | α(1-β) Fz | (1-α)(1-β) Fz | 0 | -Fy | |
| 8 | 0 | Fz | 0 | | FB |

Belastningsfall

Belastningar

I vertikalled

I sidled

Bromskrafter

Sidostöd 2 Fz2

Centrumlager Fzc

Sidostöd 1 Fz2

Fy

1

0

Fz

0

2

0

(1+β) Fz

0

3

0

(1-β) Fz

0

4

0

(1-α)(1+β) Fz

α(1+β) Fz

Fy

5

α(1+β) Fz

(1-α)(1+β) Fz

0

-Fy

6

0

(1-α)(1-β) Fz

α(1-β) Fz

Fy

7

α(1-β) Fz

(1-α)(1-β) Fz

0

-Fy

8

0

Fz

0

FB

| | β=0,3 |
| --- | --- |
| | |

Formula

β=0,3

Formula

Formula

J.3.   UTMATTNINGSPROV

Definitioner för ansatta belastningar

De ansatta belastningarna består av

| — | belastningar i vertikalled på centrumlagret och sidostöd, |
| --- | --- |

—

belastningar i vertikalled på centrumlagret och sidostöd,

| — | en belastning i sidled, |
| --- | --- |

—

en belastning i sidled,

| — | belastningar på grund av bromsning, |
| --- | --- |

—

belastningar på grund av bromsning,

| — | torsionsbelastningar. |
| --- | --- |

—

torsionsbelastningar.

Belastningar i vertikalled och belastningar på grund av vridning

| — | Belastningarna i vertikalled på centrumlager och sidostöd skall beräknas genom referens till nominell boggibelastning. De beror på: |
| --- | --- |

—

Belastningarna i vertikalled på centrumlager och sidostöd skall beräknas genom referens till nominell boggibelastning. De beror på:

| — | Fz, den statiska belastningen som utövas av godsvagnens korg och underrede på varje boggi |
| --- | --- |

—

Fz, den statiska belastningen som utövas av godsvagnens korg och underrede på varje boggi

| — | α, vridningskoefficienten = 0,2 |
| --- | --- |

—

α, vridningskoefficienten = 0,2

| — | β, stötkoefficienten = 0,3 |
| --- | --- |

—

β, stötkoefficienten = 0,3

Fz är en statisk belastning. Belastningarna på grund av koefficienten α anses vara ”kvasistatiska”. Belastningarna på grund av koefficienten β anses vara ”dynamiska”.

Vridningskoefficienten α tas som lika med 0,2 för ett avstånd mellan sidostöden på 1 700 mm (standard två-axliga boggier). Om avståndet mellan sidostöden (2bg) inte är 1 700 mm, bör värdet på α vara:

Formula

Belastningar i sidled

Belastningarna i sidled består av två komponenter:

| — | Två-axliga boggier:






  — | kvasistatiska belastning: |
| --- | --- | --- |

—

Två-axliga boggier:

—

kvasistatiska belastning: Formula

| — | dynamisk belastning: |
| --- | --- |

—

dynamisk belastning: Formula

| — | Tre-axliga boggier:






  — | kvasistatiska belastning: |
| --- | --- | --- |

—

Tre-axliga boggier:

—

kvasistatiska belastning: Formula

| — | dynamisk belastning: |
| --- | --- |

—

dynamisk belastning: Formula

Belastningar på grund av bromsning,

Belastningarna på grund av bromsning FB motsvarar 100 % av de krafter som uppstår vid nödbromsning.

På boggin under prov ger dessa belastningar på grund av bromsning upphov till att följande belastningar ansätts:

| — | retardationsbelastningar, |
| --- | --- |

—

retardationsbelastningar,

| — | kontaktbelastningar, |
| --- | --- |

—

kontaktbelastningar,

| — | belastningar ansatta på bromslänkar. |
| --- | --- |

—

belastningar ansatta på bromslänkar.

Torsionsbelastningar

Spårskevhet motsvarande axelavståndet för boggin skall vara 5 ‰.

Provförfarande

Utmattningsproven består av alternerande kvasistatiska och dynamiska belastningssekvenser som motsvarar färd genom höger och vänsterkurvor.

Om de statiska proven som anges i tillägg B har visat att spårskevheten endast inför spänningar på begränsade delar av boggiramen, där spänningarna orsakade av belastningar i vertikalled och sidled är i minoritet, skall utmattningsprovet, såsom ett första steg, utföras med belastningar endast i vertikalled och sidled.

I detta fall skall belastningarna i vertikalled och sidled variera med tiden såsom visas i diagrammen i figurerna J3, J5, J6 och J7 (för två-axliga boggier) eller i figurerna J5, J6, J7 och J8 (för tre-axliga boggier).

Under varje sekvens som motsvarar en kurva till höger eller till vänster skall antalet dynamiska cykler, i vertikalled och sidled, vara 20.

De dynamiska variationerna hos belastningarna i vertikalled och sidled skall ha samma frekvens och skall vara i samma fas, såsom visas i diagrammen. Antalet sekvenser som simulerar högerkurvor och vänsterkurvor skall vara lika många.

Under det första provsteget skall antalet cykler med varierande dynamisk belastning vara 6 × 106.

Det andra provsteget skall bestå av 2 × 106 cykler, med de statiska krafterna oförändrade och de kvasistatiska och dynamiska krafterna multiplicerade med 1,2.

Det tredje provsteget skall också bestå av 2 × 106 cykler och utförs som det andra steget, men med faktorn 1,2 ersatt med 1,4.

Prov med ansättande av belastningar motsvarande belastningarna på grund av bromsning skall utföras om resultatet av proven enligt kapitel 2 visar att de är nödvändiga (elasticitetsgränsen överskriden under de proven).

Torsionsbelastningar

Totalt 106 alternerande torsionsbelastningscykler skall ansättas:

| — | 6 × 105 under det första provsteget |
| --- | --- |

—

6 × 105 under det första provsteget

| — | 2 × 105 under vardera av de andra två stegen |
| --- | --- |

—

2 × 105 under vardera av de andra två stegen

Vid specificeringen av torsionsproven skall resultatet av de statiska proven och kapaciteten hos befintliga provanläggningar beaktas.

Om de statiska proven visat att boggiramen inte påverkas av spårskevhet, skall denna inte beaktas.

Om de statiska proven i tillägg B visar att effekterna av spårskevhetsbelastningar är tydligt annorlunda än de som uppträder av krafter i vertikalled och sidled (t.ex. eftersom spänningarna uppstår i olika zoner), kan de 6 × 105 plus två gånger 2 × 105 cyklerna med torsionsbelastning ansättas separat från belastningarna i vertikalled och sidled. I annat fall skall provuppställningen anpassas för att ansätta belastningarna i vertikalled, sidled samtidigt med spårskevhetsbelastningarna.

Belastningarna som simulerar påverkan av spårskevhet skall motsvara de som uppstår när en fjäderupphängning fungerar med dämpning.

Resultat som skall erhållas

Inga sprickor skall hittas efter tillämpning av de 6 × 106 cyklerna i det första provsteget. Detta skall bekräftas med icke-förstörande besiktning (magnetisk partikel- eller genomfärgningsprov) efter var 1 × 106 cykel.

Vid slutet av andra provsteget, skall endast förekomst av små sprickor, som inte skulle kräva reparation omgående under drift, vara godtagbart.

Utvecklingen av spänningarna på de ställen där de största spänningarna påträffats under det statiska provet (avsnitt 6.1.1.2.1.3) skall övervakas med hjälp av töjningsgivare under utmattningsprovet, och i synnerhet där spänningar som överskrider gränsvärdet för spänningar har tolererats i enlighet med avsnitt 6.1.1.2.1.3.

Utmattningsprov på tvåaxliga boggier

Hänvisning till figur J3.

Belastning på centrumlager

Fig.J5

Image

| { | |
| --- | --- |
| |
| |
| |

{

Formula

Formula

Formula

Formula

Belastningar på sidostöd

Figur J6

Image

{Formula

{Formula

Belastningar i sidled som påverkar centrumlagret

Fig. J7

Image

{Formula

Utmattningsprov – Tre-axliga boggier

Figur J8

Image

Belastning på centrumlager

Hänvisning till figur J5.

| { | |
| --- | --- |
| |
| |
| |

{

Formula

Formula

Formula

Formula

Belastningar på sidostöd

Hänvisning till figur J6.

| { | |
| --- | --- |
| |

{

Formula

Formula

Belastningar i sidled som påverkar centrumlagret

Hänvisning till figur J7.

Formula

J.4.   BETECKNINGAR

Qo

  =
  Statisk kraft i vertikalled på hjulnivå för en lastad godsvagn (kN)

m+

  =
  Boggimassa (t)

Fz

  =
  Statisk kraft i vertikalled på en boggi på en lastad godsvagn (kN)

Fz

  =
  4Qo- m+g (för 2-axliga boggier)

Fz

  =
  6Qo- m+g (för 3-axliga boggier)

g
  =
  Tyngdkraftsacceleration (9,8 m/s2)

Fy

  =
  Kraft i sidled (kN)

FB

  =
  Bromskrafter (kN)

g+

  =
  Spårskevhet som skall ansättas på boggiaxlar ( ‰)

α = Koefficient motsvarande effekten av vridning

Koefficienten är en funktion av boggiavståndet 2bg

β = Koefficient motsvarande stöteffekten

2bg = Avstånd mellan sidostöd (mm)

J.5.   ÖVERSIKT/RIKTLINJER

Dessa prov kan indelas i tre grupper:

| — | Statiska prov med exceptionella laster under drift
  Dessa prov kontrollerar att det inte finns någon risk för permanent och synlig deformation av boggiramen på grund av överlagring av de största belastningar som kan uppstå under drift. |
| --- | --- |

—

Statiska prov med exceptionella laster under drift

Dessa prov kontrollerar att det inte finns någon risk för permanent och synlig deformation av boggiramen på grund av överlagring av de största belastningar som kan uppstå under drift.

| — | Statiska prov för att simulera dynamiska belastningar under drift
  Dessa prov kontrollerar att det inte finns någon risk för utmattningssprickor på grund av överlagring av belastningar under drift. |
| --- | --- |

—

Statiska prov för att simulera dynamiska belastningar under drift

Dessa prov kontrollerar att det inte finns någon risk för utmattningssprickor på grund av överlagring av belastningar under drift.

| — | Utmattningsprov
  Syftet med dessa prov är att fastställa boggiramens livslängd, att detektera potentiella dolda svaga punkter, i synnerhet på ställen där trådtöjningsgivare inte kan ansättas, och för att komma åt säkerhetsmarginalen. |
| --- | --- |

—

Utmattningsprov

Syftet med dessa prov är att fastställa boggiramens livslängd, att detektera potentiella dolda svaga punkter, i synnerhet på ställen där trådtöjningsgivare inte kan ansättas, och för att komma åt säkerhetsmarginalen.

Gemensamma förhållanden för provriggar

Proven skall utföras med en provuppbyggnad som medger ansättande och fördelning av belastningarna exakt på de ställen där de uppkommer under drift, och samtidigt korrekt simulera spelet och den frihetsgrad som hör ihop med fjäderupphängningen och de delar som förbinder boggin med underredet.

Proven kan utföras med eller utan fjäderupphängningen.

Fjäderupphängningens dämpningsanordningar skall vara avaktiverade för att förhindra friktion.

Boggins konstruktionsegenskaper skall beaktas vid fastställandet av det sätt på vilket belastningarna och resulterande reaktionskrafter skall ansättas på boggiramen. I skissen nedan visas ett exempel på ansättande av last på 2-axliga boggier.

De belastningar som skall ansättas anges i detalj i tilläggen A, B och C.

BILAGA K

SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

Hjulpar

| K.1. | MONTERING AV KOMPONENTER |
| --- | --- |

K.1.

| K.1.1. | Allmänt |
| --- | --- |

K.1.1.

| K.1.2. | Grepp mellan axelns hjulsäte och hjulnavets urborrning |
| --- | --- |

K.1.2.

| K.1.3. | Presspassningsdiagram |
| --- | --- |

K.1.3.

| K.2. | HJULPARETS EGENSKAPER |
| --- | --- |

K.2.

| K.2.1. | Enhetens mekaniska motstånd |
| --- | --- |

K.2.1.

| K.3. | MÅTT OCH TOLERANSER |
| --- | --- |

K.3.

| K.3.1. | Allmänt |
| --- | --- |

K.3.1.

| K.3.2. | De monterade hjulens egenskaper |
| --- | --- |

K.3.2.

| K.3.3. | Hjulets överhäng |
| --- | --- |

K.3.3.

| K.4. | KORROSIONSSKYDD |
| --- | --- |

K.4.

K.1   MONTERING AV KOMPONENTER

K.1.1   Allmänt

Före montering skall alla delar som hjulparet omfattar överensstämma med de geometriska kraven i de dokument där dessa anges. Hjulen och axeln skall vara klara för montering.

Det är tillåtet att antingen krymppassa eller presspassa hjulparets delar. Hjulparets axellager skall vara monterat på hjulparet enligt tillverkarens anvisningar.

Den statiska obalansen för de två hjulen i varje hjulpar skall vara i samma diametrala plan och på samma sida av axeln.

K.1.2   Grepp mellan axelns hjulsäte och hjulnavets urborrning

Om ingen presspassning specificerats skall det negativa spelet ”j”, i mm, vara som följer:

| — | Krymppassning: 0,0009 dm≤j≤0,0015 dm |
| --- | --- |

—

Krymppassning: 0,0009 dm≤j≤0,0015 dm

| — | Presspassning: 0,0010 dm≤j≤0,0015 dm + 0,06
  där dm är medeldiametern för hjulsätet i mm. |
| --- | --- |

—

Presspassning: 0,0010 dm≤j≤0,0015 dm + 0,06

där dm är medeldiametern för hjulsätet i mm.

K.1.3   Presspassningsdiagram

För presspassning ger en kraftförskjutningskurva tilltro till att de pressade ytorna inte är skadade och att specificerat grepp har uppnåtts.

Området för den slutliga presskraften beror på den kraft F som anges i avsnitt K.2.1 och skall vara som följer:

0,85F< slutlig presskraft <1,45F

K.2   HJULPARETS EGENSKAPER

K.2.1   Enhetens mekaniska motstånd

Hjulpar skall provas för att bevisa att hjulets fastsättning är korrekt med hjälp av en press med inbyggd kraftregistrerande anordning. En prövande sidokraft F skall gradvis och likformigt fördelad ansättas runt hjulet och bibehållas under 30 sekunder. Om inte annat anges av konstruktören skall värdet på kraften F vara:

Formula

där 0,8dm<L<1,1dm

och dm är medeldiametern på hjulsätet (mm) och L är hjulnavets längd (mm).

Resultat som skall erhållas:

Hjulet skall inte förskjutas i förhållande till axeln efter ansättandet av den prövande sidokraften.

K.3   MÅTT OCH TOLERANSER

K.3.1   Allmänt

Hjulparets mått skall vara i enlighet med konstruktionsritningarna. Mått och geometriska toleranser som skall tillämpas vid monteringen av hjulparets olika delar ges i följande underavsnitt.

Mätningar skall göras utan belastning på hjulparet.

K.3.2   De monterade hjulens egenskaper

Figur K6

Image

Tabell K18

| Beskrivning | Symbol | Tolerans (mm) |
| --- | --- | --- |
| | | ≤120 km/h | >120 km/h |
| Avstånd mellan inre hjulytor (1)

  (Avstånd rygg-till-rygg) | a1 | +2 (2)

  0 |
| Avstånd mellan flänsryggen och det plan, på axeltappens sida, som visar motsvarande stödlager. | c-c1 eller c1-c | ≤1 |
| Skillnad i slitbanan cirkulära diameter. | d-d1 eller d1-d | ≤0,5 | ≤0,3 |
| Slitbanans radiala avvikelse. | h | ≤0,5 | ≤0,3 |
| Flänsryggarnas axiala avvikelse (1) | g | ≤0,8 | ≤0,5 |

Beskrivning

Symbol

Tolerans (mm)

≤120 km/h

>120 km/h

Avstånd mellan inre hjulytor (1)

(Avstånd rygg-till-rygg)

a1

+2 (2)

0

Avstånd mellan flänsryggen och det plan, på axeltappens sida, som visar motsvarande stödlager.

c-c1 eller c1-c

≤1

Skillnad i slitbanan cirkulära diameter.

d-d1 eller d1-d

≤0,5

≤0,3

Slitbanans radiala avvikelse.

h

≤0,5

≤0,3

Flänsryggarnas axiala avvikelse (1)

g

≤0,8

≤0,5

K.3.3   Hjulets överhäng

Hjulsätenas längd och hjulnavet skall väljas så att navet något överlappar hjulsätet, särskilt på hjulets insida. Överlappningen skall vara mellan 2 och 7 mm.

K.4   KORROSIONSSKYDD

Hjulparen skall vara skyddade i enlighet med kraven i deras konstruktionsspecifikation.

Det är tillåtet att fylla hålrum som uppstår av hjulnavets överhäng på hjulaxeln med en rostskyddsprodukt.

---

(1)  Mätt 60 mm under flänsens översta punkt.

(2)  Toleranser kan ändras för specialkonstruerade hjulpar.

BILAGA L

SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

Hjul

| L.1 | BEDÖMNING AV UTFORMNING |
| --- | --- |

L.1

| L.1.1 | Allmänt |
| --- | --- |

L.1.1

| L.1.2 | Konstruktionsparametrar som skall bedömas |
| --- | --- |

L.1.2

| L.1.2.1 | Parametrar för geometrisk kompatibilitet |
| --- | --- |

L.1.2.1

| L.1.2.2 | Parametrar för termomekanisk kompatibilitet |
| --- | --- |

L.1.2.2

| L.1.2.3 | Parametrar för mekanisk bedömning |
| --- | --- |

L.1.2.3

| L.1.3 | Bedömning av geometrisk kompatibilitet |
| --- | --- |

L.1.3

| L.1.4 | Bedömning av termomekanisk kompatibilitet |
| --- | --- |

L.1.4

| L.1.4.1 | Allmänt förfarande |
| --- | --- |

L.1.4.1

| L.1.4.2 | Första steget: Bromsprov i provbänk |
| --- | --- |

L.1.4.2

| L.1.4.2.1 | Provförfarande |
| --- | --- |

L.1.4.2.1

| L.1.4.2.2 | Beslutskriterier |
| --- | --- |

L.1.4.2.2

| L.1.4.3 | Andra steget: Hjulbrottsprov i provbänk |
| --- | --- |

L.1.4.3

| L.1.4.3.1 | Allmänt |
| --- | --- |

L.1.4.3.1

| L.1.4.3.2 | Förfarande vid hjulbrottsprov i provbänk |
| --- | --- |

L.1.4.3.2

| L.1.4.3.3 | Beslutskriterier |
| --- | --- |

L.1.4.3.3

| L.1.4.4 | Tredje steget: Bromsprov i fält |
| --- | --- |

L.1.4.4

| L.1.4.4.1 | Allmänt |
| --- | --- |

L.1.4.4.1

| L.1.4.4.2 | Provförfarande |
| --- | --- |

L.1.4.4.2

| L.1.4.4.3 | Beslutskriterier |
| --- | --- |

L.1.4.4.3

| L.1.5 | Bedömning av mekanisk kompatibilitet |
| --- | --- |

L.1.5

| L.1.5.1 | Allmänt förfarande |
| --- | --- |

L.1.5.1

| L.1.5.2 | Första steget: beräkning |
| --- | --- |

L.1.5.2

| L.1.5.2.1 | Ansatta krafter |
| --- | --- |

L.1.5.2.1

| L.1.5.2.2 | Beräkningsförfarande |
| --- | --- |

L.1.5.2.2

| L.1.5.2.3 | Beslutskriterier |
| --- | --- |

L.1.5.2.3

| L.1.5.3 | Andra steget: Prov i provbänk |
| --- | --- |

L.1.5.3

| L.1.5.3.1 | Allmänt |
| --- | --- |

L.1.5.3.1

| L.1.5.3.2 | Definiering av provbänksbelastning och provförfarande |
| --- | --- |

L.1.5.3.2

| L.1.5.3.3 | Beslutskriterier |
| --- | --- |

L.1.5.3.3

| L.2 | PRODUKTBEDÖMNING |
| --- | --- |

L.2

| L.2.1 | Mekaniska egenskaper kopplade till slitage |
| --- | --- |

L.2.1

| L.2.1.1 | Dragprovsegenskaper |
| --- | --- |

L.2.1.1

| L.2.1.2 | Hjulringens hårdhetsegenskaper |
| --- | --- |

L.2.1.2

| L.2.1.3 | Värmebehandlingens homogenitet |
| --- | --- |

L.2.1.3

| L.2.2 | Mekaniska egenskaper kopplade till säkerhet |
| --- | --- |

L.2.2

| L.2.2.1 | Slagprovsegenskaper |
| --- | --- |

L.2.2.1

| L.2.2.2 | Hjulringens seghetsegenskaper |
| --- | --- |

L.2.2.2

| L.2.3 | Materialets renhet |
| --- | --- |

L.2.3

| L.2.3.1 | Mikrografisk renhet |
| --- | --- |

L.2.3.1

| L.2.3.2 | Inre intakthet |
| --- | --- |

L.2.3.2

| L.2.4 | Ytvillkor |
| --- | --- |

L.2.4

| L.2.4.1 | Egenskaper som skall uppnås |
| --- | --- |

L.2.4.1

| L.2.5 | Ytintakthet |
| --- | --- |

L.2.5

| L.2.6 | Geometrisk tolerans |
| --- | --- |

L.2.6

| L.2.7 | Statisk obalans |
| --- | --- |

L.2.7

| L.2.8 | Korrosionsskydd |
| --- | --- |

L.2.8

L.1   BEDÖMNING AV UTFORMNING

L.1.1   Allmänt

I detta kapitel beskrivs bedömningsmetoder för hjulkonstruktion för att uppfylla kraven på prestanda. Det finns tre huvudaspekter för hjuls prestanda, som var och en har sina mål:

| — | Geometrisk aspekt:






  — | för att säkerställa kompatibilitet med banan, |
| --- | --- | --- |

—

Geometrisk aspekt:

—

för att säkerställa kompatibilitet med banan,

| — | för att säkerställa kompatibilitet med axeln. |
| --- | --- |

—

för att säkerställa kompatibilitet med axeln.

| — | Termomekanisk aspekt:






  — | för att hantera hjuldeformation, |
| --- | --- | --- |

—

Termomekanisk aspekt:

—

för att hantera hjuldeformation,

| — | för att säkerställa att bromsning inte orsakar trasiga hjul. |
| --- | --- |

—

för att säkerställa att bromsning inte orsakar trasiga hjul.

| — | Mekanisk aspekt:






  — | för att säkerställa kompatibilitet med avsedd axellast, |
| --- | --- | --- |

—

Mekanisk aspekt:

—

för att säkerställa kompatibilitet med avsedd axellast,

| — | för att säkerställa att hjulen inte går sönder på grund av utmattning. |
| --- | --- |

—

för att säkerställa att hjulen inte går sönder på grund av utmattning.

L.1.2   Konstruktionsparametrar som skall bedömas

L.1.2.1   Parametrar för geometrisk kompatibilitet

Det finns tre uppsättningar parametrar som är kopplade till funktions-, monterings- eller underhållssyften.

| — | Funktionssyften






  — | Nominell rullytsdiameter: den påverkar bufferthöjd och lastprofil. |
| --- | --- | --- |

—

Funktionssyften

—

Nominell rullytsdiameter: den påverkar bufferthöjd och lastprofil.

| — | Hjulringens bredd: den har gränssnitt med växlar och korsningar. |
| --- | --- |

—

Hjulringens bredd: den har gränssnitt med växlar och korsningar.

| — | Löpbanans konvinkel: den påverkar fordonets stabilitet. |
| --- | --- |

—

Löpbanans konvinkel: den påverkar fordonets stabilitet.

| — | Löpbanans profil utanför löpbanans koniska del. |
| --- | --- |

—

Löpbanans profil utanför löpbanans koniska del.

| — | Flänsens höjd, tjocklek och vinkel. |
| --- | --- |

—

Flänsens höjd, tjocklek och vinkel.

| — | Övergången mellan flänsen och löpbanans aktiva del. |
| --- | --- |

—

Övergången mellan flänsen och löpbanans aktiva del.

| — | Hjulringens läge i förhållande till hjulsätets läge på axeln. |
| --- | --- |

—

Hjulringens läge i förhållande till hjulsätets läge på axeln.

| — | Borrningsdiameterns parallellitet. |
| --- | --- |

—

Borrningsdiameterns parallellitet.

| — | Monteringssyften






  — | Håldiameter. |
| --- | --- | --- |

—

Monteringssyften

—

Håldiameter.

| — | Navlängd för att säkerställa tillräckligt överhäng för hjulnavet på axelns hjulsäte. |
| --- | --- |

—

Navlängd för att säkerställa tillräckligt överhäng för hjulnavet på axelns hjulsäte.

| — | Underhållsyften






  — | Diameter på löpbanans förslitningsgräns |
| --- | --- | --- |

—

Underhållsyften

—

Diameter på löpbanans förslitningsgräns

| — | Form på svarvspår |
| --- | --- |

—

Form på svarvspår

| — | Geometri för område för hjulfastspänning på omprofileringsmaskiner |
| --- | --- |

—

Geometri för område för hjulfastspänning på omprofileringsmaskiner

| — | Läge för hålet för intryckning av olja vid demontering |
| --- | --- |

—

Läge för hålet för intryckning av olja vid demontering

| — | Hjulringsform i stort, för att medge ultraljudsmätning av restspänningar på blockbromsade hjul. |
| --- | --- |

—

Hjulringsform i stort, för att medge ultraljudsmätning av restspänningar på blockbromsade hjul.

L.1.2.2   Parametrar för termomekanisk kompatibilitet

Hjulen skall kunna absorbera den värmeenergi som avleds under drift. Den mängd energi som alstras beror på

| — | den energi som skapas av bromsblockens friktion mot löpbanan, |
| --- | --- |

—

den energi som skapas av bromsblockens friktion mot löpbanan,

| — | typen av bromsblock (typ, mått och antal). |
| --- | --- |

—

typen av bromsblock (typ, mått och antal).

L.1.2.3   Parametrar för mekanisk bedömning

| — | Största axellast för hjulparet. |
| --- | --- |

—

Största axellast för hjulparet.

| — | Tjänstgöringscykelns beskaffenhet.






  — | Beskrivning av linjerna: spårets geometriska kvalitet, kurvparametrar, högsta hastighet... |
| --- | --- | --- |

—

Tjänstgöringscykelns beskaffenhet.

—

Beskrivning av linjerna: spårets geometriska kvalitet, kurvparametrar, högsta hastighet...

| — | Andelen tid som dessa olika linjer trafikeras. |
| --- | --- |

—

Andelen tid som dessa olika linjer trafikeras.

| — | Den distans som hjulet färdas under sin livslängd. |
| --- | --- |

—

Den distans som hjulet färdas under sin livslängd.

L.1.3   Bedömning av geometrisk kompatibilitet

Hjulets ritning skall överensstämma med de krav som anges i ovanstående avsnitt: Parametrar för geometrisk kompatibilitet

L.1.4   Bedömning av termomekanisk kompatibilitet

L.1.4.1   Allmänt förfarande

Alla nya hjulkonstruktioner skall bedömas i sin helhet med lämpliga metoder för att visa att de uppfyller kraven i denna bilaga.

Denna bedömning skall vara sammansatt av tre steg. Om steg 1 godkänns krävs ingen ytterligare bedömning. Om steg 1 inte godkänns, skall steg 2 tillämpas. Om steg 2 godkänns krävs ingen ytterligare bedömning. I steg 3 bedöms ett marginellt fel under steg 1 och 2. Om steg 3 inte godkänns skall hjulet inte anses överensstämmande. Under varje steg skall prov göras på ett hjul med en ny hjulring (löpbana med nominell diameter) och på ett hjul med sliten hjulring (löpbanan vid sin förslitningsgränsdiameter).

I vardera av dessa fall skall de hjul som väljs ut för prov ha sämsta hjulringsgeometri för termomekaniskt uppträdande. En validerad numerisk simulering skall bekräfta valet. Om det inte är möjligt att prova sämsta slaget hjul skall resultaten extrapoleras till sämsta fall med samma numeriska simulering.

L.1.4.2   Första steget: Bromsprov i provbänk

L.1.4.2.1   Provförfarande

Den kraft som skall ansättas under 45 minuter under detta prov skall vara lika med 1,2 Pa
  .

Formula

där

| m = | fordonets massa på spår per hjul (kg) |
| --- | --- |
| g = | tyngdkraft (m/s

  2
  ) |
| lutning = | medellutning för linjen (lutning i ‰/1 000) |
| γ = | tågets retardation (m/s

  2
  ) |
| Va = | fordonets hastighet (m/s) |

m =

fordonets massa på spår per hjul (kg)

g =

tyngdkraft (m/s

  2
  )

lutning =

medellutning för linjen (lutning i ‰/1 000)

γ =

tågets retardation (m/s

  2
  )

Va =

fordonets hastighet (m/s)

Med hänvisning till samma sydliga sluttning på St Gotthard-linjen som i avsnitt 4.2.4.1.2.5, en beräknad nedbromsning nedför Gotthard med hastigheten 80 km/h.

L.1.4.2.2   Beslutskriterier

Tre kriterier skall samtidigt vara uppfyllda för det nya hjulet och för det slitna hjulet.

För det nya hjulet:

| 1. | Största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1 mm. |
| --- | --- |

1.

Största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1 mm.

| 2. | Restspänningar i hjulringen efter kylning:






  — | såsom ett genomsnitt för tre mätningar. |
| --- | --- | --- |

2.

Restspänningar i hjulringen efter kylning:

—

Formula såsom ett genomsnitt för tre mätningar.

| — | vid varje mätning. |
| --- | --- |

—

Formula vid varje mätning.

| 3. | Största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5 mm. |
| --- | --- |

3.

Största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5 mm.

Förskjutningen i sidled anses vara positiv när avståndet mellan flänsarnas ryggar ökar.

För det slitna hjulet:

| 1. | största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1 mm |
| --- | --- |

1.

största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1 mm

| 2. | restspänningar i hjulringen efter kylning:






  — | såsom ett genomsnitt för tre mätningar |
| --- | --- | --- |

2.

restspänningar i hjulringen efter kylning:

—

Formula såsom ett genomsnitt för tre mätningar

| — | vid varje mätning |
| --- | --- |

—

Formula vid varje mätning

| 3. | största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5 mm |
| --- | --- |

3.

största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5 mm

Värdet på Σ
  r
  skall fastställas efter kraven på stålkvalitet för hjulringen. För kvaliteterna ER6 och ER7 i EN13262, Formula.

För andra stålkvaliteter, skall ett annat värde på Σ
  r
  överenskommas.

L.1.4.3   Andra steget: Hjulbrottsprov i provbänk

L.1.4.3.1   Allmänt

Det andra steget skall utföras om restspänningarna som uppmäts under första steget är högre än beslutskriterierna.

L.1.4.3.2   Förfarande vid hjulbrottsprov i provbänk

Provförfarandet vid hjulbrottsprov i provbänk skall uppfylla kraven i bilaga A.3 i EN13979-1.

L.1.4.3.3   Beslutskriterier

Det provade hjulet skall inte uppvisa brott.

L.1.4.4   Tredje steget: Bromsprov i fält

L.1.4.4.1   Allmänt

Detta tredje steg skall utföras om ett resultat under det första steget ligger ovanför beslutskriteriet och om hjulet inte kasserats under andra steget.

L.1.4.4.2   Provförfarande

Den kraft som skall ansättas under detta prov skall vara såsom anges under steg 1 av denna bedömning.

L.1.4.4.3   Beslutskriterier

Tre kriterier skall samtidigt vara uppfyllda för det nya hjulet och för det slitna hjulet.

För det nya hjulet:

| 1. | Största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1mm. |
| --- | --- |

1.

Största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1mm.

| 2. | Restspänningar i hjulringen efter kylning:






  — | såsom ett genomsnitt för tre mätningar. |
| --- | --- | --- |

2.

Restspänningar i hjulringen efter kylning:

—

Formula såsom ett genomsnitt för tre mätningar.

| — | vid varje mätning. |
| --- | --- |

—

Formula vid varje mätning.

| 3. | Största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5mm |
| --- | --- |

3.

Största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5mm

För det slitna hjulet:

| 1. | Största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1mm |
| --- | --- |

1.

Största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1mm

| 2. | Restspänningar i hjulringen efter kylning:






  — | såsom ett genomsnitt för tre mätningar. |
| --- | --- | --- |

2.

Restspänningar i hjulringen efter kylning:

—

Formula såsom ett genomsnitt för tre mätningar.

| — | vid varje mätning. |
| --- | --- |

—

Formula vid varje mätning.

| 3. | Största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5 mm. |
| --- | --- |

3.

Största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5 mm.

Värdet på Σ
  r
  skall vara fast enligt kraven på stålkvalitet för hjulringen.

För kvaliteterna ER6 och ER7 i EN13262, Formula.

För andra stålkvaliteter, skall ett annat värde på Σ
  r
  överenskommas.

L.1.5   Bedömning av mekanisk kompatibilitet

L.1.5.1   Allmänt förfarande

Denna bedömning skall vara sammansatt av två steg. Om steg 1 godkänns krävs ingen ytterligare bedömning. Om steg 1 inte godkänns, skall steg 2 tillämpas. Om steg 2 inte godkänns skall hjulet inte anses överensstämmande. Syftet med denna bedömning är att kontrollera att inga utmattningssprickor initieras i hjulskivan under hjulets hela livslängd.

Det sämsta fallet av hjulgeometri för mekaniskt uppträdande skall bedömas. Om hjulet i provbänken inte utgör sämsta fallet skall parametrarna extrapoleras till sämsta fall med en validerad numerisk simulering.

L.1.5.2   Första steget: beräkning

L.1.5.2.1   Ansatta krafter

De krafter som skall ansättas skall använda kraften P som en grund.

P är halva kraften i vertikalled per hjulpar på spår.

Tre belastningsfall skall beaktas (se figur L1):

| — | Fall 1: Rakt spår. |
| --- | --- |

—

Fall 1: Rakt spår.

Formula

Formula

| — | Fall 2: Kurvor.




  för ej styrande hjulpar.

  för styrande hjulpar. |
| --- | --- |

—

Fall 2: Kurvor.

Formula

Formula för ej styrande hjulpar.

Formula för styrande hjulpar.

| — | Fall 3: Passage av växlar och korsningar.



  För ej styrande hjulpar: | |
| --- | --- | --- |

—

Fall 3: Passage av växlar och korsningar.

Formula

För ej styrande hjulpar:

Formula

Formula

För styrande hjulpar:

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

Figur L1

Image

L.1.5.2.2   Beräkningsförfarande

Ett validerat finit elementanalysprogram skall användas för att beräkna spänningarna på hjulet.

L.1.5.2.3   Beslutskriterier

Storleken på de dynamiska spänningarna Δσ skall vara lägre än de tillåtna spänningarna på alla punkter på hjulskivan.

Tillåten storlek på dynamiska spänningar, A, är enligt följande:

| — | För hjul med maskinbearbetad hjulskiva, A=360 N/mm2. |
| --- | --- |

—

För hjul med maskinbearbetad hjulskiva, A=360 N/mm2.

| — | För hjul med ej maskinbearbetad hjulskiva, A=290 N/mm2. |
| --- | --- |

—

För hjul med ej maskinbearbetad hjulskiva, A=290 N/mm2.

L.1.5.3   Andra steget: Prov i provbänk

L.1.5.3.1   Allmänt

Detta andra steg skall användas om resultatet från det första steget är högre än beslutskriteriet.

L.1.5.3.2   Definiering av provbänksbelastning och provförfarande

De skall överenskommas mellan hjulets konstruktör och det anmälda organet.

L.1.5.3.3   Beslutskriterier

Fyra hjul skall provas.

Inga utmattningssprickor ≥1 mm skall finnas efter provet.

L.2   PRODUKTBEDÖMNING

L.2.1   Mekaniska egenskaper kopplade till slitage

L.2.1.1   Dragprovsegenskaper

Egenskaperna för hjulring och hjulskiva skall vara såsom förtecknas i tabell L1.

Tabell L1

| Stålkvalitet | Hjulring | Hjulskiva |
| --- | --- | --- |
| ReH (N/mm2) (1) | Rm (N/mm2) | A5 % | Rm minskning≥ (N/mm2) (2) | A5 % |
| ER6 | ≥ 500 | 780/900 | ≥15 | ≥100 | ≥16 |
| ER7 | ≥ 520 | 820/940 | ≥14 | ≥110 | ≥16 |
| ER8 | ≥ 540 | 860/980 | ≥13 | ≥120 | ≥16 |

Stålkvalitet

Hjulring

Hjulskiva

ReH (N/mm2) (1)

Rm (N/mm2)

A5 %

Rm minskning≥ (N/mm2) (2)

A5 %

ER6

≥ 500

780/900

≥15

≥100

≥16

ER7

≥ 520

820/940

≥14

≥110

≥16

ER8

≥ 540

860/980

≥13

≥120

≥16

Provtagningsställena anges i figur L2.

Figur L2

Provtagningsställen

Image

L.2.1.2   Hjulringens hårdhetsegenskaper

De minsta Brinell-värdena för hårdheten i hela hjulringens slitzon skall vara ≥ värdena i tabell L3 vid varje avläsning. Dessa värden skall uppnås upp till ett största djup av 35 mm under den nominella löpbanan även om förslitningsdjupet är större än 35 mm.

Hårdhetsvärdena i övergången mellan hjulring och hjulskiva skall vara minst 10 punkter lägre än värdena vid förslitningsgränsen.

Tabell L3

| Stålkvalitet | Minsta värde på Brinell-hårdhet |
| --- | --- |
| ER6 | 225 |
| ER7 | 235 |
| ER8 | 245 |

Stålkvalitet

Minsta värde på Brinell-hårdhet

ER6

225

ER7

235

ER8

245

L.2.1.3   Värmebehandlingens homogenitet

Hårdhetsvärdena som uppmäts på hjulringen skall ligga inom ett område på 30 HB.

L.2.2   Mekaniska egenskaper kopplade till säkerhet

L.2.2.1   Slagprovsegenskaper

Två omgångar av slagprov skall utföras, en med provstavar vid + 20 oC och en med provstavar vid - 20 oC. I varje provomgång skall tre provstavar provas (märkta som prov 3 i figur L2). I tabell L4 ges de värden som skall uppnås. Märkningen av provstavarna för slagprov skall möjliggöra identifiering av den längsgående yta som är parallell med tvärsnitt A-A. Provstavarna skall prepareras i enlighet med EN 10045-1. Anvisningens axel skall vara parallell med tvärsnittet A-A i figur L1. Vid + 20 oC skall provstavar med U-formad anvisning (U-provstavar) användas. Vid -20 oC skall provstavar med V-formad anvisning (V-provstavar) användas.

Tabell L4

| Stålkvalitet | KU (i joule) vid +20 oC | KV (i joule) vid –20 oC |
| --- | --- | --- |
| | Medelvärde | Minsta värde | Medelvärde | Minsta värde |
| ER6 | 17 | 12 | 12 | 8 |
| ER7 | 17 | 12 | 10 | 7 |
| ER8 | 17 | 12 | 10 | 5 |

Stålkvalitet

KU (i joule) vid +20 oC

KV (i joule) vid –20 oC

Medelvärde

Minsta värde

Medelvärde

Minsta värde

ER6

17

12

12

8

ER7

17

12

10

7

ER8

17

12

10

5

L.2.2.2   Hjulringens seghetsegenskaper

Denna egenskap behöver endast kontrolleras på blockbromsade hjul (färdbroms eller parkeringsbroms). I tabell L5 ges de minsta värden som skall uppnås.

Tabell L5

| Stålkvalitet | Medelvärde (för 6 provstavar) | Enskild provstav minst |
| --- | --- | --- |
| | N/mm2√m | N/mm2√m |
| ER6 | 100 | 80 |
| ER7 | 80 | 70 |
| ER8 | 70 | 60 |

Stålkvalitet

Medelvärde (för 6 provstavar)

Enskild provstav minst

N/mm2√m

N/mm2√m

ER6

100

80

ER7

80

70

ER8

70

60

L.2.3   Materialets renhet

L.2.3.1   Mikrografisk renhet

Materialets renhet skall mätas med mikrografisk undersökning (ISO 4967 metod A). Den plats från vilken provstavarna skall tas visas i figur L3.

Figur L3

Image

I tabell L6 ges de värden som skall uppnås.

Tabell L6

| Typ av inneslutningar | Tjocka serier (högst) | Tunna serier (högst) |
| --- | --- | --- |
| A (Sulfider) | 1,5 | 2 |
| B (Aluminater) | 1,5 | 2 |
| C (Silikater) | 1,5 | 2 |
| D (Sfäroidiserade oxider) | 1,5 | 2 |
| B + C + D | 3 | 4 |

Typ av inneslutningar

Tjocka serier (högst)

Tunna serier (högst)

A (Sulfider)

1,5

2

B (Aluminater)

1,5

2

C (Silikater)

1,5

2

D (Sfäroidiserade oxider)

1,5

2

B + C + D

3

4

L.2.3.2   Inre intakthet

Den inre intaktheten hos alla hjul skall fastställas med en automatisk ultraljudsundersökning. Standarddefekter är flatbottnade hål med olika diametrar.

Hjulringen skall inte ha några inre defekter som ger eko-magnituder större än eller lika med dem som erhålls från standarddefekter på samma djup. Diametern på denna standarddefekt är 3 mm.

Det skall inte finnas någon dämpning av bakgrundsekot som är större än 4 dB vid axiell undersökning.

L.2.4   Ytvillkor

L.2.4.1   Egenskaper som skall uppnås

Enligt sin användning kan hjul vara helt eller delvis maskinbearbetade. Deras yta skall inte uppvisa några märken förutom de som här föreskrivs.

De delar som kvarstår som obearbetade skall stålsandblästras till Ra<25 μm, perfekt bearbetad med mjuk övergång till maskinbearbetade områden.

Medelvärdet för ytjämnheten (Ra) för hjul som är ”klara” eller ”klara för montering” ges i tabell L8.

Tabell L8

| Hjulyta | Leveranstillstånd | Ytjämnhet Ra (μm) |
| --- | --- | --- |
| Urborrning | Klar | ≤12,5 |
| | Klar för montering (3) | 0,8 till 3,2 |
| Hjulskiva och nav | Klar (4) | ≤12,5 |
| Hjulringens löpbana | Klar | ≤12,5 (5) |
| Hjulringens sidor | Klara | ≤12,5 (5) |

Hjulyta

Leveranstillstånd

Ytjämnhet Ra (μm)

Urborrning

Klar

≤12,5

Klar för montering (3)

0,8 till 3,2

Hjulskiva och nav

Klar (4)

≤12,5

Hjulringens löpbana

Klar

≤12,5 (5)

Hjulringens sidor

Klara

≤12,5 (5)

L.2.5   Ytintakthet

Hjulskivans ytintakthet skall bekräftas med en magnetisk partikelprov eller ett alternativt förfarande med minst likvärdig känslighet. Gränsvärdesdefekten skall vara lika med 2 mm vad gäller maskinbearbetad hjulskiva.

L.2.6   Geometrisk tolerans

Hjulens geometri och mått skall anges på en ritning. De geometriska toleranserna skall efterkomma värdena i tabell L9. De symboler som används visas i figur L4.

Figur L4

Symboler

Image

Tabell L9

| Toleranser (mm) |
| --- |
| Benämning | Symboler (se figur L4) | Värden |
| | Mått | Geometriska (6) | Obearbetade | Bearbetade |
| Hjulring | Ytterdiameter | a | | | 0/+4 |
| Innerdiameter (utsida) | b1 | | | 0/-4 |
| Innerdiameter (insida) | b2 | | 0/-6 | 0/-4 |
| Bredd | d | | | ±1 |
| Löpbanans profil (8) | | v | | ≤0,5 |
| Löpbanans rundhet | | s | | ≤0,2 |
| Total skevning i axiell riktning | | t | | ≤0,3 |
| Chuckens totala skevning i radiell riktning | | j | | ≤0,2 |
| Markeringsspårets ytterdiameter (dvs. förslitningsgräns) | w | | | 0/+2 |
| Nav | Ytterdiameter (utsida) | f1 | | 0/+10 | 0/+5 |
| Ytterdiameter (insida) | t2 | | 0/+10 | 0/+5 |
| Innerdiameter för urborrningen: | | | | |
| ”klar” | g1 | | | 0/-2 |
| ”klar för montering” | g2 | | Se bilaga K eller i enlighet med ritningen |
| Innerdiameterns rundhet för urborrningen: | | | | |
| ”klar” | | x1 | | ≤0,2 |
| ”klar för montering” | | x2 | | ≤0,02 (7) |
| Längd | h | | | 0/+2 |
| Hjulnavets överhäng | r | | | 0/+2 |
| Hela vägen längs urborrningens diameter: | | | | |
| ”klar” | | q1 | | ≤0,2 |
| ”klar för montering” | | q2 | | ≤0,1 |
| Hjulskiva | Läge för hjulskivan vid anslutning till hjulring och nav | | k | ≤8 | ≤8 |
| Tjocklek vid anslutningen till hjulringen | m | | +8/0 | +5/0 |
| Tjocklek vid anslutningen till navet | n | | +10/0 | +5/0 |

Toleranser (mm)

Benämning

Symboler (se figur L4)

Värden

Mått

Geometriska (6)

Obearbetade

Bearbetade

Hjulring

Ytterdiameter

a

0/+4

Innerdiameter (utsida)

b1

0/-4

Innerdiameter (insida)

b2

0/-6

0/-4

Bredd

d

±1

Löpbanans profil (8)

v

≤0,5

Löpbanans rundhet

s

≤0,2

Total skevning i axiell riktning

t

≤0,3

Chuckens totala skevning i radiell riktning

j

≤0,2

Markeringsspårets ytterdiameter (dvs. förslitningsgräns)

w

0/+2

Nav

Ytterdiameter (utsida)

f1

0/+10

0/+5

Ytterdiameter (insida)

t2

0/+10

0/+5

Innerdiameter för urborrningen:

”klar”

g1

0/-2

”klar för montering”

g2

Se bilaga K eller i enlighet med ritningen

Innerdiameterns rundhet för urborrningen:

”klar”

x1

≤0,2

”klar för montering”

x2

≤0,02 (7)

Längd

h

0/+2

Hjulnavets överhäng

r

0/+2

Hela vägen längs urborrningens diameter:

”klar”

q1

≤0,2

”klar för montering”

q2

≤0,1

Hjulskiva

Läge för hjulskivan vid anslutning till hjulring och nav

k

≤8

≤8

Tjocklek vid anslutningen till hjulringen

m

+8/0

+5/0

Tjocklek vid anslutningen till navet

n

+10/0

+5/0

L.2.7   Statisk obalans

Den största statiska obalansen för ett färdigt hjul i leveransskick anges i tabell L10.

Mätförfaranden och mätmetoder skall fastställas av kunden och leverantören.

Tabell L10

| För fordon som kör med hastigheten v km/h | Statisk obalans
  g . m | Symbol |
| --- | --- | --- |
| v≤120
  120<v≤200 | ≤125
  ≤75 | E3
  E2 |

För fordon som kör med hastigheten v km/h

Statisk obalans

g . m

Symbol

v≤120

120<v≤200

≤125

≤75

E3

E2

L.2.8   Korrosionsskydd

Skydd skall tillhandahållas i enlighet med hjulkonstruktionens specifikation.

---

(1)  Om ingen tydlig sträckgräns finns, skall provspänningen R
  p0,2 fastställas.

(2)  Minskning av draghållfasthet jämfört med draghållfastheten för hjulringen på samma hjul.

(3)  Om hjulet skall monteras på en ihålig axel, kan andra värden krävas för ultraljudsundersökning under drift.

(4)  Om så anges kan denna hjulyta kvarstå som obearbetad, under förutsättning av de toleranser som anges i denna tabell uppnås.

(5)  ≤6,3 om så krävs för en standarddefekt på 2 mm.

(6)  Se ISO 1101

(7)  Eventuell lätt konicitet inom tillåten tolerans skall vara sådan att den ”större” diametern är på axelingångssidan av urborrningen vid montering.

(8)  Från flänsens övre del ända till den yttre avfasningen.

BILAGA M

SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

Axel

M.1.   BEDÖMNING AV UTFORMNING

M.1.1.   Allmänt

Huvudfaserna för fastställande av en axel är följande:

| a) | Identifiering av de krafter som skall beaktas och beräkning av momenten i axelns olika delar. |
| --- | --- |

a)

Identifiering av de krafter som skall beaktas och beräkning av momenten i axelns olika delar.

| b) | Val av diameter på axelkropp och axeltappar. Baserat på de valda diametrarna, beräkning av diametrarna på de andra delarna. |
| --- | --- |

b)

Val av diameter på axelkropp och axeltappar. Baserat på de valda diametrarna, beräkning av diametrarna på de andra delarna.

| c) | De alternativ som antas skall kontrolleras genom






  — | statisk beräkning av varje del, |
| --- | --- | --- |

c)

De alternativ som antas skall kontrolleras genom

—

statisk beräkning av varje del,

| — | jämförelse av spänningarna med de största tillåtna spänningarna.
  Det tillåtna spänningarna fastställs huvudsakligen av






  — | stålkvaliteten, |
| --- | --- | --- |

—

jämförelse av spänningarna med de största tillåtna spänningarna.

Det tillåtna spänningarna fastställs huvudsakligen av

—

stålkvaliteten,

| — | huruvida axeln är solid eller ihålig. |
| --- | --- |

—

huruvida axeln är solid eller ihålig.

M.1.2.   Identifiering av krafter och beräkning av moment

Två typer av krafter skall behandlas:

| — | Massor i rörelse. |
| --- | --- |

—

Massor i rörelse.

| — | Bromskrafter. |
| --- | --- |

—

Bromskrafter.

M.1.3.   Geometriska toleranser och måttoleranser

M.1.3.1.   Val av diametrar på axeltappar och axelkropp

Vid val av diametrar på axeltapparna och axelkroppen skall först hänvisning göras till befintliga storlekar på tillhörande komponenter t.ex. lager.

Valet av diametrar skall kontrolleras genom jämförelse av de beräknade spänningarna med högsta tillåtna spänningar. Ett mycket grunt spår (0,1 till 0,2 mm) skall tillhandahållas, så att änden på inre lagringsringen inte orsakar någon brottanvisningseffekt på axeltappen.

M.1.3.2.   Val av diametrar på de olika sätena från axelkroppens eller axeltapparnas diametrar

M.1.3.2.1.   Stödlagrets yta

För att standardisera när så är möjligt, skall diametern på stödlagrets yta vara 30 mm större än axeltappens diameter. Övergången mellan axeltapp och stödlagrets yta skall vara såsom visas i figur M3 (detalj V).

M.1.3.2.2.   Övergång mellan stödlagrets yta och hjulsätet

För att standardisera när så är möjligt skall övergången endast ha en radie på 25 mm.

Om detta värde inte kan uppfyllas, skall det högsta möjliga värdet väljas för att minska spänningskoncentrationerna i detta område.

M.1.3.2.3.   Hjulsäte

Förhållandet mellan hjulsätets och axelkroppens diametrar skall minst vara lika med 1,12 vid hjulsätets förslitningsgräns. Ett förhållande på minst 1,15 rekommenderas för en axel i nyskick.

Övergången mellan dessa två områden skall tillhandahållas så att spänningskoncentrationerna blir så små som möjligt.

För att få lägsta värde på spänningskoncentrationsfaktorn vid övergången mellan axelkroppen och hjulsätet, skall värdet på den största radien på axelkroppens sida vara minst 75 mm.

M.1.4.   Största tillåtna spänningar

Största tillåtna spänningar skall härledas från

| — | utmattningsgränsen för roterande böjning för axelns olika områden, |
| --- | --- |

—

utmattningsgränsen för roterande böjning för axelns olika områden,

| — | värdet på en säkerhetsfaktor ”S” som beror på stålkvaliteten. |
| --- | --- |

—

värdet på en säkerhetsfaktor ”S” som beror på stålkvaliteten.

M.1.4.1.   Stålkvalitet EAIN

Följande värden skall användas:

| — | För en solid axel:






  — | 200 N/mm2 utan presspassning. |
| --- | --- | --- |

—

För en solid axel:

—

200 N/mm2 utan presspassning.

| — | 120 N/mm2 med presspassning. |
| --- | --- |

—

120 N/mm2 med presspassning.

| — | För en ihålig axel:






  — | 200 N/mm2 utan presspassning. |
| --- | --- | --- |

—

För en ihålig axel:

—

200 N/mm2 utan presspassning.

| — | 110 N/mm2 med presspassning (frånsett axeltapp). |
| --- | --- |

—

110 N/mm2 med presspassning (frånsett axeltapp).

| — | 94 N/mm2 med presspassning på axeltappen. |
| --- | --- |

—

94 N/mm2 med presspassning på axeltappen.

| — | 80 N/mm2 för urborrningens yta. |
| --- | --- |

—

80 N/mm2 för urborrningens yta.

För solida och ihåliga axlar, är värdet på säkerhetskoefficienten ”S”, med vilken utmattningsgränserna skall delas för att erhålla högsta tillåtna spänningar 1,2.

För ihåliga axlar är dessa tillåtna spänningar tillämpliga om förhållandet mellan axeltappens diameter och urborrningens diameter är <3 eller om förhållandet mellan hjulsätets diameter och urborrningens diameter är <4.

M.1.4.2.   Andra stålkvaliteter än EAIN

Utmattningsgränsen skall fastställas för följande områden på axeln:

| — | Axelkroppens yta. |
| --- | --- |

—

Axelkroppens yta.

| — | Lagerytan med samma fastspänningsförhållande vid hjulsätena. |
| --- | --- |

—

Lagerytan med samma fastspänningsförhållande vid hjulsätena.

I fråga om en ihålig axel, skall utmattningsgränsen även fastställas för lagerytan med ett likvärdigt pressförhållande mellan lager och axel.

| — | Urborrningens yta. |
| --- | --- |

—

Urborrningens yta.

Värdet på säkerhetsfaktorn ”S” skall fastställas med avseende på stålkvalitetens känslighet för brottanvisningseffekten.

M.2.   PRODUKTBEDÖMNING

M.2.1.   Mekaniska egenskaper

M.2.1.1.   Egenskaper enligt dragprov

De värden som skall erhållas på halva radien av solida axlar och mittemellan ytter- och innerytan på ihåliga axlar, ges i tabell M1.

Tabell M1

| R
  eH (N/mm2) (1) | R
  m (N/mm2) | A
  5 % |
| --- | --- | --- |
| ≥ 320 | ≥ 550 | ≥ 22 |

R
  eH (N/mm2) (1)

R
  m (N/mm2)

A
  5 %

≥ 320

≥ 550

≥ 22

M.2.1.2.   Slagprovsegenskaper

Slagprovsegenskaperna skall fastställas vid 20 oC i längdled och sidled. Tre provstavar skall tas från intilliggande lägen från varje provsektion. Provstavarna skall tas från de lägen som indikeras i figur M1. De värden som skall erhållas på halva radien av solida axlar och mittemellan ytter- och innerytan på ihåliga axlar, ges i tabell M1.

Inga enskilda värden skall vara lägre än 70 % av värdena i tabell M2.

Figur M1

Image

Tabell M2

| KU i längdled (J) | KU i sidled (J) |
| --- | --- |
| ≥30 | ≥20 |

KU i längdled (J)

KU i sidled (J)

≥30

≥20

M.2.2.   Mikrostrukturens egenskaper

Mikrostrukturen skall vara ferritisk eller perlitisk. Kornstorleken skall inte vara större än de som anges i referensdiagrammet för typ V i ISO 643.

M.2.3.   Materialets mikrografiska renhet

Materialets renhet skall mätas med mikrografisk undersökning (ISO 4967 metod A). De ställen från vilka provstavarna skall tas visas i figur M2. De största värden på inneslutningar tillhörande tjocka serier som skall erhållas ges i tabell M3.

Tabell M3

| Typ av inneslutningar | Tjocka serier (högst) | |
| --- | --- | --- |
| A (Sulfider) | 1,5 | |
| B (Aluminater) | 1,5 | |
| C (Silikater) | 1,5 | |
| D (Sfäroidiserade oxider) | 1,5 | |
| B + C + D | 3 | |

Typ av inneslutningar

Tjocka serier (högst)

A (Sulfider)

1,5

B (Aluminater)

1,5

C (Silikater)

1,5

D (Sfäroidiserade oxider)

1,5

B + C + D

3

Figur M2

Image

M.2.4.   Inre intakthet

Den inre intaktheten skall fastställas med ultraljudsundersökning.

Axlar skall inte ha några inre defekter som ger eko-magnituder större än eller lika med dem som erhålls av standarddefekter på samma djup. Vid detta prov skall en standarddefekt vara en flatbottnat hål med diametern 3 mm.

Det skall inte finnas någon dämpning av bakgrundsekot som är större än 4 dB på grund av inneslutningar eller inre defekter.

M.2.5.   Genomsläpplighet för ultraljud

Axlar skall vara genomsläppliga för ultraljud. Detta skall kontrolleras med en registrerad ultraljudsprov av varje axel.

Det eko som erhålls från axlarna under provet skall ha en amplitud högre än eller lika med 50 % av full skärmhöjd, efter preliminär kalibrering av apparaten på en standardkil. Storleken på bakgrundsljudnivån skall vara lägre än 10 % av full skärmhöjd.

M.2.6.   Ytegenskaper

M.2.6.1.   Ytbehandling

Axelytan skall inte uppvisa några märken förutom de vars läge föreskrivs i denna bilaga.

Tillåten ytjämnhet (Ra) för delar som är färdigvaror eller monteringsfärdiga ges i tabell M4. Symboler visas i figur M3.

Tabell M4

| Benämning | Symbol | Ytjämnhet (2) Ra (μm) |
| --- | --- | --- |
| Råbearbetad | Färdigvara eller monteringsfärdig |
| Axelände | | | |
| Axelände och avfasning | a | – | 6,3 |
| Axelns centrumyta | Se detaljer R1 och R2 | – | 3,2 |
| Axeltapp | | | |
| Axeltappsdiameter | b | 12,5 | 0,8 |
| Spänningsutlösande spår | c (detalj V) | | 0,8 |
| Kragsäte
  Kragsätesdiameter | d | 12,5 | 1,6 |
| Hjulsäte
  Hjulsätets diameter | e | 12,5 | 0,8/1,6 (4) |
| Införingskona | f (detalj U) | | 1,6 |
| Axelkropp | | | |
| Inre överföringsradier till hjulsäte | g (detalj T) | – | 1,6 |
| Axelkroppens diameter | l | | 3,2 (3) |
| Bromsskivesätets diameter | h | 12,5 | 0,8/1,6 (4) |
| Lagersätets och tätningssätets diameter | j | 12,5 | 0,8 |
| Övergångsradier mellan två säten | k (detalj S) | | 1,6 |
| Urborrning
  Diameter | m
  (detalj R1) | | 3,2 |

Benämning

Symbol

Ytjämnhet (2) Ra (μm)

Råbearbetad

Färdigvara eller monteringsfärdig

Axelände

Axelände och avfasning

a

–

6,3

Axelns centrumyta

Se detaljer R1 och R2

–

3,2

Axeltapp

Axeltappsdiameter

b

12,5

0,8

Spänningsutlösande spår

c (detalj V)

0,8

Kragsäte

Kragsätesdiameter

d

12,5

1,6

Hjulsäte

Hjulsätets diameter

e

12,5

0,8/1,6 (4)

Införingskona

f (detalj U)

1,6

Axelkropp

Inre överföringsradier till hjulsäte

g (detalj T)

–

1,6

Axelkroppens diameter

l

3,2 (3)

Bromsskivesätets diameter

h

12,5

0,8/1,6 (4)

Lagersätets och tätningssätets diameter

j

12,5

0,8

Övergångsradier mellan två säten

k (detalj S)

1,6

Urborrning

Diameter

m

(detalj R1)

3,2

Figur M3

Ytjämnhetssymboler

Image

M.2.6.2.   Ytintakthet

Ytintaktheten skall fastställas med magnetiskt partikelprov för alla axlars externa ytor och dessutom vad gäller ihåliga axlar med en ultraljudsundersökning eller likvärdig metod av urborrningens yta. På axelns ytteryta är inte tvärgående defekter tillåtna.

M.2.6.3.   Geometriska toleranser och måttoleranser

I tabell L6 ges de geometriska toleranser som krävs. Använda symboler visas i figur M4.

I tabell M6 ges de måttoleranser som krävs. Använda symboler visas i figur M5.

Tabell M5

| Benämning | Symbol | Geometriska toleranser (5)
   (6) (mm) |
| --- | --- | --- |
| Rå-bearbetad | Monteringsfärdig |
| Axeltapp och kragsäte | | | |
| Axeltappens rundhet | n | | 0,015 |
| Kragsätets vertikala sidas skevning i förhållande till referensen Y-Z | o1 | | 0,03 |
| Kragsätets skevning i förhållande till referensen Y-Z | o2 | | 0,03 |
| Hjulsäte | | | |
| Skevning i förhållande till referensen Y-Z | p | 1,5 | 0,03 |
| Rundhet | | 0,1 | 0,015 |
| Axelkropp | | | |
| Skevning i förhållande till referensen Y-Z | t | | 0,5 |
| Urborrning | | | |
| Koncentricitet i förhållande till referensen Y-Z | u | | 0,5 |
| Hål för fastsättning av låsbricka på axelände | | | |
| Koncentricitet i förhållande till referensen Y-Z | v | | 0,5 |
| Maskinbearbetat centrums skevning i förhållande till referensen Y-Z (detaljer R1/R2) | w1

  w2 | | 0,02
  0,03 |

Benämning

Symbol

Geometriska toleranser (5)
   (6) (mm)

Rå-bearbetad

Monteringsfärdig

Axeltapp och kragsäte

Axeltappens rundhet

n

0,015

Kragsätets vertikala sidas skevning i förhållande till referensen Y-Z

o1

0,03

Kragsätets skevning i förhållande till referensen Y-Z

o2

0,03

Hjulsäte

Skevning i förhållande till referensen Y-Z

p

1,5

0,03

Rundhet

0,1

0,015

Axelkropp

Skevning i förhållande till referensen Y-Z

t

0,5

Urborrning

Koncentricitet i förhållande till referensen Y-Z

u

0,5

Hål för fastsättning av låsbricka på axelände

Koncentricitet i förhållande till referensen Y-Z

v

0,5

Maskinbearbetat centrums skevning i förhållande till referensen Y-Z (detaljer R1/R2)

w1

w2

0,02

0,03

Figur M4

Geometriska symboler

Image

Tabell M6

| Benämning | Symbol | Måttoleranser (7) (mm) |
| --- | --- | --- |
| Monteringsfärdig |
| Längdmått: | | |
| Axellängd (8) | A | ±1 |
| Hjulsätets längd (inklusive krage) | B | 0/-0,5 |
| Längd mellan kragsäten (mellan referensplanen) | C | ±0,5 (11) |
| Längd på axeltappens lagersäte | D | (9) |
| Kragsätets längd | E | +1/0 |
| Axeltappspårets djup | | Se detalj V |
| Axeltappspårets längd | G | Se detalj V (9) |
| Diametrar | | |
| Axeltappens diameter | H | (9) |
| Hjulsätets diameter | I | |
| Kragsätesdiameter | N (9) | (9) |
| Axelkroppens diameter | P | +2/0 |
| Storlek på andra delar av axlar | | |
| Axlarnas bearbetade mittre del | | |
| Vanliga axlar | | Se detalj R2 (10) |
| Ihåliga axlar | | Se detalj R1 (10) |
| Hål för fastsättning av låsbricka på axelände | Se detalj R1 (10) | |
| Borrningens koncentricitet | | 0,5 |
| Borrdjup | | +2/0 |
| Gängans djup | | +2/0 |
| Skillnad mellan borrning och gänga | | ≥10 |
| Införingskona | | |
| Hjulsätets koniska längd | K (detalj U) (9) | 0/-3 |
| Hjulsätets koniska djup | L (detalj U) (9) | 0,1 |
| Urborrningens diameter | O (detalj R1) | 1 |
| Övergångsradier – hjulsäte/axelkropp | | Se detalj T (9) |

Benämning

Symbol

Måttoleranser (7) (mm)

Monteringsfärdig

Längdmått:

Axellängd (8)

A

±1

Hjulsätets längd (inklusive krage)

B

0/-0,5

Längd mellan kragsäten (mellan referensplanen)

C

±0,5 (11)

Längd på axeltappens lagersäte

D

(9)

Kragsätets längd

E

+1/0

Axeltappspårets djup

Se detalj V

Axeltappspårets längd

G

Se detalj V (9)

Diametrar

Axeltappens diameter

H

(9)

Hjulsätets diameter

I

Kragsätesdiameter

N (9)

(9)

Axelkroppens diameter

P

+2/0

Storlek på andra delar av axlar

Axlarnas bearbetade mittre del

Vanliga axlar

Se detalj R2 (10)

Ihåliga axlar

Se detalj R1 (10)

Hål för fastsättning av låsbricka på axelände

Se detalj R1 (10)

Borrningens koncentricitet

0,5

Borrdjup

+2/0

Gängans djup

+2/0

Skillnad mellan borrning och gänga

≥10

Införingskona

Hjulsätets koniska längd

K (detalj U) (9)

0/-3

Hjulsätets koniska djup

L (detalj U) (9)

0,1

Urborrningens diameter

O (detalj R1)

1

Övergångsradier – hjulsäte/axelkropp

Se detalj T (9)

Figur M5

Måttsymboler

Image

M.2.7   Ytskydd mot korrosion

M.2.7.1   Allmänt

Alla utsatta axelytor skall skyddas såsom anges i hjulparets konstruktionsspecifikation.

M.2.7.2   Motstånd mot vissa korrosiva produkter

Skyddssystem anbringade på de utsatta axelytorna skall beakta klimatfaktorer, korrosiva material, fordonslast, mekaniska skador, etc.

---

(1)  Om ingen tydlig sträckgräns finns skall provspänningen R
  p0,2 fastställas.

(2)  För gamla axeltyper med glidlagertappar, finns kraven i de standarder som behandlar dessa produkter.

(3)  6,3 kan överenskommas om både utmattningsgränsvärdet F1 eller F2, som anges i avsnitt 5.5.2.1.4, och den känslighet som krävs för ultraljudskontroll under drift uppnås.

(4)  Vid icke-förstörande undersökning av axlar kan det krävas lägre värden på ytbehandlingen.

(5)  För parametrar som inte har någon tolerans angiven i denna tabell, skall allmänna toleranser i EN 22768-2 tillämpas.

(6)  För gamla axeltyper med glidlagertappar, finns kraven i de standarder som behandlar dessa produkter.

(7)  För parametrar som inte har någon tolerans angiven i denna tabell, skall allmänna toleranser i EN 22768-2 tillämpas.

(8)  Uppmärksamhet riktas mot det faktum att överstämmelse med toleranser för hela längden ”A” inte skall medge att enskilda toleranser skall kunna tillämpas kumulativt för vissa mått.

(9)  Enligt kraven på att ritning eller dokument skall medfölja ordern.

(10)  Andra geometrier kan föreslås och anges i ordern.

(11)  Andra värden kan överenskommas för särskilda tillämpningar.

BILAGA N

STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

Tillåtna spänningar för statiska provmetoder

N.1   STATISKA PROVMETODER

N.1.1   Gränsvärden för statiska prov för kontroll av utmattningshållfasthet

Definition av anvisningsfall

De gränsvärden för spänningar som skall användas för prov av godsvagnsunderreden anges, för tre stål med ett minsta dragmotstånd på 370, 420 och 570 MPa, och för fem anvisningsfall som definieras på ett allmänt sätt enligt följande:

| — | Fall A: Grundmaterial. |
| --- | --- |

—

Fall A: Grundmaterial.

| — | Fall B: Fogsvets. |
| --- | --- |

—

Fall B: Fogsvets.

| — | Fall C: Fogsvets med tröghetsändring. |
| --- | --- |

—

Fall C: Fogsvets med tröghetsändring.

| — | Fall D: Kälsvets. |
| --- | --- |

—

Fall D: Kälsvets.

| — | Fall E: Vårtsvets. |
| --- | --- |

—

Fall E: Vårtsvets.

Dessa fem anvisningsfall täcker inte alla typer av konstruktioner och, i praktiken, är det nödvändigt att välja de mest lämpliga anvisningsfallet för varje svetsområde som provas.

För att underlätta och standardisera dessa val ger skisserna i figur N1 praktiska exempel på svetsade fogar som ofta förekommer i underredskonstruktioner och i boggiramar.

Figur N1

| Fall | Skiss | Beskrivning | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- |
| A | | Frånsvets | Frånsvets |
| | Bearbetad fogsvets | Bearbetad fogsvets |
| B | | Fogsvets | Fogsvets |
| | Fogsvets med avfasning | |
| B | | Bearbetad och svetsad fog | |
| C | | Hörnfog med hörnplåtar | Fogsvets mellan delar med en vinkel till varandra |
| C | | Snedfog | |
| D | | Hörnfog | Fogsvets i 90o |
| D | | Förstärkt plåt | Överlappssvets |
| D | | Fogsvetsat överlappsförband | |
| D | | Hörnfog | Kälsvetsar |
| D | | Fog mellan rör och rakt stycke | |
| D | | Fog mellan plåt och rör | |
| D | | Fog mellan plåt och hjulskiva | |
| E | | Svetsad säkringstapp
  Svetsad säkringsklack | |

Fall

Skiss

Beskrivning

Kommentarer

A

Image

Frånsvets

Frånsvets

Image

Bearbetad fogsvets

Bearbetad fogsvets

B

Image

Fogsvets

Fogsvets

Image

Fogsvets med avfasning

B

Image

Bearbetad och svetsad fog

C

Image

Hörnfog med hörnplåtar

Fogsvets mellan delar med en vinkel till varandra

C

Image

Snedfog

D

Image

Hörnfog

Fogsvets i 90o

D

Image

Förstärkt plåt

Överlappssvets

D

Image

Fogsvetsat överlappsförband

D

Image

Hörnfog

Kälsvetsar

D

Image

Fog mellan rör och rakt stycke

D

Image

Fog mellan plåt och rör

D

Image

Fog mellan plåt och hjulskiva

E

Image

Svetsad säkringstapp

Svetsad säkringsklack

Tabell N.1

| | 2σAlim [N/mm2] | Σmlim [N/mm2] | σmaxlim [N/mm2] |
| --- | --- | --- | --- |
| Stål (1) | | K=0,3 | K=0,3 |
| 370 | 420 | 520 | 370 | 420 | 520 | 370 | 420 | 520 |
| Anvisnings- fall | A | 110 | 118 | 166 | 183 | 197 | 277 | 238 | 258 | 360 |
| B | 90 | 90 | 90 | 150 | 150 | 150 | 195 | 195 | 195 |
| C | 80 | 80 | 80 | 133 | 133 | 133 | 173 | 173 | 173 |
| D | 66 | 66 | 66 | 110 | 110 | 110 | 143 | 143 | 143 |
| E | 54 | 54 | 54 | 90 | 90 | 90 | 117 | 117 | 117 |

2σAlim [N/mm2]

Σmlim [N/mm2]

σmaxlim [N/mm2]

Stål (1)

K=0,3

K=0,3

370

420

520

370

420

520

370

420

520

Anvisnings- fall

A

110

118

166

183

197

277

238

258

360

B

90

90

90

150

150

150

195

195

195

C

80

80

80

133

133

133

173

173

173

D

66

66

66

110

110

110

143

143

143

E

54

54

54

90

90

90

117

117

117

---

(1)  Karakteristisk draghållfasthet Rm enligt materialstandard.

(2)  Spänningen bestäms av sträckgränsen Rp eller Rp'.

BILAGA O

KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN

TRIV-krav

Konstruktionsnivå för klass TRIV

I denna tabell anges temperaturområden för komponenter som används på driftkompatibla godsvagnar i drift före införandet av denna TSD.

| Komponent | Specifikation |
| --- | --- |
| Buffertar med slaglängd på 105 mm. | I temperaturområdet från - 25 till + 50 oC får de tekniska värdena inte avvika med mer än 20 % från värdet vid ”rumstemperatur”. |
| Buffertar med slaglängd på 130 och 150 mm. | I temperaturområdet från - 25 till + 50 oC får de tekniska värdena inte avvika med mer än 20 % från värdet vid ”rumstemperatur”. |
| Bromsar –
  Föreskrifter som styr konstruktionen av olika typer av bromsutrustning – Enkla tryckbehållare av stål, ej uppvärmd, för tryckluftbromsutrustning och pneumatisk hjälputrustning på rullande järnvägsmateriel. | Temperaturområde för tryckkärl:
  - 40 oC till + 100 oC. |
| Bromsar –
  Föreskrifter beträffande tillverkning av de olika bromskomponenterna: Urspårningsdetektorer för godsvagnar. | Temperaturområde från - 40 oC till + 70 oC. |
| Mått på slanganslutningar (bromsslangar) och elektriska kablar, olika typer av pneumatiska och elektriska anslutningar och deras placering på godsvagnar och personvagnar utrustade med automatkoppel från UIC- och OSJD-medlemmars järnvägar. | Temperaturområde från - 40 oC till + 70 oC. |
| Teknisk specifikation för allmän provning och försörjning av fett avsett för smörjning av järnvägsfordons rullagerboxar. | Lägsta temperatur för provning: - 20 oC. |

Komponent

Specifikation

Buffertar med slaglängd på 105 mm.

I temperaturområdet från - 25 till + 50 oC får de tekniska värdena inte avvika med mer än 20 % från värdet vid ”rumstemperatur”.

Buffertar med slaglängd på 130 och 150 mm.

I temperaturområdet från - 25 till + 50 oC får de tekniska värdena inte avvika med mer än 20 % från värdet vid ”rumstemperatur”.

Bromsar –

Föreskrifter som styr konstruktionen av olika typer av bromsutrustning – Enkla tryckbehållare av stål, ej uppvärmd, för tryckluftbromsutrustning och pneumatisk hjälputrustning på rullande järnvägsmateriel.

Temperaturområde för tryckkärl:

- 40 oC till + 100 oC.

Bromsar –

Föreskrifter beträffande tillverkning av de olika bromskomponenterna: Urspårningsdetektorer för godsvagnar.

Temperaturområde från - 40 oC till + 70 oC.

Mått på slanganslutningar (bromsslangar) och elektriska kablar, olika typer av pneumatiska och elektriska anslutningar och deras placering på godsvagnar och personvagnar utrustade med automatkoppel från UIC- och OSJD-medlemmars järnvägar.

Temperaturområde från - 40 oC till + 70 oC.

Teknisk specifikation för allmän provning och försörjning av fett avsett för smörjning av järnvägsfordons rullagerboxar.

Lägsta temperatur för provning: - 20 oC.

BILAGA P

BROMSPRESTANDA

Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter

P.1   KONSTRUKTIONSBEDÖMNING

Följande förteckning omfattar de konstruktioner av bromssystem och bromskomponenter som vid publiceringen redan anses uppfylla kraven i denna TSD. Denna förteckning finns i bilaga FF.

P.1.1   Styrventil

Öppen punkt

Provförfarandet för bedömning av produktkonstruktionen som skall användas för kompatibilitetskomponenten styrventil skall överensstämma med denna TSD.

P.1.2   Lastventil för variabel lastomställning/automatisk omställning TOM/LAST

Öppen punkt

P.1.2.1   Lastventil för variabel lastomställning

Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten lastventil för variabel last beskrivs här, medan specifikationen beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestanda och avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning i TSD och egenskaperna beskrivs i avsnitt I.2.1 i bilaga I.

Reläet skall provas som en enskild enhet vad gäller följande funktioner under drift vid temperaturer på - 25 till + 45 oC:

| — | Ansättnings- och lossningstider över hela belastningsområdet i enlighet med avsnitt 4.2.4.1.2.2 i denna TSD. |
| --- | --- |

—

Ansättnings- och lossningstider över hela belastningsområdet i enlighet med avsnitt 4.2.4.1.2.2 i denna TSD.

| — | Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg) |
| --- | --- |

—

Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)

| — | Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal. |
| --- | --- |

—

Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal.

| — | Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal. Ändring inom 1 minut. |
| --- | --- |

—

Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal. Ändring inom 1 minut.

| — | Inget läckage vid drift vid temperaturer på - 25 till + 45 oC |
| --- | --- |

—

Inget läckage vid drift vid temperaturer på - 25 till + 45 oC

Provresultaten vid temperaturer på - 25 till + 45 oC får inte påverka fordonets eller tågets drift.

Lastventilen skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid extrema temperaturer på - 40 till - 25 oC och + 45 till + 70 oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25 oC och + 45 oC vid dessa extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.

Bedömningen av den lastventilen för variabel last i systemet skall utföras när den är monterad i ett bromssystem med en driftkompatibel styrventil.

Följande prov skall utföras på en slumpmässigt vald enskild godsvagn, utrustad med minst en lastventil för variabel last. Ändringen av belastningen skall vara både ökande och minskande inom hela lastområdet och fordonet skall flyttas före nästa omgång mätningar efter en laständring.

| — | Kontroll av bromstalet vid körning i hastigheten 120 km/h. Progressiv försämring från ett bromstal på 100 % till 90 % är tillåten för backbromsade godsvagnar när lasten ökar från 18 till 20 tons axellast enligt denna TSD. |
| --- | --- |

—

Kontroll av bromstalet vid körning i hastigheten 120 km/h. Progressiv försämring från ett bromstal på 100 % till 90 % är tillåten för backbromsade godsvagnar när lasten ökar från 18 till 20 tons axellast enligt denna TSD.

| — | Kontroll av bromstalet vid körning i hastigheten 100 km/h. Progressiv försämring från ett bromstal på 100 % till 65 % är tillåten för godsvagnar progressivt när lasten ökar från 65 % av godsvagnen största tillåtna vikt (14,5 tons axellast för en godsvagn konstruerad för 22,5 tons axellast) till dess största vikt enligt denna TSD. Bromsvikten för godsvagnar utrustade med backbromsar av gjutjärn skall inte överstiga 18 ton enligt de tillängliga internationella tekniska regler som nu omfattar alla medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Kontroll av bromstalet vid körning i hastigheten 100 km/h. Progressiv försämring från ett bromstal på 100 % till 65 % är tillåten för godsvagnar progressivt när lasten ökar från 65 % av godsvagnen största tillåtna vikt (14,5 tons axellast för en godsvagn konstruerad för 22,5 tons axellast) till dess största vikt enligt denna TSD. Bromsvikten för godsvagnar utrustade med backbromsar av gjutjärn skall inte överstiga 18 ton enligt de tillängliga internationella tekniska regler som nu omfattar alla medlemsstater.

| — | Ansättnings- och lossningstider över hela belastningsområdet |
| --- | --- |

—

Ansättnings- och lossningstider över hela belastningsområdet

| — | Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg) |
| --- | --- |

—

Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)

| — | Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal |
| --- | --- |

—

Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal

| — | Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal |
| --- | --- |

—

Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal

| — | Slag och kortvariga laständringar inte påverkar lastinställningen |
| --- | --- |

—

Slag och kortvariga laständringar inte påverkar lastinställningen

| — | Läckage |
| --- | --- |

—

Läckage

Körprov skall utföras för att kontrollera:

| — | att utrustningen är okänslig för slumpmässiga laständringar på grund av fordonets rörelse |
| --- | --- |

—

att utrustningen är okänslig för slumpmässiga laständringar på grund av fordonets rörelse

| — | att bromstalet vid (i) olastad, (ii) halvlastad, (iii) lastad motsvarande ett bromstal på 100 % och (iv) fullt lastad. att bromstalet inte överskrider 130 % oberoende av belastningsvärdet och för bromsblocksbromsade godsvagnar som kör med 120 km/h under fullt lastat tillstånd inte överskrider 105 %. |
| --- | --- |

—

att bromstalet vid (i) olastad, (ii) halvlastad, (iii) lastad motsvarande ett bromstal på 100 % och (iv) fullt lastad. att bromstalet inte överskrider 130 % oberoende av belastningsvärdet och för bromsblocksbromsade godsvagnar som kör med 120 km/h under fullt lastat tillstånd inte överskrider 105 %.

P.1.2.2   Lastventil för automatisk omställning TOM/LAST

Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten lastventil för automatisk omställning TOM/LAST beskrivs här, medan specifikationen beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestanda och avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning i TSD och egenskaperna beskrivs i avsnitt I.2.1 i bilaga I.

Reläet kommer att provas som en enskild enhet vad gäller följande egenskaper under drift vid temperaturer på - 25 till + 45 oC:

| — | Ansättnings- och lossningstider över hela belastningsområdet |
| --- | --- |

—

Ansättnings- och lossningstider över hela belastningsområdet

| — | Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg) |
| --- | --- |

—

Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)

| — | Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal |
| --- | --- |

—

Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal

| — | Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal |
| --- | --- |

—

Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal

| — | Inget läckage vid drift vid temperaturer på - 25 till + 45 oC |
| --- | --- |

—

Inget läckage vid drift vid temperaturer på - 25 till + 45 oC

Provresultaten vid temperaturer på - 25 till + 45 oC får inte påverka tågets drift.

Lastventilen skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid extrema temperaturer på - 40 till - 25 oC och + 45 till + 70 oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25 oC och + 45 oC vid dessa extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.

Bedömningen av lastventil för automatisk omställning TOM/LAST i systemet skall utföras när den är monterad i ett bromssystem med en driftkompatibel styrventil. Följande prov skall utföras på en slumpmässigt vald enskild godsvagn, utrustad med minst en lastventil för automatisk omställning TOM/LAST. Prov skall utföras under olastade och lastade förhållanden. Fordonet kommer att bli progressivt lastat och olastat för att fastställa att den automatiska omställningsmekanismen överförs från läge ”LAST” till läge ”TOM”, ökande och minskande, inom ±5 % av viktområdet för omställning. Om utrustningen är konstruerad för att arbeta med varierande last med omställningsanordningen för TOM/LAST, kommer körproven ske med en last som varieras omkring omställningsvikten för att säkerställa att mekanismen inte påverkas av slumpmässiga belastningsvariationer under normal drift. Prov kommer att utföras statiskt på ett enskilt fordon och i en tågformation om minst 15 godsvagnar utrustade med 4 axlar som alla är utrustade med driftskompatibla styrventiler. Om provresultatet överensstämmer med ovanstående krav skall proven utföras dynamiskt på ett enskilt fordon. I proven kommer att ingå:

| — | Ansättnings- och lossningstider i båda lägena |
| --- | --- |

—

Ansättnings- och lossningstider i båda lägena

| — | Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg) |
| --- | --- |

—

Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)

| — | Bromsansättningstid i båda lägena |
| --- | --- |

—

Bromsansättningstid i båda lägena

| — | Bromslossningstid i båda lägena |
| --- | --- |

—

Bromslossningstid i båda lägena

| — | Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal |
| --- | --- |

—

Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal

| — | Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal |
| --- | --- |

—

Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal

| — | Läckage |
| --- | --- |

—

Läckage

Körproven kan om så krävs utföras av det anmälda organet.

P.1.3   Fastbromsningsskydd

Öppen punkt

Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten fastbromsningsskydd beskrivs här, medan specifikationen beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.6 Fastbromsningsskydd och avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning i TSD och egenskaperna beskrivs i avsnitt I.3.1 i bilaga I.

Proven med WSP (fastbromsningsskydd) skall antingen utföras på ett modernt 4-axligt fordon eller på en validerad provrigg, som på ett troget sätt representerar spårgeometrin, adhesionsförhållanden, fordonsparametrar, etc. och validerade på ett modernt 4-axligt fordon.

Om provfordonet är utrustat med några bromsar som inte är adhesionsberoende skall dessa kopplas bort. När dessa bromsar är aktiverade skall fastbromsningsskyddet arbeta korrekt: prov krävs för att bekräfta detta. Provfordonet skall ha ett bromssystem som är representativt för det system som fastbromsningsskyddet har konstruerats för (med skivor och/eller backar).

Åtminstone följande skall mätas/registreras under all provning av fastbromsningsskyddet:

| — | Fordonets hastighet |
| --- | --- |

—

Fordonets hastighet

| — | Hastighet för enskilda axlar |
| --- | --- |

—

Hastighet för enskilda axlar

| — | Bromscylindertryck |
| --- | --- |

—

Bromscylindertryck

| — | Fordonet retardation |
| --- | --- |

—

Fordonet retardation

| — | Förrådsluftbehållarens tryck |
| --- | --- |

—

Förrådsluftbehållarens tryck

| — | Tiden |
| --- | --- |

—

Tiden

| — | Bromsningens början |
| --- | --- |

—

Bromsningens början

| — | Aktivering av tömningsventiler |
| --- | --- |

—

Aktivering av tömningsventiler

| — | Stoppsträcka |
| --- | --- |

—

Stoppsträcka

| — | Stopptid |
| --- | --- |

—

Stopptid

Provens utföranden skall vara gjorda i enlighet med denna TSD.

P.1.4   Bromsregulator

Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten bromsregulator skall göras genom att säkerställa att den mekaniska hållfastheten är lämplig för den belastning som skall överföras. Utbytbara bromsregulatorer visas i avsnitt I.4 i bilaga I tillsammans med sina tillåtna största belastningar. Vid bedömningen skall även kontrolleras att friktionsytornas avstånd kan bibehållas inom känslighetsgränserna så att friktionsytorna inte berör varandra utan bromsning, att bromsegenskaperna bibehålls och att nödvändiga bromsprestanda garanteras.

En livstidsprovning skall utföras för att visa enhetens lämplighet för drift på järnvägsfordon och för att kontrollera underhållskraven under konstruktionens livstid i drift. Denna skall utföras vid största märkbelastning med cykling genom hela inställningsområdet.

P.1.5   Bromscylinder/manöverorgan

Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten bromscylinder/manöverorgan beskrivs här, medan specifikationen beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestanda, 4.2.4.1.2.8 Parkeringsbroms, 4.2.4.1.2.5 Energigränsvärden och avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning och egenskaperna beskrivs i avsnitt I.5 i bilaga I.

Den mekaniska hållfastheten skall bedömas för att tillförsäkra att den är lämplig för den mekaniska belastning som skall överföras, mekaniska fastsättningsanordningar och för de lufttryck som används, inklusive övertryckssituationer på grund av felförhållanden. En fullständig måttkontroll skall utföras. Utbytbara bromscylindrar visas i avsnitt I.5 i bilaga I med sina tillåtna mått.

Bromscylinder/manöverorgan skall provas. Egenskaperna som skall provas är:

| — | Inget läckage vid minsta och största slaglängd med lågt huvudledningstryck (ungefär 0,35 bar) vid temperaturer på - 25 till + 45 oC |
| --- | --- |

—

Inget läckage vid minsta och största slaglängd med lågt huvudledningstryck (ungefär 0,35 bar) vid temperaturer på - 25 till + 45 oC

| — | Inget läckage vid minsta och största slaglängd med högt huvudledningstryck (ungefär 3,8 bar) vid temperaturer på - 25 till + 45 oC |
| --- | --- |

—

Inget läckage vid minsta och största slaglängd med högt huvudledningstryck (ungefär 3,8 bar) vid temperaturer på - 25 till + 45 oC

| — | Största konstruktionsslaglängd |
| --- | --- |

—

Största konstruktionsslaglängd

| — | Tryck som krävs för att röra omställarens länkarm, vid rörelsens början och då full slaglängd uppnås. |
| --- | --- |

—

Tryck som krävs för att röra omställarens länkarm, vid rörelsens början och då full slaglängd uppnås.

Provresultaten vid temperaturer på - 25 till + 45 oC får inte påverka tågets drift.

Bromscylindern/manöverorganet skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid extrema temperaturer på - 40 till - 25 oC och + 45 till + 70 oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25 oC och + 45 oC vid dessa extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.

Om bromscylindern eller manöverorganet har en bromsregulator, skall de egenskaper som förtecknas i avsnitt P.1.4 bedömas.

En livstidsprovning skall utföras för att visa bromscylinderns eller manöverorganets lämplighet för drift på järnvägsfordon och för att kontrollera underhållskraven under konstruktionslivstiden i drift. Denna skall utföras vid största märkbelastning med cykling genom hela slaglängdsområdet (och inställningsområdet för de som är utrustade med bromsregulatorer).

P.1.6   Slangkoppling

Slangkopplingen skall fullständigt kontrolleras med avseende på mått och överensstämma med detaljerna i avsnitt I.6 i bilaga I och tillverkarnas ritningar. Ett representativt urval av 10 från ett parti med minst 25 skall provas för koppling och för att säkerställa att inget läckage finns vid 10 bar vid användning i temperaturer på - 25 och + 45 oC.

Slangkopplingen skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid extrema temperaturer på - 40 till - 25 oC och + 45 till + 70 oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25 oC och + 45 oC vid dessa extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.

P.1.7   Kopplingsventiler

Öppen punkt

Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten kopplingsventiler beskrivs här, medan egenskaperna beskrivs i avsnitt I.7 i bilaga I.

Kontroll av fysiska och geometriska egenskaper: De tillämpliga kraven i avsnitt I.7.4 och I.7.7 i bilaga I, och figurerna I.7.2 till I.7.5 skall kontrolleras.

Provens utförande skall ske i enlighet med denna TSD.

P.1.8   Avstängningsanordning för styrventil

Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten avstängningsanordning för styrventil beskrivs här, medan egenskaperna beskrivs i avsnitt I.8 i bilaga I.

Avstängningsanordningen skall provas och kontrolleras enligt följande:

| — | Handtagets rörelse. |
| --- | --- |

—

Handtagets rörelse.

| — | Inget läckage genom stängd kik vid drift vid temperaturer på - 25 till + 45 oC |
| --- | --- |

—

Inget läckage genom stängd kik vid drift vid temperaturer på - 25 till + 45 oC

| — | Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med lågt huvudledningstryck på 0,35 bar |
| --- | --- |

—

Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med lågt huvudledningstryck på 0,35 bar

| — | Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med högt huvudledningstryck på 7 bar |
| --- | --- |

—

Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med högt huvudledningstryck på 7 bar

Avstängningsanordningen skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid extrema temperaturer på - 40 till - 25 oC och + 45 till + 70 oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25 oC och + 45 oC vid dessa extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.

P.1.9   Bromsbelägg

Provförfarandena för konstruktionsbedömningen som skall användas för kompatibilitetskomponenterna bromsbelägg och skivor skall utföras i enlighet med denna TSD.

P.1.10   Bromsblock

Provförfarandet för konstruktionsbedömningen som skall användas för kompatibilitetskomponenten bromsblock skall utföras i enlighet med specifikationen i avsnitt I.10.2 i bilaga I. Denna specifikation är fortfarande en öppen punkt för kompositbackar.

Bromsblock av komposit som redan används har framgångsrikt klarat bedömningen enligt avsnitt P.2.10.

UIC innehåller en förteckning över godkända bromsblock av komposit (inklusive geografiska begränsningar för användning och användningsvillkor, enligt avsnitten P.1.10 och P.2.10).

P.1.11   Snabbromsventil

Öppen punkt

Provförfarandena för konstruktionsbedömning som skall användas för kompatibilitetskomponenten snabbromsventil skall utföras i enlighet med denna TSD.

P.1.12   Automatisk lastavkännings- och omställningsanordning TOM/LAST

Öppen punkt

P.1.12.1   Automatisk lastavkänningsanordning

Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten automatisk lastavkänningsanordning beskrivs här, medan ventilens egenskaper specificeras i avsnitt I.12.1 i bilaga I. Proven för att visa överensstämmelse förtecknas nedan:

| — | Statiskt prov av belastning jämfört med bromscylindertryck vid ökande och minskande belastningar. |
| --- | --- |

—

Statiskt prov av belastning jämfört med bromscylindertryck vid ökande och minskande belastningar.

| — | Körprov för att visa att stötar och variationer inte påverkar den utmatade bromskraften. |
| --- | --- |

—

Körprov för att visa att stötar och variationer inte påverkar den utmatade bromskraften.

| — | Körprov för att visa att luftförbrukningen inte är för stor och inte kommer att påverka normal drift hos tryckluftbromssystemet. |
| --- | --- |

—

Körprov för att visa att luftförbrukningen inte är för stor och inte kommer att påverka normal drift hos tryckluftbromssystemet.

Provens utförande skall ske i enlighet med denna TSD.

P.1.12.2   Omställningsanordning TOM/LAST

Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten automatisk omställningsanordning TOM/LAST beskrivs här, medan ventilens egenskaper specificeras i avsnitt I.12.2 i bilaga I. Proven för att visa överensstämmelse förtecknas nedan:

| — | Statiskt prov för att påvisa ändring av utmatningen vid mätanordningens rörelse eller en belastningsändring. |
| --- | --- |

—

Statiskt prov för att påvisa ändring av utmatningen vid mätanordningens rörelse eller en belastningsändring.

| — | Statiskt prov för att visa utmatningssignalens försening som orsakas av mätningsanordningens rörelse, som skulle orsaka en ändring av utmatningen, under mer än 3 sekunder. |
| --- | --- |

—

Statiskt prov för att visa utmatningssignalens försening som orsakas av mätningsanordningens rörelse, som skulle orsaka en ändring av utmatningen, under mer än 3 sekunder.

| — | Körprov för att visa att stötar och variationer inte påverkar utmatningssignalen. |
| --- | --- |

—

Körprov för att visa att stötar och variationer inte påverkar utmatningssignalen.

| — | Körprov för att visa att luftförbrukningen inte är för stor och inte kommer att påverka normal drift hos tryckluftbromssystemet. |
| --- | --- |

—

Körprov för att visa att luftförbrukningen inte är för stor och inte kommer att påverka normal drift hos tryckluftbromssystemet.

Provens utförande skall ske i enlighet med denna TSD.

P.2   PRODUKTBEDÖMNING

P.2.1   Styrventil

Varje styrventil skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.1 i bilaga I och de som skall provas förtecknas nedan:

| — | Gradvis ansättande och lossande av bromsarna |
| --- | --- |

—

Gradvis ansättande och lossande av bromsarna

| — | Bromsansättningstid |
| --- | --- |

—

Bromsansättningstid

| — | Bromslossningstid |
| --- | --- |

—

Bromslossningstid

| — | Manuell lossningsventil för styrventil |
| --- | --- |

—

Manuell lossningsventil för styrventil

| — | Automatisk drift |
| --- | --- |

—

Automatisk drift

| — | Känslighet och okänslighet |
| --- | --- |

—

Känslighet och okänslighet

| — | Läckage |
| --- | --- |

—

Läckage

| — | Fyllningstid för förrådsluftbehållare |
| --- | --- |

—

Fyllningstid för förrådsluftbehållare

| — | Fyllningstid för styrkammare (kanske inte gäller elektriskt/elektroniskt styrd styrventil) |
| --- | --- |

—

Fyllningstid för styrkammare (kanske inte gäller elektriskt/elektroniskt styrd styrventil)

P.2.2   Lastventil för variabel lastomställning och TOM/LAST

Varje lastventil skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.2 i bilaga I och de som skall provas förtecknas nedan:

| — | Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg) |
| --- | --- |

—

Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)

| — | Bromsansättningstid |
| --- | --- |

—

Bromsansättningstid

| — | Bromslossningstid |
| --- | --- |

—

Bromslossningstid

| — | Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal |
| --- | --- |

—

Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal

| — | Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal |
| --- | --- |

—

Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal

| — | Ingen ändring av bromscylindertrycket för lastsignaländringar under en ansättning (endast variabel belastning) |
| --- | --- |

—

Ingen ändring av bromscylindertrycket för lastsignaländringar under en ansättning (endast variabel belastning)

| — | Läckage |
| --- | --- |

—

Läckage

P.2.3   Fastbromsningsskydd

Varje styrenhet, sensor och tömningsventil i fastbromsningsskyddet skall provas. Egenskaperna för fastbromsningsskyddet beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.6 Fastbromsningsskydd och avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning och specificeras i avsnitt I.13 i bilaga I. Egenskaperna skall provas med ett självprovprogram som har en feldiagnostisk display för att hitta eventuella fel. Slumpmässiga fel skall införas för att kontrollera självprovningen.

P.2.4   Bromsregulator

Varje bromsregulator skall provas. Egenskaperna som skall provas är:

| — | Största kompensation |
| --- | --- |

—

Största kompensation

| — | Underhåll av inställt spel |
| --- | --- |

—

Underhåll av inställt spel

| — | Kompensationssteg |
| --- | --- |

—

Kompensationssteg

| — | Utsläpp vid avsaknad av spel för att uppnå inställningsspel (endast dubbelverkande enheter) |
| --- | --- |

—

Utsläpp vid avsaknad av spel för att uppnå inställningsspel (endast dubbelverkande enheter)

| — | Förmåga att återställa till minsta längd (kontraherande bromsregulator) eller största längd (expanderande bromsregulator) |
| --- | --- |

—

Förmåga att återställa till minsta längd (kontraherande bromsregulator) eller största längd (expanderande bromsregulator)

P.2.5   Bromscylinder/manöverorgan

Varje bromscylinder/manöverorgan skall provas. Egenskaperna som skall provas är:

| — | Inget läckage vid största och minsta slaglängd med lågt huvudledningstryck |
| --- | --- |

—

Inget läckage vid största och minsta slaglängd med lågt huvudledningstryck

| — | Inget läckage vid största och minsta slaglängd med högt huvudledningstryck |
| --- | --- |

—

Inget läckage vid största och minsta slaglängd med högt huvudledningstryck

| — | Största slaglängd |
| --- | --- |

—

Största slaglängd

| — | Tryck för att röra omställarens länkarm |
| --- | --- |

—

Tryck för att röra omställarens länkarm

Om bromscylindern eller manöverorganet har en bromsregulator, skall de egenskaper som förtecknas i avsnitt P.2.4 provas.

P.2.6   Slangkoppling

Varje slangkoppling skall provas för att säkerställa att det inte finns något läckage vid 10 bar.

P.2.7   Kopplingsventiler

Varje kopplingsventil skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.7 i bilaga I och de som skall provas förtecknas nedan:

| — | Handtagets rörelse |
| --- | --- |

—

Handtagets rörelse

| — | Vridkraft |
| --- | --- |

—

Vridkraft

| — | Inget läckage genom kiken när den är stängd |
| --- | --- |

—

Inget läckage genom kiken när den är stängd

| — | Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med ett lågt huvudledningstryck |
| --- | --- |

—

Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med ett lågt huvudledningstryck

| — | Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med ett huvudledningstryck på 10 bar. |
| --- | --- |

—

Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med ett huvudledningstryck på 10 bar.

| — | Ventilering av kikens slangsida |
| --- | --- |

—

Ventilering av kikens slangsida

P.2.8   Avstängningsanordning för styrventil

Varje avstängningsanordning skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.8 i bilaga I och de som skall provas förtecknas nedan:

| — | Handtagets rörelse |
| --- | --- |

—

Handtagets rörelse

| — | Inget läckage genom kiken när den är stängd |
| --- | --- |

—

Inget läckage genom kiken när den är stängd

| — | Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med ett lågt huvudledningstryck |
| --- | --- |

—

Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med ett lågt huvudledningstryck

| — | Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med det höga huvudledningstrycket. |
| --- | --- |

—

Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med det höga huvudledningstrycket.

P.2.9   Bromsbelägg

Provexemplar från varje parti bromsbelägg skall kontrolleras med avseende på mått.

P.2.10   Bromsblock

| — | Geometrisk bedömning
  Provexemplar från varje bromsblocksparti skall kontrolleras med avseende på mått. |
| --- | --- |

—

Geometrisk bedömning

Provexemplar från varje bromsblocksparti skall kontrolleras med avseende på mått.

| — | Bedömningsförfarande för bromsblock av komposit.
  Provförfarandet är en öppen punkt
  Under övergångstiden skall den bedömningsprov som utförs av UIC åtminstone omfatta:
  Riggprov och analys
  Bromsblock av komposit skall bedömas med ett standardiserat provförfarande och standardiserad provrigg (ERRI B126/RP 18, 2. version, mars 2001). Följande kriterier skall undersökas:






  — | Bromsblockets prestanda vid torr-, våt- och kontinuerlig bromsning |
| --- | --- | --- |

—

Bedömningsförfarande för bromsblock av komposit.

Provförfarandet är en öppen punkt

Under övergångstiden skall den bedömningsprov som utförs av UIC åtminstone omfatta:

Riggprov och analys

Bromsblock av komposit skall bedömas med ett standardiserat provförfarande och standardiserad provrigg (ERRI B126/RP 18, 2. version, mars 2001). Följande kriterier skall undersökas:

—

Bromsblockets prestanda vid torr-, våt- och kontinuerlig bromsning

| — | Sannolikheten för metallupptagning från hjulet |
| --- | --- |

—

Sannolikheten för metallupptagning från hjulet

| — | Prestanda under ogynnsamma vinterförhållanden (t.ex. snö, is, låg temperatur) |
| --- | --- |

—

Prestanda under ogynnsamma vinterförhållanden (t.ex. snö, is, låg temperatur)

| — | Prestanda i händelse av bromsfel (fastlåsta bromsar) |
| --- | --- |

—

Prestanda i händelse av bromsfel (fastlåsta bromsar)

| — | Bedömning av effekterna på hjulparets elektriska motstånd (inklusive specifik prov av kompatibiliteten med spårkretsar i de olika länder som fordonet avses att trafikera) |
| --- | --- |

—

Bedömning av effekterna på hjulparets elektriska motstånd (inklusive specifik prov av kompatibiliteten med spårkretsar i de olika länder som fordonet avses att trafikera)

Bedömning av prov i klimatkammare

Innan man fortsätter med bromsprestandaprov på fordon skall bromsblocken av komposit framgångsrikt slutföra ett program med riggprov såsom beskrivs ovan.

Bromsprestandaprov på delsystemet:

Bromsblocken av komposit skall vara:

| — | bedömda enligt bilaga S i denna TSD |
| --- | --- |

—

bedömda enligt bilaga S i denna TSD

| — | provade i trafik under driftsförhållande i norra Europa under en hel vintersäsong |
| --- | --- |

—

provade i trafik under driftsförhållande i norra Europa under en hel vintersäsong

| — | bedömda med avseende på hjulets ytjämnhet i överstämmelse med TSD Buller |
| --- | --- |

—

bedömda med avseende på hjulets ytjämnhet i överstämmelse med TSD Buller

| — | bedömda med avseende på effekterna på hjulparets elektriska motstånd |
| --- | --- |

—

bedömda med avseende på effekterna på hjulparets elektriska motstånd

Utvärdering under drift skall för nya produkter, förutom kompositbackar, utföras enligt kapitel 6 och bilaga Q.

P.2.11   Snabbromsventil

Varje snabbromsventil skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.11 i bilaga I.

P.2.12   Automatisk lastavkännings- och omställningsanordning TOM/LAST

P.2.12.1   Automatisk avkänningsanordning av variabel last

Varje avkänningsanordning skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.12.1 i bilaga I och de som skall provas förtecknas nedan:

| — | Belastning jämfört med bromscylindertryck vid ökande och minskande belastningar |
| --- | --- |

—

Belastning jämfört med bromscylindertryck vid ökande och minskande belastningar

| — | Inget läckage |
| --- | --- |

—

Inget läckage

P.2.12.2   Omställningsanordning TOM/LAST

Varje omställningsanordning skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.12.2 i bilaga I och de som skall provas förtecknas nedan:

| — | Ändring i utmatning vid rörelse av mätningsanordning/laständring. Försening av utmatningssignal som orsakas av mätningsanordningens rörelse, |
| --- | --- |

—

Ändring i utmatning vid rörelse av mätningsanordning/laständring. Försening av utmatningssignal som orsakas av mätningsanordningens rörelse,

| — | som skulle orsaka en ändring av utmatningen, under längre tid än 3 sekunder. |
| --- | --- |

—

som skulle orsaka en ändring av utmatningen, under längre tid än 3 sekunder.

| — | Inget läckage |
| --- | --- |

—

Inget läckage

P.3   PROVFÖRFARANDETS EGENSKAPER

| Provförfarandets egenskaper |
| --- |
| Nr | Egenskap | Gränsvärde |
| | Första slaglängd i procent av maximalt bromsblockstryck för broms i läge ”gods” | Cirka 10 % |
| | Överladdning med högt tryck till 6 bar ledningstryck, efter fullt ansatt färdbroms, skall inte utlösa en bromsansättning om den bibehålls under: - | Läge ”P” persontåg
  Upp till 40 sekunder
  Läge ”G” gods
  Upp till 10 sekunder |
| | Överföringshastighet i fallet nödbromsning | Högre än eller lika med 250 m/s |
| | Lossningstid för ett tåg efter full bromsansättning | Läge ”P” persontåg
  Upp till 25 sekunder
  Läge ”G” gods
  Upp till 70 sekunder |
| | Ojämn fyllning, bromsen lossas | 6 bar under 2 sekunder (minst). Återgång från 6 bar till 5,2 bar på 1 sekund: Bromsen får inte slå till under detta prov. |
| | Outtröttbarhet. Procentuell minskning av medeltrycket i bromscylindern. | Högst 15 % |
| | Bromsens drift utan störning och i överensstämmelse med denna TSD: Nödbromsning, full bromsansättning, gradvis ansättning, inställbarhet till lossning. | Provet måste utföras för att visa att inga störningar finns och överensstämmelse under olika bromskonfigurationer. |
| | Automatisk kompensation av läckage vid bromscylindrarna. | Under färdbromsning och nödbromsning, skall ett läckage på 1 mm i diameter kompenseras utan fördröjning. |

Provförfarandets egenskaper

Nr

Egenskap

Gränsvärde

Första slaglängd i procent av maximalt bromsblockstryck för broms i läge ”gods”

Cirka 10 %

Överladdning med högt tryck till 6 bar ledningstryck, efter fullt ansatt färdbroms, skall inte utlösa en bromsansättning om den bibehålls under: -

Läge ”P” persontåg

Upp till 40 sekunder

Läge ”G” gods

Upp till 10 sekunder

Överföringshastighet i fallet nödbromsning

Högre än eller lika med 250 m/s

Lossningstid för ett tåg efter full bromsansättning

Läge ”P” persontåg

Upp till 25 sekunder

Läge ”G” gods

Upp till 70 sekunder

Ojämn fyllning, bromsen lossas

6 bar under 2 sekunder (minst). Återgång från 6 bar till 5,2 bar på 1 sekund: Bromsen får inte slå till under detta prov.

Outtröttbarhet. Procentuell minskning av medeltrycket i bromscylindern.

Högst 15 %

Bromsens drift utan störning och i överensstämmelse med denna TSD: Nödbromsning, full bromsansättning, gradvis ansättning, inställbarhet till lossning.

Provet måste utföras för att visa att inga störningar finns och överensstämmelse under olika bromskonfigurationer.

Automatisk kompensation av läckage vid bromscylindrarna.

Under färdbromsning och nödbromsning, skall ett läckage på 1 mm i diameter kompenseras utan fördröjning.

BILAGA Q

BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN

Driftskompatibilitetskomponenter

Moduler för driftskompatibilitetskomponenter:

| — | Egenskaper |
| --- | --- |

—

Egenskaper

| — | Modul A: Intern produktionskontroll |
| --- | --- |

—

Modul A: Intern produktionskontroll

| — | Modul A1: Intern konstruktionskontroll med produktkontroll |
| --- | --- |

—

Modul A1: Intern konstruktionskontroll med produktkontroll

| — | Modul B: Typkontroll |
| --- | --- |

—

Modul B: Typkontroll

| — | Modul C: Överensstämmelse med typ |
| --- | --- |

—

Modul C: Överensstämmelse med typ

| — | Modul D: System för kvalitetsstyrning av produktionen |
| --- | --- |

—

Modul D: System för kvalitetsstyrning av produktionen

| — | Modul F: Produktkontroll |
| --- | --- |

—

Modul F: Produktkontroll

| — | Modul H1: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem |
| --- | --- |

—

Modul H1: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem

| — | Modul H2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen |
| --- | --- |

—

Modul H2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen

| — | Modul V: Typkontroll genom driftserfarenhet (lämplighet för användning) |
| --- | --- |

—

Modul V: Typkontroll genom driftserfarenhet (lämplighet för användning)

Egenskaper

Egenskaperna hos de driftskompatibilitetskomponenter som skall bedömas under de olika konstruktions- och produktionsfaserna är markerade med ett ”X” i tabell Q.1.

Tabell Q.1

| Egenskaper som skall bedömas | Bedömning under följande fas |
| --- | --- |
| Konstruktions- och utvecklingsfas | Produktionsfas | Moduler |
| Granskning av konstruktion | Granskning av tillverkningsprocess | Typprov | Drifterfarenhet (modul V) | (serier) | |
| Konventionella buffertar | | | | | X | A, H1 |
| Nykonstruerade buffertar | X | X | X | | X | B + F, B + D, H1 |
| Konventionellt skruvkoppel | | | X | | X | A, H1 |
| Skyltar och dekaler för märkning | | | X | | X | A, B +C, H1 |
| Konventionell boggi och löpverk | | | | | X | A1, H1, |
| Nykonstruerad boggi och löpverk | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2, V |
| Konventionella hjulpar | | | | | X | A1, H1, |
| Nykonstruerade hjulpar | X | X | X | X | X | B + D, B, + F, H2, V |
| Konventionella hjul | | | | | X | A1, H1, |
| Nya hjul | X | X | X | X | X | B+ D, B + F, H2,V |
| Konventionella axlar | | | | | X | A1, H1, |
| Nya axlar | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2, V |
| Konventionella rullager | | | | | X | A1, H1, |
| Nya rullager | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2 |
| Styrventil (1) | X | X | X | 12 MÅNADER efter ändring av en befintlig modell 24 MÅNADER för andra fall | | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Lastbromautomat (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Fastbromsningsskydd (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Bromsregulator (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Bromscylinder/manöverorgan (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Automatisk lastväxel (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Slangkoppling (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Kopplingsventil (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Avstängningsanordning för styrventil (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Bromsbelägg och skiva (1) | X | X | X | 18 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Bromsblock (1) | X | X | X | 18 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Snabbtömningsventil för huvudledning (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Automatisk avkänning av variabel last (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Lastventil (1) | X | X | X | 12 MÅNADER | X | B+D, B+F, H2, V (2) |

Egenskaper som skall bedömas

Bedömning under följande fas

Konstruktions- och utvecklingsfas

Produktionsfas

Moduler

Granskning av konstruktion

Granskning av tillverkningsprocess

Typprov

Drifterfarenhet (modul V)

(serier)

Konventionella buffertar

X

A, H1

Nykonstruerade buffertar

X

X

X

X

B + F, B + D, H1

Konventionellt skruvkoppel

X

X

A, H1

Skyltar och dekaler för märkning

X

X

A, B +C, H1

Konventionell boggi och löpverk

X

A1, H1,

Nykonstruerad boggi och löpverk

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2, V

Konventionella hjulpar

X

A1, H1,

Nykonstruerade hjulpar

X

X

X

X

X

B + D, B, + F, H2, V

Konventionella hjul

X

A1, H1,

Nya hjul

X

X

X

X

X

B+ D, B + F, H2,V

Konventionella axlar

X

A1, H1,

Nya axlar

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2, V

Konventionella rullager

X

A1, H1,

Nya rullager

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2

Styrventil (1)

X

X

X

12 MÅNADER efter ändring av en befintlig modell 24 MÅNADER för andra fall

B+D, B+F, H2, V (2)

Lastbromautomat (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Fastbromsningsskydd (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Bromsregulator (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Bromscylinder/manöverorgan (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Automatisk lastväxel (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Slangkoppling (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Kopplingsventil (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Avstängningsanordning för styrventil (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Bromsbelägg och skiva (1)

X

X

X

18 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Bromsblock (1)

X

X

X

18 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Snabbtömningsventil för huvudledning (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Automatisk avkänning av variabel last (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Lastventil (1)

X

X

X

12 MÅNADER

X

B+D, B+F, H2, V (2)

MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Modul A: Intern produktionskontroll

| 1. | I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller tillämpliga krav i TSD. |
| --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller tillämpliga krav i TSD.

| 2. | Tillverkaren skall fastställa den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 3. |
| --- | --- |

2.

Tillverkaren skall fastställa den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 3.

| 3. | Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med bestämmelserna i TSD. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion. I den mån det är relevant för bedömningen skall dokumentationen omfatta följande






  — | En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten. |
| --- | --- | --- |

3.

Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med bestämmelserna i TSD. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion. I den mån det är relevant för bedömningen skall dokumentationen omfatta följande

—

En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten.

| — | Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter, delutrustning, kretsar, etc. |
| --- | --- |

—

Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter, delutrustning, kretsar, etc.

| — | Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt driftskompatibilitetskomponentens underhåll och drift. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt driftskompatibilitetskomponentens underhåll och drift.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (4), som har tillämpats fullt ut eller delvis. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (4), som har tillämpats fullt ut eller delvis.

| — | En beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationerna inte tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationerna inte tillämpas fullt ut.

| — | Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc. |
| --- | --- |

—

Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc.

| — | Provrapporter. |
| --- | --- |

—

Provrapporter.

| 4. | Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att tillverkningsprocessen säkerställer att varje driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med den tekniska dokumentation som nämns i avsnitt 3 och med tillämpliga krav i TSD. |
| --- | --- |

4.

Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att tillverkningsprocessen säkerställer att varje driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med den tekniska dokumentation som nämns i avsnitt 3 och med tillämpliga krav i TSD.

| 5. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en skriftlig försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 samt i artikel 13.3 i direktiv 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna. Denna förklaring skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:






  — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 01/16/EG eller andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- | --- |

5.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en skriftlig försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 samt i artikel 13.3 i direktiv 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna. Denna förklaring skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 01/16/EG eller andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.) |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.)

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar. |
| --- | --- |

—

Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.

| 6. | Tillverkaren eller dennes etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse med den tekniska dokumentationen under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

6.

Tillverkaren eller dennes etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse med den tekniska dokumentationen under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

| 7. | Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V. |
| --- | --- |

7.

Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V.

MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Modul A1: Intern konstruktionskontroll med produktkontroll

| 1. | I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller kraven i tillämplig TSD. |
| --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller kraven i tillämplig TSD.

| 2. | Tillverkaren skall fastställa den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 3. |
| --- | --- |

2.

Tillverkaren skall fastställa den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 3.

| 3. | Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med bestämmelserna i TSD. Den tekniska dokumentationen skall även ge bevis på att konstruktionen av driftskompatibilitetskomponenten, som redan godkänts före införandet av föreliggande TSD, är i enlighet med TSD och att driftskompatibilitetskomponenten använts under drift inom samma användningsområde. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion. I den mån det är relevant för bedömningen skall dokumentationen omfatta






  — | En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten, dess konstruktion och dess användningsvillkor. |
| --- | --- | --- |

3.

Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med bestämmelserna i TSD. Den tekniska dokumentationen skall även ge bevis på att konstruktionen av driftskompatibilitetskomponenten, som redan godkänts före införandet av föreliggande TSD, är i enlighet med TSD och att driftskompatibilitetskomponenten använts under drift inom samma användningsområde. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion. I den mån det är relevant för bedömningen skall dokumentationen omfatta

—

En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten, dess konstruktion och dess användningsvillkor.

| — | Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter, detaljsammansättningar, kretsar, etc. |
| --- | --- |

—

Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter, detaljsammansättningar, kretsar, etc.

| — | Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt driftskompatibilitetskomponentens underhåll och drift. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt driftskompatibilitetskomponentens underhåll och drift.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (5), som har tillämpats helt eller delvis. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (5), som har tillämpats helt eller delvis.

| — | Beskrivningar av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationer som nämns i TSD inte tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

—

Beskrivningar av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationer som nämns i TSD inte tillämpas fullt ut.

| — | Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc. |
| --- | --- |

—

Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc.

| — | Provrapporter. |
| --- | --- |

—

Provrapporter.

| 4. | Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att tillverkningsprocessen säkerställer att varje driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med den tekniska dokumentation som nämns i avsnitt 3 och med tillämpliga krav i TSD. |
| --- | --- |

4.

Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att tillverkningsprocessen säkerställer att varje driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med den tekniska dokumentation som nämns i avsnitt 3 och med tillämpliga krav i TSD.

| 5. | Det anmälda organet, som väljs av tillverkaren, skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera den tillverkade driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse med den tekniska dokumentation som nämns i avsnitt 3 och med kraven i TSD. Tillverkaren (6) kan välja ett av följande förfaranden: |
| --- | --- |

5.

Det anmälda organet, som väljs av tillverkaren, skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera den tillverkade driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse med den tekniska dokumentation som nämns i avsnitt 3 och med kraven i TSD. Tillverkaren (6) kan välja ett av följande förfaranden:

| 5.1 | Kontroll genom undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent |
| --- | --- |

5.1

Kontroll genom undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent

| 5.1.1 | Varje produkt skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den tekniska dokumentationen samt med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga. |
| --- | --- |

5.1.1

Varje produkt skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den tekniska dokumentationen samt med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga.

| 5.1.2 | Det anmälda organet skall utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse för godkända produkter avseende utförda prov. |
| --- | --- |

5.1.2

Det anmälda organet skall utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse för godkända produkter avseende utförda prov.

| 5.2 | Statistisk kontroll |
| --- | --- |

5.2

Statistisk kontroll

| 5.2.1 | Tillverkaren skall presentera sina driftskompatibilitetskomponenter i form av enhetliga partier och vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje producerat parti blir enhetligt. |
| --- | --- |

5.2.1

Tillverkaren skall presentera sina driftskompatibilitetskomponenter i form av enhetliga partier och vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje producerat parti blir enhetligt.

| 5.2.2 | Alla driftskompatibilitetskomponenter skall vara tillgängliga för kontroll i form av enhetliga partier. Ett slumpmässigt urval skall göras ur varje parti. Varje driftskompatibilitetskomponent som utgör provexemplar skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den tekniska dokumentationen samt med tillämpliga krav i TSD och för att fastställa om partiet godkänns eller underkänns. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga. |
| --- | --- |

5.2.2

Alla driftskompatibilitetskomponenter skall vara tillgängliga för kontroll i form av enhetliga partier. Ett slumpmässigt urval skall göras ur varje parti. Varje driftskompatibilitetskomponent som utgör provexemplar skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den tekniska dokumentationen samt med tillämpliga krav i TSD och för att fastställa om partiet godkänns eller underkänns. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga.

| 5.2.3 | Vid det statistiska förfarandet skall lämpliga metoder användas (statistisk metod, provtagningsschema etc.), beroende på de egenskaper som skall bedömas enligt TSD. |
| --- | --- |

5.2.3

Vid det statistiska förfarandet skall lämpliga metoder användas (statistisk metod, provtagningsschema etc.), beroende på de egenskaper som skall bedömas enligt TSD.

| 5.2.4 | För godkända partier skall det anmälda organet utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse avseende de utförda proven. Alla partiets driftskompatibilitetskomponenter får saluföras, med undantag för de driftskompatibilitetskomponenter i provet som befanns ej överensstämmande. |
| --- | --- |

5.2.4

För godkända partier skall det anmälda organet utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse avseende de utförda proven. Alla partiets driftskompatibilitetskomponenter får saluföras, med undantag för de driftskompatibilitetskomponenter i provet som befanns ej överensstämmande.

| 5.2.5 | Underkänns ett parti, skall det anmälda organet eller den behöriga myndigheten genom lämpliga åtgärder förhindra att partiet släpps ut på marknaden. I händelse att det ofta förekommer att partier underkänns får det anmälda organet tills vidare upphöra med statistisk kontroll. |
| --- | --- |

5.2.5

Underkänns ett parti, skall det anmälda organet eller den behöriga myndigheten genom lämpliga åtgärder förhindra att partiet släpps ut på marknaden. I händelse att det ofta förekommer att partier underkänns får det anmälda organet tills vidare upphöra med statistisk kontroll.

| 6. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna. Denna förklaring skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:






  — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- | --- |

6.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna. Denna förklaring skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.) |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.)

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.

| — | Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar. |
| --- | --- |

—

Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.

Det intyg som hänvisas till är intyget om överensstämmelse såsom nämns i avsnitt 5. Tillverkaren eller dennes in gemenskapen etablerade ombud skall på begäran kunna lägga fram det anmälda organets försäkran om överensstämmelse.

| 7. | Tillverkaren eller dennes etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse med den tekniska dokumentationen under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

7.

Tillverkaren eller dennes etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse med den tekniska dokumentationen under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

| 8. | Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V. |
| --- | --- |

8.

Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V.

MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Modul B: Typkontroll

| 1. | I denna modul beskrivs den del av förfarandet som det anmälda organet använder för att konstatera och intyga att en typ, som är representativ för den berörda produktionen, uppfyller tillämpliga bestämmelser i TSD. |
| --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs den del av förfarandet som det anmälda organet använder för att konstatera och intyga att en typ, som är representativ för den berörda produktionen, uppfyller tillämpliga bestämmelser i TSD.

| 2. | En ansökan om EG-typkontroll skall inges av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud. Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av hans representant, dennes namn och adress. |
| --- | --- | --- |

2.

En ansökan om EG-typkontroll skall inges av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud. Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av hans representant, dennes namn och adress.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ, |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ,

| — | Teknisk dokumentation enligt beskrivningen i avsnitt 3. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation enligt beskrivningen i avsnitt 3.

Den sökande skall förse det anmälda organet med ett representativt provexemplar av den aktuella produktionen, i det följande kallat ”typ”.

En typ kan omfatta flera versioner av driftskompatibilitetskomponenten förutsatt att skillnaderna mellan versionerna inte kan påverka överensstämmelsen med bestämmelserna i TSD.

Det anmälda organet kan begära ytterligare provexemplar om provprogrammet så kräver.

Om typkontrollförfarandet inte kräver typprov och om typen är tillräckligt väl definierad i den tekniska dokumentationen som avses i avsnitt 3, får det anmälda organet godkänna att inga provexemplar ställs till dess förfogande.

| 3. | Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med bestämmelserna i TSD. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion.
  Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter:






  — | En allmän typbeskrivning. |
| --- | --- | --- |

3.

Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med bestämmelserna i TSD. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion.

Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter:

—

En allmän typbeskrivning.

| — | Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, delutrustning, kretsar, etc. |
| --- | --- |

—

Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, delutrustning, kretsar, etc.

| — | Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt driftskompatibilitetskomponentens underhåll och drift. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt driftskompatibilitetskomponentens underhåll och drift.

| — | Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (delutrustning, utrustning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt. |
| --- | --- |

—

Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (delutrustning, utrustning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt.

| — | Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.). |
| --- | --- |

—

Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (7), som har tillämpats helt eller delvis. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (7), som har tillämpats helt eller delvis.

| — | Beskrivningar av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationerna inte tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

—

Beskrivningar av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationerna inte tillämpas fullt ut.

| — | Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc. |
| --- | --- |

—

Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc.

| — | Provrapporter. |
| --- | --- |

—

Provrapporter.

| 4. | Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter: |
| --- | --- |

4.

Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:

| 4.1 | Organet skall granska den tekniska dokumentationen. |
| --- | --- |

4.1

Organet skall granska den tekniska dokumentationen.

| 4.2 | Kontrollera att provexemplaret/-exemplaren har tillverkats i enlighet med den tekniska dokumentationen och utföra eller låta utföra de typprov som krävs enligt bestämmelserna i TSD och tillämpliga europeiska specifikationer. |
| --- | --- |

4.2

Kontrollera att provexemplaret/-exemplaren har tillverkats i enlighet med den tekniska dokumentationen och utföra eller låta utföra de typprov som krävs enligt bestämmelserna i TSD och tillämpliga europeiska specifikationer.

| 4.3 | När en granskning av konstruktionen föreskrivs i TSD, skall organet undersöka konstruktionsmetoder, hjälpmedel och resultat, i syfte att bedöma deras förmåga att garantera att kraven på driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse är uppfyllda i konstruktionens slutfas. |
| --- | --- |

4.3

När en granskning av konstruktionen föreskrivs i TSD, skall organet undersöka konstruktionsmetoder, hjälpmedel och resultat, i syfte att bedöma deras förmåga att garantera att kraven på driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse är uppfyllda i konstruktionens slutfas.

| 4.4 | När en granskning av tillverkningsprocessen föreskrivs i TSD skall organet undersöka den tillverkningsprocess som planeras för tillverkning av den aktuella driftskompatibilitetskomponenten, i syfte att bedöma hur den bidrar till produktens överensstämmelse och/eller undersöka den granskning som utförs av tillverkaren i konstruktionens slutfas. |
| --- | --- |

4.4

När en granskning av tillverkningsprocessen föreskrivs i TSD skall organet undersöka den tillverkningsprocess som planeras för tillverkning av den aktuella driftskompatibilitetskomponenten, i syfte att bedöma hur den bidrar till produktens överensstämmelse och/eller undersöka den granskning som utförs av tillverkaren i konstruktionens slutfas.

| 4.5 | Identifiera de delar som har konstruerats enligt tillämpliga bestämmelser i TSD och de europeiska specifikationerna, liksom de delar vars konstruktion inte bygger på tillämpliga bestämmelser i nämnda europeiska specifikationer. |
| --- | --- |

4.5

Identifiera de delar som har konstruerats enligt tillämpliga bestämmelser i TSD och de europeiska specifikationerna, liksom de delar vars konstruktion inte bygger på tillämpliga bestämmelser i nämnda europeiska specifikationer.

| 4.6 | Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt avsnitten 4.2, 4.3 och 4.4 för att fastställa om relevanta europeiska specifikationer verkligen har tillämpats, i de fall då tillverkaren har valt att tillämpa dessa. |
| --- | --- |

4.6

Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt avsnitten 4.2, 4.3 och 4.4 för att fastställa om relevanta europeiska specifikationer verkligen har tillämpats, i de fall då tillverkaren har valt att tillämpa dessa.

| 4.7 | Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt punkterna 4.2, 4.3 och 4.4 för att fastställa om de lösningar som tillverkaren har valt uppfyller kraven i TSD, i de fall då de europeiska specifikationer som omnämns i TSD inte har tillämpats. |
| --- | --- |

4.7

Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt punkterna 4.2, 4.3 och 4.4 för att fastställa om de lösningar som tillverkaren har valt uppfyller kraven i TSD, i de fall då de europeiska specifikationer som omnämns i TSD inte har tillämpats.

| 4.8 | Organet skall tillsammans med den sökande bestämma på vilken plats nödvändiga undersökningar och prov skall utföras. |
| --- | --- |

4.8

Organet skall tillsammans med den sökande bestämma på vilken plats nödvändiga undersökningar och prov skall utföras.

| 5. | Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett typkontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla tillverkarens namn och adress, slutsatser från undersökningen, giltighetsvillkor för intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.
  Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.
  En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras av det anmälda organet.
  Om tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud nekas ett typkontrollintyg skall det anmälda organet lämna en detaljerad motivering till ett sådant avslag.
  Ett överklagandeförfarande skall inrättas. |
| --- | --- |

5.

Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett typkontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla tillverkarens namn och adress, slutsatser från undersökningen, giltighetsvillkor för intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.

Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.

En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras av det anmälda organet.

Om tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud nekas ett typkontrollintyg skall det anmälda organet lämna en detaljerad motivering till ett sådant avslag.

Ett överklagandeförfarande skall inrättas.

| 6. | Den sökande skall underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen till typkontrollintyget om alla ändringar i den godkända produkten. Nytt godkännande krävs om ändringarna kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Det nya godkännandet kan utfärdas antingen i form av ett tillägg till det ursprungliga typkontrollintyget eller i form av ett nytt intyg som utfärdas sedan det gamla intyget återkallats. |
| --- | --- |

6.

Den sökande skall underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen till typkontrollintyget om alla ändringar i den godkända produkten. Nytt godkännande krävs om ändringarna kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Det nya godkännandet kan utfärdas antingen i form av ett tillägg till det ursprungliga typkontrollintyget eller i form av ett nytt intyg som utfärdas sedan det gamla intyget återkallats.

| 7. | Om inga ändringar har gjorts enligt avsnitt 6 får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i avsnitt 5. Förfarandet får upprepas. |
| --- | --- |

7.

Om inga ändringar har gjorts enligt avsnitt 6 får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i avsnitt 5. Förfarandet får upprepas.

| 8. | Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om typkontrollintyg och om tillägg som har utfärdats, återkallats eller underkänts. |
| --- | --- |

8.

Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om typkontrollintyg och om tillägg som har utfärdats, återkallats eller underkänts.

| 9. | Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade typkontrollintyg och/eller tillägg till dessa. Intygens bilagor (se avsnitt 5) skall hållas tillgängliga för andra anmälda organ. |
| --- | --- |

9.

Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade typkontrollintyg och/eller tillägg till dessa. Intygens bilagor (se avsnitt 5) skall hållas tillgängliga för andra anmälda organ.

| 10. | Tillverkaren eller dennes etablerade ombud inom gemenskapen skall tillsammans med den tekniska dokumentationen bevara kopior av typkontrollintyg och tillägg till dessa under minst tio år räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

10.

Tillverkaren eller dennes etablerade ombud inom gemenskapen skall tillsammans med den tekniska dokumentationen bevara kopior av typkontrollintyg och tillägg till dessa under minst tio år räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Modul C: Överensstämmelse med typ

| 1. | I denna modul beskrivs den del av förfarandet genom vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, säkerställer och försäkrar att driftskompatibilitetskomponenten ifråga överensstämmer med den typ som beskrivits i typkontrollintyget och uppfyller de krav i TSD som är tillämpliga på den. |
| --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs den del av förfarandet genom vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, säkerställer och försäkrar att driftskompatibilitetskomponenten ifråga överensstämmer med den typ som beskrivits i typkontrollintyget och uppfyller de krav i TSD som är tillämpliga på den.

| 2. | Tillverkaren skall vidta alla de åtgärder som behövs för att det i tillverkningsprocessen skall säkerställas att varje driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med typen enligt beskrivningen i EG-typkontrollintyget, och med tillämpliga krav i TSD. |
| --- | --- |

2.

Tillverkaren skall vidta alla de åtgärder som behövs för att det i tillverkningsprocessen skall säkerställas att varje driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med typen enligt beskrivningen i EG-typkontrollintyget, och med tillämpliga krav i TSD.

| 3. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.
  Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.
  Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:






  — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- | --- |

3.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.

Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.) |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.)

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för typkontroll av överensstämmelse, EG-kontrollintygets datum (och dess tilläggs) samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för typkontroll av överensstämmelse, EG-kontrollintygets datum (och dess tilläggs) samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.

| — | Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna (8). |
| --- | --- |

—

Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna (8).

| — | Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar. |
| --- | --- |

—

Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.

| 4. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
  Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

4.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

| 5. | Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V. |
| --- | --- |

5.

Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V.

MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Modul D: System för kvalitetsstyrning av produktionen

| 1. | I denna modul beskrivs det förfarande genom vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som uppfyller skyldigheterna i avsnitt 2 säkerställer och försäkrar att driftskompatibilitetskomponenten ifråga överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller de krav i TSD som är tillämpliga på den. |
| --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det förfarande genom vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som uppfyller skyldigheterna i avsnitt 2 säkerställer och försäkrar att driftskompatibilitetskomponenten ifråga överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller de krav i TSD som är tillämpliga på den.

| 2. | Tillverkaren skall tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten, enligt vad som anges i avsnitt 3, och som skall underställas den övervakning som föreskrivs i avsnitt 4. |
| --- | --- |

2.

Tillverkaren skall tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten, enligt vad som anges i avsnitt 3, och som skall underställas den övervakning som föreskrivs i avsnitt 4.

| 3. | Kvalitetsstyrningssystem |
| --- | --- |

3.

Kvalitetsstyrningssystem

| 3.1 | Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för berörda driftskompatibilitetskomponenter.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar. |
| --- | --- | --- |

3.1

Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för berörda driftskompatibilitetskomponenter.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar.

| — | Dokumentation om kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation om kvalitetsstyrningssystemet.

| — | Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul B. |
| --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul B.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.

| 3.2 | Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenterna överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som tillämpas av tillverkaren skall dokumenteras systematiskt och överskådligt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och anvisningar. Dokumentationen över kvalitetsstyrningssystemet skall tillåta en konsekvent tolkning av kvalitetsprogram, planer, manualer och dokument.
  I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:






  — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- | --- |

3.2

Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenterna överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som tillämpas av tillverkaren skall dokumenteras systematiskt och överskådligt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och anvisningar. Dokumentationen över kvalitetsstyrningssystemet skall tillåta en konsekvent tolkning av kvalitetsprogram, planer, manualer och dokument.

I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på produktkvalitet. |
| --- | --- |

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på produktkvalitet.

| — | De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid tillverkning och kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid tillverkning och kvalitetsstyrning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer, etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer, etc.

| — | Hur övervakning sker av att åsyftad produktkvalitet uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

—

Hur övervakning sker av att åsyftad produktkvalitet uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar effektivt.

| 3.3 | Det anmälda organet skall bedöma kvalitetsstyrningssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i avsnitt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000, där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent för vilken det införs.
  Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.
  Revision en skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar. Revisionsgruppen skall innehålla åtminstone en medlem som har erfarenhet av att bedöma den berörda produkttekniken. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning hos tillverkaren.
  Tillverkaren skall meddelas beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

3.3

Det anmälda organet skall bedöma kvalitetsstyrningssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i avsnitt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000, där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent för vilken det införs.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Revision en skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar. Revisionsgruppen skall innehålla åtminstone en medlem som har erfarenhet av att bedöma den berörda produkttekniken. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning hos tillverkaren.

Tillverkaren skall meddelas beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

| 3.4 | Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av kvalitetsstyrningssystemet sådant det godkänts, och för att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.
  Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt kvalitetsstyrningssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.
  Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.
  Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

3.4

Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av kvalitetsstyrningssystemet sådant det godkänts, och för att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt kvalitetsstyrningssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.

Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.

Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

| 4. | Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet faller under det anmälda organets ansvar. |
| --- | --- |

4.

Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet faller under det anmälda organets ansvar.

| 4.1 | Syftet med övervakningen är att säkerställa att tillverkaren på rätt sätt fullgör de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

4.1

Syftet med övervakningen är att säkerställa att tillverkaren på rätt sätt fullgör de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetsstyrningssystemet.

| 4.2 | Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, besiktnings-, prov- och lagerlokaler för besiktningar, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om






  — | dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet, |
| --- | --- | --- |

4.2

Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, besiktnings-, prov- och lagerlokaler för besiktningar, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om

—

dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet,

| — | kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

| 4.3 | Det anmälda organet skall återkommande genomföra revisioner för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet.
  En revisionsrapport skall lämnas till tillverkaren. Kontrollerna skall äga rum minst en gång per år.
  Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen. |
| --- | --- |

4.3

Det anmälda organet skall återkommande genomföra revisioner för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet.

En revisionsrapport skall lämnas till tillverkaren. Kontrollerna skall äga rum minst en gång per år.

Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.

| 4.4 | Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda revisioner hos tillverkaren. I samband med sådana besök kan det anmälda organet, om så krävs, utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar på riktigt sätt. Organet skall till tillverkaren lämna en revisionsrapport och om prov skett en provrapport. |
| --- | --- |

4.4

Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda revisioner hos tillverkaren. I samband med sådana besök kan det anmälda organet, om så krävs, utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar på riktigt sätt. Organet skall till tillverkaren lämna en revisionsrapport och om prov skett en provrapport.

| 5. | Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.
  Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade godkännanden av kvalitetsstyrningssystem. |
| --- | --- |

5.

Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.

Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade godkännanden av kvalitetsstyrningssystem.

| 6. | Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:






  — | Sådan dokumentation som avses i avsnitt 3.1, andra stycket. |
| --- | --- | --- |

6.

Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

—

Sådan dokumentation som avses i avsnitt 3.1, andra stycket.

| — | De ändringar som avses i avsnitt 3.4, andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som avses i avsnitt 3.4, andra stycket.

| — | De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i avsnitten 3.4, 4.3 och 4.4. |
| --- | --- |

—

De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i avsnitten 3.4, 4.3 och 4.4.

| 7. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.
  Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.
  Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:






  — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- | --- |

7.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.

Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.) |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.)

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.

| — | Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. (9) |
| --- | --- |

—

Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. (9)

| — | Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar. |
| --- | --- |

—

Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.

Hänvisning till följande intyg:

| — | Kvalitetsstyrningssystemets godkännande som anges i avsnitt 3. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsstyrningssystemets godkännande som anges i avsnitt 3.

| — | Typkontrollintyg och tillägg till dessa. |
| --- | --- |

—

Typkontrollintyg och tillägg till dessa.

| 8. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
  Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

8.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

| 9. | Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V. |
| --- | --- |

9.

Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V.

MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Modul F: Produktkontroll

| 1. | I denna modul beskrivs det förfarande genom vilket tillverkaren eller dennes etablerade ombud inom gemenskapen kontrollerar och intygar att kompatibilitetskomponenten ifråga, som omfattas av bestämmelserna i avsnitt 3 överensstämmer med typen, enligt beskrivningen i EG-typkontrollintyget, och uppfyller tillämpliga krav i TSD. |
| --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det förfarande genom vilket tillverkaren eller dennes etablerade ombud inom gemenskapen kontrollerar och intygar att kompatibilitetskomponenten ifråga, som omfattas av bestämmelserna i avsnitt 3 överensstämmer med typen, enligt beskrivningen i EG-typkontrollintyget, och uppfyller tillämpliga krav i TSD.

| 2. | Tillverkaren skall vidta alla de åtgärder som behövs för att det under tillverkningsprocessen skall säkerställas att varje driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i TSD. |
| --- | --- |

2.

Tillverkaren skall vidta alla de åtgärder som behövs för att det under tillverkningsprocessen skall säkerställas att varje driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i TSD.

| 3. | Det anmälda organet skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse med den typ som beskrivs i EG-typkontrollintyget och med kraven i TSD. Tillverkaren (10) kan välja antingen en undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent såsom anges i avsnitt 4 eller en undersökning och prov av driftskompatibilitetskomponent på statistisk grund, enligt avsnitt 5. |
| --- | --- |

3.

Det anmälda organet skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse med den typ som beskrivs i EG-typkontrollintyget och med kraven i TSD. Tillverkaren (10) kan välja antingen en undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent såsom anges i avsnitt 4 eller en undersökning och prov av driftskompatibilitetskomponent på statistisk grund, enligt avsnitt 5.

| 4. | Kontroll genom undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent |
| --- | --- |

4.

Kontroll genom undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent

| 4. | 1 Varje produkt skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer (11) eller likvärdiga prov tillämpliga. |
| --- | --- |

4.

1 Varje produkt skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer (11) eller likvärdiga prov tillämpliga.

| 4. | 2 Det anmälda organet skall utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse för godkända produkter avseende utförda prov. |
| --- | --- |

4.

2 Det anmälda organet skall utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse för godkända produkter avseende utförda prov.

| 4. | 3 Tillverkaren eller den som representerar honom skall på begäran kunna förete det anmälda organets intyg om överensstämmelse. |
| --- | --- |

4.

3 Tillverkaren eller den som representerar honom skall på begäran kunna förete det anmälda organets intyg om överensstämmelse.

| 5. | Statistisk kontroll |
| --- | --- |

5.

Statistisk kontroll

| 5.1 | Tillverkaren skall presentera sina driftskompatibilitetskomponenter i form av enhetliga partier och vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje producerat parti blir enhetligt. |
| --- | --- |

5.1

Tillverkaren skall presentera sina driftskompatibilitetskomponenter i form av enhetliga partier och vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje producerat parti blir enhetligt.

| 5.2 | Alla driftskompatibilitetskomponenter skall vara tillgängliga för kontroll i form av enhetliga partier. Ett slumpmässigt urval skall göras ur varje parti. Varje driftskompatibilitetskomponent som utgör provexemplar skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD och för att fastställa om partiet godkänns eller underkänns. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga. |
| --- | --- |

5.2

Alla driftskompatibilitetskomponenter skall vara tillgängliga för kontroll i form av enhetliga partier. Ett slumpmässigt urval skall göras ur varje parti. Varje driftskompatibilitetskomponent som utgör provexemplar skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD och för att fastställa om partiet godkänns eller underkänns. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga.

| 5.3 | Vid det statistiska förfarandet skall lämpliga metoder användas (statistisk metod, provtagningsschema etc.), beroende på de egenskaper som skall bedömas enligt TSD. |
| --- | --- |

5.3

Vid det statistiska förfarandet skall lämpliga metoder användas (statistisk metod, provtagningsschema etc.), beroende på de egenskaper som skall bedömas enligt TSD.

| 5.4 | För godkända partier skall det anmälda organet utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse avseende de utförda proven. Alla partiets driftskompatibilitetskomponenter får saluföras, med undantag för de driftskompatibilitetskomponenter i provet som befanns ej överensstämmande.
  Underkänns ett parti, skall det anmälda organet eller den behöriga myndigheten genom lämpliga åtgärder förhindra att partiet släpps ut på marknaden. I händelse att det ofta förekommer att partier underkänns får det anmälda organet tills vidare upphöra med statistisk kontroll. |
| --- | --- |

5.4

För godkända partier skall det anmälda organet utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse avseende de utförda proven. Alla partiets driftskompatibilitetskomponenter får saluföras, med undantag för de driftskompatibilitetskomponenter i provet som befanns ej överensstämmande.

Underkänns ett parti, skall det anmälda organet eller den behöriga myndigheten genom lämpliga åtgärder förhindra att partiet släpps ut på marknaden. I händelse att det ofta förekommer att partier underkänns får det anmälda organet tills vidare upphöra med statistisk kontroll.

| 5.5 | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall på begäran kunna lägga fram det anmälda organets försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

5.5

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall på begäran kunna lägga fram det anmälda organets försäkran om överensstämmelse.

| 6. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.
  Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar måste vara daterade och underskrivna.
  Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:






  — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- | --- |

6.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar måste vara daterade och underskrivna.

Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.) |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.)

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.

| — | Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar. |
| --- | --- |

—

Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.

Hänvisning till följande intyg:

| — | Typkontrollintyg och tillägg till dessa. |
| --- | --- |

—

Typkontrollintyg och tillägg till dessa.

| — | Försäkran om överensstämmelse enligt avsnitt 4 eller 5. |
| --- | --- |

—

Försäkran om överensstämmelse enligt avsnitt 4 eller 5.

| 7. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
  Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

7.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

| 8. | Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V. |
| --- | --- |

8.

Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V.

MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Modul H1: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem

| 1. | I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som uppfyller de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller kraven i tillämplig TSD. |
| --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som uppfyller de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller kraven i tillämplig TSD.

| 2. | Tillverkaren skall använda ett godkänt kvalitetsstyrningssystem för konstruktion, tillverkning, slutbesiktning och prov enligt vad som anges i avsnitt 3 och skall övervakas i enlighet med avsnitt 4. 4. |
| --- | --- |

2.

Tillverkaren skall använda ett godkänt kvalitetsstyrningssystem för konstruktion, tillverkning, slutbesiktning och prov enligt vad som anges i avsnitt 3 och skall övervakas i enlighet med avsnitt 4. 4.

| 3. | Kvalitetsstyrningssystem |
| --- | --- |

3.

Kvalitetsstyrningssystem

| 3.1. | Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för berörda driftskompatibilitetskomponenter.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för berörda driftskompatibilitetskomponenter.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar.

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.

| 3.2. | Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som antagits av tillverkaren skall dokumenteras på ett systematiskt och metodiskt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och anvisningar. Denna dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.
  I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:






  — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som antagits av tillverkaren skall dokumenteras på ett systematiskt och metodiskt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och anvisningar. Denna dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.

I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet. |
| --- | --- |

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet.

| — | De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer (12), som kommer att tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som kommer att vidtas för att de för den driftskompatibla komponenten tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer (12), som kommer att tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som kommer att vidtas för att de för den driftskompatibla komponenten tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas.

| — | De metoder, processer och systematiska förfaringssätt för att styra och kontrollera konstruktionen som kommer att användas vid konstruktionen av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkategorin. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska förfaringssätt för att styra och kontrollera konstruktionen som kommer att användas vid konstruktionen av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkategorin.

| — | Motsvarande metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

—

Motsvarande metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer, etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer, etc.

| — | De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl. |
| --- | --- |

—

De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl.

Kvalitetsriktlinjer och -förfaringssätt skall särskilt omfatta bedömningsfaser, exempelvis kontroll av konstruktion, kontroll av tillverkningsprocessen och typprov, såsom de specificeras i TSD för driftskompatibilitetskomponentens olika egenskaper och prestanda.

| 3.3. | Det anmälda organet skall bedöma kvalitetssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i avsnitt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent i vilken den införs.
  Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.
  Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar. Revisionsgruppen skall innehålla åtminstone en medlem som har erfarenhet av att bedöma den berörda produkttekniken. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning hos tillverkaren.
  Tillverkaren skall meddelas beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

3.3.

Det anmälda organet skall bedöma kvalitetssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i avsnitt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent i vilken den införs.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar. Revisionsgruppen skall innehålla åtminstone en medlem som har erfarenhet av att bedöma den berörda produkttekniken. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning hos tillverkaren.

Tillverkaren skall meddelas beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

| 3.4. | Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetsstyrningssystemet och säkerställa att det förblir ändamålsenligt och effektivt.
  Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt kvalitetsstyrningssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.
  Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.
  Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från utvärderingen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

3.4.

Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetsstyrningssystemet och säkerställa att det förblir ändamålsenligt och effektivt.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt kvalitetsstyrningssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.

Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.

Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från utvärderingen och det motiverade beslutet.

| 4. | Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet faller under det anmälda organets ansvar. |
| --- | --- |

4.

Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet faller under det anmälda organets ansvar.

| 4.1. | Syftet med övervakningen är att försäkra sig om att tillverkaren på ett riktigt sätt uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

4.1.

Syftet med övervakningen är att försäkra sig om att tillverkaren på ett riktigt sätt uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet.

| 4.2. | Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, besiktnings-, prov- och lagerlokaler för besiktningar, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om






  — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, besiktnings-, prov- och lagerlokaler för besiktningar, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat, etc. |
| --- | --- |

—

De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat, etc.

| — | De dokument som förutsätts i kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, såsom granskningsrapporter och provresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för personals kvalifikationer, etc. |
| --- | --- |

—

De dokument som förutsätts i kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, såsom granskningsrapporter och provresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för personals kvalifikationer, etc.

| 4.3. | Det anmälda organet skall återkommande genomföra kontroller för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till tillverkaren. Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen. Kontrollerna skall äga rum minst en gång per år. |
| --- | --- |

4.3.

Det anmälda organet skall återkommande genomföra kontroller för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till tillverkaren. Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen. Kontrollerna skall äga rum minst en gång per år.

| 4.4. | Det anmälda organet kan dessutom göra oanmälda revisioner hos tillverkaren. I samband med sådana besök får det anmälda organet utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar på riktigt sätt. Det skall ge tillverkaren en revisionsrapport och, om prov har förekommit, en provrapport. |
| --- | --- |

4.4.

Det anmälda organet kan dessutom göra oanmälda revisioner hos tillverkaren. I samband med sådana besök får det anmälda organet utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar på riktigt sätt. Det skall ge tillverkaren en revisionsrapport och, om prov har förekommit, en provrapport.

| 5. | Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:






  — | Den dokumentation som anges i avsnitt 3.1 andra stycket andra strecksatsen. |
| --- | --- | --- |

5.

Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

—

Den dokumentation som anges i avsnitt 3.1 andra stycket andra strecksatsen.

| — | De ändringar som avses i avsnitt 3.4 andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som avses i avsnitt 3.4 andra stycket.

| — | De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i avsnitten 3.4, 4.3 och 4.4. |
| --- | --- |

—

De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i avsnitten 3.4, 4.3 och 4.4.

| 6. | Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.
  Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade godkännanden och tilläggsgodkännanden av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

6.

Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.

Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade godkännanden och tilläggsgodkännanden av kvalitetsstyrningssystemet.

| 7. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar måste vara daterade och underskrivna.
  Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:






  — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- | --- |

7.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar måste vara daterade och underskrivna.

Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.) |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.)

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.

| — | Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar. |
| --- | --- |

—

Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.

Hänvisning till följande intyg:

| — | Kvalitetsstyrningssystemets godkännande som anges i avsnitt 3. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsstyrningssystemets godkännande som anges i avsnitt 3.

| 8. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
  Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

8.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

| 9. | Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V. |
| --- | --- |

9.

Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V.

MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Modul H2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen

| 1. | I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller tillämpliga krav i TSD. |
| --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller tillämpliga krav i TSD.

| 2. | Tillverkaren skall använda ett godkänt kvalitetsstyrningssystem för konstruktion, tillverkning, slutbesiktning och prov enligt vad som anges i avsnitt 3 och skall övervakas i enlighet med avsnitt 4. 4. |
| --- | --- |

2.

Tillverkaren skall använda ett godkänt kvalitetsstyrningssystem för konstruktion, tillverkning, slutbesiktning och prov enligt vad som anges i avsnitt 3 och skall övervakas i enlighet med avsnitt 4. 4.

| 3. | Kvalitetsstyrningssystem. |
| --- | --- |

3.

Kvalitetsstyrningssystem.

| 3.1. | Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för berörda driftskompatibilitetskomponenter.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för berörda driftskompatibilitetskomponenter.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar.

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.

| 3.2. | Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som antagits av tillverkaren skall dokumenteras på ett systematiskt och metodiskt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och anvisningar. Denna dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.
  I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:






  — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som antagits av tillverkaren skall dokumenteras på ett systematiskt och metodiskt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och anvisningar. Denna dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.

I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet. |
| --- | --- |

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet.

| — | De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer (13), som kommer att tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som kommer att vidtas för att de för den driftskompatibla komponenten tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer (13), som kommer att tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som kommer att vidtas för att de för den driftskompatibla komponenten tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas.

| — | De metoder, processer och systematiska förfaringssätt för att styra och kontrollera konstruktionen som kommer att användas vid konstruktionen av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkategorin. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska förfaringssätt för att styra och kontrollera konstruktionen som kommer att användas vid konstruktionen av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkategorin.

| — | De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer, etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer, etc.

| — | De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl. |
| --- | --- |

—

De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl.

Kvalitetsriktlinjer och -förfaringssätt skall särskilt omfatta bedömningsfaser, exempelvis kontroll av konstruktion, kontroll av tillverkningsprocesser och typprov, såsom de specificeras i TSD för driftskompatibilitetskomponentens olika egenskaper och prestanda.

| 3.3. | Det anmälda organet skall bedöma kvalitetssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i avsnitt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent i vilken den införs.
  Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.
  Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar. Revisionsgruppen skall innehålla åtminstone en medlem som har erfarenhet av att bedöma den berörda produkttekniken. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning hos tillverkaren.
  Tillverkaren skall meddelas beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från revisionen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

3.3.

Det anmälda organet skall bedöma kvalitetssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i avsnitt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent i vilken den införs.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar. Revisionsgruppen skall innehålla åtminstone en medlem som har erfarenhet av att bedöma den berörda produkttekniken. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning hos tillverkaren.

Tillverkaren skall meddelas beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från revisionen och det motiverade beslutet.

| 3.4. | Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetsstyrningssystemet och säkerställa att det förblir ändamålsenligt och effektivt.
  Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt kvalitetssäkringssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.
  Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.
  Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från utvärderingen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

3.4.

Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetsstyrningssystemet och säkerställa att det förblir ändamålsenligt och effektivt.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt kvalitetssäkringssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.

Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.

Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från utvärderingen och det motiverade beslutet.

| 4. | Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet faller under det anmälda organets ansvar. |
| --- | --- |

4.

Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet faller under det anmälda organets ansvar.

| 4.1. | Syftet med övervakningen är att försäkra sig om att tillverkaren på ett riktigt sätt uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

4.1.

Syftet med övervakningen är att försäkra sig om att tillverkaren på ett riktigt sätt uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet.

| 4.2. | Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, besiktnings-, prov- och lagerlokaler för besiktningar, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om






  — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, besiktnings-, prov- och lagerlokaler för besiktningar, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat, etc. |
| --- | --- |

—

De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat, etc.

| — | De dokument som förutsätts i kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, såsom granskningsrapporter och provresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för personals kvalifikationer, etc. |
| --- | --- |

—

De dokument som förutsätts i kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, såsom granskningsrapporter och provresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för personals kvalifikationer, etc.

| 4.3. | Det anmälda organet skall återkommande genomföra kontroller för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till tillverkaren. Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.
  Kontrollerna skall äga rum minst en gång per år. |
| --- | --- |

4.3.

Det anmälda organet skall återkommande genomföra kontroller för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till tillverkaren. Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.

Kontrollerna skall äga rum minst en gång per år.

| 4.4. | Det anmälda organet kan dessutom göra oanmälda revisioner hos tillverkaren. I samband med sådana besök får det anmälda organet utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar på riktigt sätt. Det skall ge tillverkaren en revisionsrapport och, om prov har förekommit, en provrapport. |
| --- | --- |

4.4.

Det anmälda organet kan dessutom göra oanmälda revisioner hos tillverkaren. I samband med sådana besök får det anmälda organet utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar på riktigt sätt. Det skall ge tillverkaren en revisionsrapport och, om prov har förekommit, en provrapport.

| 5. | Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:






  — | Den dokumentation som anges i avsnitt 3.1 andra stycket andra strecksatsen. |
| --- | --- | --- |

5.

Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

—

Den dokumentation som anges i avsnitt 3.1 andra stycket andra strecksatsen.

| — | De ändringar som avses i avsnitt 3.4 andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som avses i avsnitt 3.4 andra stycket.

| — | De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i avsnitten 3.4, 4.3 och 4.4. |
| --- | --- |

—

De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i avsnitten 3.4, 4.3 och 4.4.

| 6. | Konstruktionskontroll |
| --- | --- |

6.

Konstruktionskontroll

| 6.1. | Tillverkaren skall inge en ansökan om kontroll av driftskompatibilitetskomponentens konstruktion till ett anmält organ som han väljer. |
| --- | --- |

6.1.

Tillverkaren skall inge en ansökan om kontroll av driftskompatibilitetskomponentens konstruktion till ett anmält organ som han väljer.

| 6.2. | Ansökan skall göra det möjligt att förstå driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion, samt bedöma överensstämmelsen med kraven i TSD.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | En allmän typbeskrivning. |
| --- | --- | --- |

6.2.

Ansökan skall göra det möjligt att förstå driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion, samt bedöma överensstämmelsen med kraven i TSD.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

En allmän typbeskrivning.

| — | De tekniska konstruktionsspecifikationerna, inklusive europeiska specifikationer, med tillämpliga bestämmelser, som har tillämpats fullt ut eller delvis. |
| --- | --- |

—

De tekniska konstruktionsspecifikationerna, inklusive europeiska specifikationer, med tillämpliga bestämmelser, som har tillämpats fullt ut eller delvis.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats. , |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats. ,

| — | Testprogrammet. |
| --- | --- |

—

Testprogrammet.

| — | Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (delutrustning, utrustning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt. |
| --- | --- |

—

Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (delutrustning, utrustning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt.

| — | Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.). |
| --- | --- |

—

Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.

| 6. | 3 Den sökande skall redovisa resultaten av prov (14), inklusive typprov om så krävs, som utförts i dess för ändamålet avsedda laboratorium eller för dess räkning. |
| --- | --- |

6.

3 Den sökande skall redovisa resultaten av prov (14), inklusive typprov om så krävs, som utförts i dess för ändamålet avsedda laboratorium eller för dess räkning.

| 6.4. | Det anmälda organet skall granska ansökan och bedöma resultaten av proven. När konstruktionen överensstämmer med de relevanta bestämmelserna i TSD, skall det anmälda organet utfärda ett EG-konstruktionskontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla slutsatserna från undersökningen, giltighetsvillkor, de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända konstruktionen och, om så krävs, en beskrivning av produktens funktion.
  Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år. |
| --- | --- |

6.4.

Det anmälda organet skall granska ansökan och bedöma resultaten av proven. När konstruktionen överensstämmer med de relevanta bestämmelserna i TSD, skall det anmälda organet utfärda ett EG-konstruktionskontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla slutsatserna från undersökningen, giltighetsvillkor, de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända konstruktionen och, om så krävs, en beskrivning av produktens funktion.

Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.

| 6.5. | Sökanden skall underrätta det anmälda organ som har utfärdat EG-intyget om konstruktionskontroll om alla ändringar av den godkända konstruktionen. Nytt godkännande från det anmälda organ som utfärdat EG-konstruktionskontrollintyget krävs om ändringarna kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Detta nya godkännande skall utfärdas i form av ett tillägg till det ursprungliga EG-konstruktionskontrollintyget. |
| --- | --- |

6.5.

Sökanden skall underrätta det anmälda organ som har utfärdat EG-intyget om konstruktionskontroll om alla ändringar av den godkända konstruktionen. Nytt godkännande från det anmälda organ som utfärdat EG-konstruktionskontrollintyget krävs om ändringarna kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Detta nya godkännande skall utfärdas i form av ett tillägg till det ursprungliga EG-konstruktionskontrollintyget.

| 6.6. | Om inga ändringar har gjorts enligt avsnitt 6.4 får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i avsnitt 6.3. Förfarandet får upprepas. |
| --- | --- |

6.6.

Om inga ändringar har gjorts enligt avsnitt 6.4 får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i avsnitt 6.3. Förfarandet får upprepas.

| 7. | Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och de EG-konstruktionskontrollintyg som organet har utfärdat, återkallat eller avslagit.
  De andra anmälda organen skall på begäran få kopior av följande:






  — | Godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats. |
| --- | --- | --- |

7.

Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och de EG-konstruktionskontrollintyg som organet har utfärdat, återkallat eller avslagit.

De andra anmälda organen skall på begäran få kopior av följande:

—

Godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats.

| — | Utfärdade EG-konstruktionskontrollintyg och tillägg till sådana. |
| --- | --- |

—

Utfärdade EG-konstruktionskontrollintyg och tillägg till sådana.

| 8. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.
  Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och bilagda dokument skall vara daterade och underskrivna.
  Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:






  — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- | --- |

8.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och bilagda dokument skall vara daterade och underskrivna.

Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.) |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.)

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.

| — | Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar. |
| --- | --- |

—

Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.

Hänvisning till följande intyg:

| — | Rapporter om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystemet enligt avsnitten 3 och 4. |
| --- | --- |

—

Rapporter om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystemet enligt avsnitten 3 och 4.

| — | EG-konstruktionskontrollintyget och tillägg till detta. |
| --- | --- |

—

EG-konstruktionskontrollintyget och tillägg till detta.

| 9. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
  Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

9.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

| 10. | Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V. |
| --- | --- |

10.

Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt villkoren i modul V.

MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Modul V: Typkontroll genom driftserfarenhet (lämplighet för användning)

| 1. | I denna modul beskrivs den del av förfarandet som det anmälda organet använder för att konstatera och intyga att ett provexemplar, som är representativt för den berörda produktionen, uppfyller tillämpliga bestämmelser i TSD för lämplighet för användning såsom visats genom driftserfarenhet (15). |
| --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs den del av förfarandet som det anmälda organet använder för att konstatera och intyga att ett provexemplar, som är representativt för den berörda produktionen, uppfyller tillämpliga bestämmelser i TSD för lämplighet för användning såsom visats genom driftserfarenhet (15).

| 2. | En ansökan om typkontroll genom driftserfarenhet skall av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud inges till ett anmält organ som denne väljer.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av hans representant, dennes namn och adress. |
| --- | --- | --- |

2.

En ansökan om typkontroll genom driftserfarenhet skall av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud inges till ett anmält organ som denne väljer.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av hans representant, dennes namn och adress.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.

| — | Teknisk dokumentation enligt beskrivningen i avsnitt 3. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation enligt beskrivningen i avsnitt 3.

| — | Programmet för kontroll genom driftserfarenhet, såsom beskrivs i avsnitt 4. |
| --- | --- |

—

Programmet för kontroll genom driftserfarenhet, såsom beskrivs i avsnitt 4.

| — | Namnet på det eller de företag (infrastrukturförvaltare och/eller järnvägsföretag) med vilka den sökande uppnått en överenskommelse om att bidra till en bedömning av lämplighet för användning genom driftserfarenhet






  — | genom att använda driftskompatibilitetskomponenten under drift, |
| --- | --- | --- |

—

Namnet på det eller de företag (infrastrukturförvaltare och/eller järnvägsföretag) med vilka den sökande uppnått en överenskommelse om att bidra till en bedömning av lämplighet för användning genom driftserfarenhet

—

genom att använda driftskompatibilitetskomponenten under drift,

| — | genom att övervaka dess uppträdande under drift och |
| --- | --- |

—

genom att övervaka dess uppträdande under drift och

| — | genom att utfärda en rapport om driftserfarenhet. |
| --- | --- |

—

genom att utfärda en rapport om driftserfarenhet.

| — | Namn och adress till det företag som åtagit sig underhållet av driftskompatibilitetskomponenten under den tid eller körsträcka som krävs för driftserfarenhet. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det företag som åtagit sig underhållet av driftskompatibilitetskomponenten under den tid eller körsträcka som krävs för driftserfarenhet.

| — | En EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenten och,






  — | om modul B krävs i TSD, ett EG-typkontrollintyg, |
| --- | --- | --- |

—

En EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenten och,

—

om modul B krävs i TSD, ett EG-typkontrollintyg,

| — | om modul H2 krävs i TSD, ett EG-konstruktionskontrollintyg. |
| --- | --- |

—

om modul H2 krävs i TSD, ett EG-konstruktionskontrollintyg.

Den sökande skall förse det eller de företag, som åtagit sig använda driftskompatibilitetskomponenten ifråga under drift, ett provexemplar eller tillräckligt antal provexemplar, representativa för den aktuella produktionen, i det följande kallat ”typ”.

En typ kan omfatta olika versioner av driftskompatibilitetskomponenten förutsatt att skillnaderna mellan versionerna omfattas helt av EG-försäkran om överensstämmelsen och intygen såsom nämnt ovan. Det anmälda organet kan begära ytterligare provexemplar tas i drift om kontrollen genom driftserfarenhet så kräver.

| 3. | Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om produkten överensstämmer med kraven i TSD. Dokumentationen skall omfatta driftskompatibilitetskomponentens drift och, i den mån det krävs för bedömningen, även omfatta konstruktion, tillverkning och underhåll. Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter
  en allmän typbeskrivning,






  — | den tekniska specifikationen som skall ligga till grund för bedömningen av driftskompatibilitetskomponenten (tillämpliga TSD och/eller europeiska specifikationer innehållande tillämpliga bestämmelser). |
| --- | --- | --- |

3.

Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om produkten överensstämmer med kraven i TSD. Dokumentationen skall omfatta driftskompatibilitetskomponentens drift och, i den mån det krävs för bedömningen, även omfatta konstruktion, tillverkning och underhåll. Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter

en allmän typbeskrivning,

—

den tekniska specifikationen som skall ligga till grund för bedömningen av driftskompatibilitetskomponenten (tillämpliga TSD och/eller europeiska specifikationer innehållande tillämpliga bestämmelser).

| — | villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (delutrustning, utrustning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt, |
| --- | --- |

—

villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (delutrustning, utrustning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt,

| — | användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.), |
| --- | --- |

—

användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.),

| — | nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning och funktion, |
| --- | --- |

—

nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning och funktion,

| — | och, i den mån det är tillämpligt för bedömningen, |
| --- | --- |

—

och, i den mån det är tillämpligt för bedömningen,

plan- och konstruktionsritningar,

| — | resultat av konstruktionsberäkningar och utförda undersökningar, |
| --- | --- |

—

resultat av konstruktionsberäkningar och utförda undersökningar,

| — | provrapporter. |
| --- | --- |

—

provrapporter.

| — | Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla andra uppgifter skall dessa tas med. |
| --- | --- |

—

Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla andra uppgifter skall dessa tas med.

En förteckning över de europeiska specifikationer som hänvisas till i den tekniska dokumentationen, tillämpade fullt ut eller delvis, skall bifogas.

| 4. | I programmet för kontroll genom driftserfarenhet skall följande ingå:






  — | önskad driftsprestanda eller driftsuppträdande för driftskompatibilitetskomponenten under prov, |
| --- | --- | --- |

4.

I programmet för kontroll genom driftserfarenhet skall följande ingå:

—

önskad driftsprestanda eller driftsuppträdande för driftskompatibilitetskomponenten under prov,

| — | installationsanordningar, |
| --- | --- |

—

installationsanordningar,

| — | programmets varaktighet – antingen tid eller körsträcka, |
| --- | --- |

—

programmets varaktighet – antingen tid eller körsträcka,

| — | driftsförhållanden och förväntat serviceprogram, |
| --- | --- |

—

driftsförhållanden och förväntat serviceprogram,

| — | underhållsprogrammet, |
| --- | --- |

—

underhållsprogrammet,

| — | särskilda driftsprov, om sådana skall utföras, |
| --- | --- |

—

särskilda driftsprov, om sådana skall utföras,

| — | partistorleken för provexemplaret – om fler än ett, |
| --- | --- |

—

partistorleken för provexemplaret – om fler än ett,

| — | besiktningsprogrammet (besiktningarnas natur, antal och frekvens, dokumentation), |
| --- | --- |

—

besiktningsprogrammet (besiktningarnas natur, antal och frekvens, dokumentation),

| — | kriterier för godtagbara fel och deras inverkan på programmet, |
| --- | --- |

—

kriterier för godtagbara fel och deras inverkan på programmet,

| — | den information som skall ingå i rapporten till det företag som använder kompatibilitetskomponenten i drift (se avsnitt 2). |
| --- | --- |

—

den information som skall ingå i rapporten till det företag som använder kompatibilitetskomponenten i drift (se avsnitt 2).

| 5. | Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter: |
| --- | --- |

5.

Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:

| 5.1. | Granska den tekniska dokumentationen och programmet för kontroll genom driftserfarenhet. |
| --- | --- |

5.1.

Granska den tekniska dokumentationen och programmet för kontroll genom driftserfarenhet.

| 5.2. | kontrollera att typen är representativ och har tillverkats i överensstämmelse med den tekniska dokumentationen. |
| --- | --- |

5.2.

kontrollera att typen är representativ och har tillverkats i överensstämmelse med den tekniska dokumentationen.

| 5.3. | Kontrollera att programmet för kontroll genom driftserfarenhet är väl anpassat för att bedöma driftskompatibilitetskomponentens önskade prestanda och uppträdande under drift. |
| --- | --- |

5.3.

Kontrollera att programmet för kontroll genom driftserfarenhet är väl anpassat för att bedöma driftskompatibilitetskomponentens önskade prestanda och uppträdande under drift.

| 5.4. | komma överens med den sökande om programmet och den plats där besiktningarna och nödvändiga prov kommer att utföras och det organ som skall utföra proven (anmält organ eller annat kompetent laboratorium). |
| --- | --- |

5.4.

komma överens med den sökande om programmet och den plats där besiktningarna och nödvändiga prov kommer att utföras och det organ som skall utföra proven (anmält organ eller annat kompetent laboratorium).

| 5.5. | Övervaka och inspektera fortgången av driften, användningen och underhållet av driftskompatibilitetskomponenten. |
| --- | --- |

5.5.

Övervaka och inspektera fortgången av driften, användningen och underhållet av driftskompatibilitetskomponenten.

| 5.6. | Utvärdera rapporten, som skall utfärdas av företaget/företagen (infrastrukturförvaltare och/eller järnvägsföretag) som använder driftskompatibilitetskomponenten och all annan dokumentation och information, som förvärvats under förfarandet (provrapporter, erfarenhet av underhåll etc.). |
| --- | --- |

5.6.

Utvärdera rapporten, som skall utfärdas av företaget/företagen (infrastrukturförvaltare och/eller järnvägsföretag) som använder driftskompatibilitetskomponenten och all annan dokumentation och information, som förvärvats under förfarandet (provrapporter, erfarenhet av underhåll etc.).

| 5.7. | Bedöma om uppträdandet under drift uppfyller kraven i TSD. |
| --- | --- |

5.7.

Bedöma om uppträdandet under drift uppfyller kraven i TSD.

| 6. | Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett intyg om lämplighet för användning till den sökande. Intyget skall innehålla tillverkarens namn och adress, slutsatser från kontrollen, giltighetsvillkor för intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.
  Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.
  En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras av det anmälda organet.
  Om tillverkaren får avslag på sin ansökan om intyg om lämplighet för användning skall det anmälda organet utförligt motivera avslaget.
  Ett överklagandeförfarande skall inrättas. |
| --- | --- |

6.

Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett intyg om lämplighet för användning till den sökande. Intyget skall innehålla tillverkarens namn och adress, slutsatser från kontrollen, giltighetsvillkor för intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.

Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.

En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras av det anmälda organet.

Om tillverkaren får avslag på sin ansökan om intyg om lämplighet för användning skall det anmälda organet utförligt motivera avslaget.

Ett överklagandeförfarande skall inrättas.

| 7. | Sökanden skall underrätta det anmälda organ som hos sig bevarar den tekniska dokumentationen för intyget om lämplighet för användning om alla ändringar av den godkända produkten som kräver ytterligare godkännande om ändringarna kan påverka lämpligheten för användning eller de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Det nya godkännandet kan utfärdas antingen i form av ett tillägg till det ursprungliga intyget om lämplighet för användning eller i form av ett nytt intyg som utfärdas sedan det gamla intyget återkallats. |
| --- | --- |

7.

Sökanden skall underrätta det anmälda organ som hos sig bevarar den tekniska dokumentationen för intyget om lämplighet för användning om alla ändringar av den godkända produkten som kräver ytterligare godkännande om ändringarna kan påverka lämpligheten för användning eller de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Det nya godkännandet kan utfärdas antingen i form av ett tillägg till det ursprungliga intyget om lämplighet för användning eller i form av ett nytt intyg som utfärdas sedan det gamla intyget återkallats.

| 8. | Om inga ändringar har gjorts enligt avsnitt 7 får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i avsnitt 6. Förfarandet får upprepas. |
| --- | --- |

8.

Om inga ändringar har gjorts enligt avsnitt 7 får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i avsnitt 6. Förfarandet får upprepas.

| 9. | Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om de intyg om lämplighet för användning som har utfärdats, återkallats eller avslagits. |
| --- | --- |

9.

Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om de intyg om lämplighet för användning som har utfärdats, återkallats eller avslagits.

| 10. | Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade intyg om lämplighet för användning och/eller tillägg till dessa. Intygens bilagor skall hållas tillgängliga för övriga anmälda organ. |
| --- | --- |

10.

Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade intyg om lämplighet för användning och/eller tillägg till dessa. Intygens bilagor skall hållas tillgängliga för övriga anmälda organ.

| 11. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten.
  Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG.
  EG-försäkran om lämplighet för användning och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna.
  Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:






  — | hänvisningar till direktiv (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG), |
| --- | --- | --- |

11.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG.

EG-försäkran om lämplighet för användning och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna.

Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

—

hänvisningar till direktiv (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG),

| — | tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.), |
| --- | --- |

—

tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.),

| — | beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.), |
| --- | --- |

—

beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.),

| — | alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren, |
| --- | --- |

—

alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren,

| — | namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet som följts avseende lämplighet för användning och datum för intyget om lämplighet för användning tillsammans med giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget, |
| --- | --- |

—

namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet som följts avseende lämplighet för användning och datum för intyget om lämplighet för användning tillsammans med giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget,

| — | hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till europeiska specifikationer, |
| --- | --- |

—

hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till europeiska specifikationer,

| — | uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar. |
| --- | --- |

—

uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.

| 12. | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om lämplighet för användning under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

12.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om lämplighet för användning under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

---

(1)  För en kompatibilitetskomponent som redan är tillåten begränsas bedömningen till ”integreringstest” när den installeras i delsystemet (ny godsvagn) och ”serietest” under produktionsfasen.

(2)  När ett resultat från en modul är relevant för en annan modul är det inte nödvändigt att upprepa testet.

(3)  Bedömningen av tillverkningsprocessen är inte nödvändig för en ny driftkompatibilitetskomponent, eller för någon typ av driftkompatibilitetskomponent, om det endast finns liten eller ingen skillnad i förhållande till en bedömd tillverkningsprocess, för t.ex. en styrventil eller en lastventil.

(4)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(5)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(6)  Om så krävs, kan tillverkarens handlingsfrihet begränsas för vissa komponenter. I detta fall anges den tillämpliga kontrollprocess som krävs för driftskompatibilitetskomponenten i TSD (eller i dess bilagor).

(7)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(8)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(9)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(10)  Tillverkarens handlingsfrihet kan begränsas i vissa TSD.

(11)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(12)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(13)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(14)  Redovisningen av resultaten kan inges samtidigt med ansökan eller senare.

(15)  Under driftserfarenhetsperioden saluförs inte kompatibilitetskomponenten på marknaden och tillverkare kan inte leverera den till sina kunder.

BILAGA R

SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

Longitudinella tryckkrafter

R.1   PROVFÖRHÅLLANDEN

R.1.1   Provspår

Provspåret skall bestå av en S-formad kurva med R=150 m. Kurvorna separeras av en sektion med rakt spår med längden 6 m.

Figur R1

Image

Provspåret skall ha rälsförhöjning - 0-. Medelspårvidden skall vara mellan 1 450 och 1 465 mm.

R.1.2   Provtåg

| — | Standardkonfiguration
  Användning av slavgodsvagnar med följande egenskaper: | Framförvarande godsvagn | Efterföljande godsvagn |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ | Fcs eller Tds | Rs |
| Längd över buffertar | 9,64 m | 19,90 m |
| Axelavstånd: | 6,00 m | 13,00 m |

—

Standardkonfiguration

Användning av slavgodsvagnar med följande egenskaper:

Framförvarande godsvagn

Efterföljande godsvagn

Typ

Fcs eller Tds

Rs

Längd över buffertar

9,64 m

19,90 m

Axelavstånd:

6,00 m

13,00 m

I figur R2 ges ett exempel på ett provtåg med ovannämnda standardkonfigurationer.

Slavgodsvagnen måste vara lastad (20 tons axellast) och provgodsvagnen skall vara olastad.

| — | Komplett konfiguration
  För långa tvåaxliga godsvagnar med en längd över buffertarna ≥15,75 m är ett särskilt prov i en tågkonfiguration med tre godsvagnar nödvändig (provgodsvagn och två slavgodsvagnar med samma geometriska parametrar). |
| --- | --- |

—

Komplett konfiguration

För långa tvåaxliga godsvagnar med en längd över buffertarna ≥15,75 m är ett särskilt prov i en tågkonfiguration med tre godsvagnar nödvändig (provgodsvagn och två slavgodsvagnar med samma geometriska parametrar).

Figur R2

Image

För att beräkna den longitudinella tryckkraften, skall 2- eller 4-axliga mellanliggande godsvagnar användas, kopplade till varandra med centralkoppel (med spänningsregistrering) (1).

R.1.3   Typ av buffert

Slavgodsvagnarna måste vara utrustade med ej pivoterande buffertar av kategori A (slutligt slagkraft på 590 kN) som redan använts i kommersiell trafik. Buffertarna på slavgodsvagnarna skall ha sfäriska lagringsytor med R=1 500 mm. Provgodsvagnen skall vara utrustad med samma bufferttyp som den modell som skall användas vid dess kommande drift.

När proven inleds skall buffertens lagringsytor inte uppvisa några tecken på förslitning.

R.1.4   Provens utförande

Skruvkopplen mellan provgodsvagnen och slavgodsvagnarna skall vara så åtdragna att bufferttallrikarna ligger emot varandra utan förspänning på rakt spår.

Den vertikala förskjutningen av buffertarnas centrumlinjer mellan slavgodsvagnarna och provgodsvagnen måste vara cirka 80 mm (2).

Bufferttallrikarna skall ha en yta med låg friktion, som lätt infettat stål. All uppbyggnad av material som en följd av repor måste tas bort efter varje prov. Bufferttallrikspar skall bytas ut om, som en följd av repor eller deformation, resultaten som erhålls avviker betydligt från dem som redan registrerats.

Provtåget skall backa längs en S-formad kurva med en hastighet på 4 till 8 km/h med en longitudinell tryckkraft som bibehålls praktiskt taget konstant. Den longitudinella tryckkraften ska stadigt ökas tills ett av de utvärderingskriterier som nämns i punkt 4 uppnås eller överskrids. Upp till 280 kN kommer inga utvärderingskriterier att uppnås och därför behöver kraften inte ökas.

För att fastställa det linjära förhållandet, skall minst 20 prov utföras för analys, med olika longitudinella tryckkrafter. Medelvärdet för den longitudinella tryckkraften (2-axlig godsvagn 200 kN och boggigodsvagn 240 kN) bör då överskridas med cirka 10 % under minst 10 av proven.

Under de 20 provens lopp måste 5 på varandra följande prov av den longitudinella tryckkraften utföras utan att ändra buffertarnas eller bufferttallrikarnas underhåll. Enligt punkt 4, skall inga utvärderingskriterier överskridas.

R.2   MÄTNINGARNAS OMFATTNING

R.2.1   Mätningar under proven

Följande värden skall åtminstone mätas och registreras under proven:

| — | Den longitudinella tryckkraften FLxi. |
| --- | --- |

—

Den longitudinella tryckkraften FLxi.

| — | Hjulavlastning dzij för alla hjul. |
| --- | --- |

—

Hjulavlastning dzij för alla hjul.

| — | Krafter i sidled på axelboxar Hyj för alla hjul. |
| --- | --- |

—

Krafter i sidled på axelboxar Hyj för alla hjul.

| — | Deformation av axelskydd dAijy för alla hjul (endast på godsvagnar utrustade med axelskydd). |
| --- | --- |

—

Deformation av axelskydd dAijy för alla hjul (endast på godsvagnar utrustade med axelskydd).

| — | Rörelser i sidled dyP1, dyP2 för buffertarna mellan slavgodsvagnarna och provgodsvagnen. |
| --- | --- |

—

Rörelser i sidled dyP1, dyP2 för buffertarna mellan slavgodsvagnarna och provgodsvagnen.

| — | Registrering av spårmarkörer (figur R1). |
| --- | --- |

—

Registrering av spårmarkörer (figur R1).

| — | Tillryggalagd sträcka (t.ex. 1 m markörer). |
| --- | --- |

—

Tillryggalagd sträcka (t.ex. 1 m markörer).

Figur R3

Image

R.2.2   Mätningar/beräkningar som skall utföras

| — | Mätning av torsionsstyvheten (ct*) hos slavgodsvagnarna och provgodsvagnen. |
| --- | --- |

—

Mätning av torsionsstyvheten (ct*) hos slavgodsvagnarna och provgodsvagnen.

| — | Mätning av den karakteristiska statiska kurvan på slavgodsvagnarnas och provgodsvagnens buffertar. |
| --- | --- |

—

Mätning av den karakteristiska statiska kurvan på slavgodsvagnarnas och provgodsvagnens buffertar.

| — | Mätning av spårgeometrin före och efter proven. |
| --- | --- |

—

Mätning av spårgeometrin före och efter proven.

| — | Mätning av spel i sidled och i längdled mellan axelboxen och axelskyddet på provgodsvagnen före och efter proven. |
| --- | --- |

—

Mätning av spel i sidled och i längdled mellan axelboxen och axelskyddet på provgodsvagnen före och efter proven.

| — | Mätning av buffertarnas höjd över rälsöverkant på slavgodsvagnarna och provgodsvagnen. |
| --- | --- |

—

Mätning av buffertarnas höjd över rälsöverkant på slavgodsvagnarna och provgodsvagnen.

R.3   UTVÄRDERINGSKRITERIER SOM ANVÄNDS FÖR ATT BERÄKNA DEN TILLÅTNA LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTEN.

| — | Utvärdering av et ej styrt hjul dzij≥50 mm längs en sträcka ≥2 m. |
| --- | --- |

—

Utvärdering av et ej styrt hjul dzij≥50 mm längs en sträcka ≥2 m.

| — | Klättringen för styrhjulet dzij≥5 mm för hjullasten Qij< 0. Styrhjulen är hjul 11 och 12 på 2-axliga godsvagnar. Detta kriterium skall kontrolleras för fallet med komplett provtågskonfiguration (se avsnitt R.1.2). |
| --- | --- |

—

Klättringen för styrhjulet dzij≥5 mm för hjullasten Qij< 0. Styrhjulen är hjul 11 och 12 på 2-axliga godsvagnar. Detta kriterium skall kontrolleras för fallet med komplett provtågskonfiguration (se avsnitt R.1.2).

| — | Axelskyddsdeformationen dyAij ≥22 mm (1), mätt 380 mm från rambalkens undre kant. |
| --- | --- |

—

Axelskyddsdeformationen dyAij ≥22 mm (1), mätt 380 mm från rambalkens undre kant.

| — | Stabiliserad spårpåkänning Hlim (2m)=25+0,6 × 2 × Qo (kN)
  Qo = medelhjulkraften på rälsen. |
| --- | --- |

—

Stabiliserad spårpåkänning Hlim (2m)=25+0,6 × 2 × Qo (kN)

Qo = medelhjulkraften på rälsen.

| — | Bufferttallrikarnas minsta överlappning vågrätt ≥25 mm. |
| --- | --- |

—

Bufferttallrikarnas minsta överlappning vågrätt ≥25 mm.

R.4   ANALYS

För varje prov är det nödvändigt att beräkna följande:

| — | Hy, i Dz, i,j-värden över avståndet 2 m |
| --- | --- |

—

Hy, i Dz, i,j-värden över avståndet 2 m

| — | dzij såsom ett värde på styrhjulets klättring. Analysen skall endast kontrolleras mot provtåg i komplett konfiguration (se avsnitt R.1.2). |
| --- | --- |

—

dzij såsom ett värde på styrhjulets klättring. Analysen skall endast kontrolleras mot provtåg i komplett konfiguration (se avsnitt R.1.2).

| — | FLX |
| --- | --- |

—

FLX

| — | dyAij (för 2-axliga godsvagnar med skydd) |
| --- | --- |

—

dyAij (för 2-axliga godsvagnar med skydd)

| — | dyp |
| --- | --- |

—

dyp

De beräknade värdena skall visas i grafisk form såsom en funktion av den longitudinella tryckkraften FLX.

För att beräkna tillåten longitudinell tryckkraft, skall de raka regressionslinjeekvationerna fastställas för de storheter som mäts dzij, dyAij och Hyi.

Den tillåtna longitudinella tryckkraften skall fastställas såsom det värde som hittas på abskissan för korspunkten mellan den raka regressionslinjen och utvärderingskriteriet (se figur R4).

Figur R4

Image

Det utvärderingskriterium som ger det lägsta värdet på FLert skall bestämma de tillåtna longitudinella tryckkrafterna. En rapport skall upprättas, där de utförda proven beskrivs och en sammanfattning av de viktigaste uppgifterna presenteras i form av en tabell.

R.5   VILLKOR FÖR DISPENS FRÅN PROV

2-axliga godsvagnar: beroende på egenvikt, längd över buffertar och torsionsstyvhet enligt följande diagram:

Figur R5

Image

4-axliga godsvagnar:

| — | egenvikt ≥16 t |
| --- | --- |

—

egenvikt ≥16 t

| — | egenvikt/längd över buffertar ≥1,0 t/m |
| --- | --- |

—

egenvikt/längd över buffertar ≥1,0 t/m

| — | överhängets längd i enlighet med villkoren i figur R6 för godsvagnar med styrande axelboggier och i figur R7 för godsvagnar med boggi av typ Y25. |
| --- | --- |

—

överhängets längd i enlighet med villkoren i figur R6 för godsvagnar med styrande axelboggier och i figur R7 för godsvagnar med boggi av typ Y25.

Figur R6

Image

Figur R7

Image

---

(1)  Andra mätsystem som ger samma resultat kan även användas.

(2)  Villkorade typer av konstruktionstoleranser är tillåtna.

BILAGA S

BROMSAR

Bromsprestanda

| S.1 | Fastställande av bromseffekten för fordon utrustade med UIC-tryckluftbroms för persontåg |
| --- | --- |

S.1

| S.1.1 | Allmänt |
| --- | --- |

S.1.1

| S.1.2 | Fastställande av bromseffekten genom beräkning |
| --- | --- |

S.1.2

| S.1.2.1 | Fastställande av bromseffekten med hjälp av faktorn k |
| --- | --- |

S.1.2.1

| S.1.2.2 | Godsvagnar för vilka erforderliga villkor för beräkning av bromseffekten enligt avsnitt S.1.2.1 inte är uppfyllda |
| --- | --- |

S.1.2.2

| S.1.3 | Fastställande av bromsvikten vid prov |
| --- | --- |

S.1.3

| S.1.3.1 | Godsvagnar med en största tillåtna hastighet £120 km/h |
| --- | --- |

S.1.3.1

| S.1.3.1.1 | Prov på ett enskilt fordon (bromsviktsprov) |
| --- | --- |

S.1.3.1.1

| S.1.3.1.2 | Fordonssammansättning vid bromsviktsprov |
| --- | --- |

S.1.3.1.2

| S.1.3.2 | Godsvagnar med en största tillåtna hastighet större än 120 km/h men inte överstigande 160 km/h |
| --- | --- |

S.1.3.2

| S.2 | Fastställande av bromseffekten för godsvagnar utrustade med UIC-tryckluftbroms för godståg |
| --- | --- |

S.2

| S.3 | Provens utförande |
| --- | --- |

S.3

| S.3.1 | Metod för utförandet av proven |
| --- | --- |

S.3.1

| S.3.1.1 | Atmosfäriska förhållanden |
| --- | --- |

S.3.1.1

| S.3.1.2 | Antal prov |
| --- | --- |

S.3.1.2

| S.3.1.3 | Konditionen hos bromsbelägg/block och skivor/hjul |
| --- | --- |

S.3.1.3

| S.3.2 | Metod för utvärdering av provresultaten |
| --- | --- |

S.3.2

| S.3.2.1 | Korrigering av bromssträckorna från varje prov |
| --- | --- |

S.3.2.1

| S.3.2.2 | Korrigering av medelvärdet för bromssträckan |
| --- | --- |

S.3.2.2

| S.4 | Utvärdering av bromsprestanda genom en beräkning |
| --- | --- |

S.4

| S.4.1 | Beräkning steg för steg |
| --- | --- |

S.4.1

| S.4.2 | Beräkning i retardationssteg |
| --- | --- |

S.4.2

S.1   FASTSTÄLLANDE AV BROMSEFFEKTEN FÖR FORDON UTRUSTADE MED UIC-TRYCKLUFTBROMS FÖR PERSONTÅG

S.1.1   Allmänt

Den bromsvikt som är märkt på en godsvagn skall ange denna godsvagns bromseffekt i ett 500 m långt tåg som bromsas i läge ”P”.

Bromsvikten för ett tåg med godsvagnar är i princip summan av de bromsvikter som är märkta på fordonen med en aktiverad broms.

Bromsvikten gäller för dragna vagnssätt som är ≤500 m långa och bromsade i läge ”P”.

S.1.2   Fastställande av bromseffekten genom beräkning

S.1.2.1   Fastställande av bromseffekten med hjälp av faktorn k

Bromsvikten B för en godsvagn skall fastställas genom beräkning om följande förutsättningar är uppfyllda:

| — | största tillåtna hastighet ≤120 km/h, |
| --- | --- |

—

största tillåtna hastighet ≤120 km/h,

| — | hjulen bromsas på båda sidor och har en nominell diameter på 920 till 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

hjulen bromsas på båda sidor och har en nominell diameter på 920 till 1 000 mm,

| — | bromsblocksskorna är tillverkade av P 10 gjutjärn, |
| --- | --- |

—

bromsblocksskorna är tillverkade av P 10 gjutjärn,

| — | bromsblocken är av typen Bg (singel) eller Bgu (dubbla), |
| --- | --- |

—

bromsblocken är av typen Bg (singel) eller Bgu (dubbla),

| — | av blocken ansatt kraft är 5 till 40 kN med Bg-block och 5 till 55 kN med Bgu-block. |
| --- | --- |

—

av blocken ansatt kraft är 5 till 40 kN med Bg-block och 5 till 55 kN med Bgu-block.

Bromsvikten skall beräknas med hjälp av följande formel:

Ekvation (S1): Formula

där ΣFdyn är summan av alla krafter som ansätts av bromsblocken när fordonet är i rörelse och k är en dimensionslös faktor som beror på typen av bromsblock (Bg eller Bgu) och på varje bromsblocks anliggningskraft.

ΣFdyn skall beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

Där:

| Ft = | Effektiv kraft vid bromscylinder [kN], när returkraften för cylindern och rörelsen har dragit bort |
| --- | --- |
| i = | Total ökning för bromsrörelsen |
| i* = | Ökningen efter den centrala rörelsen (normalt 4 för tvåaxliga godsvagnar och 8 för boggigodsvagnar) |
| ηdyn = | Rörelsens medeleffektivitet när fordonet är i rörelse (medelvärde mellan två underhållsåtgärder). ηdyn kan vara upp till 0,91, beroende på typen av rörelse. |
| FR = | Motkraft ansatt av regulatorn (vanligen 2 kN) |

Ft =

Effektiv kraft vid bromscylinder [kN], när returkraften för cylindern och rörelsen har dragit bort

i =

Total ökning för bromsrörelsen

i* =

Ökningen efter den centrala rörelsen (normalt 4 för tvåaxliga godsvagnar och 8 för boggigodsvagnar)

ηdyn =

Rörelsens medeleffektivitet när fordonet är i rörelse (medelvärde mellan två underhållsåtgärder). ηdyn kan vara upp till 0,91, beroende på typen av rörelse.

FR =

Motkraft ansatt av regulatorn (vanligen 2 kN)

Graferna ”k” som används för att beräkna bromsvikten ges av matematiska formler av följande typ:

Ekvation (S2): Formula

där:

| | a0 | a1 | a2 | a3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kBg | 2,145 | -5,38 × 10-2 | 7,8 × 10-4 | -5,36 × 10-6 |
| kBgu | 2,137 | -5,14 × 10-2 | 8,32 × 10-4 | -6,04 × 10-6 |

a0

a1

a2

a3

kBg

2,145

-5,38 × 10-2

7,8 × 10-4

-5,36 × 10-6

kBgu

2,137

-5,14 × 10-2

8,32 × 10-4

-6,04 × 10-6

S.1.2.2   Godsvagnar för vilka erforderliga villkor för beräkning av bromseffekten enligt avsnitt S.1.2.1 inte är uppfyllda

Den beräkningsmetod som beskrivs nedan skall användas för att konstruera bromsutrustning på godsvagnar med en största tillåtna hastighet ≤120 km/h. Den bromsvikt som skall märkas på godvagnen skall fastställas genom prov.

Bromsvikten skall beräknas vanligen i följande två steg:

| 1. | Beräkning av bromssträckan baserat på ansatt bromseffekt i de olika hastighetsområdena. |
| --- | --- |

1.

Beräkning av bromssträckan baserat på ansatt bromseffekt i de olika hastighetsområdena.

| 2. | Fastställande av bromstalet från den beräknade bromssträckan med hjälp av bedömningskurvan i figur S1 (godsvagnen tagen för sig). |
| --- | --- |

2.

Fastställande av bromstalet från den beräknade bromssträckan med hjälp av bedömningskurvan i figur S1 (godsvagnen tagen för sig).

Figur S1

Bedömningsgraf

Image

Bromssträckan skall beräknas steg-för-steg (avsnitt S.4.1) eller med retardationsetapper (avsnitt S.4.2)

De beräkningsmetoder som anges är i princip tillämpliga på en enskild godsvagn.

Bromssträckan skall beräknas för vardera av de initialhastigheter som ges i avsnitt S.1.3.1.2 och för de lastförhållanden som anges i avsnitt S.1.3.1.2 med beaktande av:

| — | medelvärdet av den dynamiska effektiviteten mellan två underhållsåtgärder, |
| --- | --- |

—

medelvärdet av den dynamiska effektiviteten mellan två underhållsåtgärder,

| — | en fyllningstid av en bromscylinder på 4 sekunder, |
| --- | --- |

—

en fyllningstid av en bromscylinder på 4 sekunder,

| — | det lägsta medelfriktionsegenskaperna för friktionsmaterialet på denna typ av vagn. |
| --- | --- |

—

det lägsta medelfriktionsegenskaperna för friktionsmaterialet på denna typ av vagn.

När bromssträckan har beräknats skall bromsvikten förutbestämmas med hjälp av förfarandet i avsnitt S.1.3.1.2, men med de beräknade bromssträckorna istället för den medelbromssträcka som uppmätts vid prov.

För godsvagnar enligt beskrivning i avsnitt S.1.2.1 som har en störst tillåtna hastighet på 140 km/h, kan även den bromsvikt som beräknats för 120 km/h (jmf. avsnitt S.1.2.1) användas för en största tillåtna hastighet på 140 km/h.

Bromsvikten kan förutbestämmas med hjälp av detta beräkningsförfarande, med beaktande av följande tilläggspunkter:

| — | bromssträckan skall beräknas vid bromsning från 100, 120, 140 och 160 km upp till godsvagnens största tillåtna hastighet. |
| --- | --- |

—

bromssträckan skall beräknas vid bromsning från 100, 120, 140 och 160 km upp till godsvagnens största tillåtna hastighet.

| — | När bromssträckan har beräknats skall bromsvikten förutbestämmas med hjälp av förfarandet i avsnitt S.1.3.1.2, men med de beräknade bromssträckorna istället för den medelbromssträcka som uppmätts vid prov. |
| --- | --- |

—

När bromssträckan har beräknats skall bromsvikten förutbestämmas med hjälp av förfarandet i avsnitt S.1.3.1.2, men med de beräknade bromssträckorna istället för den medelbromssträcka som uppmätts vid prov.

Den bromsvikt som skall märkas på godvagnen skall fastställas genom prov (avsnitt S.1.3).

S.1.3   Fastställande av bromsvikten vid prov

Detta förfarande skall vara obligatoriskt när det inte finns någon godkänd beräkningsmetod. Förfarandet kan även utföras för godsvagnar såsom beskrivs i avsnitt S.1.2.1 (P 10-block). Om proven ger en bromsvikt som är högre än det beräknade värdet skall inte det beräknade värdet ändras, men om proven ger en bromsvikt som är lägre än det beräknade värdet, skall orsaken till detta resultat fastställas.

Prov får utföras:

| — | prov med ett enskilt fordon |
| --- | --- |

—

prov med ett enskilt fordon

Under dessa prov skall tågets eller godsvagnens bromssträcka mätas vid nödbromsning från v0 på ett rakt och plant spår. Bromssträckan skall mätas från den punkt där nödbromsen initierades.

S.1.3.1   Godsvagnar med en största tillåtna hastighet ≤120 km/h

S.1.3.1.1   Prov på ett enskilt fordon (bromsviktsprov)

Fordonet ifråga skall vara kopplat till ett lok och accelereras upp till hastigheten v0. När denna hastighet uppnåtts skall det mekaniska kopplet kopplas loss. En nödbromsning skall göras. Bromssträckan skall mätas från den punkt där nödbromsen initierades.

S.1.3.1.2   Fordonssammansättning vid bromsviktsprov

| — | En godsvagn när det gäller en normal boggigodsvagn. |
| --- | --- |

—

En godsvagn när det gäller en normal boggigodsvagn.

| — | En grupp om tre godsvagnar när det gäller tvåaxliga godsvagnar. |
| --- | --- |

—

En grupp om tre godsvagnar när det gäller tvåaxliga godsvagnar.

| — | En grupp om två godsvagnar när det gäller permanentkopplade godsvagnar utan boggi. |
| --- | --- |

—

En grupp om två godsvagnar när det gäller permanentkopplade godsvagnar utan boggi.

| — | En godsvagnssätt som inte kan delas i trafik. |
| --- | --- |

—

En godsvagnssätt som inte kan delas i trafik.

Bromsviktsproven skall utföras vid 100 km/h och vid 120 km/h.

Om det finns en omställningsanordning ”TOM/LAST”, skall bromsviktsproven utföras

| — | i läge ”TOM”, omkring omställningsvikten (under förutsättning att det är möjligt med fordonstypen ifråga); i fallet med en automatisk omställningsanordning ”TOM/LAST” skall proven även utföras i läge ”TOM” omkring omställningsvikten, men vid en belastning som är tillräckligt långt under omställningsvikten för att den automatiska anordningen skall vara stabil i läge ”TOM”, |
| --- | --- |

—

i läge ”TOM”, omkring omställningsvikten (under förutsättning att det är möjligt med fordonstypen ifråga); i fallet med en automatisk omställningsanordning ”TOM/LAST” skall proven även utföras i läge ”TOM” omkring omställningsvikten, men vid en belastning som är tillräckligt långt under omställningsvikten för att den automatiska anordningen skall vara stabil i läge ”TOM”,

| — | med högsta belastning, i läge ”LAST”. |
| --- | --- |

—

med högsta belastning, i läge ”LAST”.

Vad gäller fordon med en automatisk, kontinuerligt verkande omställningsanordning skall bromsviktsproven utföras

| — | i olastat tillstånd (egenvikt), i läge ”TOM”, för att kontrollera att det högsta föreskrivna värdet på λ inte överskrids, |
| --- | --- |

—

i olastat tillstånd (egenvikt), i läge ”TOM”, för att kontrollera att det högsta föreskrivna värdet på λ inte överskrids,

| — | med största belastning (vilket skall ge största bromsvikt). |
| --- | --- |

—

med största belastning (vilket skall ge största bromsvikt).

| — | Bromsviktsprov skall även utföras för att kontrollera bromsvikten vid största energiavledning. |
| --- | --- |

—

Bromsviktsprov skall även utföras för att kontrollera bromsvikten vid största energiavledning.

De allmänna provförhållandena kan hittas i avsnitt S.3.1.

Den uppmätta sträckan skall korrigeras för nominella provförhållanden (vo nom) med hjälp av den metod som ges i avsnitt S.3.2.

Från medelvärdet för bromssträckan s (medelvärde för tillåtna korrigerade värden), skall fordonets bromstal fastställas antingen från graferna för 120 km/h och/eller 100 km/h i figur S1 eller från formeln i tabell S1. Resulterande minsta bromstal skall tas.

Tabell S1

Beräkning av λ

Formula

Formula

| V
  [km/h] | C | D |
| --- | --- | --- |
| 100 | 52 840 | 10 |
| 120 | 83 634 | 19 |
| 140 | 119 179 | 19 |
| 160 | 161 280 | 19 |

V

[km/h]

C

D

100

52 840

10

120

83 634

19

140

119 179

19

160

161 280

19

Dessa formler är giltiga inom de gränser som motsvarar grafernas extremvärden i figur S1.

När den bromsvikt som skall märkas på vagnen fastställs vid prov skall provresultatet justeras för ”medelvärdet” för den dynamiska effektiviteten mellan två underhållsåtgärder (0,83 för godsvagnar såsom anges i avsnitt S.1.2.1).

Med P 10-block skall bromsvikten korrigeras för den dynamiska effekten i bromsblocksskon med hjälp av följande metod:

| a) | Fastställ effektiviteten för bromsrörelsen så noggrant som möjligt medan fordonet rullar under provet för att fastställa ηdyn test.
  Om denna mätning inte har utförts, får ηdyn test = 0,91 användas för nya godsvagnar med konventionell rörelse.
  För andra fordon på vilka ηdyn test inte har mätts får följande formel användas:

  Denna formel får inte tillämpas för ηstat test-värden mindre än 0,6. ηdyn test skall aldrig vara större än 0,91. |
| --- | --- |

a)

Fastställ effektiviteten för bromsrörelsen så noggrant som möjligt medan fordonet rullar under provet för att fastställa ηdyn test.

Om denna mätning inte har utförts, får ηdyn test = 0,91 användas för nya godsvagnar med konventionell rörelse.

För andra fordon på vilka ηdyn test inte har mätts får följande formel användas:

Denna formel får inte tillämpas för ηstat test-värden mindre än 0,6. ηdyn test skall aldrig vara större än 0,91.

| b) | Med Btest såsom bromsvikt per bromsblockssko under provet, får ekvationerna 1 och 2 ovan användas för att fastställa Fdyn test eller genom att direkt avläsa värdet. |
| --- | --- |

b)

Med Btest såsom bromsvikt per bromsblockssko under provet, får ekvationerna 1 och 2 ovan användas för att fastställa Fdyn test eller genom att direkt avläsa värdet.

| c) | Den korrigerade dynamiska effekten är enligt följande: |
| --- | --- |

c)

Den korrigerade dynamiska effekten är enligt följande:

| d) | Med detta värde för Fdyn corr kan samma tabeller användas för att fastställa den korrigerade bromsvikten per bromsblockssko, Bcorr. |
| --- | --- |

d)

Med detta värde för Fdyn corr kan samma tabeller användas för att fastställa den korrigerade bromsvikten per bromsblockssko, Bcorr.

S.1.3.2   Godsvagnar med en största tillåtna hastighet större än 120 km/h men inte överstigande 160 km/h

Metoden skall vara identisk med den som framläggs i avsnitt S.1.3.1 med ytterligare två provserier, en från 140 km/h och den andra från 160 km/h om vagnen klarar marschhastigheten 160 km/h.

Den uppmätta bromssträckan skall korrigeras för nominella provförhållanden (Vo nom) med hjälp av den metod som ges i avsnitt S.3.2.

Det korrigerade medelvärdet för bromssträckan skall användas för att fastställa 4 värden på λ (λ100, λ120, λ140, λ160) från graferna i figur S1 (eller från formlerna för dessa grafer – se tabell S1).

Det minsta värdet skall tas från λ100, λ120, λ140 och λ160.

S.2   FASTSTÄLLANDE AV BROMSEFFEKTEN FÖR GODSVAGNAR UTRUSTADE MED UIC-TRYCKLUFTBROMS FÖR GODSTÅG

Bromsvikten för godsvagnar i läge ”G” skall anses vara densamma som bromsvikten i läge ”P”.

Ingen separat bedömning av bromskraften hos vagnar i läge ”G” skall göras.

S.3   PROVENS UTFÖRANDE

S.3.1   Metod för utförandet av proven

S.3.1.1   Atmosfäriska förhållanden

För att undvika att dåliga atmosfärisk förhållanden påverkar resultatet skall proven utföras med svagast möjliga vind och torr räls.

S.3.1.2   Antal prov

Minst 4 giltiga prov skall utföras av vilka medelvärdet skall beräknas. Alla bromssträckor som erhålls skall korrigeras i enlighet med punkt 1 i avsnitt S.3.2.

Medelvärdet skall godtas om det uppfyller följande kriterier, som samtidigt skall kontrolleras:

Kriterium 1: Formula och

1. Kriterium 2: Formula

där se är den bromssträcka som avviker mest från medelvärdet.

Om ett av två kriterier inte är uppfyllt skall ett extra prov utföras (förkasta extremvärde ”se” om kriterium 2 inte är uppfyllt och n≥5).

Med de nya värden som då erhålls, skall kriterierna 1 och 2 sedan kontrolleras där:

| si = | bromssträckan mätt vid prov ”i”, efter korrektion, |
| --- | --- |
| = | medelvärdet för bromssträckan, |
| n = | antal prov, |
| σn | = provets standardavvikelse |

si =

bromssträckan mätt vid prov ”i”, efter korrektion,

Formula

medelvärdet för bromssträckan,

n =

antal prov,

σn

= provets standardavvikelse

och

Formula

Antalet giltiga prov skall vara minst 70 % av det totala antalet prov som utförts. Proven som tagits bort i enlighet med punkt 1b i avsnitt S.3.2 skall inte medräknas i totala antalet prov.

Om ett av de två kriterierna inte är uppfyllt efter 10 prov skall provserierna avbrytas och bromssystemet kontrolleras. Avbrytandet av proven skall registreras i provrapporten.

S.3.1.3   Konditionen hos bromsbelägg/block och skivor/hjul

Innan proven startas skall fordonets bromsbelägg/block köras in till minst 70 % anliggning. Kortare bromssträckor erhålls med 3 till 5 mm slitage på bromsblock av gjutjärn. Om det i proven ingår bromsning till stillastående under våta förhållanden, skall framkanten på belägget/blocket köras in i rotationsriktningen.

Proven rekommenderas utföras på blockbromsade fordon med hjul (antingen nya eller omprofilerade) som har körts minst 1 200 km.

Initialtemperaturen på skivor/hjul rekommenderas vara mellan 50 oC och 60 oC.

S.3.2   Metod för utvärdering av provresultaten

S.3.2.1   Korrigering av bromssträckorna från varje prov

Bromssträckan som erhålls under prov ”j” skall korrigeras för att beakta följande faktorer:

| — | nominell hastighet i förhållande till uppmätt initialhastighet under provet, |
| --- | --- |

—

nominell hastighet i förhållande till uppmätt initialhastighet under provet,

| — | provspårets lutning. |
| --- | --- |

—

provspårets lutning.

Korrektionen skall göras genom att tillämpa följande formel:

Formula

Transformation ger följande:

Formula

där:

| sjcorr [m] | = korrigerad bromssträcka (vilken motsvarar den nominella hastigheten under prov j), |
| --- | --- |
| sjmeas [m] | = uppmätt bromssträcka under prov j, |
| vjnom [km/h] | = nominell initialhastighet under prov j, |
| vjmeas [km/h[ | = uppmätt initialhastighet under prov j, |
| ρ | = tröghetskoefficient för ”roterande massor”, vilken definieras enligt följande:

  där:
  m = provtågets eller provfordonets massa,
  mr = ekvivalent massa för de roterande komponenterna.
  (Om inget exakt värde är känt skall ρ=1,15för lok och ρ=1,04 för personvagnar användas.), |
| i [mm/m] = | medellutning över sjmeas på provspåret, som är positiv (+) för uppåtlutning och negativ (-) för en nedåtlutning. |

sjcorr [m]

= korrigerad bromssträcka (vilken motsvarar den nominella hastigheten under prov j),

sjmeas [m]

= uppmätt bromssträcka under prov j,

vjnom [km/h]

= nominell initialhastighet under prov j,

vjmeas [km/h[

= uppmätt initialhastighet under prov j,

ρ

= tröghetskoefficient för ”roterande massor”, vilken definieras enligt följande:

där:

m = provtågets eller provfordonets massa,

mr = ekvivalent massa för de roterande komponenterna.

(Om inget exakt värde är känt skall ρ=1,15för lok och ρ=1,04 för personvagnar användas.),

i [mm/m] =

medellutning över sjmeas på provspåret, som är positiv (+) för uppåtlutning och negativ (-) för en nedåtlutning.

Följande två kriterier skall kontrolleras för att validera provet:

| a) | |i| < 3 mm/m (5 mm/m i undantagsfall)
  och |
| --- | --- |

a)

|i| < 3 mm/m (5 mm/m i undantagsfall)

och

| b) | vjmeas–vjnom≤4 km/h |
| --- | --- |

b)

vjmeas–vjnom≤4 km/h

S.3.2.2   Korrigering av medelvärdet för bromssträckan s

Medelvärdet för bromssträckan Formula, som erhålls i enlighet med avsnitt S.3.1, skall korrigeras för att beakta följande faktorer:

| a) | Den provade bromsrörelsens dynamiska effektivitet i jämförelse med medelvärdet i drift, för skivbromsar, det provade medelvärdet för hjuldiametern på fordonen i jämförelse med diametern på ett halvslitet hjul. För godsvagnar med P 10-blockbromsar och konventionell bromsrörelse skall den dynamiska effektiviteten korrigeras med hjälp av den metod som framläggs i avsnitt S.1.3.1.
  Medelvärdet för bromssträckan skall korrigeras med hjälp av följande formler:

  och

  där:








   [m] = | korrigerat medelvärde för bromssträckan, |
| --- | --- | --- |
| [m] = | medelvärdet för bromssträckan under provet, |
| te [s] | = ekvivalent uppbyggnadstid för bromseffekten, |
| vnom [m/s] | = nominell initialhastighet vid provet, |
| dtest [mm] | = medelvärdet på hjuldiametern på de provade fordonen, |
| dm [mm] | = diameter på ett halvslitet hjul, |
| Fcorr [kN] | = korrigerad bromseffekt, |
| Ftest [kN] | = medelvärdet för bromseffekten under provet, |
| ηm | = bromsrörelsens effektivitet under normala driftsförhållanden, |
| ηtest | = bromsrörelsens effektivitet under provet, |
| Wm [kN] | = medelmotstånd mot framåtrörelse. |

a)

Den provade bromsrörelsens dynamiska effektivitet i jämförelse med medelvärdet i drift, för skivbromsar, det provade medelvärdet för hjuldiametern på fordonen i jämförelse med diametern på ett halvslitet hjul. För godsvagnar med P 10-blockbromsar och konventionell bromsrörelse skall den dynamiska effektiviteten korrigeras med hjälp av den metod som framläggs i avsnitt S.1.3.1.

Medelvärdet för bromssträckan skall korrigeras med hjälp av följande formler:

och

där:

Formula

korrigerat medelvärde för bromssträckan,

Formula

medelvärdet för bromssträckan under provet,

te [s]

= ekvivalent uppbyggnadstid för bromseffekten,

vnom [m/s]

= nominell initialhastighet vid provet,

dtest [mm]

= medelvärdet på hjuldiametern på de provade fordonen,

dm [mm]

= diameter på ett halvslitet hjul,

Fcorr [kN]

= korrigerad bromseffekt,

Ftest [kN]

= medelvärdet för bromseffekten under provet,

ηm

= bromsrörelsens effektivitet under normala driftsförhållanden,

ηtest

= bromsrörelsens effektivitet under provet,

Wm [kN]

= medelmotstånd mot framåtrörelse.

| b) | Verklig fyllnadstid i förhållande till den nominella 4 s. Denna korrigering skall endast tillämpas på prov med ett enskilt fordon.
  Följande korrigeringsformel skall tillämpas:

  där:








   [m] = | korrigerat medelvärde för bromssträckan, |
| --- | --- | --- |
| [m] = | medelvärde för bromssträckan, |
| ts [s] | = uppmätt medelfyllnadstid för bromscylindrarna, |
| Vnom [m/s] | = nominell initialhastighet vid proven. |

b)

Verklig fyllnadstid i förhållande till den nominella 4 s. Denna korrigering skall endast tillämpas på prov med ett enskilt fordon.

Följande korrigeringsformel skall tillämpas:

där:

Formula

korrigerat medelvärde för bromssträckan,

Formula

medelvärde för bromssträckan,

ts [s]

= uppmätt medelfyllnadstid för bromscylindrarna,

Vnom [m/s]

= nominell initialhastighet vid proven.

S.4   UTVÄRDERING AV BROMSPRESTANDA GENOM EN BERÄKNING

S.4.1   Beräkning steg för steg

Beräkningen av stoppsträckan kan utföras stegvis med början med allmän metod baserad på dynamisk ekvation. Algoritmen definieras enligt följande:

| Steg 1 | |
| --- | --- |

Steg 1

Formula

med:

| SFi | summan av retardationskrafter för alla aktiva bromsar |
| --- | --- |
| Wi | retardationsmotstånd vid tiden i, |
| me | Ekvivalent fordonsmassa (inklusive roterande massor), |
| ai | Retardation vid tiden i. |

SFi

summan av retardationskrafter för alla aktiva bromsar

Wi

retardationsmotstånd vid tiden i,

me

Ekvivalent fordonsmassa (inklusive roterande massor),

ai

Retardation vid tiden i.

| Steg 2 | |
| --- | --- |

Steg 2

Formula

| Steg 3 | |
| --- | --- |

Steg 3

Formula

med:

| Δt | Tidsberäkningsintervall (Δt≤1 s), |
| --- | --- |
| vi | initialhastighet för intervallet Δt, |
| vI+1 | sluthastighet för intervallet Δt, |

Δt

Tidsberäkningsintervall (Δt≤1 s),

vi

initialhastighet för intervallet Δt,

vI+1

sluthastighet för intervallet Δt,

| Steg 4 | |
| --- | --- |

Steg 4

Formula

med

| vmi | medelhastighet under tidsintervallet Δt. |
| --- | --- |

vmi

medelhastighet under tidsintervallet Δt.

| Steg 5 | Δsi=vmi x Δt |
| --- | --- |

Steg 5

Δsi=vmi x Δt

med:

| Δsi | körsträcka under intervallet Δt. |
| --- | --- |

Δsi

körsträcka under intervallet Δt.

Sträckan Δsi kan även beräknas med en av följande formler:

| Steg 5a | |
| --- | --- |
| Steg 5b | |

Steg 5a

Formula

Steg 5b

Formula

Med antagande av att bromskraften är konstant i intervallet, ger alla formlerna samma resultat.

| Steg 6 | s = Σ (vmi × Δt) |
| --- | --- |

Steg 6

s = Σ (vmi × Δt)

Med:

| s | totala stoppsträckan (ner till v=0) |
| --- | --- |

s

totala stoppsträckan (ner till v=0)

S.4.2   Beräkning i retardationssteg

I fall där fordonet är utrustad med bromsar som upprättar retardationskrafter som är konstanta i steg för vissa hastighetsintervall eller om medelvärdet för denna kraft är känd, är följande förenklad metod möjlig att använda:

| Steg 1 | |
| --- | --- |

Steg 1

Formula

med:

| Fmi, Wmi och: | ami: konstanta värden eller medelvärden i hastighetsintervallet vi till vi+1. |
| --- | --- |

Fmi, Wmi och:

ami: konstanta värden eller medelvärden i hastighetsintervallet vi till vi+1.

| Steg 2 | |
| --- | --- |

Steg 2

Formula

Med:

| Δsi | körsträcka i detta hastighetsintervall |
| --- | --- |

Δsi

körsträcka i detta hastighetsintervall

| Steg 3 | s = te × v o + ΣΔsi |
| --- | --- |

Steg 3

s = te × v o + ΣΔsi

BILAGA T

SPECIALFALL

Kinematisk lastprofil

Storbritannien

| T.1. | GODSVAGNAR AVSEDDA ATT TRAFIKERA STORBRITANNIENS JÄRNVÄGSNÄT |
| --- | --- |

T.1.

| T.1.1. | Inledning |
| --- | --- |

T.1.1.

| T.1.2. | Del A – Lastprofil tillämplig på godsvagnar i Storbritannien (W6) |
| --- | --- |

T.1.2.

| T.1.3. | Del B – Beräkningsexempel för ett fordon med lastprofilen W6-A |
| --- | --- |

T.1.3.

| T.1.4. | Del C – Lastprofilerna W7 och W8 |
| --- | --- |

T.1.4.

| T.1.5. | Del D – Särskild lastprofil W9 |
| --- | --- |

T.1.5.

T.1.   GODSVAGNAR AVSEDDA ATT TRAFIKERA STORBRITANNIENS JÄRNVÄGSNÄT

T.1.1.   Inledning

Följande lastprofiler för godsvagnar är tillgängliga på linjer i Storbritannien: W6, W7, W8 och W9. Infrastrukturförvaltaren skall i Infrastrukturregistret förteckna vilken lastprofil som är tillgänglig på en linje. Lastprofilerna beskrivs nedan i del A – W6, del B – Beräkningsexempel, del C – W7 och W8, del D – W9. Tillämpningen av dessa lastprofiler är begränsad till fordon vars rörelse och svaj i fjäderupphängningen är minsta möjliga i sidled. Fordon med mjuk fjäderupphängning i sidled och/eller stort svaj skall utvärderas dynamiskt enligt gällande nationella standarder.

Under 400 mm över rälsöverkant, skall godsvagnar överensstämma både med referensprofilen och G1 och W6, med användning av den lastprofil som begränsar storleken mest.

T.1.2.   Del A – Lastprofil tillämplig på godsvagnar i Storbritannien (W6)

Figur T1

Image

Anmärkning om minskningsformler och andra faktorer som skall beaktas vid tillämpningen av lastprofilen W6 på rullande materiel för gods

Området ovanför 1 000 mm över rälsöverkant

Allmänt

Denna del av lastprofilen skall anses vara statisk och profilbredden påverkas inte av rörelser i sidled.

Måttet 1 000 mm över rälsöverkant

Måttet 1 000 mm över rälsöverkant är ett absolut minsta mått. Ingen del av godsvagnen skall inkräkta vertikalt under detta mått under några belastnings- eller slitageförhållanden, annars är lastprofilen ogiltig. Vertikal fjäderrörelse skall fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.

Fastställande av största fordonsbredd.

Måttet 2 820 mm på rakt spår (motsvarande 3 045 mm i kurvor med radien 200 m) är tillåtet utan tillämpning av inskränkningsformlerna.

Diagram för inskränkningsformler.

Figure T2

Image

| A | = axelavstånd/boggicentrumavstånd i meter. |
| --- | --- |
| Ni och No | = meter från sektionen ifråga till närmaste axel eller boggicentrum. |

A

= axelavstånd/boggicentrumavstånd i meter.

Ni och No

= meter från sektionen ifråga till närmaste axel eller boggicentrum.

Formler som skall tillämpas för fastställande av minskningen ovanför 1 000 mm över rälsöverkant.

| a) | Minskning Ei (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan axlar/boggier: |
| --- | --- |

a)

Minskning Ei (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan axlar/boggier:

| b) | Minskning Eo (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion utanför axlar eller boggicentra: |
| --- | --- |

b)

Minskning Eo (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion utanför axlar eller boggicentra:

Anmärkning

| — | Ett framräknat negativt värde från a) eller b) ovan anger att den minskning som skall tillämpas är noll. |
| --- | --- |

—

Ett framräknat negativt värde från a) eller b) ovan anger att den minskning som skall tillämpas är noll.

| — | Ingen minskning krävs mitt på fordonet om inte avståndet mellan boggicentrum är större än 12,8 m. |
| --- | --- |

—

Ingen minskning krävs mitt på fordonet om inte avståndet mellan boggicentrum är större än 12,8 m.

| — | Inskränkningsformlerna gäller lika för alla breddkoordinater i den övre delen av profilen. |
| --- | --- |

—

Inskränkningsformlerna gäller lika för alla breddkoordinater i den övre delen av profilen.

| — | Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten även om förskjutningarna i kurvor är mindre än vad som anges ovan. |
| --- | --- |

—

Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten även om förskjutningarna i kurvor är mindre än vad som anges ovan.

Område under 1 000 mm över rälsöverkant

Allmänt

Denna del av lastprofilen är förenklat kinematisk.

Vederbörlig hänsyn skall tas till alla förskjutningar i sidled, oavsett vad de orsakas av, dvs.:

| (a) | full rörelse för fjäderupphängningen i sidled, |
| --- | --- |

(a)

full rörelse för fjäderupphängningen i sidled,

| (b) | fullt slitage på fjäderupphängningen i sidled, |
| --- | --- |

(b)

fullt slitage på fjäderupphängningen i sidled,

| (c) | utslag i kurvor (Ei eller Eo). |
| --- | --- |

(c)

utslag i kurvor (Ei eller Eo).

Följande skall inte ingå:

| (d) | fordonets vridning, |
| --- | --- |

(d)

fordonets vridning,

| (e) | nedböjning av axelskydd, |
| --- | --- |

(e)

nedböjning av axelskydd,

| (f) | spel mellan hjulfläns och räls, |
| --- | --- |

(f)

spel mellan hjulfläns och räls,

| (g) | slitage på hjulfläns och räls. |
| --- | --- |

(g)

slitage på hjulfläns och räls.

Alla värden för det undre fria rummet som visas är ett absolut minsta mått. Ingen del av godsvagnen skall inkräkta vertikalt nedåt så att lastprofilen kränks oavsett belastnings- och slitageförhållanden. Vertikal fjäderrörelse måste fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.

Dessutom får inte under föreliggande förhållanden, med full vertikal nedböjning och slitage, fordonet inkräkta på lastprofilens undre fria rum, i förhållande till planen 75, 100 och 135 mm över rälsöverkant, placerad på en konkav eller konvex kurva med radien 500 m.

Fastställande av största fordonsbredd

På en godtycklig punkt på fordonet, skall kombinationen av dess:

| (1) | största statiska bredd, plus |
| --- | --- |

(1)

största statiska bredd, plus

| (2) | summan av de värden som härleds ur 1.2.1 a), b) och c), |
| --- | --- |

(2)

summan av de värden som härleds ur 1.2.1 a), b) och c),

inte överstiga något av de fyra värden som visas nedan:

| Kurvradie (R) | Största bredd (1) + (2) |
| --- | --- |
| Rakt| (1) | 2 700 mm |
| 360 m | 2 700 mm |
| 200 m | 2 820 mm |
| 160 m | 2 900 mm |

Kurvradie (R)

Största bredd (1) + (2)

Rakt| (1)

2 700 mm

360 m

2 700 mm

200 m

2 820 mm

160 m

2 900 mm

Figur T3

Diagram för inskränkningsformler.

Image

| A | = axelavstånd/boggicentrumavstånd i meter. |
| --- | --- |
| NI och No | = avstånd i meter från sektionen ifråga till närmaste axel eller boggicentrum |
| R | = kurvradie |

A

= axelavstånd/boggicentrumavstånd i meter.

NI och No

= avstånd i meter från sektionen ifråga till närmaste axel eller boggicentrum

R

= kurvradie

Formler som skall tillämpas för fastställande av minskningen under 1 000 mm över rälsöverkant.

| a) | Minskning Ei (meter) som skall tillämpas på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan axlar eller boggicentra: |
| --- | --- |

a)

Minskning Ei (meter) som skall tillämpas på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan axlar eller boggicentra:

| b) | Minskning Eo (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion utanför axlar eller boggicentra: |
| --- | --- |

b)

Minskning Eo (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion utanför axlar eller boggicentra:

Anmärkningar:

| — | Alla inskränkningar som härleds från ovanstående gäller lika för alla breddkoordinater i den undre delen av profilen. |
| --- | --- |

—

Alla inskränkningar som härleds från ovanstående gäller lika för alla breddkoordinater i den undre delen av profilen.

| — | Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten. |
| --- | --- |

—

Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten.

T.1.3.   Del B – Beräkningsexempel för ett fordon med lastprofilen W6-A

| 1. | Exampel |
| --- | --- |

1.

Exampel

| 1.1. | Tvåaxlig täckt godsvagn med följande mått:






  Axelavstånd (A) | 9 m |
| --- | --- | --- |
| Längd över buffertbalkar | 12,82 m |
| Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled | ±0,02 m |
| Fullt slitage för fjäderupphängningen i sidled | 0,003 m |

1.1.

Tvåaxlig täckt godsvagn med följande mått:

Axelavstånd (A)

9 m

Längd över buffertbalkar

12,82 m

Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled

±0,02 m

Fullt slitage för fjäderupphängningen i sidled

0,003 m

| 1.2. | Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant |
| --- | --- |

1.2.

Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant

| 1.2.1. | Vid mitten av fordonet



  Ei = -0,051 m
  Ei beräknas såsom ett negativt värde och därför krävs ingen minskning. |
| --- | --- |

1.2.1.

Vid mitten av fordonet

Formula

Ei = -0,051 m

Ei beräknas såsom ett negativt värde och därför krävs ingen minskning.

| 1.3. | Vid fordonets buffertbalk |
| --- | --- |

1.3.

Vid fordonets buffertbalk

| 1.3.1. | Eo = -0,05 m
  Eo beräknas såsom ett negativt värde och därför krävs ingen minskning. |
| --- | --- |

1.3.1.

Formula

Eo = -0,05 m

Eo beräknas såsom ett negativt värde och därför krävs ingen minskning.

| 1.4. | Område under 1 000 mm över rälsöverkant |
| --- | --- |

1.4.

Område under 1 000 mm över rälsöverkant

| 1.4.1. | Fjäderupphängningens totala rörelser i sidled |
| --- | --- |

1.4.1.

Fjäderupphängningens totala rörelser i sidled

| 1.4.1.1. | (0,020 + 0,003) m = 23 mm (halvbreddsminskning) |
| --- | --- |

1.4.1.1.

(0,020 + 0,003) m = 23 mm (halvbreddsminskning)

| 1.5. | vid axelns centrumlinje |
| --- | --- |

1.5.

vid axelns centrumlinje

| 1.5.1. | Eo/Ei = noll
  Därför är största bredden över axelboxkomponenterna:
  2 700 - 2(23) = 2 654 mm |
| --- | --- |

1.5.1.

Eo/Ei = noll

Därför är största bredden över axelboxkomponenterna:

2 700 - 2(23) = 2 654 mm

| 1.6 | Vid mitten av fordonet |
| --- | --- |

1.6

Vid mitten av fordonet

| 1.6.1. | (i) | för R = 360 m | Ei = 28 mm |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.1.

Formula

(i)

för R = 360 m

Ei = 28 mm

Därför är största bredden vid R = 360 m:

2 700 - 2(23) = 2 598 mm

| (ii) | för R = 200 m | Ei = 51 mm |
| --- | --- | --- |

(ii)

för R = 200 m

Ei = 51 mm

Därför är största bredden vid R = 200 m:

2 820 - 2(23) = 2 672 mm

| (iii) | för R = 160 m | Ei = 63 mm |
| --- | --- | --- |

(iii)

för R = 160 m

Ei = 63 mm

Därför är största bredden vid R = 160 m:

2 900 - 2(23) = 2 728 mm

Från ovanstående kan man se att fall (i) ger det minsta värdet, och därför är den största tillåtna bredden vid fordonets mitt 2 598 mm.

| 1.7 | Vid fordonets buffertbalk |
| --- | --- |

1.7

Vid fordonets buffertbalk

| 1.7.1. | (i) | för R = 360 mm | Eo = 29 mm |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.1.

Formula

(i)

för R = 360 mm

Eo = 29 mm

Därför är största bredden vid R = 360 mm:

2 700 - 2(23) = 2 596 mm

| (ii) | för R = 200 m | Eo = 52 mm |
| --- | --- | --- |

(ii)

för R = 200 m

Eo = 52 mm

Därför är största bredden vid R = 200 m:

2 820 - 2(23) = 2 670 mm

| (iii) | för R = 160 m | Eo = 65 mm |
| --- | --- | --- |

(iii)

för R = 160 m

Eo = 65 mm

Därför är största bredden vid R = 160 m:

2 900 - 2(23) = 2 724 mm

Från ovanstående kan man se att fall (i) ger det minsta värdet, och därför är den största tillåtna bredden vid fordonets buffertbalk 2 596 mm.

| 3. | Beräkning av vertikala förskjutningar/undre fritt utrymme |
| --- | --- |

3.

Beräkning av vertikala förskjutningar/undre fritt utrymme

| 3.1. | Förskjutning av fjädrade komponenter |
| --- | --- |

3.1.

Förskjutning av fjädrade komponenter

| 3.1.1. | a) | Tillåtet hjulslitage |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

a)

Tillåtet hjulslitage

38,0 mm

| b) | Urgröpt hjulprofil |
| --- | --- |

b)

Urgröpt hjulprofil

6,0 mm

| c) | Fjäder, fordon med egenvikt mot fjäderstopp |
| --- | --- |

c)

Fjäder, fordon med egenvikt mot fjäderstopp

98,5 mm

Totalt 142,5 mm (använd 143 mm)

Anmärkning: Denna förskjutning kan minskas med den totala tjockleken på ett mellanlägg till lagerbox monterad för att kompensera för hjulslitage, på fordon som har möjlighet att acceptera mellanlägg.

| 3.2 | Förskjutning av ofjädrade komponenter |
| --- | --- |

3.2

Förskjutning av ofjädrade komponenter

| 3.2.1 | d) | (a) tillåtet hjulslitage 38 mm |
| --- | --- | --- |

3.2.1

d)

(a) tillåtet hjulslitage 38 mm

38 mm

| e) | (b) urgröpt hjulprofil 6 mm |
| --- | --- |

e)

(b) urgröpt hjulprofil 6 mm

6 mm

Totalt 44 mm

| 3.2.2. | |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3 | Undre fria rummet, vid mitten av fordonet |
| --- | --- |

3.3

Undre fria rummet, vid mitten av fordonet

| 3.3.1. | Den vertikala förskjutningen Hi för ett fordon som står på konvex vertikal kurva med radien 500 m, ges av formeln:



  Hi = 20 mm. |
| --- | --- |

3.3.1.

Den vertikala förskjutningen Hi för ett fordon som står på konvex vertikal kurva med radien 500 m, ges av formeln:

Formula

Hi = 20 mm.

| 3.4 | Undre fria rummet, vid fordonets buffertbalk |
| --- | --- |

3.4

Undre fria rummet, vid fordonets buffertbalk

| 3.4.1. | Den vertikala förskjutningen Ho för ett fordon som står i konkav vertikal kurva med radien 500 m, ges av formeln:



  Ho = 21 mm |
| --- | --- |

3.4.1.

Den vertikala förskjutningen Ho för ett fordon som står i konkav vertikal kurva med radien 500 m, ges av formeln:

Formula

Ho = 21 mm

| 3.4.2. | Anmärkning: Värden som erhålls såsom beskrivs i punkterna 3.3 och 3.4 ovan tillkommer till dem som beräknades i punkterna 3.1 och 3.2 ovan, men endast för planen 75, 100 och 135 mm över rälsöverkant. |
| --- | --- |

3.4.2.

Anmärkning: Värden som erhålls såsom beskrivs i punkterna 3.3 och 3.4 ovan tillkommer till dem som beräknades i punkterna 3.1 och 3.2 ovan, men endast för planen 75, 100 och 135 mm över rälsöverkant.

T.1.4.   Del C – Lastprofilerna W7 och W8

Lastprofil W7

Figur T4

Image

Lastprofil W8

Figur T5

Image

T.1.5.   Del D – Särskild lastprofil W9

| — | Godsvagnens korg, underrede och boggier skall vara konstruerade i enlighet med lastprofilen W6. |
| --- | --- |

—

Godsvagnens korg, underrede och boggier skall vara konstruerade i enlighet med lastprofilen W6.

| — | När den är lastad på en godsvagn, skall en demonterbar last överensstämma med lastprofilen W9 som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

—

När den är lastad på en godsvagn, skall en demonterbar last överensstämma med lastprofilen W9 som beskrivs nedan.

| 1.1 | Lastprofilen W9 har två utmärkande delar som båda måste uppfyllas:
  W9 (i) , detta gäller lastenheter placerad mellan boggicentra. [OBS (i) anger ”inner” = inre].
  W9 (o), detta gäller lastenheter placerad på godsvagnens överhäng dvs. mellan ändboggi och motsvarande användbara ände av godsvagnens lastplan. [OBS (o) anger ”outer” = yttre]. |
| --- | --- |

1.1

Lastprofilen W9 har två utmärkande delar som båda måste uppfyllas:

W9 (i) , detta gäller lastenheter placerad mellan boggicentra. [OBS (i) anger ”inner” = inre].

W9 (o), detta gäller lastenheter placerad på godsvagnens överhäng dvs. mellan ändboggi och motsvarande användbara ände av godsvagnens lastplan. [OBS (o) anger ”outer” = yttre].

Referensprofil för lastprofil W9 (i) inre

Figur T6

Image

Containergodsvagnar har olika lägen för olika stora intermodala enheter. Dessa intermodala enheter lastade på containergodsvagnar har inget fast läge vare sig i sidled eller i längdled. Alla lastinriktningar och möjliga rörelser under färd skall beaktas både för W9 (i) och W9 (o).

| 2. | Anmärkningar om minskningsformler och andra faktorer som skall beaktas vid tillämpningen av lastprofilen W9 (i) |
| --- | --- |

2.

Anmärkningar om minskningsformler och andra faktorer som skall beaktas vid tillämpningen av lastprofilen W9 (i)

| 2.1. | Lastprofilen W9 (i) specificeras för en godsvagn med ett avstånd mellan boggicentrum på 13,5 m. Ingen ökning av bredden på lastprofilen skall tillåtas för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum på mindre än 13,5 m, men en minskning av bredden på lastprofilen skall göras för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum som är större än 13,5 m. |
| --- | --- |

2.1.

Lastprofilen W9 (i) specificeras för en godsvagn med ett avstånd mellan boggicentrum på 13,5 m. Ingen ökning av bredden på lastprofilen skall tillåtas för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum på mindre än 13,5 m, men en minskning av bredden på lastprofilen skall göras för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum som är större än 13,5 m.

| 2.1.1. | Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant |
| --- | --- |

2.1.1.

Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant

| 2.1.1.1. | Allmänt |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Allmänt

| 2.1.1.2. | Denna del av lastprofilen W9 (i) skall anses vara statisk och profilbredden påverkas inte av fjäderupphängningens rörelser i sidled upp till ett gränsvärde på 13 mm (inklusive slitage).
  Bredden på lastprofil W9 (i) skall minskas på båda sidor om centrumlinjen i en omfattning som motsvarar fjäderupphängningens rörelser i sidled, som är större än gränsvärdet på 13 mm.
  Området 1 000 mm över rälsöverkant, på bredden 2 796 mm, är ett absolut minsta mått. Ingen del av lastenheten skall inkräkta vertikalt nedåt så att lastprofilen kränks oavsett last- och slitageförhållanden. Vertikal fjäderrörelse skall fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Denna del av lastprofilen W9 (i) skall anses vara statisk och profilbredden påverkas inte av fjäderupphängningens rörelser i sidled upp till ett gränsvärde på 13 mm (inklusive slitage).

Bredden på lastprofil W9 (i) skall minskas på båda sidor om centrumlinjen i en omfattning som motsvarar fjäderupphängningens rörelser i sidled, som är större än gränsvärdet på 13 mm.

Området 1 000 mm över rälsöverkant, på bredden 2 796 mm, är ett absolut minsta mått. Ingen del av lastenheten skall inkräkta vertikalt nedåt så att lastprofilen kränks oavsett last- och slitageförhållanden. Vertikal fjäderrörelse skall fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.

Område som omfattas mellan 1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant

Figur T7

Image

Anmärkning: I allmänhet erhålls den största minskningen då Ni = A/2.

| 1.1.3. | Minskning Ei (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan axlar/boggier: |
| --- | --- |

1.1.3.

Minskning Ei (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan axlar/boggier:

Formula

Anmärkning

| — | Ett framräknat negativt värde från punkt 1.1.3 ovan anger att den minskning som skall tillämpas är noll. |
| --- | --- |

—

Ett framräknat negativt värde från punkt 1.1.3 ovan anger att den minskning som skall tillämpas är noll.

| — | Ingen minskning krävs mitt på fordonet om inte avståndet mellan boggicentrum är större än 13,5 m. |
| --- | --- |

—

Ingen minskning krävs mitt på fordonet om inte avståndet mellan boggicentrum är större än 13,5 m.

Inskränkningsformlerna gäller lika för alla breddkoordinater i området över 1 000 mm över rälsöverkant.

Område mellan 1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant

| 2.1. | Allmänt |
| --- | --- |

2.1.

Allmänt

| 2.1.1. | Denna del av lastprofilen W9 (i) är förenklat kinematisk
  Vederbörlig hänsyn skall tas till alla förskjutningar i sidled, oavsett vad de orsakas av:






  a) | Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Denna del av lastprofilen W9 (i) är förenklat kinematisk

Vederbörlig hänsyn skall tas till alla förskjutningar i sidled, oavsett vad de orsakas av:

a)

Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled

| b) | Fullt slitage för fjäderupphängningen i sidled |
| --- | --- |

b)

Fullt slitage för fjäderupphängningen i sidled

| c) | Minskning på grund av utslag i kurvor Ei |
| --- | --- |

c)

Minskning på grund av utslag i kurvor Ei

| d) | Lastenhetens rörelse som beskrivs i inledningen till del D i bilaga T. |
| --- | --- |

d)

Lastenhetens rörelse som beskrivs i inledningen till del D i bilaga T.

Följande skall inte ingå:

| e) | Fordonsvridning |
| --- | --- |

e)

Fordonsvridning

| f) | Nedböjning av axelskydd |
| --- | --- |

f)

Nedböjning av axelskydd

| g) | Spel mellan hjulfläns och räls |
| --- | --- |

g)

Spel mellan hjulfläns och räls

| h) | Slitage på hjulfläns och räls. |
| --- | --- |

h)

Slitage på hjulfläns och räls.

| 2.1.3. | Område under 780 mm över rälsöverkant |
| --- | --- |

2.1.3.

Område under 780 mm över rälsöverkant

| 2.1.3.1. | Ingen del av lastenheten som överensstämmer med lastprofilen W9 (i) skall sträcka sig ned i detta område oavsett lastförhållande utom om denna del av lastenheten överensstämmer med lastprofilen W6. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Ingen del av lastenheten som överensstämmer med lastprofilen W9 (i) skall sträcka sig ned i detta område oavsett lastförhållande utom om denna del av lastenheten överensstämmer med lastprofilen W6.

| 2.1.4 | Fastställande av bredder för lastprofilen W9 (i) |
| --- | --- |

2.1.4

Fastställande av bredder för lastprofilen W9 (i)

Figur T8

Image

| 2.1.5 | På en godtycklig punkt på fordonet, skall kombinationen av dess:






  (i) | största statiska bredd, plus |
| --- | --- | --- |

2.1.5

På en godtycklig punkt på fordonet, skall kombinationen av dess:

(i)

största statiska bredd, plus

| (ii) | summan av de värden som härleds ur 2.1.1 a), b) och c) |
| --- | --- |

(ii)

summan av de värden som härleds ur 2.1.1 a), b) och c)

inte överstiga något av de fyra värden som visas nedan:

| Kurvradie (R) | Största bredd (i) + (ii) |
| --- | --- |
| 360 m | 2 810 mm |
| 200 m | 2 912 mm |
| 160 m | 2 970 mm |

Kurvradie (R)

Största bredd (i) + (ii)

360 m

2 810 mm

200 m

2 912 mm

160 m

2 970 mm

| 2.1.5.1. | Minskning Ei (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan boggier: |
| --- | --- |

2.1.5.1.

Minskning Ei (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan boggier:

Formula

| 2.1.6.2. | Anm.: Alla inskränkningar som härleds från ovanstående gäller lika för alla breddkoordinater i området mellan 1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant. Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten. |
| --- | --- |

2.1.6.2.

Anm.: Alla inskränkningar som härleds från ovanstående gäller lika för alla breddkoordinater i området mellan 1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant. Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten.

| 3. | Exempel på uträkning |
| --- | --- |

3.

Exempel på uträkning

| 3.1. | Inskränkningar beräknade i enlighet med uppgifter avseende lastprofilen W9 (i). |
| --- | --- |

3.1.

Inskränkningar beräknade i enlighet med uppgifter avseende lastprofilen W9 (i).

| 3.1.1. | Boggigodsvagn med följande mått:






  Avstånd mellan boggicentrum (A) | 13,5 m |
| --- | --- | --- |
| Lastytans längd | 15,9 m |
| Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled, inklusive slitage i gränsyta | 13 mm (dvs. inte över standard värdet på 13 mm) |
| Full rörelse i sidled för lastenheten i förhållande till säkringsanordning | 12,5 mm (dvs. 6,5 mm mer än standardvärdet på 6 mm) |

3.1.1.

Boggigodsvagn med följande mått:

Avstånd mellan boggicentrum (A)

13,5 m

Lastytans längd

15,9 m

Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled, inklusive slitage i gränsyta

13 mm (dvs. inte över standard värdet på 13 mm)

Full rörelse i sidled för lastenheten i förhållande till säkringsanordning

12,5 mm (dvs. 6,5 mm mer än standardvärdet på 6 mm)

| 3.2. | Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant |
| --- | --- |

3.2.

Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant

| 3.2.1. | Vid mitten av godsvagnen






  Ei = -0,00009, dvs. ingen minskning på grund av utslag i kurvor. |
| --- | --- |

3.2.1.

Vid mitten av godsvagnen

Formula

Formula

Ei = -0,00009, dvs. ingen minskning på grund av utslag i kurvor.

| 3.2.2. | Total minskning av lastprofil
  = Ei + extra rörelse i sidled för fjäderupphängning + extra rörelse för lastenhet
  = 0 + 0 + 6,5 mm.
  Därför skall alla horisontella koordinater i lastprofilen W9 (i), i området över 1 000 mm över rälsöverkant, minskas med 6,5 mm på lastprofilens båda sidor. |
| --- | --- |

3.2.2.

Total minskning av lastprofil

= Ei + extra rörelse i sidled för fjäderupphängning + extra rörelse för lastenhet

= 0 + 0 + 6,5 mm.

Därför skall alla horisontella koordinater i lastprofilen W9 (i), i området över 1 000 mm över rälsöverkant, minskas med 6,5 mm på lastprofilens båda sidor.

| 3.3. | Område som omfattas mellan 1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant |
| --- | --- |

3.3.

Område som omfattas mellan 1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant

| 3.3.1. | Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled = 13 mm.
  Extra rörelse i sidled för lastenheten = 6,5 mm. |
| --- | --- |

3.3.1.

Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled = 13 mm.

Extra rörelse i sidled för lastenheten = 6,5 mm.

| 3.3.2. | Vid godsvagnens mitt:









  (i) | För R = 360 m | Ei = 63 mm |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2.

Vid godsvagnens mitt:

Formula

(i)

För R = 360 m

Ei = 63 mm

Därför är största bredden vid R = 360 m:

2 810 - (2x63) - (2x13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm

| (ii) | För R = 200 m | Ei = 114 mm |
| --- | --- | --- |

(ii)

För R = 200 m

Ei = 114 mm

Därför är största bredden vid R = 200 m:

2912 - (2 x 114) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm

| (iii) | För R = 160 m | Ei = 142 mm |
| --- | --- | --- |

(iii)

För R = 160 m

Ei = 142 mm

Därför är största bredden vid R = 160 m:

2 970 - (2 x 142) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 647 mm

Ovanstående fall (i) och (ii) ger båda ett minsta värde och därför är den största tillåtna bredden för lastenheten mitt på lastytans längd 2 645 mm.

| 4. | Anmärkningar om minskningsformler och andra faktorer som skall beaktas vid tillämpningen av lastprofilen W9 (o) |
| --- | --- |

4.

Anmärkningar om minskningsformler och andra faktorer som skall beaktas vid tillämpningen av lastprofilen W9 (o)

| 4.1. | Lastprofilen W9 (o) specificeras för en godsvagn med ett avstånd mellan boggicentrum på 13,5 m. Ingen ökning av bredden på lastprofilen är tillåten för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum på mindre än 13,5 m. En minskning av lastprofilen skall dock tillämpas för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum som är större än 13,5 m. |
| --- | --- |

4.1.

Lastprofilen W9 (o) specificeras för en godsvagn med ett avstånd mellan boggicentrum på 13,5 m. Ingen ökning av bredden på lastprofilen är tillåten för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum på mindre än 13,5 m. En minskning av lastprofilen skall dock tillämpas för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum som är större än 13,5 m.

| 4.1.1. | Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant |
| --- | --- |

4.1.1.

Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant

| 4.1.1.1. | Allmänt
  Denna del av lastprofilen W9 (o) skall anses vara statisk och profilbredden påverkas inte av fjäderupphängningens rörelser i sidled upp till ett gränsvärde på 13 mm.
  Lastprofilen W9 (i) skall dock minskas på bredden på båda sidor om centrumlinjen med en omfattning som motsvarar fjäderupphängningens totala rörelser i sidled större än gränsvärdet på 13 mm.
  All rörelse för lastenheten som tillåts av fastspänningsmekanismer, t.ex. containertappar, större än 6 mm i sidled skall ytterligare minska bredden på båda sidor av centrumlinjen.
  Arean 1 000 mm över rälsöverkant är ett absolut minsta mått med en bredd på 2 796 mm. Ingen del av lastenheten skall inkräkta vertikalt under detta mått under alla belastnings- och slitageförhållanden, annars är lastprofilen ogiltig. Vertikal fjäderrörelse skall fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.
  En bredd på 2 796 mm på rakt spår (motsvarande 3 024 mm i kurvor med radien 200 m) är tillåtet utan tillämpning av inskränkningsformlerna. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

Allmänt

Denna del av lastprofilen W9 (o) skall anses vara statisk och profilbredden påverkas inte av fjäderupphängningens rörelser i sidled upp till ett gränsvärde på 13 mm.

Lastprofilen W9 (i) skall dock minskas på bredden på båda sidor om centrumlinjen med en omfattning som motsvarar fjäderupphängningens totala rörelser i sidled större än gränsvärdet på 13 mm.

All rörelse för lastenheten som tillåts av fastspänningsmekanismer, t.ex. containertappar, större än 6 mm i sidled skall ytterligare minska bredden på båda sidor av centrumlinjen.

Arean 1 000 mm över rälsöverkant är ett absolut minsta mått med en bredd på 2 796 mm. Ingen del av lastenheten skall inkräkta vertikalt under detta mått under alla belastnings- och slitageförhållanden, annars är lastprofilen ogiltig. Vertikal fjäderrörelse skall fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.

En bredd på 2 796 mm på rakt spår (motsvarande 3 024 mm i kurvor med radien 200 m) är tillåtet utan tillämpning av inskränkningsformlerna.

| 4.1.2.1. | Diagram för inskränkningsformeln |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Diagram för inskränkningsformeln

Figur T9

Image

Anmärkning: I allmänhet är minskningen störst när No har sitt största värde.

| 4.1.3 | Formel som skall tillämpas för fastställande av minskningen ovanför 1 000 mm över rälsöverkant. |
| --- | --- |

4.1.3

Formel som skall tillämpas för fastställande av minskningen ovanför 1 000 mm över rälsöverkant.

| 4.1.3.1. | Minskning Eo (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan boggi och änden på godsvagnens lastyta: |
| --- | --- |

4.1.3.1.

Minskning Eo (meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan boggi och änden på godsvagnens lastyta:

Formula

| 4.1.3.2. | Anm.






  — | Ett beräknat negativt värde anger att ingen minskning krävs. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.2.

Anm.

—

Ett beräknat negativt värde anger att ingen minskning krävs.

| — | Ingen minskning krävs om inte avståndet i slutet av lastytorna är större än 2,798 m för en godsvagn med avstånd mellan boggicentrum lika med 13,5 m. |
| --- | --- |

—

Ingen minskning krävs om inte avståndet i slutet av lastytorna är större än 2,798 m för en godsvagn med avstånd mellan boggicentrum lika med 13,5 m.

Inskränkningsformlerna gäller lika för alla breddkoordinater i området över 1 000 mm över rälsöverkant.

Område ≤1 000 mm över rälsöverkant

| 4.2.2. | Område under 1 000 mm över rälsöverkant |
| --- | --- |

4.2.2.

Område under 1 000 mm över rälsöverkant

| 4.2.2.1. | Denna del av lastprofilen W9 (o) är kinematisk, och lastprofilen skall fastställas exakt i överensstämmelse med lastprofilen W6, med undantag för att de tillåtna bredderna ytterligare måste minskas beroende på lastsäkringsmetoden.

  Området 1 000 mm över rälsöverkant är ett absolut minsta mått med en bredd på 2 796 mm. Ingen del av lastenheten skall inkräkta vertikalt under detta mått under alla belastnings- och slitageförhållanden, annars är lastprofilen ogiltig. Vertikal fjäderrörelse skall fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Denna del av lastprofilen W9 (o) är kinematisk, och lastprofilen skall fastställas exakt i överensstämmelse med lastprofilen W6, med undantag för att de tillåtna bredderna ytterligare måste minskas beroende på lastsäkringsmetoden.

Området 1 000 mm över rälsöverkant är ett absolut minsta mått med en bredd på 2 796 mm. Ingen del av lastenheten skall inkräkta vertikalt under detta mått under alla belastnings- och slitageförhållanden, annars är lastprofilen ogiltig. Vertikal fjäderrörelse skall fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.

| 4.2.2.2. | Fastställande av lastprofilens bredder
  På en godtycklig punkt på fordonet, skall kombinationen av dess:






  (i) | största statiska bredd, plus |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

Fastställande av lastprofilens bredder

På en godtycklig punkt på fordonet, skall kombinationen av dess:

(i)

största statiska bredd, plus

| (ii) | summan av de värden som härleds ur 2.1.1 a), b) och c)
  inte överstiga något av de tre värden som visas nedan: |
| --- | --- |

(ii)

summan av de värden som härleds ur 2.1.1 a), b) och c)

inte överstiga något av de tre värden som visas nedan:

| 4.2.2.3. | Kurvradie (R) | Största bredd (1) + (2) |
| --- | --- | --- |
| 360 m | 2 700 mm |
| 200 m | 2 820 mm |
| 160 m | 2 900 mm |

4.2.2.3.

Kurvradie (R)

Största bredd (1) + (2)

360 m

2 700 mm

200 m

2 820 mm

160 m

2 900 mm

Figur T10

Image

| A | = avstånd mellan boggicentrum (i meter) |
| --- | --- |
| No | = avstånd från sektionen ifråga till närmaste boggicentrum (i meter) |

A

= avstånd mellan boggicentrum (i meter)

No

= avstånd från sektionen ifråga till närmaste boggicentrum (i meter)

Anmärkning: inskränkningen är som störst då No = A/2

| R | = kurvradie (i meter) |
| --- | --- |

R

= kurvradie (i meter)

Formel som skall tillämpas för fastställande av minskningen under 1 000 mm över rälsöverkant.

Minskning Eo (i meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan boggi och änden på godsvagnens lastyta:

Formula

Anmärkning

| — | Alla inskränkningar som härleds från ovanstående gäller lika för alla breddkoordinater i området på mindre än 1 000 mm över rälsöverkant. |
| --- | --- |

—

Alla inskränkningar som härleds från ovanstående gäller lika för alla breddkoordinater i området på mindre än 1 000 mm över rälsöverkant.

| — | Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten. |
| --- | --- |

—

Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten.

Inskränkningar beräknade i enlighet med uppgifter avseende lastprofilen W9 (o).

Exempel på uträkning

Inskränkningar beräknade i enlighet med uppgifter avseende lastprofilen W9 (o)

Boggigodsvagn med följande mått:

| Avstånd mellan boggicentrum (A) | 13,5 m |
| --- | --- |
| Lastytans längd | 15,9 m |
| Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled | 13 mm (dvs. inte över standard-inklusive slitage värdet på 13 mm) |
| Full rörelse i sidled för lastenheten | 12,5 mm (dvs. 6,5 mm mer än i förhållande till säkringsanordning standardvärdet på 6 mm) |

Avstånd mellan boggicentrum (A)

13,5 m

Lastytans längd

15,9 m

Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled

13 mm (dvs. inte över standard-inklusive slitage värdet på 13 mm)

Full rörelse i sidled för lastenheten

12,5 mm (dvs. 6,5 mm mer än i förhållande till säkringsanordning standardvärdet på 6 mm)

Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant

I lastenhetens ände

Formula där Formula

Eo = -0,070 m

Total minskning av lastprofil

= Eo + extra rörelse i sidled för fjäderupphängning + extra rörelse för lastenhet

= - 70 + 0 + 6,5 = - 63,5 mm, dvs. negativt och därför krävs ingen minskning.

Område under 1 000 mm över rälsöverkant

Total rörelse för fjäderupphängningen i sidled = 13 mm

Extra rörelse i sidled för lastenheten = 6,5mm

I lastenhetens ände:

Formula

| (i) | För R = 360 m | Eo = 24,5 mm |
| --- | --- | --- |

(i)

För R = 360 m

Eo = 24,5 mm

Därför är största bredden vid R = 360 m:

2 700 - (2 x 24,5) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 612 mm

| (ii) | För R = 200 m | Eo = 44 mm |
| --- | --- | --- |

(ii)

För R = 200 m

Eo = 44 mm

Därför är största bredden vid R = 200 m:

2 820 - (2 x 44) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 693 mm

| (iii) | För R = 160 m | Eo = 55 mm |
| --- | --- | --- |

(iii)

För R = 160 m

Eo = 55 mm

Därför är största bredden vid R = 160 m:

2 900 - (2 x 55) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 751 mm

Fall (i) ger ett minsta värde och därför är den största tillåtna bredden för lastenheten i änden på lastytans längd 2 612 mm.

---

(1)  Ingår för att omfatta de komponenter som inte är föremål för utslag i kurvor, t.ex. axelboxar.

BILAGA U

SPECIALFALL

Kinematisk lastprofil

Spårvidd 1 520 mm

| U.1 | GODSVAGNAR BÅDE FÖR SPÅRVIDDEN 1 520 MM OCH FÖR SPÅRVIDDEN 1 435 MM |
| --- | --- |

U.1

| U.2 | GODSVAGNAR ENDAST FÖR SPÅRVIDDEN 1 520 MM |
| --- | --- |

U.2

| U.3 | PASSAGE AV ÖVERGÅNGSKURVOR |
| --- | --- |

U.3

| U.4 | PASSAGE AV VERTIKALA ÖVERGÅNGSKURVOR (INKLUSIVE RANGERVALLAR) OCH ÖVER BROMSNINGS-, VÄXLINGS- OCH STOPPANORDNINGAR. |
| --- | --- |

U.4

| U.5 | KOPPLINGSFÖRMÅGA |
| --- | --- |

U.5

Detta specialfall gäller utvalda linjer i Polen och Slovakien vars spårvidd är 1 520 mm, som är anslutna till linjer i Litauen, Lettland och Estland.

U.1   GODSVAGNAR BÅDE FÖR SPÅRVIDDEN 1 520 mm OCH FÖR SPÅRVIDDEN 1 435 mm

Driftskompatibla godsvagnar för nät med 1 520 mm och 1 435 mm spårvidd som utan begränsning skall kunna trafikera båda näten, skall uppfylla den kinematiska lastprofil som visas i figur U1.

Figur U1

Image

Den övre delen av vissa godsvagnar som används enligt bi- och multilaterala överenskommelser kan överensstämma med lastprofilen i figur U2.

Figur U2

Image

För de undre delarna av dessa godsvagnar skall den kinematiska lastprofilen överensstämma med figur U3.

Figur U3

Image

U.2   GODSVAGNAR ENDAST FÖR SPÅRVIDDEN 1 520 MM

Dessa godsvagnar kan överensstämma med de kinematiska lastprofilerna WM-02, WM-1 och WM-0.

Figur U4

Kinematisk lastprofil WM-2

Image

Figur U5

Kinematisk lastprofil WM-1

Image

Figur U6

De undre delarna för kinematisk lastprofil WM-02, 1, 0

Image

U.3   PASSAGE AV ÖVERGÅNGSKURVOR

Enskilda godsvagnar skall både lastade och olastade klara kurvor med en radie på 80 m.

På spår med spårvidden 1 520 mm skall godsvagnar, både lastade och olastade, kopplade för att bilda ett tåg klara följande:

| — | Övergång mellan ett rakspår och en kurva med radien 80 m utan övergångskurvor. |
| --- | --- |

—

Övergång mellan ett rakspår och en kurva med radien 80 m utan övergångskurvor.

| — | ”S’-kurvor med radien 120 m utan mellanliggande rakspår. |
| --- | --- |

—

”S’-kurvor med radien 120 m utan mellanliggande rakspår.

På spår med spårvidden 1 520 mm skall långa godsvagnar, med mer än 16 m mellan boggicentrum och längd med koppel >21 m), både lastade och olastade, kopplade för att bilda ett tåg klara följande:

| — | Övergång mellan ett rakspår och en kurva med radien 110 m utan övergångskurvor. |
| --- | --- |

—

Övergång mellan ett rakspår och en kurva med radien 110 m utan övergångskurvor.

| — | ’S’-kurvor med radien 160 m utan mellanliggande rakspår. |
| --- | --- |

—

’S’-kurvor med radien 160 m utan mellanliggande rakspår.

På spår med spårvidden 1 435 mm skall godsvagnar, både lastade och olastade, kopplade för att bilda ett tåg klara följande:

| — | ’S’-kurvor med radien 190 m utan mellanliggande rakspår. |
| --- | --- |

—

’S’-kurvor med radien 190 m utan mellanliggande rakspår.

| — | ’S’-kurvor med radien 150 m med ett mellanliggande rakspår med längden 6 m. |
| --- | --- |

—

’S’-kurvor med radien 150 m med ett mellanliggande rakspår med längden 6 m.

| — | ’S’-kurvor med radien 120 m med ett mellanliggande rakspår med längden 20 m. |
| --- | --- |

—

’S’-kurvor med radien 120 m med ett mellanliggande rakspår med längden 20 m.

U.4   PASSAGE AV VERTIKALA ÖVERGÅNGSKURVOR (INKLUSIVE RANGERVALLAR) OCH ÖVER BROMSNINGS-, VÄXLINGS- OCH STOPPANORDNINGAR.

Passage av vertikala profiler såsom visas i figurerna U7 och U8, skall vara möjligt utan att de automatiska kopplen frigörs.

Figur U7

Första rangerbroms efter första växel

Image

Figur U8

Första rangerbroms före första växel

Image

U.5   KOPPLINGSFÖRMÅGA

Godsvagnar med automatkoppel skall både lastade och olastade medge koppling under följande förhållanden:

| — | Utan manuell (handgriplig) hjälp





  — | På rakspår. |
| --- | --- | --- |

—

—

På rakspår.

| — | Vid övergång från rakspår till en kurva med radien 135 m utan mellanliggande rakspår. |
| --- | --- |

—

Vid övergång från rakspår till en kurva med radien 135 m utan mellanliggande rakspår.

| — | I kurvor med radien 150 m. |
| --- | --- |

—

I kurvor med radien 150 m.

| — | Manuellt (med handgriplig hjälp)





  — | I ’S’-kurvor med radien 190 m utan mellanliggande rakspår. |
| --- | --- | --- |

—

—

I ’S’-kurvor med radien 190 m utan mellanliggande rakspår.

| — | I ’S’-kurvor med radien 150 m med ett mellanliggande rakspår med längden 6 m. |
| --- | --- |

—

I ’S’-kurvor med radien 150 m med ett mellanliggande rakspår med längden 6 m.

Långa godsvagnar (med mer än 16 m mellan boggicentrum och längd med koppel >21 m), både lastade och olastade med automatkoppel skall medge koppling under följande förhållanden:

| — | Utan manuell (hand) hjälp





  — | På rakspår. |
| --- | --- | --- |

—

—

På rakspår.

| — | Vid övergång från rakspår till en kurva med radien 150 m utan mellanliggande rakspår. |
| --- | --- |

—

Vid övergång från rakspår till en kurva med radien 150 m utan mellanliggande rakspår.

| — | I kurvor med radien 150 m. |
| --- | --- |

—

I kurvor med radien 150 m.

| — | Manuellt (med handgriplig hjälp)





  — | I ’S’-kurvor med radien 190 m utan mellanliggande rakspår. |
| --- | --- | --- |

—

—

I ’S’-kurvor med radien 190 m utan mellanliggande rakspår.

| — | I ’S’-kurvor med radien 150 m med ett mellanliggande rakspår med längden 6 m. |
| --- | --- |

—

I ’S’-kurvor med radien 150 m med ett mellanliggande rakspår med längden 6 m.

BILAGA V

SPECIALFALL

BROMSPRESTANDA

Storbritannien

V.1.   PARKERINGSBROMS FÖR GODSVAGNAR AVSEDDA FÖR ANVÄNDNING PÅ STORBRITANNIENS JÄRNVÄGSNÄT

Specifikation för parkeringsbroms: För nya godsvagnar som används i Storbritannien – varje godsvagn måste vara utrustad med parkeringsbroms. På godsvagnar som enbart skall användas i Storbritannien, skall parkeringsbromsen vara konstruerad så att fullastade vagnar hålls stilla i en lutning på 2,5 % med en maximal adhesion på 10 % vid vindstilla.

V.2.   EKVIVALENT BROMSKRAFT OCH EKVIVALENTA BROMSKRAFTFAKTORER FÖR GODSVAGNAR AVSEDDA FÖR ANVÄNDNING PÅ STORBRITANNIENS JÄRNVÄGSNÄT

Godsvagnar som trafikerar Storbritannien skall ha ekvivalent bromskraft och, om tillämpligt, eventuella beräknade bromskraftfaktorer. Godsvagnar som trafikerar andra medlemsstater än Storbritannien skall ha bromsvikt/bromstal beräknat. Godsvagnar som måste trafikera Storbritannien och andra medlemsstater skall ha både ekvivalent bromskraft/ekvivalenta bromskraftfaktorer och bromsvikt/bromstal beräknat. Innehavaren skall vara skyldig att anskaffa dessa uppgifter och föra in dem i registret över rullande materiel.

Bromskraft

Den kraft som ansätts på gränssnittet bromsblock/belägg och bromsyta.

Ekvivalent bromskraft

Detta är det värde på bromskraften som måste utövas på en ekvivalent blockbromsanordning med standardkoefficient för friktion, för att ge samma värde på bromskraften som ges av den verkliga kombinationen av bromskraft och friktionskoefficient på fordonet.

Bromskraftfaktorer

Dessa är faktorer som möjliggör för Storbritanniens TOPS-datasystem att beräkna bromskraften på ett fordon utrustad med en anordning som ändrar bromskraften i förhållande till fordonets massa.

Beräkning av bromskraftuppgifter

i)   Fordon med antingen ett värde på bromskraften eller fasta värden för olastade och lastade förhållanden

Det tillvägagångssätt som anges i detta avsnitt skall även användas för personvagnar, även om de kan ha en bromskraft som ändras med fordonets last. Det beräknade värdet för den ekvivalenta bromskraften skall vara för olastat fordon.

Den ekvivalenta bromskraften är den totala för fordonet och är direkt kopplad till fordonsbromsens retardationskraft som verkar på rälsen.

Det angivna värdet på bromskraften, som direkt används som ett index på fordonets bromsförmåga och för att överensstämma med befintliga värden, är den kraft som måste utövas på en ekvivalent putsbroms för att ge samma bromsretardationskraft på rälsen, med hjälp av ett standardiserat medelvärde på friktionskoefficienten i friktionsbromsens gränssnitt. Det standardiserade medelvärdet på friktionskoefficienten som av hävd används, såsom grund vid beräkningar, är 0,13.

De ekvivalenta bromskrafterna som krävs enligt ovan, måste beräknas från bromsretardationskraften enligt följande:

| | och | |
| --- | --- | --- |

Formula

och

Formula

Där:

| BT = | den ekvivalenta bromskraften som skall finnas för rälsfordonet i olastat tillstånd (ton). |
| --- | --- |
| BL = | den ekvivalenta bromskraften som skall anges för rälsfordonet i lastat tillstånd (ton). |
| FT och FL = | fordonets bromsretardationskraft, för olastat respektive lastat förhållande, som påverkar rälsen under den tid under vilken bromscylindertrycket har uppnått minst 95 % av sitt högsta värde (kN). |
| 0,13 = | det standardiserade medelvärdet på friktionskoefficienten (-). |
| 9,81 = | tyngdkraftsacceleration (m/s2). |

BT =

den ekvivalenta bromskraften som skall finnas för rälsfordonet i olastat tillstånd (ton).

BL =

den ekvivalenta bromskraften som skall anges för rälsfordonet i lastat tillstånd (ton).

FT och FL =

fordonets bromsretardationskraft, för olastat respektive lastat förhållande, som påverkar rälsen under den tid under vilken bromscylindertrycket har uppnått minst 95 % av sitt högsta värde (kN).

0,13 =

det standardiserade medelvärdet på friktionskoefficienten (-).

9,81 =

tyngdkraftsacceleration (m/s2).

ii)   Fordon med ett värde på bromskraften som varierar i förhållande till lasten

För de fordon för vilka det är nödvändigt att beräkna bromskraftfaktorer, i form av en konstant och en variabel komponent, skall dessa beräknas enligt följande:

| (a) | Bromskraftfaktor 1 = C

  L

  eller C

  T
  (ton)
  där C

  L
  = BL - (m × WL)
  och C

  T
  = BT - (m × WT)
  Se nedan beträffande härledningen av m. |
| --- | --- |

(a)

Bromskraftfaktor 1 = C

  L

  eller C

  T
  (ton)

där C

  L
  = BL - (m × WL)

och C

  T
  = BT - (m × WT)

Se nedan beträffande härledningen av m.

| (b) | Bromskraftfaktor

  (ton/ton) |
| --- | --- |

(b)

Formula

Där:

| BL = | Ekvivalent bromskraft vid tillstånd med största last (ton). |
| --- | --- |
| BL = | Ekvivalent bromskraft vid olastat tillstånd (ton). |
| WL = | Största lastvikt (ton). |
| WL = | Egenvikt (ton). |

BL =

Ekvivalent bromskraft vid tillstånd med största last (ton).

BL =

Ekvivalent bromskraft vid olastat tillstånd (ton).

WL =

Största lastvikt (ton).

WL =

Egenvikt (ton).

De värden på bromskraftsfaktorn som beräknats i punkterna a och b ovan skall registreras i registret över rullande materiel.

iii)   Faktorer som skall beaktas vid härledningen av bromskraften

Bromsretardationskraften för ett fordon kan beräknas ur konstruktionsuppgifter eller härledas ur resultaten från prov av bromssträcka. I bägge fallen måste detta ske från fordonets största tillåtna hastighet. Då verkliga prov genomförs, skall det beräknade värdet på den ekvivalenta bromskraften valideras.

För blockbromsade fordon beräknas bromsretardationskraften från produkten av värdet på den totala bromskraften och friktionskoefficienten mellan bromsblocken och hjulets löpbana. I fallet skivbromsar, är det produkten av bromskraften, friktionskoefficienten och kvoten mellan den effektiva radien på vilken bromsbelägget verkar och fordonets nominella hjulradie.

Vid beräkningen av bromsretardationskraften, måste förluster på grund av rörelsens effektivitet beaktas och bromsregulatorer i bromskraftens ansättningssystem, mellan bromscylindern och bromsblock eller –belägg. Om ett pålitligt värde på bromskraften inte kan härledas, skall den mätas direkt vid backen eller belägget. I detta fall måste hänsyn tas till påverkan av vibrationer på värdet för statisk friktion i rörelsen.

Den använda friktionskoefficienten måste beakta alla relevanta aspekter, såsom bromskraften, friktionsmaterialets yta och fordonshastigheten, eftersom alla dessa aspekter påverkar friktionskoefficientens värde. För en given bromsblocksyta kommer t.ex. ökande kraft på backen och ökande hastighet att minska det effektiva värdet på friktionskoefficienten för bromsblock av gjutjärn.

Om inga uppgifter finns tillgängliga för friktionskoefficienten för särskilda kombinationer av last, hastighet och yta på friktionsgränssnittet, måste prov genomföras för att fastställa ett värde, om det används för att beräkna bromsretardationskraften.

Om det finns ett fordonsnummer som omfattar fordon som är halvpermanent hopkopplade med typer av stångkoppel eller är ledade, måste den korrekta bromsretardationskraften beräknas för varje styrventil med hjälp av den fordonsvikt som kontrolleras av varje styrventil.

BILAGA W

SPECIALFALL

Kinematisk lastprofil

FINLAND, STATISK LASTPROFIL FIN1

| W.1. | Allmänna regler |
| --- | --- |

W.1.

| W.2. | Undre delen av fordonet |
| --- | --- |

W.2.

| W.3. | Fordonsdelar i närheten av hjulflänsarna |
| --- | --- |

W.3.

| W.4. | Fordonsbredd |
| --- | --- |

W.4.

| W.5. | Lägre fotsteg och dörrar som öppnas utåt för personvagnar och multipla enheter |
| --- | --- |

W.5.

| W.6. | Strömavtagare och oisolerade strömförande delar på taket |
| --- | --- |

W.6.

| W.7. | Regler och senare anvisningar |
| --- | --- |

W.7.

FORDONSPROFILER

FIN1/Tillägg A

FIN1/Tillägg B1

ÖKNING AV MINSTA HÖJDEN PÅ DEN UNDRE DELEN AV FORDON SOM FÅR VÄXLAS ÖVER VALL OCH PASSERA ÖVER RANGERBROMSAR

FIN1/Tillägg B2

ÖKNING AV MINSTA HÖJDEN PÅ DEN UNDRE DELEN AV FORDON SOM INTE FÅR VÄXLAS ÖVER VALL ELLER PASSERA ÖVER RANGERBROMSAR

FIN1/Tillägg B3

PLACERING AV RANGERBROMSAR OCH ANDRA SPÅRVÄXLAR VID RANGERVALLAR

FIN1/Tillägg C

MINSKNING AV HALVA BREDDEN ENLIGT FORDONSPROFILEN FIN1 (MINSKNINGSFORMLER)

FIN1/Tillägg D1

PROFIL FÖR FORDONETS UNDRE FOTSTEG

FIN1/Tillägg D2

PROFIL FÖR DÖRRAR SOM ÖPPNAS UTÅT OCH FÖR ÖPPNADE FOTSTEG FÖR PERSONVAGNAR OCH MULTIPLA ENHETER

FIN1/Tillägg E

STRÖMAVTAGARE OCH OISOLERADE STRÖMFÖRANDE DELAR

W.1   ALLMÄNNA REGLER

| 1.1 | Fordonsprofilen fastställer det område inom vilket fordonet skall vara när det är i mittläge på ett rakt spår. Referensprofilen (FIN1) ges i tillägg A. |
| --- | --- |

1.1

Fordonsprofilen fastställer det område inom vilket fordonet skall vara när det är i mittläge på ett rakt spår. Referensprofilen (FIN1) ges i tillägg A.

| 1.2 | För att fastställa det lägsta läget för fordonets olika delar (undre del, delarna i närheten av flänsarna) i förhållande till spåret, måste följande förskjutningar beaktas:






  — | Största slitage |
| --- | --- | --- |

1.2

För att fastställa det lägsta läget för fordonets olika delar (undre del, delarna i närheten av flänsarna) i förhållande till spåret, måste följande förskjutningar beaktas:

—

Största slitage

| — | Fjäderupphängningarnas flexibilitet upp till buffertarna. Av orsaker som kommer att klargöras måste fjädrarnas flexibilitet beaktas enligt klassningen i UIC-norm 505-1. |
| --- | --- |

—

Fjäderupphängningarnas flexibilitet upp till buffertarna. Av orsaker som kommer att klargöras måste fjädrarnas flexibilitet beaktas enligt klassningen i UIC-norm 505-1.

| — | Statisk nedböjning av ramen |
| --- | --- |

—

Statisk nedböjning av ramen

| — | Monterings- och konstruktionstoleranser |
| --- | --- |

—

Monterings- och konstruktionstoleranser

| 1.3 | Vid fastställande av högsta placering av fordonets olika delar, antas fordonet vara olastat, ej slitet och med monterings- och konstruktionstoleranser. |
| --- | --- |

1.3

Vid fastställande av högsta placering av fordonets olika delar, antas fordonet vara olastat, ej slitet och med monterings- och konstruktionstoleranser.

W.2   UNDRE DELEN AV FORDONET

Den minsta tillåtna höjden för de undre delarna skall höjas enligt tillägg B1 för fordon som får växlas över vall och passera rangerbromsar.

Fordon som inte får vallväxlas eller passera över rangerbromsar kan ha den minsta höjden ökad enligt tillägg B2.

W.3   FORDONSDELAR I NÄRHETEN AV HJULFLÄNSARNA

| 3.1 | Det minsta avståndet i vertikalled som är tillåtet för fordonsdelar placerade i närheten av hjulflänsar, med undantag för själva hjulen, är 55 mm från löpbanan. I kurvor skall dessa delar vara kvar innanför den zon som upptas av hjulen.
  Detta avstånd på 55 mm gäller inte de flexibla delarna som tillhör sandningssystemet eller de flexibla borstarna. |
| --- | --- |

3.1

Det minsta avståndet i vertikalled som är tillåtet för fordonsdelar placerade i närheten av hjulflänsar, med undantag för själva hjulen, är 55 mm från löpbanan. I kurvor skall dessa delar vara kvar innanför den zon som upptas av hjulen.

Detta avstånd på 55 mm gäller inte de flexibla delarna som tillhör sandningssystemet eller de flexibla borstarna.

| 3.2 | Med undantag för punkt 3.1, är det minsta vertikala avstånd som tillåts för delar utanför ändaxlar 125 mm, för fordon som kvarhålls av en flyttbar, på spåret manuellt placerad bromssläde. |
| --- | --- |

3.2

Med undantag för punkt 3.1, är det minsta vertikala avstånd som tillåts för delar utanför ändaxlar 125 mm, för fordon som kvarhålls av en flyttbar, på spåret manuellt placerad bromssläde.

| 3.3 | Det minsta avståndet för bromskomponenter som skall komma i kontakt med rälsen kan vara mindre än 55 mm från rälsen om komponenterna är stationära. De skall vara placerade på insidan av zonen mellan axlarna och även i kurvor vara kvar inom den zon som upptas av hjulen. Komponenterna skall inte påverka spårväxlars funktion. |
| --- | --- |

3.3

Det minsta avståndet för bromskomponenter som skall komma i kontakt med rälsen kan vara mindre än 55 mm från rälsen om komponenterna är stationära. De skall vara placerade på insidan av zonen mellan axlarna och även i kurvor vara kvar inom den zon som upptas av hjulen. Komponenterna skall inte påverka spårväxlars funktion.

W.4   FORDONSBREDD

| 4.1 | Tillåtna halva breddmått på rakt spår och i kurvor skall minskas enligt tillägg C. |
| --- | --- |

4.1

Tillåtna halva breddmått på rakt spår och i kurvor skall minskas enligt tillägg C.

W.5   LÄGRE FOTSTEG OCH DÖRRAR SOM ÖPPNAS UTÅT FÖR PERSONVAGNAR OCH MULTIPLA ENHETER

| 5.1 | Profilen för lägre fotsteg på personvagnar och multipla enheter ges i tillägg D1. |
| --- | --- |

5.1

Profilen för lägre fotsteg på personvagnar och multipla enheter ges i tillägg D1.

| 5.2 | Profilen i öppet läge för dörrar som öppnas utåt på personvagnar och multipla enheter ges i tillägg D2. |
| --- | --- |

5.2

Profilen i öppet läge för dörrar som öppnas utåt på personvagnar och multipla enheter ges i tillägg D2.

W.6   STRÖMAVTAGARE OCH OISOLERADE STRÖMFÖRANDE DELAR PÅ TAKET

| 6.1 | Den sänkta strömavtagaren, skall inte i mittläge på rakt spår, sträcka sig utanför fordonsprofilen. |
| --- | --- |

6.1

Den sänkta strömavtagaren, skall inte i mittläge på rakt spår, sträcka sig utanför fordonsprofilen.

| 6.2 | Den höjda strömavtagaren, skall inte i mittläge på rakt spår, sträcka sig utanför den fordonsprofil som ges i tillägg E.
  Förskjutningen i sidled för en strömavtagare på grund av oscillationer och spårlutning och toleranser skall beaktas separat när den elektriska linjen installeras. |
| --- | --- |

6.2

Den höjda strömavtagaren, skall inte i mittläge på rakt spår, sträcka sig utanför den fordonsprofil som ges i tillägg E.

Förskjutningen i sidled för en strömavtagare på grund av oscillationer och spårlutning och toleranser skall beaktas separat när den elektriska linjen installeras.

| 6.3 | Om strömavtagaren inte är ovanför boggins centrum, skall även förskjutningen i sidled på grund av kurvor beaktas. |
| --- | --- |

6.3

Om strömavtagaren inte är ovanför boggins centrum, skall även förskjutningen i sidled på grund av kurvor beaktas.

| 6.4 | Oisolerade delar (25 kV) på taket skall inte sträcka sig in i den zon som anges i tillägg E. |
| --- | --- |

6.4

Oisolerade delar (25 kV) på taket skall inte sträcka sig in i den zon som anges i tillägg E.

W.7   REGLER OCH SENARE ANVISNINGAR

| 7.1 | Förutom punkterna W.1–W.6, skall fordon som konstruerats för trafik i Västeuropa även uppfylla föreskrifterna i UIC-norm 505-1 eller 506.
  Den undre delen av fordon som är godkända för ombordfärd på färjor skall senare uppfylla UIC-norm 507 (godsvagnar) eller (personvagnar och resgodsvagnar). |
| --- | --- |

7.1

Förutom punkterna W.1–W.6, skall fordon som konstruerats för trafik i Västeuropa även uppfylla föreskrifterna i UIC-norm 505-1 eller 506.

Den undre delen av fordon som är godkända för ombordfärd på färjor skall senare uppfylla UIC-norm 507 (godsvagnar) eller (personvagnar och resgodsvagnar).

| 7.2 | Förutom punkterna W.1–W.6, skall fordon som konstruerats för trafik Ryssland även uppfylla föreskrifterna i standard GOST 9238-83. Under alla omständigheter skall överensstämmelse finnas med den vanliga lastprofilen. |
| --- | --- |

7.2

Förutom punkterna W.1–W.6, skall fordon som konstruerats för trafik Ryssland även uppfylla föreskrifterna i standard GOST 9238-83. Under alla omständigheter skall överensstämmelse finnas med den vanliga lastprofilen.

| 7.3 | En separat föreskrift används för lastprofiler för tågsätt bestående av fordon med korglutningssystem. |
| --- | --- |

7.3

En separat föreskrift används för lastprofiler för tågsätt bestående av fordon med korglutningssystem.

| 7.4 | Lastprofilerna behandlas i en separat föreskrift. |
| --- | --- |

7.4

Lastprofilerna behandlas i en separat föreskrift.

FORDONSPROFIL

FIN1/Tillägg A

Figur W.1

Image

| 1) | Undre del av fordon som får vallväxlas och passera rangerbromsar. |
| --- | --- |

1)

Undre del av fordon som får vallväxlas och passera rangerbromsar.

| 2) | Undre del av fordonen som inte får växlas över vall eller passera över rangerbromsar med undantag för motordrivna enheter (se anm. 3). |
| --- | --- |

2)

Undre del av fordonen som inte får växlas över vall eller passera över rangerbromsar med undantag för motordrivna enheter (se anm. 3).

| 3) | Undre del av boggier på motordrivna enheter som inte får växlas över vall eller passera över rangerbromsar. |
| --- | --- |

3)

Undre del av boggier på motordrivna enheter som inte får växlas över vall eller passera över rangerbromsar.

| 4) | Profil för fordon som kan köra på linjer individualiserade i Jtt (teknisk specifikation kopplad till finska järnvägars säkerhetsstandarder), där den hindrande profilen har breddats därefter. |
| --- | --- |

4)

Profil för fordon som kan köra på linjer individualiserade i Jtt (teknisk specifikation kopplad till finska järnvägars säkerhetsstandarder), där den hindrande profilen har breddats därefter.

FIN1/Tillägg B1

Ökning av minsta höjden på den undre delen av fordon som får växlas över vall och passera över rangerbromsar

Höjden på den undre delen av fordonet skall höjas med Eas och Eau så att

| — | när fordonet kör över en vall, ingen del mellan boggicentren eller mellan axlarna kan tränga ned till löpbanan på en vall vars vertikala kurvradie är 250 m, |
| --- | --- |

—

när fordonet kör över en vall, ingen del mellan boggicentren eller mellan axlarna kan tränga ned till löpbanan på en vall vars vertikala kurvradie är 250 m,

| — | när fordonet kör i den konkava delen av vallen, ingen del utanför boggicentren eller utanför axlarna kan tränga ned till rangerbromsprofilen i en dal vars vertikala kurvradie är 300 m. |
| --- | --- |

—

när fordonet kör i den konkava delen av vallen, ingen del utanför boggicentren eller utanför axlarna kan tränga ned till rangerbromsprofilen i en dal vars vertikala kurvradie är 300 m.

Formlerna (1) för att beräkna höjdökningen, är följande (värden i meter):

Formula

Formula

på ett avstånd upp till 1,445 m från spårets centrumlinje

Formula

på ett avstånd större än 1,445 m från spårets centrumlinje

Beteckningar:

| Eas = | höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. Eas skall inte beaktas om inte dess värde är positivt. |
| --- | --- |
| Eas = | höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna utanför boggicenter eller utanför ändaxlar. Eau skall inte beaktas om inte dess värde är positivt. |
| a = | avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. |
| n = | avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel). |
| h = | höjden på fordonets undre del över löpbanan (se tillägg A). |

Eas =

höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. Eas skall inte beaktas om inte dess värde är positivt.

Eas =

höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna utanför boggicenter eller utanför ändaxlar. Eau skall inte beaktas om inte dess värde är positivt.

a =

avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar.

n =

avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel).

h =

höjden på fordonets undre del över löpbanan (se tillägg A).

---

(1)  Formlerna baseras på de lägen för rangerbromsar och andra spårväxlar vid rangervallar som visas i tillägg B3.

FIN1/Tillägg B2

Ökning Av Minsta Höjden På Den Undre Delen Av Fordon Som Inte Får Växlas Över Vall Eller Passera Över Rangerbromsar

Höjden på den undre delen av fordonet skall höjas med E'as och E'au så att:

| — | om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del mellan boggicentren eller mellan ändaxlarna kunna tränga ned till löpbanan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m, |
| --- | --- |

—

om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del mellan boggicentren eller mellan ändaxlarna kunna tränga ned till löpbanan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m,

| — | om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del utanför boggicentren eller utanför ändaxlarna kunna tränga ned till löpbanan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m. |
| --- | --- |

—

om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del utanför boggicentren eller utanför ändaxlarna kunna tränga ned till löpbanan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m.

Formlerna (1) för att beräkna höjdökningen, är följande (värden i meter):

Formula

Formula

Beteckningar:

| E'as = | höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. E'au skall inte beaktas om inte dess värde är positivt. |
| --- | --- |
| E'au = | höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. E'au skall inte beaktas om inte dess värde är positivt. |
| a = | avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. |
| n = | avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel). |
| h = | höjden på fordonets undre del över löpbanan (se tillägg A). |

E'as =

höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. E'au skall inte beaktas om inte dess värde är positivt.

E'au =

höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. E'au skall inte beaktas om inte dess värde är positivt.

a =

avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar.

n =

avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel).

h =

höjden på fordonets undre del över löpbanan (se tillägg A).

---

(1)  Formlerna baseras på fordonsprofilen för spår på rangervallar såsom visas i tillägg B3.

FIN1/Tillägg B3

Placering av rangerbromsar och andra spårväxlar vid rangervallar

Figur W.2

Image

GENOMGÅENDE SPÅR:

På genomgående spår över rangervallar med Rmin=500 m, och höjd på hinderprofilen över löpbanan h=0 mm över hela fordonsprofilens bredd (=1 700 mm från spårets centrumlinje). Den längsgående yta där h=0 sträcker sig från en punkt 20 m före den konvexa ytan överst på vallen till en punkt 20 m efter den konkava dalen efter vallen. Hinderprofilen för rangerbangården gäller utanför detta område (RAMO punkt 2.9 och RAMO 2 bilaga 2, avseende profilen för rangerbangårdar, och även RAMO 2 bilaga 5 avseende korsningar).

FIN1/Tillägg C

Minskning Av Halva Bredden Enligt Fordonsprofilen Fin1 (minskningsformler)

1.   Allmänna regler

Fordonets tvärsnittsmått som beräknas enligt fordonsprofilen (tillägg A) skall minskas med storheterna Es eller Eu, så att, när fordonet är i sitt minst gynnsamma läge (utan att luta i sina fjäderupphängningar) och på ett spår med radien R = 150 m, med spårvidden 1,544 m, ingen del av fordonet tränger ut från fordonsprofilen FIN1 med mer än (36/R + k) från spårets centrumlinje.

Fordonsprofilens centrumlinje sammanfaller med spårets centrumlinje, som lutar om spåret är rälsförhöjt.

Minskningarna beräknas enligt formlerna som ges i kapitel 2.

2.   Minskningsformler (i meter)

| 2.1 | Sektioner mellan boggicenter eller mellan ändaxlar |
| --- | --- |

2.1

Sektioner mellan boggicenter eller mellan ändaxlar

Formula

Formula

| 2.2 | Sektioner utanför boggicenter eller utanför ändaxlar (fordon med ett överhäng)






  Beteckningar:






  Es, Es ∞ = | minskning av profilens halva bredd för tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. Es and Es∞ skall inte beaktas om inte deras värden är positiva. |
| --- | --- | --- |
| Eu, E u∞ = | minskning av profilens halva bredd för tvärsektionerna utanför boggicenter eller utanför ändaxlar. Eu and Eu∞ skall inte beaktas om inte deras värden är positiva. |
| a = | avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. (1) |
| n = | avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum eller närmaste ändaxel eller den tänkta pivoten om fordonet inte har en fast pivot. |
| p= | boggins axelavstånd. |
| q = | är summan av spelen mellan axelboxen och själva axeln och det möjliga spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter. |
| wiR = | möjlig förskjutning i sidled för boggicentret, och vaggan i förhållande till boggiramen eller, för fordon utan boggicentrum, möjlig förskjutning av boggiramen i förhållande till fordonets ram mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan (är beroende av kurvradien). |
| waR = | såsom wiR, men mot kurvans utsida. |
| w∞ = | såsom wiR, men på rakt spår, från mittläget och mot båda sidor. |
| l = | största spårvidd på rakt spår och i beaktad spårkurva = 1,544 m. |
| d = | avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m. |
| R = | kurvradie. |

2.2

Sektioner utanför boggicenter eller utanför ändaxlar (fordon med ett överhäng)

Formula

Formula

Beteckningar:

Es, Es ∞ =

minskning av profilens halva bredd för tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. Es and Es∞ skall inte beaktas om inte deras värden är positiva.

Eu, E u∞ =

minskning av profilens halva bredd för tvärsektionerna utanför boggicenter eller utanför ändaxlar. Eu and Eu∞ skall inte beaktas om inte deras värden är positiva.

a =

avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. (1)

n =

avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum eller närmaste ändaxel eller den tänkta pivoten om fordonet inte har en fast pivot.

p=

boggins axelavstånd.

q =

är summan av spelen mellan axelboxen och själva axeln och det möjliga spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter.

wiR =

möjlig förskjutning i sidled för boggicentret, och vaggan i förhållande till boggiramen eller, för fordon utan boggicentrum, möjlig förskjutning av boggiramen i förhållande till fordonets ram mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan (är beroende av kurvradien).

waR =

såsom wiR, men mot kurvans utsida.

w∞ =

såsom wiR, men på rakt spår, från mittläget och mot båda sidor.

l =

största spårvidd på rakt spår och i beaktad spårkurva = 1,544 m.

d =

avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m.

R =

kurvradie.

Om w är konstant eller varierar linjärt med 1/R, skall den radie som beaktas vara 150 m.

I undantagsfall skall det verkliga värdet på R ≥ 150 m användas.

| k = | tillåten utträngning ur profilen (skall ökas med breddningen 36/R av hinderprofilen) utan lutning på grund av fjäderupphängningens flexibilitet. |
| --- | --- |

k =

tillåten utträngning ur profilen (skall ökas med breddningen 36/R av hinderprofilen) utan lutning på grund av fjäderupphängningens flexibilitet.

= 0 för h<330 mm för fordon som kan köra över rangerbromsar (se tillägg B1),

= 0,060 m för h < 600 mm,

= 0,075 m för h ≥ 600 mm.

| h = | höjd över löpbanan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge. |
| --- | --- |

h =

höjd över löpbanan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge.

3.   minskningsvärden

Halva bredden för fordonets tvärsektion skall minskas:

| 3.1 | För sektioner mellan boggicentren,
  med det större av värdena Es och Es∞. |
| --- | --- |

3.1

För sektioner mellan boggicentren,

med det större av värdena Es och Es∞.

| 3.2 | För sektioner utanför boggicentren,
  med det större av värdena Eu och Eu∞. |
| --- | --- |

3.2

För sektioner utanför boggicentren,

med det större av värdena Eu och Eu∞.

---

(1)  Om fordonet inte har något verkligt boggicentrum, skall a och n fastställas på grundval av en tänkt pivot placerad i snittet mellan boggins längsgående centrumlinje och ramen, fordonet skall vara i mittläge (0,026 + q + w = 0) i en kurva med radien 150 m. Om avståndet mellan pivoten beräknad på detta sätt och boggins centrum betecknas y, skall termen p2 ersättas med p2 - y2 i minskningsformlerna.

FIN1/Tillägg D1

Profil för fordonets undre fotsteg

| 1. | Denna standard berör fotsteg som används antingen för höga (550/1 800) eller för låga (265/1 600) perronger.
  För att undvika onödigt breda mellanrum mellan fotsteget och perrongkanten och med beaktande av det undre fordonssteget och av höga perronger (550/1 800 mm), kan värdet 1,700 – E överskridas i överensstämmelse med tillägg C, om ett fast fotsteg avses. I så fall skall beräkningarna här nedan tillämpas vilket medger kontroll av att, trots inträngningen, fotsteget inte når perrongen. Personvagnen skall undersökas i sitt lägsta läge i förhållande till löpbanan. |
| --- | --- |

1.

Denna standard berör fotsteg som används antingen för höga (550/1 800) eller för låga (265/1 600) perronger.

För att undvika onödigt breda mellanrum mellan fotsteget och perrongkanten och med beaktande av det undre fordonssteget och av höga perronger (550/1 800 mm), kan värdet 1,700 – E överskridas i överensstämmelse med tillägg C, om ett fast fotsteg avses. I så fall skall beräkningarna här nedan tillämpas vilket medger kontroll av att, trots inträngningen, fotsteget inte når perrongen. Personvagnen skall undersökas i sitt lägsta läge i förhållande till löpbanan.

| 2. | Avståndet mellan spårets centrumlinje och perrongen. |
| --- | --- |

2.

Avståndet mellan spårets centrumlinje och perrongen.

| 3. | Utrymme som krävs för fotsteget: |
| --- | --- |

3.

Formula

| 3.1. | Fotsteg placerade mellan boggicenter: |
| --- | --- |

3.1.

Formula

| 3.2. | Fotsteg placerade utanför boggicenter: |
| --- | --- |

3.2.

Fotsteg placerade utanför boggicenter:

Formula

| 4. | Beteckningar (värden i meter):






  As, Au = | avstånd mellan spårets centrumlinje och fotstegets yttre kant. |
| --- | --- | --- |
| B = | avstånd mellan fordonets centrumlinje och fotstegets yttre kant. |
| a = | avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. |
| n = | avstånd för fotstegets tvärsnittsektion längst bort från boggicentret. |
| p = | boggins axelavstånd. |
| q = | möjlig förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter. |
| wiR = | möjlig förskjutning i sidled för boggicentrumen och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan. |
| waR = | såsom wiR, men mot kurvans utsida. |
| wiR/aR = | största värde för beaktad spårkurva (för fasta fotsteg) |

4.

Beteckningar (värden i meter):

As, Au =

avstånd mellan spårets centrumlinje och fotstegets yttre kant.

B =

avstånd mellan fordonets centrumlinje och fotstegets yttre kant.

a =

avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar.

n =

avstånd för fotstegets tvärsnittsektion längst bort från boggicentret.

p =

boggins axelavstånd.

q =

möjlig förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter.

wiR =

möjlig förskjutning i sidled för boggicentrumen och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan.

waR =

såsom wiR, men mot kurvans utsida.

wiR/aR =

största värde för beaktad spårkurva (för fasta fotsteg)

= 0,005 m (för styrda fotsteg som vid v≤ 5 km/h automatiskt fälls ut).

| l = | största spårvidd på rakt spår och i beaktad spårkurva = 1,544 m. |
| --- | --- |
| d = | avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m. |
| R = | kurvradie = 500 m .... ∞; |
| t = | tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot perrongen mellan två underhållsåtgärder. |

l =

största spårvidd på rakt spår och i beaktad spårkurva = 1,544 m.

d =

avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m.

R =

kurvradie = 500 m .... ∞;

t =

tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot perrongen mellan två underhållsåtgärder.

| 5. | Regler avseende avståndet i sidled mellan fotsteget och perrongen: |
| --- | --- |

5.

Regler avseende avståndet i sidled mellan fotsteget och perrongen:

| 5.1. | Avståndet AV = L – As/u skall vara minst 0,020 m. |
| --- | --- |

5.1.

Avståndet AV = L – As/u skall vara minst 0,020 m.

| 5.2. | På rakt spår, med en personvagn i sitt mittläge och en plattform på sin nominella plats, anses ett avstånd på 150 mm mellan fordonet och perrongen vara tillräckligt litet. Det minsta värdet skall hur som helst sökas för det avståndet. I det motsatta fallet, görs kontrollen på ett rakt spår och i en spårkurva där As/u är som störst. |
| --- | --- |

5.2.

På rakt spår, med en personvagn i sitt mittläge och en plattform på sin nominella plats, anses ett avstånd på 150 mm mellan fordonet och perrongen vara tillräckligt litet. Det minsta värdet skall hur som helst sökas för det avståndet. I det motsatta fallet, görs kontrollen på ett rakt spår och i en spårkurva där As/u är som störst.

| 6. | Profilkontroll
  Profilkontroll skall utföras för det undre fotsteget på ett rakt spår och i en kurva med radien 500 m, om värdet w är konstant eller varierar linjärt med 1/R. I annat fall skall kontrollen utföras på ett rakt spår och i en kurva där As/u är störst. |
| --- | --- |

6.

Profilkontroll

Profilkontroll skall utföras för det undre fotsteget på ett rakt spår och i en kurva med radien 500 m, om värdet w är konstant eller varierar linjärt med 1/R. I annat fall skall kontrollen utföras på ett rakt spår och i en kurva där As/u är störst.

| 7. | Visning av resultaten
  Använda formler, insatta och resulterande värden skall visas på ett sätt som är lätt att förstå. |
| --- | --- |

7.

Visning av resultaten

Använda formler, insatta och resulterande värden skall visas på ett sätt som är lätt att förstå.

FIN1/Tillägg D2

Profil för dörrar som öppnas utåt och för öppnade fotsteg för personvagnar och multipla enheter

| 1. | För att undvika onödigt breda mellanrum mellan fotsteget och perrongkanten, kan värdet 1,700 – E (se UIC-norm 560, punkt 1.1.4.2) överskridas i överensstämmelse med tillägg C, vid konstruktionen av en dörr som öppnas utåt med ett fotsteg i öppet eller stängt läge, eller när dörren och fotsteget rör sig mellan öppet och stängt läge. I detta fall skall kontrollerna här nedan utföras, bland andra för att bevisa att, trots den ytterligare förskjutningen, varken dörren eller fotsteget kommer i kontakt med fast utrustning (RAMO punkt 2.9, bilaga 2). Vid beräkningarna skall personvagnen undersökas i sitt lägsta läge i förhållande till löpbanan.
  Här nedan omfattar ordet dörr även fotsteget.
  ANMÄRKNING: Tillägg D2 kan även användas för att kontrollera yttre backspeglar på lok och multipla enheter när spegeln är i öppet läge. Under normal linjetrafik är spegeln stängd i ett läge infällt innanför korgprofilen. |
| --- | --- |

1.

För att undvika onödigt breda mellanrum mellan fotsteget och perrongkanten, kan värdet 1,700 – E (se UIC-norm 560, punkt 1.1.4.2) överskridas i överensstämmelse med tillägg C, vid konstruktionen av en dörr som öppnas utåt med ett fotsteg i öppet eller stängt läge, eller när dörren och fotsteget rör sig mellan öppet och stängt läge. I detta fall skall kontrollerna här nedan utföras, bland andra för att bevisa att, trots den ytterligare förskjutningen, varken dörren eller fotsteget kommer i kontakt med fast utrustning (RAMO punkt 2.9, bilaga 2). Vid beräkningarna skall personvagnen undersökas i sitt lägsta läge i förhållande till löpbanan.

Här nedan omfattar ordet dörr även fotsteget.

ANMÄRKNING: Tillägg D2 kan även användas för att kontrollera yttre backspeglar på lok och multipla enheter när spegeln är i öppet läge. Under normal linjetrafik är spegeln stängd i ett läge infällt innanför korgprofilen.

| 2. | Avståndet mellan spårets centrumlinje och den fasta utrustningen är:

   ,





  AT= | 1,800 m för h<600 mm, |
| --- | --- | --- |
| AT= | 1,920 m för 600<h≤1 300 mm, |
| AT= | 2,000 m för h>1 300 mm, |

2.

Formula

AT=

1,800 m för h<600 mm,

AT=

1,920 m för 600<h≤1 300 mm,

AT=

2,000 m för h>1 300 mm,

| 3. | Utrymme som krävs för dörren: |
| --- | --- |

3.

Utrymme som krävs för dörren:

| 3.1. | Dörr placerad mellan boggicenter: |
| --- | --- |

3.1.

Formula

| 3.2. | Dörr placerade utanför boggicenter: |
| --- | --- |

3.2.

Formula

| 4. | Beteckningar (värden i meter):






  AT = | nominellt avstånd mellan spårets centrumlinje och den fasta utrustningen (på ett rakt spår). |
| --- | --- | --- |
| h = | höjd över löpbanan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge. |
| Os, Ou = | tillåtet avstånd mellan spårets centrumlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge. |
| B = | avstånd mellan fordonets centrumlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge. |
| a = | avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. |
| n = | avstånd för dörren tvärsnittsektion längst bort från boggicentret. |
| p = | boggins axelavstånd. |
| q = | möjlig förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter. |
| wiR = | möjlig förskjutning i sidled för boggicentret och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan. |
| waR = | såsom wiR, men mot kurvans utsida. |
| wiR/aR = | 0,02n m, största värde för hastigheter mindre än 30 km/h (UIC 560). |
| l = | största spårvidd på rakt spår och i beaktad spårkurva =1,544 m. |
| d = | avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln =1,492 m. |
| R = | kurvradie:
  för h < 600 mm, R = 500 m,
  för h ≥ 600 mm, R = 150 m. |
| t = | tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot fast utrustning mellan två underhållsåtgärder. |

4.

Beteckningar (värden i meter):

AT =

nominellt avstånd mellan spårets centrumlinje och den fasta utrustningen (på ett rakt spår).

h =

höjd över löpbanan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge.

Os, Ou =

tillåtet avstånd mellan spårets centrumlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge.

B =

avstånd mellan fordonets centrumlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge.

a =

avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar.

n =

avstånd för dörren tvärsnittsektion längst bort från boggicentret.

p =

boggins axelavstånd.

q =

möjlig förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter.

wiR =

möjlig förskjutning i sidled för boggicentret och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan.

waR =

såsom wiR, men mot kurvans utsida.

wiR/aR =

0,02n m, största värde för hastigheter mindre än 30 km/h (UIC 560).

l =

största spårvidd på rakt spår och i beaktad spårkurva =1,544 m.

d =

avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln =1,492 m.

R =

kurvradie:

för h < 600 mm, R = 500 m,

för h ≥ 600 mm, R = 150 m.

t =

tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot fast utrustning mellan två underhållsåtgärder.

| 5. | Regler avseende avståndet i sidled mellan dörren och fast utrustning:
  Avståndet OV=L - Os/u skall vara minst 0,020 m. |
| --- | --- |

5.

Regler avseende avståndet i sidled mellan dörren och fast utrustning:

Avståndet OV=L - Os/u skall vara minst 0,020 m.

| 6. | Profilkontroll
  Profilkontroll skall utföras för dörren på ett rakt spår och i en kurva med radien 500 m, om värdet w är konstant eller varierar linjärt med 1/R. I annat fall skall kontrollen utföras på ett rakt spår och i en kurva där Os/u är störst. |
| --- | --- |

6.

Profilkontroll

Profilkontroll skall utföras för dörren på ett rakt spår och i en kurva med radien 500 m, om värdet w är konstant eller varierar linjärt med 1/R. I annat fall skall kontrollen utföras på ett rakt spår och i en kurva där Os/u är störst.

| 7. | Visning av resultaten
  Använda formler, insatta och resulterande värden skall visas på ett sätt som är lätt att förstå. |
| --- | --- |

7.

Visning av resultaten

Använda formler, insatta och resulterande värden skall visas på ett sätt som är lätt att förstå.

FIN1/Tillägg E

Strömavtagare och oisolerade strömförande delar

Figur W.3

Image

Ingen oisolerad strömförande del får placeras inom det streckade området (25 kV).

| 1) | Es eller Eu måste tillföras i sidled enligt tillägg C. |
| --- | --- |

1)

Es eller Eu måste tillföras i sidled enligt tillägg C.

BILAGA X

SPECIALFALL

MEDLEMSSTATER: SPANIEN OCH PORTUGAL

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BILAGA Y

KOMPONENTER

Boggier och löpverk

Boggier med befintliga godkännanden enligt tidigare UIC/RIV-föreskrifter betraktas som driftkompatibilitetskomponenter, under förutsättning att tillämpliga parametrar i den nya tillämpningen (inklusive de för fordonskorgen/underredet) hör till de parametrar som redan provats inom ramen för en befintlig tillämpning.

Befintliga godkända boggier enligt tidigare nationella föreskrifter betraktas som driftkompatibilitetskomponenter, om de nationella föreskrifterna byggde på tidigare UIC-föreskrifter, under förutsättning att tillämpliga parametrar i den nya tillämpningen (inklusive de för fordonskorgen/underredet) hör till de parametrar som redan provats inom ramen för en befintlig tillämpning.

I tabellerna nedan finns en förteckning med boggier, som kan beaktas enligt ovanstående kriterier.

Särskilda anmärkningar

Godsvagnar är lämpliga för marschhastigheten Vmax=120 km/h med största axellast (även om bromsprestanda vid största last inte är tillräckliga) om de uppfyller följande tekniska parametrar:

| — | Tvåaxliga godsvagnar:






  Egenvikt: | ≥10 ton |
| --- | --- | --- |
| Axelavstånd: | 2a*≥6,0 m
  2a*≥8,0 m för godsvagnar utrustade med dubbellänkad fjäderupphängning |
| Konstruktionskrav på fjäderupphängningar: | enligt typerna av fjäderupphängningar i följande tabell Y.4 |

—

Tvåaxliga godsvagnar:

Egenvikt:

≥10 ton

Axelavstånd:

2a*≥6,0 m

2a*≥8,0 m för godsvagnar utrustade med dubbellänkad fjäderupphängning

Konstruktionskrav på fjäderupphängningar:

enligt typerna av fjäderupphängningar i följande tabell Y.4

| — | Boggigodsvagnar






  Egenvikt: | ≥16 ton |
| --- | --- | --- |
| Konstruktionskrav för boggier: | enligt typerna av boggier i följande tabeller Y.1 och Y.3 |

—

Boggigodsvagnar

Egenvikt:

≥16 ton

Konstruktionskrav för boggier:

enligt typerna av boggier i följande tabeller Y.1 och Y.3

Y.1   TVÅAXLIGA BOGGIER:

Tabell Y.1: Tvåaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 100 km/h

| Typ av boggi | Största axellast [kN] |
| --- | --- |
| K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25 | 245 (25 ton) |
| K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)m, Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1,DRRS
  DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB 653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868, DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885
  DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB 579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592 | 220 (22,5 ton) |
| Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm, Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25 Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25 Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm, Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693, G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse
  DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB 853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931, DB 932
  DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB 562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591 | 196 (20 ton) |
| Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,
  DB 582, | 176 (18 ton) |
| Y31 C1, FS 38i
  DB 631, DB 707 | 157 (16 ton) |
| Y 29 | 147 (15 ton) |
| DB 741 | 93 (9,5 ton) |
| DB 690 | 74 (7,5 ton) |

Typ av boggi

Största axellast [kN]

K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25

245 (25 ton)

K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)m, Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1,DRRS

DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB 653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868, DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885

DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB 579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592

220 (22,5 ton)

Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm, Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25 Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25 Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm, Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693, G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse

DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB 853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931, DB 932

DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB 562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591

196 (20 ton)

Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,

DB 582,

176 (18 ton)

Y31 C1, FS 38i

DB 631, DB 707

157 (16 ton)

Y 29

147 (15 ton)

DB 741

93 (9,5 ton)

DB 690

74 (7,5 ton)

Tabell Y.2: Tvåaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 120 km/h

| Typ av boggi | Största axellast [kN] |
| --- | --- |
| K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e
  DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666
  DB 557 | 220 (22,5 ton) |
| K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa, Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884
  DB 672 (DRRS)
  DB 564 | 196 (20 ton) |
| Y37 B, FS 46 Lssi | 176 (18 ton) |
| Y33 A, Y33Am | 167 (17 ton) |
| Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C | 157 (16 ton) |
| Y31 C1, FS 38i | 127 (13 ton) |
| ANMÄRKNING: För boggier tillhörande familjen Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35 och Y37) finns det endast en version med elastiska rambalkar. |

Typ av boggi

Största axellast [kN]

K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e

DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666

DB 557

220 (22,5 ton)

K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa, Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884

DB 672 (DRRS)

DB 564

196 (20 ton)

Y37 B, FS 46 Lssi

176 (18 ton)

Y33 A, Y33Am

167 (17 ton)

Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C

157 (16 ton)

Y31 C1, FS 38i

127 (13 ton)

ANMÄRKNING: För boggier tillhörande familjen Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35 och Y37) finns det endast en version med elastiska rambalkar.

Tabell Y.2.1: Tvåaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 140 km/h

| Typ av boggi | Största axellast [kN] |
| --- | --- |
| DB 627.1 | 196 (20 ton) |
| Y 25 LD, Y 27 LDm | 176 (18 ton) |
| Y27 D1, Y31B1, Y31B2 | 157 (16 ton) |
| Y33 A, Y33 Am, Y 35 B | 137 (14 ton) |
| ANMÄRKNING: För boggier tillhörande familjen Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35 och Y37) finns det endast en version med elastiska rambalkar. |

Typ av boggi

Största axellast [kN]

DB 627.1

196 (20 ton)

Y 25 LD, Y 27 LDm

176 (18 ton)

Y27 D1, Y31B1, Y31B2

157 (16 ton)

Y33 A, Y33 Am, Y 35 B

137 (14 ton)

ANMÄRKNING: För boggier tillhörande familjen Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35 och Y37) finns det endast en version med elastiska rambalkar.

Tabell Y.2.2: Tvåaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 160 km/h

| Typ av boggi | Största axellast [kN] |
| --- | --- |
| Y 37 A
  DB 675 (DRRS) | 176 (18 ton) |
| Y25GVr, Y37B | 157 (16 ton) |
| Y30 | 98 (10 ton) |
| ANMÄRKNING: För boggier tillhörande familjen Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35 och Y37) finns det endast en version med elastiska rambalkar. |

Typ av boggi

Största axellast [kN]

Y 37 A

DB 675 (DRRS)

176 (18 ton)

Y25GVr, Y37B

157 (16 ton)

Y30

98 (10 ton)

ANMÄRKNING: För boggier tillhörande familjen Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35 och Y37) finns det endast en version med elastiska rambalkar.

Tabell Y.3: Treaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 100 km/h

| Typ av boggi | Största axellast [kN] |
| --- | --- |
| DB 715, DB 716, DB 816, DB 817 | 245 (25 ton) |
| DB 713, DB 714 | 220 (22,5 ton) |
| DB 710, DB 711 | 196 (20 ton) |

Typ av boggi

Största axellast [kN]

DB 715, DB 716, DB 816, DB 817

245 (25 ton)

DB 713, DB 714

220 (22,5 ton)

DB 710, DB 711

196 (20 ton)

Y.2   FJÄDERUPPHÄNGNING

Tabell Y.4: Fjäderupphängningar för tvåaxliga godsvagnar

| Typ av fjäderupphängning | Största tillåtna hastighet [km/h] | Största axellast [kN] |
| --- | --- | --- |
| Niesky 2 | 100 | 245 (25 ton) |
| UIC double link suspension (1) | 120 | 220 (22,5 ton) |
| Niesky 2 | 120 | 220 (22,5 ton) |
| S 2000 (2) | 120 | 220 (22,5 ton) |

Typ av fjäderupphängning

Största tillåtna hastighet [km/h]

Största axellast [kN]

Niesky 2

100

245 (25 ton)

UIC double link suspension (1)

120

220 (22,5 ton)

Niesky 2

120

220 (22,5 ton)

S 2000 (2)

120

220 (22,5 ton)

---

(1)  Denna fjäderupphängning kan endast användas på godsvagnar med ett axelavstånd ≥8 m.

(2)  Skall godkännas av UIC innan denna TSD träder i kraft.

BILAGA Z

STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

Stötprov (buffertprov)

Z.1   BUFFERTPROV

Z.1.1   Krav

En obromsad godsvagn som står på ett plant spår skall klara, både olastad och lastad, att motstå en buffertstöt orsakad av en stöt från en lastad godsvagn med en totalvikt på 80 ton och utrustad med sidobuffertar med en buffertenergilagringskapacitet ≥30 kJ (1). En höjdskillnad på högst 50 mm för buffertarna (olastat och lastat tillstånd) kan tolereras.

Z.1.2   Buffertprov med olastade godsvagnar

Proven skall utföras med ökande hastighet upp till 12 km/h (2). Mellan hastigheterna 8 och 12 km/h skall accelerationskurvan Formularegistreras. Antalet stötar kan vara begränsat.

Z.1.3   Buffertprov med lastade godsvagnar

Vid detta prov skall godsvagnen vara lastad med sin maximala last. Stötriktningen skall bytas efter varje buffertstöt utom i fallet med tankvagnar. Buffertstötproven behöver inte utföras på konventionella flakvagnar.

Z.1.4   Godsvagnar med sidobuffertar

Inledande prov skall utföras med ökande stöthastighet. Dessa inledande prov skall fortsätta tills en av två parametrar (hastighet eller kraft) uppnår de fasta gränsvärdena i tabellen nedan.

49 identiska buffertstötar skall sedan utföras med denna begränsade kraft.

De inledande proven och serierna med buffertprov skall utföras under följande förhållanden:

Tabell Z1

| Gränsvärden | Inledande prov | Provserier |
| --- | --- | --- |
| Kraft per buffert | Stöthastighet |
| 1 500 kN (3)
   (4).
  vid en stöthastighet

  ≤12 km/h | 12 km/h (5). | 10 buffertstötar vid alltmer ökande hastighet upp till 12 km/h, av vilka tre stycken vid cirka 9 km/h. Om emellertid en stötkraft per buffert på 1 500 kN uppnås vid en hastighet <12 km/h, skall hastigheten inte ökas över detta värde. | 40 buffertstötar vid det gränsvärde på hastigheten som fastställs vid de inledande proven, nämligen






  — | antingen 12 km/h, |

Gränsvärden

Inledande prov

Provserier

Kraft per buffert

Stöthastighet

1 500 kN (3)
   (4).

vid en stöthastighet

≤12 km/h

12 km/h (5).

10 buffertstötar vid alltmer ökande hastighet upp till 12 km/h, av vilka tre stycken vid cirka 9 km/h. Om emellertid en stötkraft per buffert på 1 500 kN uppnås vid en hastighet <12 km/h, skall hastigheten inte ökas över detta värde.

40 buffertstötar vid det gränsvärde på hastigheten som fastställs vid de inledande proven, nämligen

—

antingen 12 km/h,

| — | eller den hastighet som motsvarar en buffertkraft på 1 500 kN (5)
   (6)
   (7). |
| --- | --- |

—

eller den hastighet som motsvarar en buffertkraft på 1 500 kN (5)
   (6)
   (7).

Anmärkningar:

Z.1.5   Godsvagnar utrustade med automatkoppel

Stöthastigheten 12 km/h skall under alla omständigheter uppnås.

Z.1.6   Resultat

De olika buffertproven skall inte ge upphov till synliga bestående deformationer. De spänningar som uppstår i vissa kritiska punkter på boggi/underrede, underrede/korg och anslutningar till överbyggnad skall registreras.

Erhållna resultat skall uppfylla följande villkor:

| — | De ackumulerade restspänningarna som uppstår vid de inledande proven och vid serierna med 40 buffertstötar skall vara mindre än 2 ‰ och skall vara stabiliserade före den 30:e stöten i serierna. Detta gäller dock inte de strukturella komponenter som omfattas av särskilda bestämmelser. |
| --- | --- |

—

De ackumulerade restspänningarna som uppstår vid de inledande proven och vid serierna med 40 buffertstötar skall vara mindre än 2 ‰ och skall vara stabiliserade före den 30:e stöten i serierna. Detta gäller dock inte de strukturella komponenter som omfattas av särskilda bestämmelser.

| — | Skillnaderna i huvudmått skall inte försämra godsvagnen användningskvalitet. |
| --- | --- |

—

Skillnaderna i huvudmått skall inte försämra godsvagnen användningskvalitet.

---

(1)  Rekommendationer beträffande den typ av buffert som skall väljas för olika typer av godsvagnar ges i tekniskt dokument DT 85, blad B 30 från ERRI.

(2)  Om inte annat anges i standardförhållanden och kontrakt. Stöthastigheten kan minskas till 7 km/h, särskilt för vissa godsvagnar, som inte godtas för vallväxling eller skjutsväxling (t.ex. typ F-II).

(3)  Den tillåtna toleransen för buffertkraften i en ände av vagnen är ±200 kN, men den totala kraften på båda buffertarna skall inte överstiga 3 000 kN.

(4)  Om godsvagnen som provas är utrustad med buffertar av kategori C, kan gränsvärdet för kraften, enligt överenskommelse med berörd operatör, minskas till 1 300 kN (med en stöthastighet <12 km/h). Detta gäller inte tankvagnar avsedda för transport av farligt gods av kategori 2 enligt RID-föreskrifterna. Dessa skall provas utrustade med buffertar av kategori A.

(5)  Om värdet på buffertkraften redan uppnår 1 000 kN vid en stöthastighet <9 km/h, skall den provade vagnen utrustas med buffertar med högre kapacitet.

(6)  Om operatören så önskar, kan buffertprov med en kraft större än 1 500 kN och en hastighet på upp till 12 km/h utföras i slutet av proven.

(7)  För godsvagnar med långslagig hydraulstötdämpare skall gränsvärdet för buffertkraften minskas till 1 000 kN.

BILAGA AA

BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN

Kontroll av delsystem

Moduluppbyggnad för EG-kontrollförfarande för delsystem

Moduler för EG-kontroll av delsystem

| — | Modul SB: Typkontroll |
| --- | --- |

—

Modul SB: Typkontroll

| — | Modul SD: System för kvalitetsledning av produktionen |
| --- | --- |

—

Modul SD: System för kvalitetsledning av produktionen

| — | Modul SF: Produktkontroll |
| --- | --- |

—

Modul SF: Produktkontroll

| — | Modul SH2: Fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen |
| --- | --- |

—

Modul SH2: Fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen

MODULER FÖR EG-KONTROLL AV DELSYSTEM

Modul SB: Typkontroll

| 1. | I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att en typ av ett delsystem Rullande materiel – Godsvagnar, som är representativ för berörd produktion, överensstämmer med






  — | denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (1) i direktiv 2001/16/EG (2) är uppfyllda, |
| --- | --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att en typ av ett delsystem Rullande materiel – Godsvagnar, som är representativ för berörd produktion, överensstämmer med

—

denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (1) i direktiv 2001/16/EG (2) är uppfyllda,

| — | alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget. |
| --- | --- |

—

alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget.

Den typkontroll som definieras genom denna modul kan inbegripa särskilda bedömningsfaser – granskning av konstruktionen, typprovning, eller granskning av tillverkningsprocessen – vilka beskrivs i respektive TSD.

| 2. | Den upphandlande enheten (3) skall inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom typkontroll) till valfritt anmält organ. Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress. |
| --- | --- | --- |

2.

Den upphandlande enheten (3) skall inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom typkontroll) till valfritt anmält organ. Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.

| — | Teknisk dokumentation enligt beskrivningen i avsnitt 3. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation enligt beskrivningen i avsnitt 3.

| 3. | Den sökande skall förse det anmälda organet med ett provexemplar av delsystemet (4) som är representativt för den aktuella produktionen, i det följande kallat ”typ”.
  En typ kan omfatta olika versioner av delsystemet förutsatt att skillnaderna mellan versionerna inte medför avvikelser från bestämmelserna i TSD.
  Det anmälda organet kan begära ytterligare provexemplar om provprogrammet så kräver.
  Om så krävs för specifika prov- och undersökningsmetoder, och detta anges i TSD eller i de europeiska specifikationer (5) som det hänvisas till i TSD, skall ett eller flera provexemplar av en underenhet eller enhet eller ett provexemplar av delsystemet i ej hopmonterat skick lämnas in.
  Med utgångspunkt från den tekniska dokumentationen och provexemplaret/-exemplaren skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med bestämmelserna i TSD.
  Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter:






  — | En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad. |
| --- | --- | --- |

3.

Den sökande skall förse det anmälda organet med ett provexemplar av delsystemet (4) som är representativt för den aktuella produktionen, i det följande kallat ”typ”.

En typ kan omfatta olika versioner av delsystemet förutsatt att skillnaderna mellan versionerna inte medför avvikelser från bestämmelserna i TSD.

Det anmälda organet kan begära ytterligare provexemplar om provprogrammet så kräver.

Om så krävs för specifika prov- och undersökningsmetoder, och detta anges i TSD eller i de europeiska specifikationer (5) som det hänvisas till i TSD, skall ett eller flera provexemplar av en underenhet eller enhet eller ett provexemplar av delsystemet i ej hopmonterat skick lämnas in.

Med utgångspunkt från den tekniska dokumentationen och provexemplaret/-exemplaren skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med bestämmelserna i TSD.

Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter:

—

En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, enheter, kretsar, etc. |
| --- | --- |

—

Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, enheter, kretsar, etc.

| — | Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt delsystemets underhåll och drift. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt delsystemets underhåll och drift.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall europeiska specifikationer och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall europeiska specifikationer och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.

| — | Bevis på överensstämmelse med bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg). |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).

| — | Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.

| — | En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation. |
| --- | --- |

—

En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation.

| — | Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.). |
| --- | --- |

—

Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).

| — | Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll. |
| --- | --- |

—

Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll.

| — | Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet.

| — | Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc. |
| --- | --- |

—

Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc.

| — | Provrapporter. |
| --- | --- |

—

Provrapporter.

Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla andra uppgifter skall dessa tas med.

| 4. | Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter: |
| --- | --- |

4.

Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:

| 4.1. | Granska den tekniska dokumentationen. |
| --- | --- |

4.1.

Granska den tekniska dokumentationen.

| 4.2 | Kontrollera att provexemplaret/-exemplaren av delsystemet, eller av enheterna eller underenheterna i delsystemet, har tillverkats i enlighet med den tekniska dokumentationen och utföra eller låta utföra de typprovningar som krävs enligt bestämmelserna i TSD och tillämpliga europeiska specifikationer. Kontrollen av tillverkningen skall utföras med användning av en lämplig bedömningsmodul. |
| --- | --- |

4.2

Kontrollera att provexemplaret/-exemplaren av delsystemet, eller av enheterna eller underenheterna i delsystemet, har tillverkats i enlighet med den tekniska dokumentationen och utföra eller låta utföra de typprovningar som krävs enligt bestämmelserna i TSD och tillämpliga europeiska specifikationer. Kontrollen av tillverkningen skall utföras med användning av en lämplig bedömningsmodul.

| 4.3. | Om en granskning av konstruktionen föreskrivs i TSD, undersöka konstruktionsmetoder, konstruktionsverktyg och konstruktionsresultat, i syfte att bedöma huruvida det kan garanteras att kraven på delsystemets överensstämmelse är uppfyllda i konstruktionens slutfas. |
| --- | --- |

4.3.

Om en granskning av konstruktionen föreskrivs i TSD, undersöka konstruktionsmetoder, konstruktionsverktyg och konstruktionsresultat, i syfte att bedöma huruvida det kan garanteras att kraven på delsystemets överensstämmelse är uppfyllda i konstruktionens slutfas.

| 4.4. | Identifiera de delar som har konstruerats enligt tillämpliga bestämmelser i TSD och de europeiska specifikationerna, liksom de delar vars konstruktion inte bygger på tillämpliga bestämmelser i nämnda europeiska specifikationer. |
| --- | --- |

4.4.

Identifiera de delar som har konstruerats enligt tillämpliga bestämmelser i TSD och de europeiska specifikationerna, liksom de delar vars konstruktion inte bygger på tillämpliga bestämmelser i nämnda europeiska specifikationer.

| 4. | 5 . Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt avsnitten 4.2 och 4.3 för att fastställa huruvida relevanta europeiska specifikationer verkligen har tillämpats, i de fall då tillverkaren har valt att tillämpa dessa. |
| --- | --- |

4.

5 . Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt avsnitten 4.2 och 4.3 för att fastställa huruvida relevanta europeiska specifikationer verkligen har tillämpats, i de fall då tillverkaren har valt att tillämpa dessa.

| 4.6. | Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt avsnitten 4.2 och 4.3 för att fastställa huruvida de lösningar som tillverkaren har valt uppfyller kraven i TSD, i de fall då tillämpliga europeiska specifikationer inte har tillämpats. |
| --- | --- |

4.6.

Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt avsnitten 4.2 och 4.3 för att fastställa huruvida de lösningar som tillverkaren har valt uppfyller kraven i TSD, i de fall då tillämpliga europeiska specifikationer inte har tillämpats.

| 4.7. | Tillsammans med den sökande bestämma på vilken plats nödvändiga undersökningar och prov skall utföras. |
| --- | --- |

4.7.

Tillsammans med den sökande bestämma på vilken plats nödvändiga undersökningar och prov skall utföras.

| 5. | Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett typkontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla den upphandlande enhetens namn och adress, namn på och adress till den/de tillverkare som anges i den tekniska dokumentationen, slutsatser av undersökningen, giltighetsvillkor för intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.
  En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras av det anmälda organet.
  Om den upphandlande enheten får avslag på sin ansökan om typkontrollintyg skall det anmälda organet utförligt motivera avslaget. Ett överklagandeförfarande skall inrättas. |
| --- | --- |

5.

Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett typkontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla den upphandlande enhetens namn och adress, namn på och adress till den/de tillverkare som anges i den tekniska dokumentationen, slutsatser av undersökningen, giltighetsvillkor för intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.

En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras av det anmälda organet.

Om den upphandlande enheten får avslag på sin ansökan om typkontrollintyg skall det anmälda organet utförligt motivera avslaget. Ett överklagandeförfarande skall inrättas.

| 6. | Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om typkontrollintyg som har utfärdats, återkallats eller avslagits. |
| --- | --- |

6.

Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om typkontrollintyg som har utfärdats, återkallats eller avslagits.

| 7. | Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade typkontrollintyg och/eller tillägg till dessa. Intygens bilagor skall hållas tillgängliga för övriga anmälda organ. |
| --- | --- |

7.

Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade typkontrollintyg och/eller tillägg till dessa. Intygens bilagor skall hållas tillgängliga för övriga anmälda organ.

| 8. | Kopior av typkontrollintyg och tillägg till dessa skall tillsammans med den tekniska dokumentationen förvaras av den upphandlande enheten under delsystemets hela livslängd. De skall överlämnas till alla övriga medlemsstater som begär detta. |
| --- | --- |

8.

Kopior av typkontrollintyg och tillägg till dessa skall tillsammans med den tekniska dokumentationen förvaras av den upphandlande enheten under delsystemets hela livslängd. De skall överlämnas till alla övriga medlemsstater som begär detta.

| 9. | Sökanden skall underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen för typkontrollintyget om alla ändringar av delsystemet som kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de föreskrivna användningsvillkoren. Ett nytt godkännande av delsystemet krävs i sådana fall. Det nya godkännandet kan utfärdas antingen i form av ett tillägg till det ursprungliga typkontrollintyget eller i form av ett nytt intyg som utfärdas sedan det gamla intyget återkallats. |
| --- | --- |

9.

Sökanden skall underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen för typkontrollintyget om alla ändringar av delsystemet som kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de föreskrivna användningsvillkoren. Ett nytt godkännande av delsystemet krävs i sådana fall. Det nya godkännandet kan utfärdas antingen i form av ett tillägg till det ursprungliga typkontrollintyget eller i form av ett nytt intyg som utfärdas sedan det gamla intyget återkallats.

MODULER FÖR EG-KONTROLL AV DELSYSTEM

Modul SD: System för kvalitetsledning av produktionen

| 1. | I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att ett delsystem Rullande materiel – Godsvagnar, för vilket ett typkontrollintyg redan utfärdats av ett anmält organ, överensstämmer med






  — | denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG (7) är uppfyllda, |
| --- | --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att ett delsystem Rullande materiel – Godsvagnar, för vilket ett typkontrollintyg redan utfärdats av ett anmält organ, överensstämmer med

—

denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG (7) är uppfyllda,

| — | alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget, |
| --- | --- |

—

alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget,

och kan tas i bruk.

| 2. | Det anmälda organet genomför förfarandet, under förutsättning att






  — | det typkontrollintyg som utfärdats före bedömningen fortfarande är giltigt för det delsystem som ansökan gäller, |
| --- | --- | --- |

2.

Det anmälda organet genomför förfarandet, under förutsättning att

—

det typkontrollintyg som utfärdats före bedömningen fortfarande är giltigt för det delsystem som ansökan gäller,

| — | den upphandlande enheten (8) och berörda huvudentreprenörer uppfyller sina skyldigheter enligt avsnitt 3. |
| --- | --- |

—

den upphandlande enheten (8) och berörda huvudentreprenörer uppfyller sina skyldigheter enligt avsnitt 3.

Med ”huvudentreprenörer” avses företag vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls. Begreppet omfattar

| — | det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), |
| --- | --- |

—

det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering),

| — | andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel montering eller installation av delsystemet). |
| --- | --- |

—

andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel montering eller installation av delsystemet).

Det omfattar inte tillverkares underleverantörer som tillhandahåller komponenter och driftskompatibilitetskomponenter.

| 3. | För det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet skall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten enligt vad som anges i avsnitt 5 och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
  Om den upphandlande enheten själv har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), eller om den upphandlande enheten är direkt delaktig i produktionen (inbegripet montering och installation), skall den tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem för dessa verksamheter, som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
  Om en huvudentreprenör har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (särskilt för delsystemets integrering), skall denne tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6. |
| --- | --- |

3.

För det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet skall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten enligt vad som anges i avsnitt 5 och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.

Om den upphandlande enheten själv har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), eller om den upphandlande enheten är direkt delaktig i produktionen (inbegripet montering och installation), skall den tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem för dessa verksamheter, som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.

Om en huvudentreprenör har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (särskilt för delsystemets integrering), skall denne tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.

| 4. | EG-kontrollförfarande |
| --- | --- |

4.

EG-kontrollförfarande

| 4.1 | Den upphandlande enheten skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom system för kvalitetsledning av produktionen) inbegripet samordning av övervakningen av kvalitetsledningssystemen enligt punkterna 5.3 och 6.5. Den upphandlande enheten skall underrätta de berörda tillverkarna om valet av anmält organ och om att ansökan ingetts. |
| --- | --- |

4.1

Den upphandlande enheten skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom system för kvalitetsledning av produktionen) inbegripet samordning av övervakningen av kvalitetsledningssystemen enligt punkterna 5.3 och 6.5. Den upphandlande enheten skall underrätta de berörda tillverkarna om valet av anmält organ och om att ansökan ingetts.

| 4.2 | Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, montering, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och med kraven i TSD.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress. |
| --- | --- | --- |

4.2

Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, montering, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och med kraven i TSD.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.

| — | Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB.
  Följande uppgifter skall också ingå i ansökan, om de inte redan omfattas av den tekniska dokumentationen:






  — | En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad. |
| --- | --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB.

Följande uppgifter skall också ingå i ansökan, om de inte redan omfattas av den tekniska dokumentationen:

—

En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. Dessa bevis skall omfatta resultaten av prov som utförts av ett lämpligt laboratorium i tillverkarens regi eller för tillverkarens räkning. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. Dessa bevis skall omfatta resultaten av prov som utförts av ett lämpligt laboratorium i tillverkarens regi eller för tillverkarens räkning.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för produktionsfasen. |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för produktionsfasen.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.

| — | En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation. |
| --- | --- |

—

En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation.

| — | Bevis på att alla faser som nämns i avsnitt 5,2 omfattas av den upphandlande enhetens, om den är delaktig, och/eller huvudentreprenörernas kvalitetsledningssystem och bevis på dessa systems effektivitet. |
| --- | --- |

—

Bevis på att alla faser som nämns i avsnitt 5,2 omfattas av den upphandlande enhetens, om den är delaktig, och/eller huvudentreprenörernas kvalitetsledningssystem och bevis på dessa systems effektivitet.

| — | Uppgift om vilket anmält organ som är ansvarigt för godkännande och övervakning av dessa kvalitetsledningssystem. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket anmält organ som är ansvarigt för godkännande och övervakning av dessa kvalitetsledningssystem.

| 4.3 | Det anmälda organet skall först granska ansökan med avseende på typkontrollens och typkontrollintygets giltighet.
  Om det anmälda organet anser att typkontrollintyget inte längre är giltigt eller är oriktigt och att en ny typkontroll krävs, skall det motivera sitt beslut. |
| --- | --- |

4.3

Det anmälda organet skall först granska ansökan med avseende på typkontrollens och typkontrollintygets giltighet.

Om det anmälda organet anser att typkontrollintyget inte längre är giltigt eller är oriktigt och att en ny typkontroll krävs, skall det motivera sitt beslut.

| 5. | Kvalitetsledningssystem |
| --- | --- |

5.

Kvalitetsledningssystem

| 5.1 | Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och berörda huvudentreprenörer skall inge en ansökan om bedömning av deras kvalitetsledningssystem till ett valfritt anmält organ.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | All relevant information om det berörda delsystemet. |
| --- | --- | --- |

5.1

Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och berörda huvudentreprenörer skall inge en ansökan om bedömning av deras kvalitetsledningssystem till ett valfritt anmält organ.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

All relevant information om det berörda delsystemet.

| — | Dokumentation av kvalitetsledningssystemet.
  Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul SB.
  För dem som medverkar i endast en del av delsystemsprojektet, skall uppgifter lämnas endast för ifrågavarande del. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsledningssystemet.

Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul SB.

För dem som medverkar i endast en del av delsystemsprojektet, skall uppgifter lämnas endast för ifrågavarande del.

| 5.2 | De kvalitetsledningssystem som används av den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, skall garantera att delsystemet i sin helhet överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och att delsystemet i sin helhet överensstämmer med kraven i TSD. När det gäller övriga huvudentreprenörer, skall deras kvalitetsledningssystem garantera överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med kraven i TSD med avseende på deras medverkan i delsystemet.
  Alla de villkor, krav och bestämmelser som tillämpas av den/de sökande skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsledningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsledning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.I synnerhet skall följande frågor beskrivas utförligt i denna dokumentation:





  — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- | --- |

5.2

De kvalitetsledningssystem som används av den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, skall garantera att delsystemet i sin helhet överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och att delsystemet i sin helhet överensstämmer med kraven i TSD. När det gäller övriga huvudentreprenörer, skall deras kvalitetsledningssystem garantera överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med kraven i TSD med avseende på deras medverkan i delsystemet.

Alla de villkor, krav och bestämmelser som tillämpas av den/de sökande skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsledningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsledning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsledning. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsledning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkning, montering och installation med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkning, montering och installation med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.
  Dessutom, för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet: |
| --- | --- |

—

kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

Dessutom, för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet:

| — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet hanteringen av delsystemets integrering.
  Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta samtliga följande etapper: |
| --- | --- |

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet hanteringen av delsystemets integrering.

Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta samtliga följande etapper:

| — | Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering. |
| --- | --- |

—

Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering.

| — | Prov av det färdiga delsystemet. |
| --- | --- |

—

Prov av det färdiga delsystemet.

| — | Validitetsprov under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Validitetsprov under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD.

| 5.3 | Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall kontrollera att alla de etapper av delsystemet som nämns i avsnitt 5.2 täcks in på ett tillräckligt och lämpligt sätt, genom godkännande och övervakning av den/de sökandes kvalitetsledningssystem. (9)

  Om delsystemets överensstämmelse med den typ som beskrivs i EG-typkontrollintyget och delsystemets överensstämmelse med kraven i TSD grundar sig på fler än ett kvalitetsledningssystem skall det anmälda organet särskilt undersöka






  — | huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsledningssystemen är tydligt dokumenterade, |
| --- | --- | --- |

5.3

Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall kontrollera att alla de etapper av delsystemet som nämns i avsnitt 5.2 täcks in på ett tillräckligt och lämpligt sätt, genom godkännande och övervakning av den/de sökandes kvalitetsledningssystem. (9)

Om delsystemets överensstämmelse med den typ som beskrivs i EG-typkontrollintyget och delsystemets överensstämmelse med kraven i TSD grundar sig på fler än ett kvalitetsledningssystem skall det anmälda organet särskilt undersöka

—

huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsledningssystemen är tydligt dokumenterade,

| — | (för huvudentreprenörerna) huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade. |
| --- | --- |

—

(för huvudentreprenörerna) huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade.

| 5.4 | Det anmälda organ som nämns i avsnitt 5.1 skall bedöma kvalitetsledningssystemet för att avgöra om det uppfyller kraven i avsnitt 5.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsledningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent för vilken det införs.
  Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.
  Kontrollen skall vara särskilt avpassad för det berörda delsystemet, och den sökandes specifika medverkan i delsystemet skall beaktas. Minst en av kontrollgruppens deltagare skall ha erfarenhet av att bedöma det berörda delsystemets tekniska delar. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning på plats hos den sökande.
  Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

5.4

Det anmälda organ som nämns i avsnitt 5.1 skall bedöma kvalitetsledningssystemet för att avgöra om det uppfyller kraven i avsnitt 5.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsledningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent för vilken det införs.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Kontrollen skall vara särskilt avpassad för det berörda delsystemet, och den sökandes specifika medverkan i delsystemet skall beaktas. Minst en av kontrollgruppens deltagare skall ha erfarenhet av att bedöma det berörda delsystemets tekniska delar. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning på plats hos den sökande.

Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

| 5.5 | Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsledningssystemet och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.
  De skall informera det anmälda organ som godkänt kvalitetsledningssystemet om alla betydande ändringar som kan påverka delsystemets uppfyllande av kraven i TSD.
  Det anmälda organet skall bedöma de förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsledningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 5.2 eller om en ny bedömning krävs.
  Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

5.5

Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsledningssystemet och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.

De skall informera det anmälda organ som godkänt kvalitetsledningssystemet om alla betydande ändringar som kan påverka delsystemets uppfyllande av kraven i TSD.

Det anmälda organet skall bedöma de förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsledningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 5.2 eller om en ny bedömning krävs.

Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

| 6. | Övervakning av kvalitetsledningssystemet/-systemen under det anmälda organets ansvar |
| --- | --- |

6.

Övervakning av kvalitetsledningssystemet/-systemen under det anmälda organets ansvar

| 6.1 | Övervakningens syfte är att säkerställa att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsledningssystemet. |
| --- | --- |

6.1

Övervakningens syfte är att säkerställa att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsledningssystemet.

| 6.2 | Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall till det anmälda organ som avses i avsnitt 5.1 överlämna (eller låta överlämna) all dokumentation som krävs för detta syfte, inbegripet arbetsplaner och teknisk dokumentation avseende delsystemet (i den mån det är relevant för de sökandes specifika medverkan i delsystemet). Framför allt skall följande tillhandahållas:






  — | Dokumentation av kvalitetsledningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att






  — | när det gäller den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, se till att ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall till det anmälda organ som avses i avsnitt 5.1 överlämna (eller låta överlämna) all dokumentation som krävs för detta syfte, inbegripet arbetsplaner och teknisk dokumentation avseende delsystemet (i den mån det är relevant för de sökandes specifika medverkan i delsystemet). Framför allt skall följande tillhandahållas:

—

Dokumentation av kvalitetsledningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att

—

när det gäller den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, se till att ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade,

| — | när det gäller alla sökande, se till att kvalitetsledningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på delsystemsnivå kan uppnås. |
| --- | --- |

—

när det gäller alla sökande, se till att kvalitetsledningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på delsystemsnivå kan uppnås.

| — | De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsledningssystemet som avser tillverkningen (inbegripet montering och installation) såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsledningssystemet som avser tillverkningen (inbegripet montering och installation) såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

| 6.3 | Det anmälda organet skall regelbundet utföra kontroller för att försäkra sig om att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna upprätthåller och tillämpar kvalitetsledningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till dem. Om de tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.
  Kontrollerna skall utföras minst en gång per år och minst en kontroll skall utföras under pågående arbete (tillverkning, montering eller installation) inom ramen för det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet i avsnitt 8. |
| --- | --- |

6.3

Det anmälda organet skall regelbundet utföra kontroller för att försäkra sig om att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna upprätthåller och tillämpar kvalitetsledningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till dem. Om de tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.

Kontrollerna skall utföras minst en gång per år och minst en kontroll skall utföras under pågående arbete (tillverkning, montering eller installation) inom ramen för det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet i avsnitt 8.

| 6.4 | Dessutom kan det anmälda organet avlägga oanmälda besök vid den/de sökandes relevanta anläggningar. Vid dessa besök kan det anmälda organet där så bedöms vara nödvändigt utföra eller låta utföra fullständiga eller partiella kontroller, och utföra eller låta utföra proven, för att kontrollera att kvalitetsledningssystemet fungerar väl. Det anmälda organet skall förse den/de sökande med en besiktningsrapport och kontroll- och/eller provrapporter, såsom tillämpligt är. |
| --- | --- |

6.4

Dessutom kan det anmälda organet avlägga oanmälda besök vid den/de sökandes relevanta anläggningar. Vid dessa besök kan det anmälda organet där så bedöms vara nödvändigt utföra eller låta utföra fullständiga eller partiella kontroller, och utföra eller låta utföra proven, för att kontrollera att kvalitetsledningssystemet fungerar väl. Det anmälda organet skall förse den/de sökande med en besiktningsrapport och kontroll- och/eller provrapporter, såsom tillämpligt är.

| 6.5 | Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten och som ansvarar för EG-kontrollen måste, om det inte självt utför övervakningen av alla berörda kvalitetsledningssystem, samordna övervakningsverksamheten med alla andra anmälda organ med ansvar för sådana uppgifter, för att






  — | försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsledningssystem som berör integreringen av delsystemet, |
| --- | --- | --- |

6.5

Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten och som ansvarar för EG-kontrollen måste, om det inte självt utför övervakningen av alla berörda kvalitetsledningssystem, samordna övervakningsverksamheten med alla andra anmälda organ med ansvar för sådana uppgifter, för att

—

försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsledningssystem som berör integreringen av delsystemet,

| — | tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsledningssystemen kan garanteras. |
| --- | --- |

—

tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsledningssystemen kan garanteras.

Denna samordningsuppgift ger det anmälda organet rätt att

| — | få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ, |
| --- | --- |

—

få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ,

| — | medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i avsnitt 6.3, |
| --- | --- |

—

medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i avsnitt 6.3,

| — | på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt avsnitt 6.4. |
| --- | --- |

—

på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt avsnitt 6.4.

| 7. | I syfte att genomföra besiktningar, kontroller och övervakning, skall det anmälda organ som avses i avsnitt 5.1 ges tillträde till konstruktions- och produktionsverkstäder, platser för montering och installation, lagringsutrymmen och, om tillämpligt, anläggningar för prefabricering och prov och i allmänhet till samtliga lokaler som de anser sig behöva ha tillgång till för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med den sökandes specifika medverkan i delsystemsprojektet. |
| --- | --- |

7.

I syfte att genomföra besiktningar, kontroller och övervakning, skall det anmälda organ som avses i avsnitt 5.1 ges tillträde till konstruktions- och produktionsverkstäder, platser för montering och installation, lagringsutrymmen och, om tillämpligt, anläggningar för prefabricering och prov och i allmänhet till samtliga lokaler som de anser sig behöva ha tillgång till för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med den sökandes specifika medverkan i delsystemsprojektet.

| 8. | Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall under en tioårsperiod räknat från delsystemets senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:






  — | Den dokumentation som anges i avsnitt 5,1 andra stycket andra strecksatsen. |
| --- | --- | --- |

8.

Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall under en tioårsperiod räknat från delsystemets senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

—

Den dokumentation som anges i avsnitt 5,1 andra stycket andra strecksatsen.

| — | De ändringar som avses i avsnitt 5.5 andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som avses i avsnitt 5.5 andra stycket.

| — | De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4. |
| --- | --- |

—

De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4.

| 9. | Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet på grundval av typkontrollen och godkännandet och övervakningen av kvalitetsledningssystemet/-systemen utfärda ett intyg om överensstämmelse till den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.
  EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet. |
| --- | --- |

9.

Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet på grundval av typkontrollen och godkännandet och övervakningen av kvalitetsledningssystemet/-systemen utfärda ett intyg om överensstämmelse till den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.

EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet.

| 10. | Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:






  — | Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper. |
| --- | --- | --- |

10.

Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:

—

Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som dessa komponenter skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsledningssystem) som utfärdats av anmälda organ. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som dessa komponenter skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsledningssystem) som utfärdats av anmälda organ.

| — | Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet.

| — | Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll.

| — | Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i modul SB. |
| --- | --- |

—

Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i modul SB.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg). |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).

| — | Det intyg om överensstämmelse som nämns i avsnitt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även fogas de besiktnings- och kontrollrapporter som upprättats i samband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.3 och 6.4. |
| --- | --- |

—

Det intyg om överensstämmelse som nämns i avsnitt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även fogas de besiktnings- och kontrollrapporter som upprättats i samband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.3 och 6.4.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| 11. | Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsledningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.
  Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade godkännanden av kvalitetsledningssystem. |
| --- | --- |

11.

Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsledningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.

Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade godkännanden av kvalitetsledningssystem.

| 12. | Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.
  Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. En kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta. |
| --- | --- |

12.

Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.

Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. En kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta.

MODULER FÖR EG-KONTROLL AV DELSYSTEM

Modul SF: Produktkontroll

| 1. | I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att ett delsystem Rullande materiel – Godsvagnar, för vilket ett typkontrollintyg redan utfärdats av ett anmält organ, överensstämmer med






  — | denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (10) i direktiv 2001/16/EG (11) är uppfyllda, |
| --- | --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att ett delsystem Rullande materiel – Godsvagnar, för vilket ett typkontrollintyg redan utfärdats av ett anmält organ, överensstämmer med

—

denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (10) i direktiv 2001/16/EG (11) är uppfyllda,

| — | alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget, |
| --- | --- |

—

alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget,

och kan tas i bruk.

| 2. | Den upphandlande enheten (12) skall inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom produktkontroll) till valfritt anmält organ. Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress. |
| --- | --- | --- |

2.

Den upphandlande enheten (12) skall inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom produktkontroll) till valfritt anmält organ. Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.

| — | Den tekniska dokumentationen. |
| --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen.

| 3. | I denna del av förfarandet kontrollerar och intygar den upphandlande enheten att delsystemet i fråga överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller kraven i tillämplig TSD.
  Det anmälda organet skall genomföra förfarandet under förutsättning att det typkontrollintyg som tidigare utfärdats för det delsystem som ansökan avser fortfarande är giltigt. |
| --- | --- |

3.

I denna del av förfarandet kontrollerar och intygar den upphandlande enheten att delsystemet i fråga överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller kraven i tillämplig TSD.

Det anmälda organet skall genomföra förfarandet under förutsättning att det typkontrollintyg som tidigare utfärdats för det delsystem som ansökan avser fortfarande är giltigt.

| 4. | Den upphandlande enheten skall vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen (inbegripet montering och integrering av driftskompatibilitetskomponenter som utförs av berörda huvudentreprenörer (13) säkerställa att delsystemet överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med kraven i tillämplig TSD. |
| --- | --- |

4.

Den upphandlande enheten skall vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen (inbegripet montering och integrering av driftskompatibilitetskomponenter som utförs av berörda huvudentreprenörer (13) säkerställa att delsystemet överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med kraven i tillämplig TSD.

| 5. | Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och med kraven i TSD.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB. |
| --- | --- | --- |

5.

Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och med kraven i TSD.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB.

Följande uppgifter skall också ingå i ansökan, om de inte redan omfattas av den tekniska dokumentationen:

| — | En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad. |
| --- | --- |

—

En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, enheter, kretsar, etc. |
| --- | --- |

—

Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, enheter, kretsar, etc.

| — | Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för produktionsfasen. |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för produktionsfasen.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.

| — | En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation. |
| --- | --- |

—

En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation.

Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla andra uppgifter skall dessa tas med.

| 6. | Det anmälda organet skall först granska ansökan med avseende på typkontrollens och typkontrollintygets giltighet.
  Om det anmälda organet anser att typkontrollintyget inte längre är giltigt eller är oriktigt och att en ny typkontroll krävs, skall det motivera sitt beslut.
  Det anmälda organet skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera delsystemets överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med kraven i TSD. Det anmälda organet skall undersöka och prova varje delsystem som serietillverkats enligt vad som anges i avsnitt 4. |
| --- | --- |

6.

Det anmälda organet skall först granska ansökan med avseende på typkontrollens och typkontrollintygets giltighet.

Om det anmälda organet anser att typkontrollintyget inte längre är giltigt eller är oriktigt och att en ny typkontroll krävs, skall det motivera sitt beslut.

Det anmälda organet skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera delsystemets överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med kraven i TSD. Det anmälda organet skall undersöka och prova varje delsystem som serietillverkats enligt vad som anges i avsnitt 4.

| 7. | Kontroll genom undersökning och prov av varje delsystem (som serietillverkats) |
| --- | --- |

7.

Kontroll genom undersökning och prov av varje delsystem (som serietillverkats)

| 7.1. | Det anmälda organet skall utföra prov, undersökningar och kontroller för att säkerställa att delsystemen, såsom serietillverkade produkter, överensstämmer med föreskrifterna i TSD. Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta de steg som föreskrivs i TSD. |
| --- | --- |

7.1.

Det anmälda organet skall utföra prov, undersökningar och kontroller för att säkerställa att delsystemen, såsom serietillverkade produkter, överensstämmer med föreskrifterna i TSD. Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta de steg som föreskrivs i TSD.

| 7.2. | Varje delsystem (såsom serietillverkad produkt) skall undersökas, provas och kontrolleras individuellt (14) för att kontrollera dess överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga. |
| --- | --- |

7.2.

Varje delsystem (såsom serietillverkad produkt) skall undersökas, provas och kontrolleras individuellt (14) för att kontrollera dess överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga.

| 8. | Det anmälda organet och den upphandlande enheten (och huvudentreprenörerna) får komma överens om var provet skall äga rum, och de kan gemensamt besluta att provet av det färdiga delsystemet och, om detta anges i TSD, prov eller validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden, skall genomföras av den upphandlande enheten under direkt överinsyn och i närvaro av det anmälda organet.
  I syfte att genomföra prov och kontroller skall det anmälda organet ha tillträde till produktionsverkstäder, platser för montering och installation samt, om tillämpligt, lokaler för prefabricering och provanläggningar, för att kunna fullgöra sitt uppdrag enligt TSD. |
| --- | --- |

8.

Det anmälda organet och den upphandlande enheten (och huvudentreprenörerna) får komma överens om var provet skall äga rum, och de kan gemensamt besluta att provet av det färdiga delsystemet och, om detta anges i TSD, prov eller validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden, skall genomföras av den upphandlande enheten under direkt överinsyn och i närvaro av det anmälda organet.

I syfte att genomföra prov och kontroller skall det anmälda organet ha tillträde till produktionsverkstäder, platser för montering och installation samt, om tillämpligt, lokaler för prefabricering och provanläggningar, för att kunna fullgöra sitt uppdrag enligt TSD.

| 9. | Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet utfärda ett intyg om överensstämmelse till den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.
  Denna åtgärd från det anmälda organets sida skall grunda sig på typkontrollen och på de prov och kontroller som utförts på alla serietillverkade produkter såsom anges i avsnitt 7 och som krävs enligt TSD och/eller relevanta europeiska specifikationer.
  EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna.
  Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet. |
| --- | --- |

9.

Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet utfärda ett intyg om överensstämmelse till den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.

Denna åtgärd från det anmälda organets sida skall grunda sig på typkontrollen och på de prov och kontroller som utförts på alla serietillverkade produkter såsom anges i avsnitt 7 och som krävs enligt TSD och/eller relevanta europeiska specifikationer.

EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna.

Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet.

| 10. | Det anmälda organet skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:






  — | Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper. |
| --- | --- | --- |

10.

Det anmälda organet skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:

—

Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsledningssystem) som utfärdats av anmälda organ. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsledningssystem) som utfärdats av anmälda organ.

| — | Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet.

| — | Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll.

| — | Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i modul SB. |
| --- | --- |

—

Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i modul SB.

| — | Det intyg om överensstämmelse som nämns i avsnitt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även om så är motiverat fogas besiktnings- och kontrollrapporter som upprättats i samband med kontrollen. |
| --- | --- |

—

Det intyg om överensstämmelse som nämns i avsnitt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även om så är motiverat fogas besiktnings- och kontrollrapporter som upprättats i samband med kontrollen.

| 11. | Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.
  Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. En kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta. |
| --- | --- |

11.

Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.

Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. En kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta.

MODULER FÖR EG-KONTROLL AV DELSYSTEM

Modul SH2: Fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen

| 1. | I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att ett delsystem Rullande materiel – Godsvagnar, överensstämmer med






  — | denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (15) i direktiv 2001/16/EG (16) är uppfyllda, |
| --- | --- | --- |

1.

I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att ett delsystem Rullande materiel – Godsvagnar, överensstämmer med

—

denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (15) i direktiv 2001/16/EG (16) är uppfyllda,

| — | alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget, |
| --- | --- |

—

alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget,

och kan tas i bruk.

| 2. | Det anmälda organet skall genomföra förfarandet, inbegripet en kontroll av delsystemets konstruktion, under förutsättning att den upphandlande enheten (17) och berörda huvudentreprenörer uppfyller sina skyldigheter enligt avsnitt 3.
  Med ”huvudentreprenörer” avses företag vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls. Begreppet omfattar






  — | det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), |
| --- | --- | --- |

2.

Det anmälda organet skall genomföra förfarandet, inbegripet en kontroll av delsystemets konstruktion, under förutsättning att den upphandlande enheten (17) och berörda huvudentreprenörer uppfyller sina skyldigheter enligt avsnitt 3.

Med ”huvudentreprenörer” avses företag vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls. Begreppet omfattar

—

det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering),

| — | andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel konstruktion, montering eller installation av delsystemet). |
| --- | --- |

—

andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel konstruktion, montering eller installation av delsystemet).

Det omfattar inte tillverkares underleverantörer som tillhandahåller komponenter och driftskompatibilitetskomponenter.

| 3. | För det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet skall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten enligt vad som anges i avsnitt 5 och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
  Den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (särskilt för delsystemets integrering), skall tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
  Om den upphandlande enheten själv har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), eller om den upphandlande enheten är direkt delaktig i konstruktionen och/eller produktionen (inbegripet montering och installation), skall den tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem för dessa verksamheter, som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
  Sökande som endast är delaktiga i montering och installation, får tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som endast omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten. |
| --- | --- |

3.

För det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet skall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten enligt vad som anges i avsnitt 5 och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.

Den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (särskilt för delsystemets integrering), skall tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.

Om den upphandlande enheten själv har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), eller om den upphandlande enheten är direkt delaktig i konstruktionen och/eller produktionen (inbegripet montering och installation), skall den tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem för dessa verksamheter, som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.

Sökande som endast är delaktiga i montering och installation, får tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som endast omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten.

| 4. | EG-kontrollförfarande |
| --- | --- |

4.

EG-kontrollförfarande

| 4.1 | Den upphandlande enheten skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen) inbegripet samordning av övervakningen av kvalitetsledningssystemen enligt punkterna 5.4 och 6.6. Den upphandlande enheten skall underrätta de berörda tillverkarna om valet av anmält organ och om att ansökan ingetts. |
| --- | --- |

4.1

Den upphandlande enheten skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen) inbegripet samordning av övervakningen av kvalitetsledningssystemen enligt punkterna 5.4 och 6.6. Den upphandlande enheten skall underrätta de berörda tillverkarna om valet av anmält organ och om att ansökan ingetts.

| 4.2 | Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, montering, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med kraven i TSD.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress. |
| --- | --- | --- |

4.2

Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, montering, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med kraven i TSD.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.

| — | Den tekniska dokumentationen, som skall innehålla följande:






  — | En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad. |
| --- | --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen, som skall innehålla följande:

—

En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad.

| — | De tekniska specifikationer för konstruktionen, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer för konstruktionen, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut.

| — | Testprogrammet. |
| --- | --- |

—

Testprogrammet.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg). |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).

| — | En förteckning över alla tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation. |
| --- | --- |

—

En förteckning över alla tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation.

| — | Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.). |
| --- | --- |

—

Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).

| — | Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll. |
| --- | --- |

—

Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll.

| — | Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet.

| — | En förklaring om på vilket sätt alla faser som nämns i avsnitt 5.2 omfattas av de kvalitetsledningssystem som tillämpas av huvudentreprenören/-entreprenörerna och/eller den upphandlande enheten, om denna är delaktig, och bevis på dessa systems effektivitet. |
| --- | --- |

—

En förklaring om på vilket sätt alla faser som nämns i avsnitt 5.2 omfattas av de kvalitetsledningssystem som tillämpas av huvudentreprenören/-entreprenörerna och/eller den upphandlande enheten, om denna är delaktig, och bevis på dessa systems effektivitet.

| — | Uppgift om vilket eller vilka anmälda organ som är ansvariga för godkännande och övervakning av dessa kvalitetsledningssystem. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket eller vilka anmälda organ som är ansvariga för godkännande och övervakning av dessa kvalitetsledningssystem.

| 4. | 3 Den upphandlande enheten skall redovisa resultaten av de undersökningar, kontroller och prov (18), inklusive typkontroller om så krävs, som utförts av enheten i dess för ändamålet avsedda laboratorium eller för dess räkning. |
| --- | --- |

4.

3 Den upphandlande enheten skall redovisa resultaten av de undersökningar, kontroller och prov (18), inklusive typkontroller om så krävs, som utförts av enheten i dess för ändamålet avsedda laboratorium eller för dess räkning.

| 4.4 | Det anmälda organet skall granska ansökan med avseende på kontrollen av konstruktionen och bedöma resultaten av proven. Om konstruktionen uppfyller tillämpliga bestämmelser i direktivet och i TSD, skall det anmälda organet utfärda en konstruktionskontrollrapport till den sökande. Rapporten skall innehålla slutsatserna från konstruktionskontrollen, giltighetsvillkor, nödvändiga uppgifter för att identifiera den konstruktion som kontrollerats, och om så krävs en beskrivning av delsystemets funktion.
  Om den upphandlande enheten får avslag på sin ansökan om en konstruktionskontrollrapport skall det anmälda organet utförligt motivera avslaget. Ett överklagandeförfarande skall inrättas. |
| --- | --- |

4.4

Det anmälda organet skall granska ansökan med avseende på kontrollen av konstruktionen och bedöma resultaten av proven. Om konstruktionen uppfyller tillämpliga bestämmelser i direktivet och i TSD, skall det anmälda organet utfärda en konstruktionskontrollrapport till den sökande. Rapporten skall innehålla slutsatserna från konstruktionskontrollen, giltighetsvillkor, nödvändiga uppgifter för att identifiera den konstruktion som kontrollerats, och om så krävs en beskrivning av delsystemets funktion.

Om den upphandlande enheten får avslag på sin ansökan om en konstruktionskontrollrapport skall det anmälda organet utförligt motivera avslaget. Ett överklagandeförfarande skall inrättas.

| 5. | Kvalitetsledningssystem |
| --- | --- |

5.

Kvalitetsledningssystem

| 5.1 | Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och berörda huvudentreprenörer skall inge en ansökan om bedömning av deras kvalitetsledningssystem till ett valfritt anmält organ.
  Ansökan skall innehålla följande uppgifter:






  — | All relevant information om det berörda delsystemet. |
| --- | --- | --- |

5.1

Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och berörda huvudentreprenörer skall inge en ansökan om bedömning av deras kvalitetsledningssystem till ett valfritt anmält organ.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

—

All relevant information om det berörda delsystemet.

| — | Dokumentation av kvalitetsledningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsledningssystemet.

För dem som medverkar i endast en del av delsystemsprojektet, skall uppgifter lämnas endast för ifrågavarande del.

| 5.2 | För den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, skall kvalitetsledningssystemet garantera delsystemets övergripande överensstämmelse med kraven i TSD.
  När det gäller övriga huvudentreprenörer, skall deras kvalitetsledningssystem garantera att deras respektive medverkan i delsystemet uppfyller kraven i TSD. Alla de villkor, krav och bestämmelser som tillämpas av de sökande skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsledningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsledning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.
  Framför allt skall följande frågor beskrivas utförligt i dokumentationen av systemet:






  — | För samtliga sökande:






  — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

För den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, skall kvalitetsledningssystemet garantera delsystemets övergripande överensstämmelse med kraven i TSD.

När det gäller övriga huvudentreprenörer, skall deras kvalitetsledningssystem garantera att deras respektive medverkan i delsystemet uppfyller kraven i TSD. Alla de villkor, krav och bestämmelser som tillämpas av de sökande skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsledningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsledning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.

Framför allt skall följande frågor beskrivas utförligt i dokumentationen av systemet:

—

För samtliga sökande:

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsledning. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsledning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter konstruktion, tillverkning, montering och installation med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter konstruktion, tillverkning, montering och installation med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

| — | För huvudentreprenörerna, i den mån det är relevant för deras medverkan i delsystemets konstruktion:






  — | De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer (19), som kommer att tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som kommer att vidtas för att de för delsystemet tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas. |
| --- | --- | --- |

—

För huvudentreprenörerna, i den mån det är relevant för deras medverkan i delsystemets konstruktion:

—

De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer (19), som kommer att tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som kommer att vidtas för att de för delsystemet tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas.

| — | De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid delsystemets konstruktion för att styra och kontrollera konstruktionen. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid delsystemets konstruktion för att styra och kontrollera konstruktionen.

| — | Åtgärder för att övervaka att delsystemets konstruktion och utförande når upp till den eftersträvade kvalitetsnivån samt att kvalitetsledningssystemen i alla faser inbegripet produktionen fungerar väl. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att övervaka att delsystemets konstruktion och utförande når upp till den eftersträvade kvalitetsnivån samt att kvalitetsledningssystemen i alla faser inbegripet produktionen fungerar väl.

| — | Dessutom, för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet:






  — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet hanteringen av delsystemets integrering. |
| --- | --- | --- |

—

Dessutom, för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet:

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet hanteringen av delsystemets integrering.

Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta samtliga följande etapper:

| — | Konstruktion. |
| --- | --- |

—

Konstruktion.

| — | Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering. |
| --- | --- |

—

Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering.

| — | Prov av det färdiga delsystemet. |
| --- | --- |

—

Prov av det färdiga delsystemet.

| — | Validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD.

| 5.3 | Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall kontrollera att alla de etapper av delsystemet som nämns i avsnitt 5.2 täcks in på ett tillräckligt och lämpligt sätt, genom godkännande och övervakning av den/de sökandes kvalitetsledningssystem. (20)

  Om delsystemets överensstämmelse med kraven i TSD grundar sig på fler är ett kvalitetsledningssystem skall det anmälda organet särskilt kontrollera följande:






  — | Huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsledningssystemen är tydligt dokumenterade.
  (För huvudentreprenören) Huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade. |
| --- | --- | --- |

5.3

Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall kontrollera att alla de etapper av delsystemet som nämns i avsnitt 5.2 täcks in på ett tillräckligt och lämpligt sätt, genom godkännande och övervakning av den/de sökandes kvalitetsledningssystem. (20)

Om delsystemets överensstämmelse med kraven i TSD grundar sig på fler är ett kvalitetsledningssystem skall det anmälda organet särskilt kontrollera följande:

—

Huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsledningssystemen är tydligt dokumenterade.

(För huvudentreprenören) Huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade.

| 5.4 | Det anmälda organ som nämns i avsnitt 5.1 skall bedöma kvalitetsledningssystemet för att avgöra om det uppfyller kraven i avsnitt 5.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsledningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent för vilken det införs.
  Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.
  Kontrollen skall vara särskilt avpassad för det berörda delsystemet, och den sökandes specifika medverkan i delsystemet skall beaktas. Minst en av kontrollgruppens deltagare skall ha erfarenhet av att bedöma det berörda delsystemets tekniska delar. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning på plats hos den sökande.
  Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

5.4

Det anmälda organ som nämns i avsnitt 5.1 skall bedöma kvalitetsledningssystemet för att avgöra om det uppfyller kraven i avsnitt 5.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsledningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent för vilken det införs.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Kontrollen skall vara särskilt avpassad för det berörda delsystemet, och den sökandes specifika medverkan i delsystemet skall beaktas. Minst en av kontrollgruppens deltagare skall ha erfarenhet av att bedöma det berörda delsystemets tekniska delar. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning på plats hos den sökande.

Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

| 5.5 | Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsledningssystemet och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.
  De skall informera det anmälda organ som godkänt deras kvalitetsledningssystem om alla betydande ändringar som kan påverka delsystemets uppfyllande av kraven.
  Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsledningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 5.2 eller om en ny bedömning krävs.
  Organet skall meddela den sökande sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet. |
| --- | --- |

5.5

Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsledningssystemet och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.

De skall informera det anmälda organ som godkänt deras kvalitetsledningssystem om alla betydande ändringar som kan påverka delsystemets uppfyllande av kraven.

Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsledningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 5.2 eller om en ny bedömning krävs.

Organet skall meddela den sökande sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

| 6. | Övervakning av kvalitetsledningssystemet/-systemen under det anmälda organets ansvar |
| --- | --- |

6.

Övervakning av kvalitetsledningssystemet/-systemen under det anmälda organets ansvar

| 6.1 | Övervakningens syfte är att säkerställa att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna uppfyller de skyldigheter som följer av det/de godkända kvalitetsledningssystemet/-systemen. |
| --- | --- |

6.1

Övervakningens syfte är att säkerställa att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna uppfyller de skyldigheter som följer av det/de godkända kvalitetsledningssystemet/-systemen.

| 6.2 | Den upphandlande enheten, om denne är berörd, och huvudentreprenörer måste till det anmälda organet som nämns i avsnitt 5.1 skicka (eller ha skickat) alla de dokument som behövs för det syftet och i synnerhet arbetsplaner och teknisk dokumentation avseende delsystemet (med hänsyn till den sökandes specifika medverkan i delsystemet). Följande dokument skall ingå:






  — | Dokumentation av kvalitetsledningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att






  — | när det gäller den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, se till att ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Den upphandlande enheten, om denne är berörd, och huvudentreprenörer måste till det anmälda organet som nämns i avsnitt 5.1 skicka (eller ha skickat) alla de dokument som behövs för det syftet och i synnerhet arbetsplaner och teknisk dokumentation avseende delsystemet (med hänsyn till den sökandes specifika medverkan i delsystemet). Följande dokument skall ingå:

—

Dokumentation av kvalitetsledningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att

—

när det gäller den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, se till att ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade,

| — | när det gäller alla sökande, se till att kvalitetsledningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på delsystemsnivå kan uppnås. |
| --- | --- |

—

när det gäller alla sökande, se till att kvalitetsledningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på delsystemsnivå kan uppnås.

| — | De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsledningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat, etc. |
| --- | --- |

—

De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsledningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat, etc.

| — | De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsledningssystemet som avser tillverkningen (inbegripet montering, installation och integrering) såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsledningssystemet som avser tillverkningen (inbegripet montering, installation och integrering) såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

| 6.3. | Det anmälda organet skall regelbundet utföra kontroller för att försäkra sig om att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna upprätthåller och tillämpar kvalitetsledningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till dem. Om de tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.
  Kontrollerna skall utföras minst en gång per år och minst en kontroll skall utföras under pågående arbete (konstruktion, tillverkning, montering eller installation) inom ramen för det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet i avsnitt 7. |
| --- | --- |

6.3.

Det anmälda organet skall regelbundet utföra kontroller för att försäkra sig om att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna upprätthåller och tillämpar kvalitetsledningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till dem. Om de tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.

Kontrollerna skall utföras minst en gång per år och minst en kontroll skall utföras under pågående arbete (konstruktion, tillverkning, montering eller installation) inom ramen för det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet i avsnitt 7.

| 6.4. | Dessutom kan det anmälda organet avlägga oanmälda besök på den/de sökandes anläggningar som nämns i avsnitt 5.2. Vid dessa besök kan det anmälda organet där så bedöms vara nödvändigt utföra eller låta utföra fullständiga eller partiella kontroller, och utföra eller låta utföra prov, för att kontrollera att kvalitetsledningssystemet fungerar väl. Det anmälda organet skall förse den/de sökande med en besiktningsrapport och kontroll- och/eller provrapporter, såsom tillämpligt är. |
| --- | --- |

6.4.

Dessutom kan det anmälda organet avlägga oanmälda besök på den/de sökandes anläggningar som nämns i avsnitt 5.2. Vid dessa besök kan det anmälda organet där så bedöms vara nödvändigt utföra eller låta utföra fullständiga eller partiella kontroller, och utföra eller låta utföra prov, för att kontrollera att kvalitetsledningssystemet fungerar väl. Det anmälda organet skall förse den/de sökande med en besiktningsrapport och kontroll- och/eller provrapporter, såsom tillämpligt är.

| 6.5. | Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten och som ansvarar för EG-kontrollen måste, om det inte självt utför övervakningen av alla berörda kvalitetsledningssystem som anges i avsnitt 5, samordna övervakningsverksamheten med alla andra anmälda organ med ansvar för sådana uppgifter, för att






  — | försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsledningssystem som berör integreringen av delsystemet, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten och som ansvarar för EG-kontrollen måste, om det inte självt utför övervakningen av alla berörda kvalitetsledningssystem som anges i avsnitt 5, samordna övervakningsverksamheten med alla andra anmälda organ med ansvar för sådana uppgifter, för att

—

försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsledningssystem som berör integreringen av delsystemet,

| — | tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsledningssystemen kan garanteras. |
| --- | --- |

—

tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsledningssystemen kan garanteras.

Denna samordningsuppgift ger det anmälda organet rätt att

| — | få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ, |
| --- | --- |

—

få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ,

| — | medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i avsnitt 5.4, |
| --- | --- |

—

medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i avsnitt 5.4,

| — | på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt avsnitt 5.5. |
| --- | --- |

—

på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt avsnitt 5.5.

| 7. | I syfte att genomföra besiktningar, kontroller och övervakning, skall det anmälda organ som avses i avsnitt 5.1 ges tillträde till konstruktions- och produktionsverkstäder, platser för montering och installation, lagringsutrymmen och, om tillämpligt, anläggningar för prefabricering och prov och i allmänhet till samtliga lokaler som de anser sig behöva ha tillgång till för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med den sökandes specifika medverkan i delsystemsprojektet. |
| --- | --- |

7.

I syfte att genomföra besiktningar, kontroller och övervakning, skall det anmälda organ som avses i avsnitt 5.1 ges tillträde till konstruktions- och produktionsverkstäder, platser för montering och installation, lagringsutrymmen och, om tillämpligt, anläggningar för prefabricering och prov och i allmänhet till samtliga lokaler som de anser sig behöva ha tillgång till för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med den sökandes specifika medverkan i delsystemsprojektet.

| 8. | Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall under en tioårsperiod räknat från delsystemets senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:






  — | Den dokumentation som anges i avsnitt 5.1 andra stycket andra strecksatsen. |
| --- | --- | --- |

8.

Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall under en tioårsperiod räknat från delsystemets senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

—

Den dokumentation som anges i avsnitt 5.1 andra stycket andra strecksatsen.

| — | De ändringar som avses i avsnitt 5.5 andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som avses i avsnitt 5.5 andra stycket.

| — | De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4. |
| --- | --- |

—

De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4.

| 9. | Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet på grundval av konstruktionskontrollen och godkännandet och övervakningen av kvalitetsledningssystemet/-systemen utfärda ett intyg om överensstämmelse till den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.
  EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet. |
| --- | --- |

9.

Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet på grundval av konstruktionskontrollen och godkännandet och övervakningen av kvalitetsledningssystemet/-systemen utfärda ett intyg om överensstämmelse till den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.

EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet.

| 10. | Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:






  — | Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper. |
| --- | --- | --- |

10.

Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:

—

Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsledningssystem) som utfärdats av anmälda organ. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsledningssystem) som utfärdats av anmälda organ.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg). |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).

| — | Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet.

| — | Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll.

| — | Det intyg om överensstämmelse som nämns i avsnitt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även fogas de eventuella besiktnings- och kontrollrapporter som upprättats i samband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.4 och 6.5. |
| --- | --- |

—

Det intyg om överensstämmelse som nämns i avsnitt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även fogas de eventuella besiktnings- och kontrollrapporter som upprättats i samband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.4 och 6.5.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| 11. | Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsledningssystem och de EG-konstruktionskontrollrapporter som organet har utfärdat, återkallat eller avslagit.
  De andra anmälda organen skall på begäran få kopior av följande:






  — | Godkännanden av kvalitetsledningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats. |
| --- | --- | --- |

11.

Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsledningssystem och de EG-konstruktionskontrollrapporter som organet har utfärdat, återkallat eller avslagit.

De andra anmälda organen skall på begäran få kopior av följande:

—

Godkännanden av kvalitetsledningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats.

| — | Utfärdade EG-konstruktionskontrollrapporter och tillägg till sådana. |
| --- | --- |

—

Utfärdade EG-konstruktionskontrollrapporter och tillägg till sådana.

| 12. | Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.
  Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. En kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta. |
| --- | --- |

12.

Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.

Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. En kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta.

---

(1)  De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.

(2)  Denna modul kan användas i framtiden när de olika TSD för höghastighetståg enligt direktiv 96/48/EG har uppdaterats.

(3)  I denna modul avses med ”den upphandlande enheten””den upphandlande enheten för delsystemet”, enligt definitionen i direktivet, eller dess ombud i gemenskapen.

(4)  I tillämpligt avsnitt av en TSD kan särskilda krav anges i detta avseende.

(5)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(6)  De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.

(7)  Denna modul kan användas i framtiden när de olika TSD för höghastighetståg enligt direktiv 96/48/EG har uppdaterats.

(8)  I denna modul avses med ”den upphandlande enheten” den upphandlande enheten för delsystemet, enligt definitionen i direktivet, eller dess ombud i gemenskapen.

(9)  För TSD Rullande materiel, kan det anmälda organet närvara vid det slutliga provet under drift av lok eller tågsätt under de förhållanden som beskrivs i relevant avsnitt av TSD.

(10)  De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.

(11)  Denna modul kan användas i framtiden när de olika TSD för höghastighetståg enligt direktiv 96/48/EG har uppdaterats.

(12)  I denna modul avses med ”den upphandlande enheten” den upphandlande enheten för delsystemet, enligt definitionen i direktivet, eller dess ombud i gemenskapen.

(13)  Med ”huvudentreprenörer” avses företag vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls. Begreppet avser såväl det företag som eventuellt har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, som andra företag som endast är delaktiga i en del av delsystemsprojektet (till exempel montering eller installation av delsystemet).

(14)  När det gäller TSD Rullande materiel, närvarar det anmälda organet vid det slutliga provet under drift av rullande materiel eller tågsätt. Detta anges i relevant avsnitt av TSD.

(15)  De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.

(16)  Denna modul kan användas i framtiden när de olika TSD för höghastighetståg enligt direktiv 96/48/EG har uppdaterats.

(17)  I denna modul avses med ”den upphandlande enheten” den upphandlande enheten för delsystemet, enligt definitionen i direktivet, eller dess ombud i gemenskapen.

(18)  Redovisningen av resultaten kan inges samtidigt med ansökan eller senare.

(19)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG, liksom i ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EG”.

(20)  För TSD Rullande materiel, kan det anmälda organet närvara vid det slutliga provet under drift av rullande materiel eller tågsätt under de förhållanden som beskrivs i relevant avsnitt av TSD.

BILAGA BB

STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

Fastsättning av slutsignaler

BB.1.   HÅLLARE FÖR SLUTSIGNAL

Figur BB1

Hållare för slutsignal

Image

BB.2.   SLUTSIGNAL: UTRYMME SOM KRÄVS – KONTUR

Figur BB2

Kontur för utrymme som krävs

Image

BILAGA CC

STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

Källor för utmattningsbelastningar

CC.1   NYTTOLASTSPEKTRUM

CC.1.1.   Allmänt

Förändringar av nyttolasten leder sannolikt till betydande utmattningsbelastningscykler. Om nyttolasten förändras betydligt, skall tiden för varje belastningsnivå bestämmas. Belastnings-/avlastningscykler skall även bestämmas utgående från operatörens specificerade uppgifter och representeras på lämpligt sätt för analysändamål. Där så är tillämpligt skall man beakta ändringar av nyttolastens fördelning och de lokala belastningstrycken då hjulförsedda fordon rör sig på godsvagnens lastyta.

CC.1.2.   Spårkrafter

Belastningscykler som orsakas av vertikala och sidogående oregelbundenheter samt oregelbundenheter på grund av rälsens skevhet skall beaktas. Dessa belastningscykler kan bestämmas genom

| a) | dynamisk modellering, |
| --- | --- |

a)

dynamisk modellering,

| b) | uppmätta data, eller |
| --- | --- |

b)

uppmätta data, eller

| c) | empiriska data. |
| --- | --- |

c)

empiriska data.

Det är tillåtet att basera utmattningsmodellen på belastningsdata och bedömningsmetoder som utprovats under tillämpning om sådana finns. I tabellerna 15 och 16 i EN12663 ges empiriska data i form av godsvagnsaccelerationer i överensstämmelse med normal europeisk drift som lämpar sig för en metod som baseras på utmattningshållfasthet för utmattningsmodeller då normala verifierade data finns tillgängliga.

CC.1.3.   Traktion och bromsning

Belastningscykler på grund av traktion och bromsning skall motsvara antalet starter och stopp (inklusive oplanerade) i samband med den avsedda driften.

CC.1.4.   Aerodynamisk belastning

Betydande aerodynamiska belastningar kan uppstå vid

| a) | förbipasserande tåg i hög hastighet, |
| --- | --- |

a)

förbipasserande tåg i hög hastighet,

| b) | trafik i tunnel, eller |
| --- | --- |

b)

trafik i tunnel, eller

| c) | sidovindar. |
| --- | --- |

c)

sidovindar.

Om sådan belastning leder till betydande cykliska påfrestningar på strukturen skall den inkluderas i utmattningsbedömningen.

CC.1.5.   Utmattningsbelastning vid gränssnitt

Den dynamiska belastningen som används för konstruktionen skall ligga inom intervallet ±30 % av den vertikala statiska belastningen.

Om detta antagande inte väljs, skall följande metod användas:

De viktigaste utmattningsbelastningarna vid förbindelsen mellan vagn och boggi beror på

| a) | lastnings- och lossningscykler, |
| --- | --- |

a)

lastnings- och lossningscykler,

| b) | inverkan från rälsen, och |
| --- | --- |

b)

inverkan från rälsen, och

| c) | traktion och bromsning. |
| --- | --- |

c)

traktion och bromsning.

Gränssnittet skall vara konstruerat för att tåla de cykliska belastningarna av dessa faktorer.

Fastsättningar av utrustning skall tåla de cykliska belastningarna av godsvagnens rörelse och eventuella belastningar av användning av utrustningen. Accelerationerna kan bestämmas enligt beskrivningen ovan. I tabellerna 17, 18 och 19 i EN12663 ges empiriskt härledda accelerationsdata för utrustningsdetaljer som följer godsvagnsstrukturens rörelse under normal europeisk drift. Dessa kan användas om lämpligare uppgifter inte finns tillgängliga.

Cykliska belastningar i koppelkomponenter skall beaktas om de enligt operatörens eller konstruktörens erfarenhet är av betydelse.

BILAGA DD

BEDÖMNING AV UNDERHÅLLSÅTGÄRDER

Öppen punkt, se 6.2.2.3

BILAGA EE

STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

Fotsteg och handtag

EE.1   ALLMÄNT

Fotsteg med motsvarande handtag skall tillhandahållas på varje plats där personal befinner sig vid drift och där de krävs för att ge tillträde till delar av godsvagnen under drift.

EE.2   MINIMIKRAV

EE.2.1   Handtag

Handtag skall vara av 20 mm rundstål med undantag för handtag som specificeras i avsnitt EE.2 med en diameter på minst 30 mm. Kopplarhandtag specificeras i avsnitt EE.3

Det fria rummet mellan handtaget och närmaste hinder skall vara minst 120 mm.

EE.2.2   Fotstegets mått

Fotstegen i godsvagnens ändar, på vilka personalen skall stå, skall vara 350 mm breda och 350 mm långa och vara placerade såsom anges i figur EE1. Fotsteget skall vara utformat med en halkfri yta. Dessa fotsteg skall vara monterade så att de är möjliga att ta bort (till exempel med nitar eller skruvar med svetslåsta muttrar).

Figur EE1

Disposition des Marchepieds et des mains courantes aux extrémités des wagons avec haussettes de bout

Step/handrail arrangement at ends of wagons with end wall boards Tritt-Griff-Anordnung an Wagenenden mit Stirnwandborden Fotsteg och åkhandtag på godsvagnar med gavellämmar

Image

Figur EE2

Espace libre, Clearance, Freiraum, Fritt utrymme för växlingspersonal

Image

Figur EE3

Kopplarhandtag

Image

BILAGA FF

BROMSAR

Förteckning över godkända bromskomponenter

FF1   FASTBROMSNINGSSKYDD

FF1.1   Fastbromsningsskydd för nya, befintliga, uppgraderade och ombyggda fordon

| Tillverkare | Typ | Iakttagelser |
| --- | --- | --- |
| FAIVELEY | AEF 82 C | Provad på skivbromsar |
| OERLIKON | GSE 201 | Provad på skivbromsar |
| OERLIKON | GSE 202 | Provad på skivbromsar |
| FAIVELEY | AEF 83 P.1 | Provad på skivbromsar |
| FAIVELEY | AEF 83 P.2 | Provad på blockbromsar |
| OERLIKON | OMG 202 | Provad på skivbromsar |
| PARIZZI | WUPAR 83 | Provad på skivbromsar |
| WABCO-WESTINGHOUSE | WGMC 19/1 | Provad på skivbromsar |
| FAIVELEY | AEF 91 P1
  AEF 91 P2 (1) | Provad på skivbromsar |
| MANNESMANN
  REXROTH PNEUMATIK GmbH | MRP-GMC 29 | Provad på skivbromsar |
| SAB WABCO
  KP GmbH | SWKP AS 20R | Provad på skivbromsar |
| SAB WABCO KP GmbH | SWKP AS 20C | Bekräftelse under januari 1998: Typegenskaper identiska med AS 20R |
| Knorr-Bremse | MGS 2 | |
| DAKO | PE 94 MSV | |

Tillverkare

Typ

Iakttagelser

FAIVELEY

AEF 82 C

Provad på skivbromsar

OERLIKON

GSE 201

Provad på skivbromsar

OERLIKON

GSE 202

Provad på skivbromsar

FAIVELEY

AEF 83 P.1

Provad på skivbromsar

FAIVELEY

AEF 83 P.2

Provad på blockbromsar

OERLIKON

OMG 202

Provad på skivbromsar

PARIZZI

WUPAR 83

Provad på skivbromsar

WABCO-WESTINGHOUSE

WGMC 19/1

Provad på skivbromsar

FAIVELEY

AEF 91 P1

AEF 91 P2 (1)

Provad på skivbromsar

MANNESMANN

REXROTH PNEUMATIK GmbH

MRP-GMC 29

Provad på skivbromsar

SAB WABCO

KP GmbH

SWKP AS 20R

Provad på skivbromsar

SAB WABCO KP GmbH

SWKP AS 20C

Bekräftelse under januari 1998: Typegenskaper identiska med AS 20R

Knorr-Bremse

MGS 2

DAKO

PE 94 MSV

FF1.2   Fastbromsningsskydd (WSP) för användning på befintliga fordon

Följande lista med utrustning för fastbromsningsskydd är godkänd för användning på befintliga godsvagnar, om inte bromssystemet är uppgraderat eller ombyggt. Andra uppgraderingar av eller ombyggnader på godsvagnen kräver inte byte av system för fastbromsningsskydd.

| Tillverkare | Typ | Iakttagelser |
| --- | --- | --- |
| Mekaniska typer

  för hastigheter på upp till 160 km/h |
| OERLIKON | Tröghet 4 GS1 & GSA | Provad på blockbromsar | Företrädesvis endast för dragen materiel utan egen elförsörjning |
| KNORR | MW | (2) |
| KNORR | MWX | (2) |
| Elektroniska typer |
| WESTINGHOUSE | D1 | (2) |
| WESTINGHOUSE | WG | Provad på skivbromsar |
| WESTINGHOUSE | WGK | Provad på blockbromsar |
| GIRLING | SP | Provad på skivbromsar |
| OERLIKON | GSE 100 | (2) |
| PARIZZI | 289 | Provad på blockbromsar |
| PARIZZI | 447 | Provad på skivbromsar |
| KNORR | GR | (2) |
| KOVOLIS | DAKO | (2) |
| KRAUSS-MAFFEI | K Micro | (2) |
| OERLIKON | GSE 200 | (2) |
| KNORR | MGS 1 | Provad på skivbromsar |
| WABCO-WESTINGHOUSE | WGMC 19 | Provad på skivbromsar |

Tillverkare

Typ

Iakttagelser

Mekaniska typer

för hastigheter på upp till 160 km/h

OERLIKON

Tröghet 4 GS1 & GSA

Provad på blockbromsar

Företrädesvis endast för dragen materiel utan egen elförsörjning

KNORR

MW

(2)

KNORR

MWX

(2)

Elektroniska typer

WESTINGHOUSE

D1

(2)

WESTINGHOUSE

WG

Provad på skivbromsar

WESTINGHOUSE

WGK

Provad på blockbromsar

GIRLING

SP

Provad på skivbromsar

OERLIKON

GSE 100

(2)

PARIZZI

289

Provad på blockbromsar

PARIZZI

447

Provad på skivbromsar

KNORR

GR

(2)

KOVOLIS

DAKO

(2)

KRAUSS-MAFFEI

K Micro

(2)

OERLIKON

GSE 200

(2)

KNORR

MGS 1

Provad på skivbromsar

WABCO-WESTINGHOUSE

WGMC 19

Provad på skivbromsar

FF 2   TRYCKLUFTSBROMSAR FÖR ”GODSTÅG” OCH ”PERSONTÅG”

FF 2.1   Styrventiler för nya, uppgraderade eller ombyggda fordon

| Bromstyp | Förkortad beskrivning | Förkortat namn | Tryckluftsbroms |
| --- | --- | --- | --- |
| Godståg (G)
  Persontåg (P) |
| Knorr broms | KE 1d (3)
   (4)

  KE 2d (4),
  KERd (5)
   (4) | KE | G/P broms |
| Oerlikon broms | ESG 121 (6)
   (7) | 0 | G/P broms |
| Oerlikon broms | ESG 121-1 (6)
   (7) | 0 | G/P broms |
| Knorr broms | KE 1 a/3,8 (3)
   (4)
   (8) | KE | G/P broms |
| Oerlikon broms | ESH 100 (9) | 0 | G/P broms |
| Oerlikon broms | ESH 200 (10) | 0 | G/P broms |
| Knorr broms | KE 1ad (3)
   (4)

  KE 2ad (4) | KE | G/P broms |
| SAB-WABCO | SW 4 (11) | SW | G/P broms |
| SAB-WABCO | SW 4C (12) | SW | G/P broms |
| SAB-WABCO | SW 4/3 (13) | SW | G/P broms |
| DAKO broms | CV1 nD (14) | OK | G/P broms |
| SAB-WABCO broms | C3WR (6)
   (7) | Ch | G/P broms |
| SAB-WABCO broms | C3W med AC3D (4) | Ch | G/P broms |
| SAB-WABCO broms | WU-C (6)
   (7) | WU | G/P broms |
| Oerlikon broms | Est3f 1 HBG 300 (6)
   (15)
   (16) | 0 | G/P broms |
| MZT HEPOS – broms | MH3f/HBG310/100 (6)

  MH3f/HBG310/200 (6)

  MH3f/HBG310/3xx (5)
   (6) | MH | G/P broms |
| Knorr broms | KE1dv
  KE2dv
  KERdv (5) | KE | G/P broms |

Bromstyp

Förkortad beskrivning

Förkortat namn

Tryckluftsbroms

Godståg (G)

Persontåg (P)

Knorr broms

KE 1d (3)
   (4)

KE 2d (4),

KERd (5)
   (4)

KE

G/P broms

Oerlikon broms

ESG 121 (6)
   (7)

0

G/P broms

Oerlikon broms

ESG 121-1 (6)
   (7)

0

G/P broms

Knorr broms

KE 1 a/3,8 (3)
   (4)
   (8)

KE

G/P broms

Oerlikon broms

ESH 100 (9)

0

G/P broms

Oerlikon broms

ESH 200 (10)

0

G/P broms

Knorr broms

KE 1ad (3)
   (4)

KE 2ad (4)

KE

G/P broms

SAB-WABCO

SW 4 (11)

SW

G/P broms

SAB-WABCO

SW 4C (12)

SW

G/P broms

SAB-WABCO

SW 4/3 (13)

SW

G/P broms

DAKO broms

CV1 nD (14)

OK

G/P broms

SAB-WABCO broms

C3WR (6)
   (7)

Ch

G/P broms

SAB-WABCO broms

C3W med AC3D (4)

Ch

G/P broms

SAB-WABCO broms

WU-C (6)
   (7)

WU

G/P broms

Oerlikon broms

Est3f 1 HBG 300 (6)
   (15)
   (16)

0

G/P broms

MZT HEPOS – broms

MH3f/HBG310/100 (6)

MH3f/HBG310/200 (6)

MH3f/HBG310/3xx (5)
   (6)

MH

G/P broms

Knorr broms

KE1dv

KE2dv

KERdv (5)

KE

G/P broms

FF 2.2   Ventiler för fordon som fanns före 2005, som är uppgraderade eller ombyggda

| Bromstyp | Förkortad beskrivning | Förkortat namn | Tryckluftsbroms |
| --- | --- | --- | --- |
| Godståg (G)
  Persontåg (P) |
| Knorr | KEs
  KE 2c AL | KE | G/P broms |
| Dako | CV
  CV1 | DK | G/P broms |
| Westinghouse | U | WU | G/P broms |
| Charmilles broms | C 3 A | Ch | G/P broms |
| Oerlikon broms | Est 3f med HBG 300 | 0 | G/P broms |
| Charmilles broms | C 3 W | Ch | G/P broms |
| Knorr broms | KE Od
  KE 1d
  KE 2d | KE | G/P broms |
| Westinghouse broms | C3 W2 | WE | G/P broms |
| Oerlikon broms | ESG 101 | 0 | P broms |
| Oerlikon broms | ESG 121 | 0 | G/P broms |
| Oerlikon broms | ESG 131 | 0 | P broms |
| Oerlikon broms | ESG 141 | 0 | G/P broms |
| Oerlikon broms | ESG 101-1 | 0 | P broms |
| Oerlikon broms | ESG 121-1 | 0 | G/P broms |
| Oerlikon broms | ESG 131-1 | 0 | P broms |
| Oerlikon broms | ESG 141-1 | 0 | G/P broms |
| Knorr broms | KE 1 a/3,8 | KE | G/P broms |
| Knorr broms | KE Oa/3,8 | KE | G/P broms |
| Oerlikon | ESH 100 | O | G/P broms
  med oenhetlig funktion om ansluten bromscylinder eller förinställda volymer är upp till 14 liter |
| Oerlikon | ESH 200 | O | G/P broms med enhetlig funktion |
| Knorr broms | KE 1 ad | KE | G/P broms |
| Knorr broms | KE 0 ad | KE | G/P broms |
| Knorr broms | KE 2 ad | KE | G/P broms |
| SAB-WABCO | SW 4 (17) | SW | G/P broms |
| SAB-WABCO | SW 4C (18) | SW | G/P broms |
| SAB-WABCO | SW 4/3 (19) | SW | G/P broms |
| DAKO broms | CV1 nD (20) | DK | G/P broms |

Bromstyp

Förkortad beskrivning

Förkortat namn

Tryckluftsbroms

Godståg (G)

Persontåg (P)

Knorr

KEs

KE 2c AL

KE

G/P broms

Dako

CV

CV1

DK

G/P broms

Westinghouse

U

WU

G/P broms

Charmilles broms

C 3 A

Ch

G/P broms

Oerlikon broms

Est 3f med HBG 300

0

G/P broms

Charmilles broms

C 3 W

Ch

G/P broms

Knorr broms

KE Od

KE 1d

KE 2d

KE

G/P broms

Westinghouse broms

C3 W2

WE

G/P broms

Oerlikon broms

ESG 101

0

P broms

Oerlikon broms

ESG 121

0

G/P broms

Oerlikon broms

ESG 131

0

P broms

Oerlikon broms

ESG 141

0

G/P broms

Oerlikon broms

ESG 101-1

0

P broms

Oerlikon broms

ESG 121-1

0

G/P broms

Oerlikon broms

ESG 131-1

0

P broms

Oerlikon broms

ESG 141-1

0

G/P broms

Knorr broms

KE 1 a/3,8

KE

G/P broms

Knorr broms

KE Oa/3,8

KE

G/P broms

Oerlikon

ESH 100

O

G/P broms

med oenhetlig funktion om ansluten bromscylinder eller förinställda volymer är upp till 14 liter

Oerlikon

ESH 200

O

G/P broms med enhetlig funktion

Knorr broms

KE 1 ad

KE

G/P broms

Knorr broms

KE 0 ad

KE

G/P broms

Knorr broms

KE 2 ad

KE

G/P broms

SAB-WABCO

SW 4 (17)

SW

G/P broms

SAB-WABCO

SW 4C (18)

SW

G/P broms

SAB-WABCO

SW 4/3 (19)

SW

G/P broms

DAKO broms

CV1 nD (20)

DK

G/P broms

FF 3   SJÄLVJUSTERANDE LASTPROPORTIONELL BROMSANORDNING GODKÄND FÖR INTERNATIONELL TRAFIK

| Tillverkare | Typ | Förkortad beskrivning |
| --- | --- | --- |
| SAB | I – | Mekaniska egenskaper |

Tillverkare

Typ

Förkortad beskrivning

SAB

I –

Mekaniska egenskaper

AC 3 D

Lastbromsautomat och automatisk lastproportionell styrventil.

| II – | Pneumatiska egenskaper |
| --- | --- |

II –

Pneumatiska egenskaper

WESTINGHOUSE

Lastventil och differentiell bromscylinder.

WDC 14 and WDC 16

KNORR

Lastbromsautomat och två bromscylindrar.

RLV 12/10 DGB 10”/12”

OERLIKON

Lastbromsautomat och två bromscylindrar.

ALM-ALT

OERLIKON

Mekaniskt drivsystem och två bromscylindrar.

ALS-ALT

WESTINGHOUSE

16" bromscylinder.

WDR

OERLIKON

Lastventil för självjusterande lastproportionella bromsar med en bromscylinder.

ALM/ALR 150

KNORR

Lastventil för självjusterande lastproportionella bromsar med en bromscylinder.

RLV 11d

METALSKI ZAVOD-TITO

Lastventil för självjusterande lastproportionella bromsar med en bromscylinder intercitytrafik med hög hastighet.

AKR SS/10

METALSKI ZAVOD-TITO

Lastventil för självjusterande lastproportionella bromsar med en bromscylinder intercitytrafik med hög hastighet.

AKR S/01

KNORR

Lastventil för självjusterande lastproportionella bromsar med en bromscylinder.

RLV 11d

DAKO

Lastventil för självjusterande lastproportionella bromsar DSS med lastbromsautomat SL1 för intercitytrafik med hög hastighet.

DAKO-DSS

DAKO

Lastventil för självjusterande lastproportionella bromsar DS med lastbromsautomat SL1 för intercitytrafik med hög hastighet.

DAKO-DS

DAKO

Lastbromsautomat.

DAKO-DSS SL1 or SL2

DAKO

Lastbromsautomat.

DAKO-DS SL1 or SL2

SAB-WABCO

Lastbromsautomat och två bromscylindrar.

SWDR-2

SAB-WABCO

Lastventil för självjusterande VCAV med styrventil SW4, SW4-C eller SW4/3 och lastbromsautomat DP1 eller F87.

GF4 SS1

GF4 SS2

GF6 SS1

GF6 SS2

SAB WABCO

Lastventil för självjusterande integrerad VCAV med styrventil SW4, SW4-C eller SW4/3 och lastbromsautomat DP1 eller F87.

GFSW4-D-AV

GFSW4-S-AV

FF 4   SNABBTÖMNINGSVENTILER FÖR HUVUDLEDNINGAR GODKÄNDA FÖR INTERNATIONELL TRAFIK

| Tillverkare | Typ | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| Dako-Kovalis | Dako-Z | Godkänd för användning tillsammans med broms av typ CV1-R |
| Knorr-Bremse | EB3 | Godkänd för användning tillsammans med broms av typ KE |
| EB3-S | Lämplig för användning med NBŰ (~ SAFI) |
| EB3-S/L | Lämplig för användning med NBŰ (~ SAFI) |
| Oerlikon-Buhrle | SB 3 | Godkänd för användning tillsammans med broms av typ Est 3e |
| SBS 100 | |
| Davies and Metcalfe | BPA 1 | Lämplig för användning med NBŰ (~ SAFI) |
| MZT HEPOS | VBK 100 | Lämplig för användning med NBŰ (~ SAFI) |

Tillverkare

Typ

Anmärkningar

Dako-Kovalis

Dako-Z

Godkänd för användning tillsammans med broms av typ CV1-R

Knorr-Bremse

EB3

Godkänd för användning tillsammans med broms av typ KE

EB3-S

Lämplig för användning med NBŰ (~ SAFI)

EB3-S/L

Lämplig för användning med NBŰ (~ SAFI)

Oerlikon-Buhrle

SB 3

Godkänd för användning tillsammans med broms av typ Est 3e

SBS 100

Davies and Metcalfe

BPA 1

Lämplig för användning med NBŰ (~ SAFI)

MZT HEPOS

VBK 100

Lämplig för användning med NBŰ (~ SAFI)

FF 5   SNABBTÖMNINGSVENTILER GODKÄNDA FÖR INTERNATIONELL TRAFIK

Tabell 1

Snabbtömningsventiler för moderna (21) bromsar

| Tillverkare | Typ |
| --- | --- |
| Installerad i styrventilen |
| OERLIKON | LV3:LV3F |
| OERLIKON | LV7 |
| CHARM ILLES | C3P1 |
| CHARM ILLES | C3P2 |
| KNORR | ALV3a, ALV7,ALV9,ALV9a |
| WESTINGHOUSE (Italien) | SA1 |
| WESTINGHOUSE (Italien) | SA1V |
| KNORR | AL V11 |
| WESTINGHOUSE (Storbritannien) | A1 och A2 |
| Tillämpliga för befintliga styrventiler, när deras kretsar endast tillhandahåller tömning av styrkammaren |
| OERLIKON | LV3 |
| OERLIKON | LV4F |
| WESTINGHOUSE (Frankrike) | W 104, W 204 |
| WESTINGHOUSE (Italien) | SA1 |
| WESTINGHOUSE (Italien) | SA1V |

Tillverkare

Typ

Installerad i styrventilen

OERLIKON

LV3:LV3F

OERLIKON

LV7

CHARM ILLES

C3P1

CHARM ILLES

C3P2

KNORR

ALV3a, ALV7,ALV9,ALV9a

WESTINGHOUSE (Italien)

SA1

WESTINGHOUSE (Italien)

SA1V

KNORR

AL V11

WESTINGHOUSE (Storbritannien)

A1 och A2

Tillämpliga för befintliga styrventiler, när deras kretsar endast tillhandahåller tömning av styrkammaren

OERLIKON

LV3

OERLIKON

LV4F

WESTINGHOUSE (Frankrike)

W 104, W 204

WESTINGHOUSE (Italien)

SA1

WESTINGHOUSE (Italien)

SA1V

Tabell 2

Snabbtömningsventiler för bromsar av gammal typ

| Tillverkare | Typ |
| --- | --- |
| KNORR | AL V 4 (22) |
| OERLIKON | LV3 |
| OERLIKON | LV4F |
| WESTINGHOUSE (Frankrike) | W 104, W 204 |
| WESTINGHOUSE (Italien) | SA/CG, SA/RA |
| WESTINGHOUSE (Italien) | SA1 |
| KNORR | L2 (23) |
| WESTINGHOUSE (Italien) | SARAV |
| HARDY | L3 (23) |

Tillverkare

Typ

KNORR

AL V 4 (22)

OERLIKON

LV3

OERLIKON

LV4F

WESTINGHOUSE (Frankrike)

W 104, W 204

WESTINGHOUSE (Italien)

SA/CG, SA/RA

WESTINGHOUSE (Italien)

SA1

KNORR

L2 (23)

WESTINGHOUSE (Italien)

SARAV

HARDY

L3 (23)

Tabell 3

Snabbtömningsventiler för bromsar (24) av modern eller gammal typ

| Tillverkare | Typ |
| --- | --- |
| WESTINGHOUSE (France) | W3,W4 |
| DAKO | 0S1 |
| KNORR | ALV4b |
| BDZ | BRV (25) |

Tillverkare

Typ

WESTINGHOUSE (France)

W3,W4

DAKO

0S1

KNORR

ALV4b

BDZ

BRV (25)

FF 6   BROMSBELÄGG FÖR FORDON UTRUSTADE MED SKIVBROMSAR, GODKÄNDA FÖR INTERNATIONELL TRAFIK

| Tillverkare/produkt-namn | Typ | Anmärkningar | Ansökande järnväg |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 4 | 5 |
| Jurid | Jurid 869 | upp till 200 km/h | SNCF |
| Becorit | Becorit 918 (26) | upp till 200 km/h | DB |
| Ferodo | ID 425 L (27) | upp till 200 km/h | FS |
| Bremskerl | 5818 (27) | upp till 200 km/h | FS |
| Bremskerl | 6792 (26) | upp till 200 km/h | DB |
| Jurid | 877 (26) | upp till 200 km/h | DB |
| Bremskerl | 7240 (26) | upp till 200 km/h | DB |
| Frendo | 2126 (27) | upp till 200 km/h | FS |
| Faist Licence Textar | T 543 (27) | upp till 200 km/h | FS |
| ICER | ICER 918 (27) | upp till 200 km/h | RENFE |
| Flertex | Flertex 664 HD (28) | upp till 200 km/h | SNCF |
| Rona (Ungern) Licence Becorit | Rona 918 (27) | upp till 200 km/h | MAV |
| Textar | T 550 (27) | upp till 200 km/h | DB |
| Frenoplast x. | FR20H.2 (27) | upp till 200 km/h | PKP |
| Textar | T550 (27) | upp till 200 km/h | DB |
| Becorit | V30 (27) | upp till 200 km/h | DB |
| Bremskerl | Bremskerl 2000 (27) | upp till 200 km/h | DB |
| Bremskerl | 7 699 | upp till 200 km/h | FS |
| Italian Brakes | FS 5M1 (26) | upp till 200 km/h | FS |

Tillverkare/produkt-namn

Typ

Anmärkningar

Ansökande järnväg

1

2

4

5

Jurid

Jurid 869

upp till 200 km/h

SNCF

Becorit

Becorit 918 (26)

upp till 200 km/h

DB

Ferodo

ID 425 L (27)

upp till 200 km/h

FS

Bremskerl

5818 (27)

upp till 200 km/h

FS

Bremskerl

6792 (26)

upp till 200 km/h

DB

Jurid

877 (26)

upp till 200 km/h

DB

Bremskerl

7240 (26)

upp till 200 km/h

DB

Frendo

2126 (27)

upp till 200 km/h

FS

Faist Licence Textar

T 543 (27)

upp till 200 km/h

FS

ICER

ICER 918 (27)

upp till 200 km/h

RENFE

Flertex

Flertex 664 HD (28)

upp till 200 km/h

SNCF

Rona (Ungern) Licence Becorit

Rona 918 (27)

upp till 200 km/h

MAV

Textar

T 550 (27)

upp till 200 km/h

DB

Frenoplast x.

FR20H.2 (27)

upp till 200 km/h

PKP

Textar

T550 (27)

upp till 200 km/h

DB

Becorit

V30 (27)

upp till 200 km/h

DB

Bremskerl

Bremskerl 2000 (27)

upp till 200 km/h

DB

Bremskerl

7 699

upp till 200 km/h

FS

Italian Brakes

FS 5M1 (26)

upp till 200 km/h

FS

FF 7   AUTOMATISK OMSTÄLLNINGSVENTIL ”TOM/LAST” GODKÄND FÖR INTERNATIONELL TRAFIK

| Tillverkare | Typ |
| --- | --- |
| a) | allmän användning |

Tillverkare

Typ

a)

allmän användning

Westinghouse

WAD

SAB

VA 2

SAB

DP 2

KNORR

Du-111 WM

OERLIKON

ALM/ALR 140

| b) | användes endast på lastade eller olastade godsvagnar |
| --- | --- |

b)

användes endast på lastade eller olastade godsvagnar

Westinghouse

WAN

SAB

VTA

FF8   PROVBÄNKAR SOM FRAM TILL JUNI 2004 BEDÖMTS KUNNA UTFÖRA GODKÄNNANDEPROV PÅ BROMSBELÄGG

| Företag | Ort |
| --- | --- |
| DB | Minden |
| FS | Florence |
| SNCF | Vitry MF1
  Vitry MF3 |
| CFR | Bukarest |
| CD | Prag |
| PKP | Poznan |
| ZSR | Zilina |

Företag

Ort

DB

Minden

FS

Florence

SNCF

Vitry MF1

Vitry MF3

CFR

Bukarest

CD

Prag

PKP

Poznan

ZSR

Zilina

---

(1)  Personvagnar med kombinerade skiv- och blockbromsar

(2)  Personvagnar med kombinerade skiv- och blockbromsar

(3)  Ytterligare montering av andra lastventiler är ej tillåtet.

(4)  För användning i nya fordon fram till 1 januari 2007.

(5)  Bromsenheten ansluten till ett lastproportionerligt bromssystem som är godkänt enligt avsnitt FF3.

(6)  Separat tryckreduceringsventil krävs om eftermatning sker via högtrycksledningen/matarledningen.

(7)  Bromsenheten består av styrventil, lastventil och hjälputrustning

(8)  Extra underhållsåtgärder krävs på MAV för att säkerställa att högsta bromscylindertryck på 3,8 bar alltid uppnås.

(9)  Ingen standardfunktion upp till 14 liter tillkopplad bromscylinder eller kontrollvolymer.

(10)  Standardfunktion.

(11)  SW 4 – kontrollerad fyllning av förrådsluftbehållare.

(12)  SW 4C – kontrollerad fyllning av styrventilens A-kammare med skydd mot överladdning när bromsen lossas.

(13)  SW 4/3 – med C3W avstängningsventil (fyllning av styrventilens A-kammare och förrådsluftbehållare tar nästan lika lång tid)

(14)  Styrventilens strypning skall anpassas stegvis till förrådsluftsbehållarvolymerna på fordonet.

(15)  Får endast användas med extra lastventil.

(16)  Identitetstest fungerade inte i vissa avseenden, på grund av den begränsade perioden för återanvändning av dessa styrventiler på PKP och ŐBB, endast fram till 1 januari 2010.

(17)  SW 4 – kontrollerad fyllning av förrådsluftbehållare.

(18)  SW 4C – kontrollerad fyllning av förrådsluftbehållare med skydd mot överliggande styrkammares överlast när bromsen lossas.

(19)  SW 4/3 – med C3W avstängningsventil (fyllning av A och R sker nästan samtidigt)

(20)  Styrventilens spjäll skall anpassas stegvis till förrådsluftbehållarnas volymer på fordonet.

(21)  Med moderna bromsar underförstås att dessa är godkända för internationell trafik efter 1 januari 1948

(22)  Snabbtömningsventilen KNORR ALV4 är tillämplig för den moderna styrventilen KNORR KE eftersom den senares lossningsventil endast tömmer styrventilens A-kammare (förrådsluftbehållaren töms på annat sätt: avstängningsventil).

(23)  Tillämplig endast för styrventilen HIK.

(24)  Med moderna bromsar underförstås att dessa är godkända för internationell trafik efter 1 januari 1948.

(25)  Tillämplig endast för styrventilen HIK.

(26)  provad på skivbromsar av gjutjärn och gjutstål

(27)  provad på skivbromsar av gjutjärn

(28)  provad på skivbromsar av gjutstål

BILAGA GG

SPECIALFALL

Irländsk lastprofil

Image

Image

Image

Image

BILAGA HH

SPECIALFALL

Irland och Nordirland

Gränssnitt mellan fordon

Image

BILAGA II

SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER

Bedömningsförfaranden: Gränsvärden för godsvagnars ändringar som ej kräver nytt godkännande

För godsvagnar som genomgått förändringar som innebär att de tekniska parametrarna ligger inom gränsvärdena i denna bilaga i jämförelse med den ursprungliga utformningen av den godkända godsvagnen, skall det inte krävas någon ny bedömning av överensstämmelsen.

| Avstånd mellan boggicentrum
  (godsvagnar med boggier) | 2a*≥9 m | -15 % till +∞ |
| --- | --- | --- |
| 2a*<9 m | -5 % till +∞ |
| Fordonets axelavstånd
  (2-axliga godsvagnar) | 2a*≥8 m | -15 % till +∞ |
| 2a*<8 m | -5 % till +∞ |
| Tyngdkraftcentrums höjd | Olastat fordon | -100 % till + 20 % |
| Lastat fordon | -100 % till + 50 % |
| Torsionsstyvhet
  Ct * (1010 kN/mm2/rad) | Ct*≤3 | -66 % till + 200 % |
| Ct*>3 | -50 % till +∞ |
| Fordonets egenvikt | ≥16 t
  (godsvagnar med boggier) | -15 % till +∞ |
| ≥12 t
  (2-axliga godsvagnar) |
| Ändring av största axellast | | +1,5 t |
| Tröghetsmoment för fordonskorg och underrede (runt z-axeln – endast för 2-axliga godsvagnar) | | -100 % till + 10 % |
| Vertikal fjäderupphängning
  primär eller sekundär | Styvhet | 0 till + 25 % |
| Övergående belastningar | -5 % till 0 |
| Boggins vridmoment | | -20 % till + 20 % |
| Tröghetsmoment för hela boggin (runt z-axeln) | | -100 % till + 10 % |
| Nominell hjuldiameter | | -10 % till + 15 % |

Avstånd mellan boggicentrum

(godsvagnar med boggier)

2a*≥9 m

-15 % till +∞

2a*<9 m

-5 % till +∞

Fordonets axelavstånd

(2-axliga godsvagnar)

2a*≥8 m

-15 % till +∞

2a*<8 m

-5 % till +∞

Tyngdkraftcentrums höjd

Olastat fordon

-100 % till + 20 %

Lastat fordon

-100 % till + 50 %

Torsionsstyvhet

Ct * (1010 kN/mm2/rad)

Ct*≤3

-66 % till + 200 %

Ct*>3

-50 % till +∞

Fordonets egenvikt

≥16 t

(godsvagnar med boggier)

-15 % till +∞

≥12 t

(2-axliga godsvagnar)

Ändring av största axellast

+1,5 t

Tröghetsmoment för fordonskorg och underrede (runt z-axeln – endast för 2-axliga godsvagnar)

-100 % till + 10 %

Vertikal fjäderupphängning

primär eller sekundär

Styvhet

0 till + 25 %

Övergående belastningar

-5 % till 0

Boggins vridmoment

-20 % till + 20 %

Tröghetsmoment för hela boggin (runt z-axeln)

-100 % till + 10 %

Nominell hjuldiameter

-10 % till + 15 %

Bevis för ovannämnda liksom medföljande kriterier såsom hållfasthet, bromsprestanda, kinematisk lastprofil, etc. faller på tillverkarens eller den upphandlande enhetens ansvar.

BILAGA JJ

ÖPPNA PUNKTER

1   TSD KONVENTIONELL JÄRNVÄG – RULLANDE MATERIEL VERSION 13.9.2004

1.1   4.2.3.3.2 Varmgångsdetektering

1.2   4.2.6.2 Aerodynamiska effekter

1.3   4.2.6.3 Sidovindar

1.4   4.3.3 Delsystemet Drift och trafikledning

Gränssnitten till delsystemet Drift och trafikledning är under övervägande (referenser till denna TSD är öppna punkter).

1.5   6.1.2.2

Bedömning av svetsfogar skall utföras enligt nationella regler.

1.6   6.2.2.1

Bedömning av svetsfogar skall utföras enligt nationella regler.

1.7   6.2.2.3 Bedömning av underhåll

Bilaga DD kvarstår som en öppen punkt. I denna bilaga beskrivs det förfarande genom vilket varje medlemsstat förvissar sig om att underhållsåtgärderna uppfyller kraven i denna TSD och de väsentliga kraven under delsystemets livslängd.

1.8   6.2.3.4.2 Aerodynamiska effekter

1.9   6.2.3.4.3 Sidovindar

2.   BILAGOR

2.1   Bilaga B

B.3 Lastmärkning

Godsvagnar som kan befordras med samma belastningar som i S-trafik i 120 km/h, skall ha tecknet ”* *” placerat till höger om märkningen för största last. Detta gäller endast befintliga godsvagnar. Tillämpningsområdet för ”**”-märkningen (endast ”uppgraderade/ombyggda” godsvagnar eller ”nya och uppgraderade/ombyggda godsvagnar”) är fortfarande en öppen punkt.

2.2   Bilaga B.32 Märkning av godsvagnar och personvagnar byggda för profilerna GA, GB eller GC

Kvarstår som en öppen punkt

2.3   Bilaga C.4 Fordonsprofilerna GA, GB och GC

Kvarstår som en öppen punkt eftersom denna del hänvisar till bilaga B.32

2.4   Bilaga E

Hjuls ytdefekter kvarstår som en öppen punkt tills en EN-standard har publicerats

2.5   Bilaga L

Specifikationer för gjutstålshjul är en öppen punkt. Initiativ till en ny EN-standard har tagits.

2.6   Bilaga P

| P.1.1 | Styrventil |
| --- | --- |

P.1.1

Styrventil

| P.1.2 | Reläventil för variabel last/automatisk omställning för tom/last |
| --- | --- |

P.1.2

Reläventil för variabel last/automatisk omställning för tom/last

| P.1.3 | Fastbromsningsskydd |
| --- | --- |

P.1.3

Fastbromsningsskydd

| P.1.7 | Kopplingsventil |
| --- | --- |

P.1.7

Kopplingsventil

| P.1.10 | Bromsblock
  Provförfarandet för konstruktionsbedömning som skall användas för driftskompatibilitetskomponenten bromsblock skall göras i enlighet med specifikationerna i avsnitt I.10.2 i bilaga I. Dessa specifikationer är fortfarande en öppen punkt för kompositblock.
  Bromsblock av komposit som redan används har framgångsrikt klarat bedömningen enligt avsnitt P.2.10.
  UIC innehåller en förteckning över godkända bromsblock av komposit (inklusive geografiska begränsningar för användning och användningsvillkor, enligt avsnitten P.1.10 och P.2.10). |
| --- | --- |

P.1.10

Bromsblock

Provförfarandet för konstruktionsbedömning som skall användas för driftskompatibilitetskomponenten bromsblock skall göras i enlighet med specifikationerna i avsnitt I.10.2 i bilaga I. Dessa specifikationer är fortfarande en öppen punkt för kompositblock.

Bromsblock av komposit som redan används har framgångsrikt klarat bedömningen enligt avsnitt P.2.10.

UIC innehåller en förteckning över godkända bromsblock av komposit (inklusive geografiska begränsningar för användning och användningsvillkor, enligt avsnitten P.1.10 och P.2.10).

| P.1.11 | Snabblossningsventil |
| --- | --- |

P.1.11

Snabblossningsventil

| P.1.12 | Automatisk lastavkännings- och omställningsanordning för tom/last |
| --- | --- |

P.1.12

Automatisk lastavkännings- och omställningsanordning för tom/last

| P.2.10 | Bromsblock






  — | Geometrisk bedömning
  Provexemplar från varje parti bromsblock skall kontrolleras med avseende på mått. |
| --- | --- | --- |

P.2.10

Bromsblock

—

Geometrisk bedömning

Provexemplar från varje parti bromsblock skall kontrolleras med avseende på mått.

| — | Bedömningsförfarande för bromsblock av komposit. Provförfarandet är en öppen punkt.

  Under övergångstiden skall det bedömningsprov som utförs av UIC åtminstone omfatta följande:






  — | Riggprov och analys.


  Bromsblock av komposit skall bedömas med ett standardiserat provförfarande och standardiserad provrigg (ERRI B126/RP 18, 2. version, mars 2001). Följande kriterier skall undersökas:






  — | Bromsblockets prestanda vid torr-, våt- och kontinuerlig bromsning. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Bedömningsförfarande för bromsblock av komposit. Provförfarandet är en öppen punkt.

Under övergångstiden skall det bedömningsprov som utförs av UIC åtminstone omfatta följande:

—

Riggprov och analys.

Bromsblock av komposit skall bedömas med ett standardiserat provförfarande och standardiserad provrigg (ERRI B126/RP 18, 2. version, mars 2001). Följande kriterier skall undersökas:

—

Bromsblockets prestanda vid torr-, våt- och kontinuerlig bromsning.

| — | Sannolikheten för metallupptagning från hjulet. |
| --- | --- |

—

Sannolikheten för metallupptagning från hjulet.

| — | Prestanda under ogynnsamma vinterförhållanden (t.ex. snö, is, låg temperatur). |
| --- | --- |

—

Prestanda under ogynnsamma vinterförhållanden (t.ex. snö, is, låg temperatur).

| — | Prestanda i händelse av bromsfel (fastlåsta bromsar). |
| --- | --- |

—

Prestanda i händelse av bromsfel (fastlåsta bromsar).

| — | Bedömning av effekterna på hjulparets elektriska motstånd (inklusive specifik provning av kompatibiliteten med spårkretsar i de olika länder som fordonet avses trafikera). |
| --- | --- |

—

Bedömning av effekterna på hjulparets elektriska motstånd (inklusive specifik provning av kompatibiliteten med spårkretsar i de olika länder som fordonet avses trafikera).

Bedömning av prov i klimatkammare

Innan man fortsätter med bromsprestandaprov på fordon skall bromsblocken av komposit framgångsrikt slutföra ett program med riggprov såsom beskrivs ovan.

| — | Bromsprestandaprov på delsystemet:

  Bromsblocken av komposit skall vara






  — | bedömda enligt bilaga S i denna TSD, |
| --- | --- | --- |

—

Bromsprestandaprov på delsystemet:

Bromsblocken av komposit skall vara

—

bedömda enligt bilaga S i denna TSD,

| — | provade i trafik under driftsförhållande i norra Europa under en hel vintersäsong, |
| --- | --- |

—

provade i trafik under driftsförhållande i norra Europa under en hel vintersäsong,

| — | bedömda med avseende på effekterna på hjulparets elektriska motstånd. |
| --- | --- |

—

bedömda med avseende på effekterna på hjulparets elektriska motstånd.

Utvärdering under drift skall för innovativa produkter utföras enligt kapitel 6.

BILAGA KK

REGISTREN ÖVER INFRASTRUKTUR OCH RULLANDE MATERIEL

Infrastrukturregistret

Krav enligt infrastrukturregistret

| Uppgift | Driftskompatibelt kritisk | Säkerhetskritisk |
| --- | --- | --- |
| Grunduppgifter | | |
| Typ av trafik (blandad, persontåg, gods, ...) | √ | |
| Typ av linje (höghastighet, konventionell) | √ | |
| Teknisk information | | |
| Prestandanivåer: högsta linjehastighet som funktion av högsta axellast och andra uppgifter | √ | √ |
| Infrastrukturens lastprofil | √ | √ |
| Spårvidd | √ | √ |
| Högsta last per sträckmeter | √ | √ |
| Största spårpåkänning






  — | Dynamisk belastning (högsta belastning i vertikalled som får utövas av hjulen på rälsen) |

Uppgift

Driftskompatibelt kritisk

Säkerhetskritisk

Grunduppgifter

Typ av trafik (blandad, persontåg, gods, ...)

√

Typ av linje (höghastighet, konventionell)

√

Teknisk information

Prestandanivåer: högsta linjehastighet som funktion av högsta axellast och andra uppgifter

√

√

Infrastrukturens lastprofil

√

√

Spårvidd

√

√

Högsta last per sträckmeter

√

√

Största spårpåkänning

—

Dynamisk belastning (högsta belastning i vertikalled som får utövas av hjulen på rälsen)

| — | Spårkrafter i sidled |
| --- | --- |

—

Spårkrafter i sidled

| — | Longitudinella spårkrafter |
| --- | --- |

—

Longitudinella spårkrafter

√

√

Förhållande mellan hjuldiameter och axellast

√

√

Minsta kurvradie: horisontellt

√

√

Minsta kurvradie: vertikalt

√

√

Största rälsförhöjning

√

√

Största rälsförhöjningsbrist

√

√

Rälsförhöjningsbrist i växlar och korsningar

√

√

Överensstämmelse med bilaga A1 i TSD Trafikstyrning och signalering

Luftdrag från tåg: RESERVERAD

√

√

Sidovindar: RESERVERAD

√

√

Minsta avstånd mellan rälernas centrum

√

√

Spårets geometriska egenskaper:

| — | kvalitet för spårgeometri (EN 13848-1) |
| --- | --- |

—

kvalitet för spårgeometri (EN 13848-1)

| — | spårskevhet |
| --- | --- |

—

spårskevhet

| — | största värde för utrymme mellan tunga och stödräl i växlar |
| --- | --- |

—

största värde för utrymme mellan tunga och stödräl i växlar

| — | minsta värde på skydd av verklig växelkorsningsspets |
| --- | --- |

—

minsta värde på skydd av verklig växelkorsningsspets

| — | största värde för fri hjulpassage i flänsränna i korsningsspets |
| --- | --- |

—

största värde för fri hjulpassage i flänsränna i korsningsspets

| — | största värde för fri hjulpassage i växlar vid ingång mot moträl/vingräl |
| --- | --- |

—

största värde för fri hjulpassage i växlar vid ingång mot moträl/vingräl

| — | minsta öppning mellan tunga och stödräl |
| --- | --- |

—

minsta öppning mellan tunga och stödräl

| — | längsta tillåtna ostyrda längd |
| --- | --- |

—

längsta tillåtna ostyrda längd

| — | minsta djup i öppning mellan tunga och stödräl |
| --- | --- |

—

minsta djup i öppning mellan tunga och stödräl

| — | största moträlshöjd |
| --- | --- |

—

största moträlshöjd

√

√

Begränsningar

Klimatmässiga gränser:

Temperaturområde

| — | T(n) (-40 oC – + 35 oC), |
| --- | --- |

—

T(n) (-40 oC – + 35 oC),

| — | T(s) (-25 oC – + 45 oC), |
| --- | --- |

—

T(s) (-25 oC – + 45 oC),

√

√

Tidtabellsbegränsningar

För TN-linjer

Tid på året då temperaturen förväntas gå under - 25 oC

dag.månad

√

√

För TS-linjer

Tid på året då temperaturens förväntas gå över + 35 oC

dag.månad

√

√

BILAGA YY

Strukturer och mekaniska delar Hållfasthetskrav för vissa typer av godsvagnskomponenter

| YY.1 | INLEDNING 2 |
| --- | --- |

YY.1

| YY.2 | HÅLLFASTHET FÖR GODSVAGNENS UNDERREDE OCH KORG 2 |
| --- | --- |

YY.2

| YY.2.1 | Spänningar orsakade av vertikala belastningar 2 |
| --- | --- |

YY.2.1

| YY.2.2 | Kombinerade spänningar 2 |
| --- | --- |

YY.2.2

| YY.2.3 | Hållfasthet hos godsvagnens lastyta för att stödja industritruckar och vägfordon. 2 |
| --- | --- |

YY.2.3

| YY.3 | TÄCKTA GODSVAGNAR MED FASTA TAK OCH FASTA ELLER FLYTTBARA SIDOVÄGGAR OCH TÄCKTA GODSVAGNAR MED SKJUTBARA TAK 3 |
| --- | --- |

YY.3

| YY.3.1 | Hållfasthet hos fast sida och gavelväggar 3 |
| --- | --- |

YY.3.1

| YY.3.2 | Sidodörrars hållfasthet 4 |
| --- | --- |

YY.3.2

| YY.3.3 | Skjutväggars hållfasthet 4 |
| --- | --- |

YY.3.3

| YY.3.4 | Krafter orsakade av passerande tåg 5 |
| --- | --- |

YY.3.4

| YY.3.5 | Hållfasthet hos låsbara skiljeväggar i godsvagnar med skjutväggar 6 |
| --- | --- |

YY.3.5

| YY.3.6 | Takets hållfasthet 6 |
| --- | --- |

YY.3.6

| YY.4 | GODSVAGNAR MED HELT ÖPPNINGSBARA TAK (RULLTAK ELLER SVÄNGTAK) 6 |
| --- | --- |

YY.4

| YY.4.1 | Godsvagnar för transport av tungt styckegods 6 |
| --- | --- |

YY.4.1

| YY.4.2 | Godsvagnar för transport av tungt massgods 7 |
| --- | --- |

YY.4.2

| YY.5 | ÖPPNA GODSVAGNAR MED HÖGA SIDOR 7 |
| --- | --- |

YY.5

| YY.5.1 | Sidoväggars motståndkraft mot krafter i sidled och sid- och ändskenors kanters motståndkraft mot stötar 7 |
| --- | --- |

YY.5.1

| YY.5.2 | Sidodörrars hållfasthet 9 |
| --- | --- |

YY.5.2

| YY.6 | FLAKVAGNAR OCH FLAKVAGNAR MED HÖGA SIDOR AV KOMPOSIT 9 |
| --- | --- |

YY.6

| YY.6.1 | Hållfasthet hos sid- och gavelklaffar 9 |
| --- | --- |

YY.6.1

| YY.6.2 | Hållfasthet hos de fasta sidoväggklaffarna 11 |
| --- | --- |

YY.6.2

| YY.6.3 | Sidvagnstolparnas hållfasthet 11 |
| --- | --- |

YY.6.3

| YY.6.4 | Gavelvagnstolpar hållfasthet 11 |
| --- | --- |

YY.6.4

| YY.7 | GRAVITATIONSTIPPANDE GODSVAGNAR 11 |
| --- | --- |

YY.7

| YY.7.1 | Väggars hållfasthet 11 |
| --- | --- |

YY.7.1

| YY.8 | GODSVAGNAR FÖR TRANSPORT AV ISO-CONTAINRAR OCH/ELLER VÄXELFLAK 11 |
| --- | --- |

YY.8

| YY.8.1 | Fastsättning av containrar och växelflak 11 |
| --- | --- |

YY.8.1

| YY.8.2 | Hållfasthetskrav för fasthållningsanordningar för containrar/växelflak 11 |
| --- | --- |

YY.8.2

| YY.8.3 | Placering av fasthållningsanordningar för containrar/växelflak 12 |
| --- | --- |

YY.8.3

| YY.9 | KRAV PÅ ANNAN LASTSÄKRINGSUTRUSTNING 15 |
| --- | --- |

YY.9

| YY.10 | DEPÅDRAGKROKAR 24 |
| --- | --- |

YY.10

YY.1   INLEDNING

I denna bilaga tillhandahålls kraven på konstruktionen av godsvagnskomponenter och lasthållningssystem, som är tillämpliga på typer av godsvagnar som används allmänt. Kraven gäller endast när de är ändamålsenliga för avsedd användning.

YY.2   HÅLLFASTHET FÖR GODSVAGNENS UNDERREDE OCH KORG

YY.2.1   Spänningar orsakade av vertikala belastningar

fallet med vertikal belastning, måste belastningarna på fordonet vara fördelade

| — | över en bredd på 2 m, |
| --- | --- |

—

över en bredd på 2 m,

| — | fallet öppna boggigodsvagnar och öppna boggiflakvagnar, över en bredd på 1,2 m |
| --- | --- |

—

fallet öppna boggigodsvagnar och öppna boggiflakvagnar, över en bredd på 1,2 m

| — | över vagnsytans hela bredd, |
| --- | --- |

—

över vagnsytans hela bredd,

på vilken fördelning som ger mest ogynnsamma spänningar i underredet.

Den största nedböjningen av underredet under anbringad belastning skall inte överstiga 3 ‰ av axelavståndet eller av avståndet mellan pivoterna från det ursprungliga läget (inklusive effekterna av eventuell motböjning).

YY.2.2   Kombinerade spänningar

För vissa typer av godsvagnar, såsom de med förskjutna/nedsänkta lastytor, är det särskilt viktigt att beakta kombinationen av spänningar på grund av horisontella och vertikala belastningar.

Tankvagnar avsedda för transport av produkter under tryck måste vara konstruerade för att, utan kvarstående restskador, kunna motstå både den belastning som motsvarar största tillåtna lastkapacitet och den som härrör från största arbetstryck (såsom anges i RID), för vilket tanken har konstruerats.

YY.2.3   Hållfasthet hos godsvagnens lastyta för att stödja industritruckar och vägfordon. (1) 1)

Godsvagnens lastyta skall kunna motstå följande belastningar utan kvarstående deformation.

| — | Av industritruckar:






  — | Samtidig belastning av vardera av de två framhjulen med 30 kN. |
| --- | --- | --- |

—

Av industritruckar:

—

Samtidig belastning av vardera av de två framhjulen med 30 kN.

| — | Bärytan för ett hjul är 220 cm2 för en bredd på cirka 150 mm. |
| --- | --- |

—

Bärytan för ett hjul är 220 cm2 för en bredd på cirka 150 mm.

| — | Medelavståndet mellan framhjulen på en industritruck är 650 mm. |
| --- | --- |

—

Medelavståndet mellan framhjulen på en industritruck är 650 mm.

| — | Av vägfordon (endast för flakvagnar och kombinerade öppna/flakvagnar):






  — | Belastning med 65 kN per bärhjulpar. |
| --- | --- | --- |

—

Av vägfordon (endast för flakvagnar och kombinerade öppna/flakvagnar):

—

Belastning med 65 kN per bärhjulpar.

| — | Bärytan för ett hjulpar är 700 cm2 för en hjulbredd på cirka 200 mm. |
| --- | --- |

—

Bärytan för ett hjulpar är 700 cm2 för en hjulbredd på cirka 200 mm.

Anmärkning: Upprepade belastningar av detta slag kan behöva betraktas såsom utmattningsbelastningsfall.

YY.3   TÄCKTA GODSVAGNAR MED FASTA TAK OCH FASTA ELLER FLYTTBARA SIDOVÄGGAR OCH TÄCKTA GODSVAGNAR MED SKJUTBARA TAK

YY.3.1   Hållfasthet hos fast sida och gavelväggar

På en höjd av 1 m över lastytan skall väggarna kunna motstå de krafter som anges nedan (verkande inifrån och ut). I fallet kyl- och frysvagnar, skall egenskaperna för det material som den inre ytan och isoleringen är tillverkad av beaktas. Det finns fyra belastningsfall:

| a) | Kraft i sidled på alla upprätta sidor. |
| --- | --- |

a)

Kraft i sidled på alla upprätta sidor.

| b) | Kraft i längdled anbringad på alla gavelstolpar. |
| --- | --- |

b)

Kraft i längdled anbringad på alla gavelstolpar.

| c) | I fallet metallväggar, kraft i sidled verkande på en punkt på sidoväggen vid ventilationsöppningen och längs dess centrumlinje. |
| --- | --- |

c)

I fallet metallväggar, kraft i sidled verkande på en punkt på sidoväggen vid ventilationsöppningen och längs dess centrumlinje.

| d) | I fallet metallväggar, kraft i längdled verkande längs gavelväggens centrumlinje. |
| --- | --- |

d)

I fallet metallväggar, kraft i längdled verkande längs gavelväggens centrumlinje.

| Belastningsfall | Minsta konstruktionsbelastning kN | Tillåten permanent deformation – mm |
| --- | --- | --- |
| a | 8 | 2 |
| b | 40 | 1 |
| c | 10 | 3 |
| d | 18 | 2 |

Belastningsfall

Minsta konstruktionsbelastning kN

Tillåten permanent deformation – mm

a

8

2

b

40

1

c

10

3

d

18

2

För belastningsfallen c) och d) ovan skall den belastade ytan vara 100 x 100 mm

Anmärkning: Väggar tillverkade av träpanel skall motstå samma belastningar som metallväggar och panelerna skall vara tillverkade på ett sådant sätt att jämn kvalitet och prestanda säkerställs.

YY.3.2   Sidodörrars hållfasthet

Skjutdörrar (enkla och tvåskikts)

Belastning i sidled

Dörrarna skall i stängt och låst läge motstå en horisontell vinkelrät kraft från godsvagnens insida och utåt, motsvarande de krafter som uppkommer vid en förskjutning av lasten såväl som vid tryckskillnader orsakade av passage av höghastighetståg för passagerare i tunnlar. Denna kraft anbringas under följande förhållanden:

| a) | Mitt på dörren anbringas en kraft på 8 kN över en yta med storleken 1x1 m. |
| --- | --- |

a)

Mitt på dörren anbringas en kraft på 8 kN över en yta med storleken 1x1 m.

| b) | Vid varje anslutnings-/fästpunkt anbringas en kraft på 5 kN över en yta med storleken 300x300 mm. |
| --- | --- |

b)

Vid varje anslutnings-/fästpunkt anbringas en kraft på 5 kN över en yta med storleken 300x300 mm.

Ingen kvarstående deformation eller funktionsförlust skall uppkomma, varken på själva dörren (vägg och ramverk) eller på lås-, glid- eller styrkomponenter som en följd av belastningarna.

YY.3.3   Skjutväggars hållfasthet

Skjutväggarna skall, stängda och låsta, kunna motstå en horisontell lateral kraft anbringad från godsvagnens insida och utåt. Denna kraft motsvarar de krafter som orsakas av en förskjutning av lasten såväl som av tryckskillnader orsakade av passage av höghastighetståg för passagerare i tunnlar. Belastningsfallen är följande:

| a) | Skjutväggar som är mindre än 2,5 m långa skall klara samma belastningar som skjutdörrar. |
| --- | --- |

a)

Skjutväggar som är mindre än 2,5 m långa skall klara samma belastningar som skjutdörrar.

| b) | Skjutväggar med längd från 2,5 m till 5 m skall ha 20 kN anbringade mitt på väggen på ett område med storleken 1x1 m. |
| --- | --- |

b)

Skjutväggar med längd från 2,5 m till 5 m skall ha 20 kN anbringade mitt på väggen på ett område med storleken 1x1 m.

| c) | Skjutväggar längre än 5 m<7 m skall ha en belastning på 15 kN anbringad i varje fall på ett avstånd av 1/4 av skjutväggens längd från skjutväggens ände och på höjden 1 m över en yta med storleken 1x1 m. |
| --- | --- |

c)

Skjutväggar längre än 5 m<7 m skall ha en belastning på 15 kN anbringad i varje fall på ett avstånd av 1/4 av skjutväggens längd från skjutväggens ände och på höjden 1 m över en yta med storleken 1x1 m.

| c) | Skjutväggar längre än 7 m skall ha en belastning på 20 kN anbringad i varje fall på ett avstånd av 1/4 av skjutväggens längd från skjutväggens ände och på höjden 1 m över en yta med storleken 1x1 m. |
| --- | --- |

c)

Skjutväggar längre än 7 m skall ha en belastning på 20 kN anbringad i varje fall på ett avstånd av 1/4 av skjutväggens längd från skjutväggens ände och på höjden 1 m över en yta med storleken 1x1 m.

Plus anbringande av en belastning på 10 kN på skjutväggens undre fläns mellan två anslutnings-/fästpunkter alldeles ovanför lastytan, över ett område: 200 mm högt och 300 mm brett.

Image

YY.3.4   Krafter orsakade av passerande tåg

Enskilda hållfasthetsbestämmelser för skjutväggens yttre anslutnings-/fästpunkter (främre ytan över ett område 200 mm högt och 300 mm brett):

| a) | För tvåaxliga godsvagnar och boggigodsvagnar med mer än 2 skjutväggar per sida, kraft = 11,5 kN. |
| --- | --- |

a)

För tvåaxliga godsvagnar och boggigodsvagnar med mer än 2 skjutväggar per sida, kraft = 11,5 kN.

| b) | För boggigodsvagnar med 2 skjutdörrar per sida, kraft = 14 kN. |
| --- | --- |

b)

För boggigodsvagnar med 2 skjutdörrar per sida, kraft = 14 kN.

Anbringningspunkten skall vara alldeles ovanför lastytan och, i takområdet, så nära den över anslutnings-/fästpunkten som möjligt. Det är tillåtet att anbringa den övre belastningen på skjutväggens vertikala sektion.

Anbringandet av ovanstående belastningar skall inte orsaka någon synlig deformation eller försämring av delarna för stängning, rullning och styrning av väggen. Det skall vara möjligt att utan svårighet flytta panelerna. En kvarstående deformation, motsvarande högst halva avståndet mellan innerytan på en öppnad vägg och största utskjutande del av en stängd vägg, är tillåten.

YY.3.5   Hållfasthet hos låsbara skiljeväggar i godsvagnar med skjutväggar

När skiljeväggen är låst skall en kraft som motsvarar en buffertstöt på 5 ton med hastigheten 13 km/h, och som simulerar de spänningar som åstadkoms av en belastning på pall, anbringas på en fyrkantig yta med storleken 1x1 m, 600 mm och 1 100 mm över lastytan. Krafterna på och deformationen av skiljeväggen skall mätas. Deformationen får inte leda till att skiljeväggen lossnar eller att låsmekanismen skadas.

En kraft på 50 kN skall anbringas på det undre låsets säte över en yta med storleken 100x100 mm. Det får inte uppkomma några skador eller kvarstående deformationer som en följd av belastningen.

YY.3.6   Takets hållfasthet

Taket måste kunna motstå en kraft på 1 kN anbringad från utsidan och inåt på en yta med storleken 200 cm2 utan märkbar deformation.

Dessutom måste skjutbara tak motstå en vertikal kraft från insidan och utåt på 4,5 kN per anslutnings-/fästpunkt anbringad på en fyrkantig yta med storleken 300x300 mm. Ingen försämring eller kvarstående deformation av delarna för stängning, rullning och styrning av skjuttaken skall orsakas av denna belastning.

YY.4   GODSVAGNAR MED HELT ÖPPNINGSBARA TAK (RULLTAK ELLER SVÄNGTAK)

YY.4.1   Godsvagnar för transport av tungt styckegods

Sidoväggars hållfasthet

Sidoväggarna skall motstå en total kraft på 30 kN anbringad på de 4 dörrstolparna, 1,5 m över lastytan. När så är tillämpligt skall den elastiska deformationen av den övre delen av väggen vara mindre än takets urspårningsgräns. Efter belastningens borttagning skall taket vara i perfekt funktionsskick.

Sidoväggdörrarnas hållfasthet

Kraven på standarddörrar, avsnitt YY.3.2, skall vara uppfyllda.

Takets hållfasthet

Om man räknar med att en person kan komma att gå på taket, skall taket motstå vikten av en person som går över det. Det skall klara en kraft på 1 kN på det mest ogynnsamma stället på en yta med storleken 300x600 mm.

YY.4.2   Godsvagnar för transport av tungt massgods

Sidoväggars hållfasthet

Enligt avsnitt YY.4.1.

Sidoväggdörrarnas hållfasthet

Enligt avsnitt YY.3.2.

Takets hållfasthet

Enligt avsnitt YY.3.6.

YY.5   ÖPPNA GODSVAGNAR MED HÖGA SIDOR

YY.5.1   Sidoväggars motståndkraft mot krafter i sidled och sid- och ändskenors kanters motståndkraft mot stötar

Följande belastningsfall gäller, varvid belastningen verkar utåt i vågrät riktning på höjden 2,5 m över lastytan:

| a) | En kraft på 100 kN anbringad vid fyra mittstolpar på varje sidovägg, såsom anges nedan. |
| --- | --- |

a)

En kraft på 100 kN anbringad vid fyra mittstolpar på varje sidovägg, såsom anges nedan.

| b) | En kraft på 40 kN anbringad vid hörnstolparna på godsvagnar utrustade med fällbara gavelväggar. |
| --- | --- |

b)

En kraft på 40 kN anbringad vid hörnstolparna på godsvagnar utrustade med fällbara gavelväggar.

| c) | 25 kN mitt på den övre sidoväggens skenor. |
| --- | --- |

c)

25 kN mitt på den övre sidoväggens skenor.

| d) | 60 kN mitt på den övre skenan för gavelsvängdörrar, för godsvagnar som är utrustade med sådana. |
| --- | --- |

d)

60 kN mitt på den övre skenan för gavelsvängdörrar, för godsvagnar som är utrustade med sådana.

Anmärkning: Vid prov enligt a) och b), skall de föreskrivna belastningarna anbringas två gånger efter varandra och endast deformationer som uppmäts under det andra anbringandet av belastningen skall beaktas.

Kvarstående deformation i den punkt där kraften anbringas skall inte överskrida 1 mm. Dessutom skall inte den elastiska deformationen ge upphov till någon kränkning av lastprofilen.

Lokala deformationsprov

Bucklingsprov skall utföras på sidoväggarnas övre skenor genom anbringande av en vertikal kraft på 40 kN, såsom anges nedan. Kvarstående deformation i den punkt där kraften anbringas skall inte överskrida 2 mm.

Image

YY.5.2   Sidodörrars hållfasthet

En horisontell kraft på 20 kN skall anbringas i höjd med dörrens låsregel eller 1 m ovanför lastytan och på öppningens centrumlinje. Den kvarstående deformationen får inte vara större än 1 mm på själva dörren och ingen försämring eller kvarstående deformation av bryggor eller delar för stängning skall uppstå.

YY.6   FLAKVAGNAR OCH FLAKVAGNAR MED HÖGA SIDOR AV KOMPOSIT

YY.6.1   Hållfasthet hos sid- och gavelklaffar

Kraven består i att kunna bära belastningar orsakade av en lastbil lastad till 65 kN per dubbelhjul på en total yta av 700 cm2 (hjulbredd cirka 200 mm) på gavelklaffarna som är nedfällda på buffertarna eller på stöd som är ordentligt fastsatta i buffertbalken (vad gäller gavelklaffarna) och på en hög plattform (vad gäller sidklaffarna).

Ingen synlig deformation skall orsakas av anbringandet av detta belastningsfall.

För gavelklaffar tillverkade av aluminiumlegering, kanske ytterligare dynamiska prov krävs.

Förutom ovanstående, skall även belastningsfall och statiska prov som visas nedan tillämpas.

Gavelklaff

Image

Sidoväggsklaff

Image

YY.6.2   Hållfasthet hos de fasta sidoväggklaffarna

De fasta sidoväggsklaffarna skall utsättas för en kraft på 30 kN, anbringad över en yta med storleken 350x200 mm vid kanten, riktad vågrätt från insidan av godsvagnen mot utsidan och anbringad mitt på sidan.

YY.6.3   Sidvagnstolparnas hållfasthet

Pivoterande eller löstagbara sidvagnstolpar skall ta upp följande belastningar:

| — | En utåtriktad horisontell belastning på 35 kN verkande 500 mm från mitten av borrhålet (vridbar vagnstolpe) |
| --- | --- |

—

En utåtriktad horisontell belastning på 35 kN verkande 500 mm från mitten av borrhålet (vridbar vagnstolpe)

| — | En utåtriktad horisontell belastning på 35 kN verkande 500 mm från den övre fästflänsen (löstagbar vagnstolpe). |
| --- | --- |

—

En utåtriktad horisontell belastning på 35 kN verkande 500 mm från den övre fästflänsen (löstagbar vagnstolpe).

YY.6.4   Gavelvagnstolpar hållfasthet

Varje gavelvagnstolpe skall ta upp en utåtriktad horisontell kraft på 80 kN verkande 350 mm ovanför lastytan.

YY.7   GRAVITATIONSTIPPANDE GODSVAGNAR

YY.7.1   Väggars hållfasthet

Väggarna skall motstå största tillåtna belastningar som orsakas av det gods som de är avsedda att transportera.

YY.8   GODSVAGNAR FÖR TRANSPORT AV ISO-CONTAINRAR OCH/ELLER VÄXELFLAK

YY.8.1   Fastsättning av containrar och växelflak

ISO-containrar och växelflak skall fästas i järnvägsfordon med anordningar som griper tag i lastenheternas ISO-hörn eller hörnplåtar. Anordningar som för närvarande används för detta syfte omfattar containertappar och vridlås.

YY.8.2   Hållfasthetskrav för fasthållningsanordningar för containrar/växelflak

Fasthållningsanordningar för containrar/växelflak, med tillhörande beslag och deras infästning i fordonet, skall klara att motstå följande accelerationer, anbringade på container/växelflak med största tillåtna vikt. Den resulterande kraften skall anbringas på containerns/växelflakets basplan när det hålls på plats av det antal anordningar som anges i tabellen, varvid dessa antas fördela belastningen jämnt. Utmattningsbelastningen skall anses verka i fas för 107 cykler, eller det antal cykler som motsvarar livslängden för utmattningskonstruktionskoden (om denna är mindre).

| | Riktning | Acceleration | Antal fasthållnings punkter |
| --- | --- | --- | --- |
| Provbelastningar | I längdled | 2 g | Fasthållen i 2 godtyckliga punkter |
| I sidled | 1 g | Fasthållen i 2 godtyckliga punkter |
| Vertikalt nedåt | 2 g | Fasthållen i 4 punkter |
| Vertikal uppåt | 1 g | Fasthållen i 2 godtyckliga punkter |
| Utmattningsbelastningar | I längdled | ±0,2 g | Fasthållen i 4 punkter |
| I sidled | ±0,25 g | Fasthållen i 4 punkter |
| I vertikalled | ±0,6 g | Fasthållen i 4 punkter |

Riktning

Acceleration

Antal fasthållnings punkter

Provbelastningar

I längdled

2 g

Fasthållen i 2 godtyckliga punkter

I sidled

1 g

Fasthållen i 2 godtyckliga punkter

Vertikalt nedåt

2 g

Fasthållen i 4 punkter

Vertikal uppåt

1 g

Fasthållen i 2 godtyckliga punkter

Utmattningsbelastningar

I längdled

±0,2 g

Fasthållen i 4 punkter

I sidled

±0,25 g

Fasthållen i 4 punkter

I vertikalled

±0,6 g

Fasthållen i 4 punkter

Containertappens infästning skall motstå, utan att deformeras så att den inte kan användas, en uppåtriktad vertikal kraft på 150 kN anbringad längs containertappens centrumlinje.

YY.8.3   Placering av fasthållningsanordningar för containrar/växelflak

Placering i längdled

Fasthållningsanordningarna skall placeras så att de är kompatibla med de längder på containrar/växelflak som godsvagnen är avsedd att transportera. I följande tabell förtecknas avstånden i längdled mellan fasthållningsanordningar för olika längder på containrar och växelflak.

| Måttkod container/växelflak | Längd på container/växelflak | Avstånd i längdled mellan fasthållningsanordningar (mm) |
| --- | --- | --- |
| mm | ft in |
| 1 | 2 991 | 10' | 2 787 ±2 |
| 2 | 6 058 | 20' | 5 853 ±3 |
| 3 | 9 125 | 30' | 8 918 ±4 |
| 4 | 12 192 | 40' | 11 985 ±5 |
| A | 7 150 | | 5 853 ± |
| B | 7 315 | 24' | 5 853 ±3 |
| C | 7 420 | | 5 853 ±3 |
| D | 7 430 | 24'6” | 5 853 ±3 |
| E | 7 800 | | 5 853 ±3 |
| F | 8 100 | | 5 853 ±3 |
| G | 12 500 | 41” | 11 985 ±5 |
| H | 13 106 | 43” | 11 985 ±5 |
| K | 13 600 | | 11 985 ±5 |
| L | 13 716 | 45” | 11 985 ±5 |
| M | 14 630 | 48” | 11 985 ±5 |
| N | 14 935 | 49” | 11 985 ±5 |
| P | 16 154 | | 11 985 ±5 |

Måttkod container/växelflak

Längd på container/växelflak

Avstånd i längdled mellan fasthållningsanordningar (mm)

mm

ft in

1

2 991

10'

2 787 ±2

2

6 058

20'

5 853 ±3

3

9 125

30'

8 918 ±4

4

12 192

40'

11 985 ±5

A

7 150

5 853 ±

B

7 315

24'

5 853 ±3

C

7 420

5 853 ±3

D

7 430

24'6”

5 853 ±3

E

7 800

5 853 ±3

F

8 100

5 853 ±3

G

12 500

41”

11 985 ±5

H

13 106

43”

11 985 ±5

K

13 600

11 985 ±5

L

13 716

45”

11 985 ±5

M

14 630

48”

11 985 ±5

N

14 935

49”

11 985 ±5

P

16 154

11 985 ±5

Placering i sidled

Fasta fasthållningsanordningar

Fasta fasthållningsanordningar skall vara placerade på avstånd i sidled på 2 259 ±2 mm på godsvagnen.

Nedfällbara containertappar

Funktionsmåtten (a1, a2 och C) för containertappspar efter borttagning av spel i den riktning som anges av pilarna. Dessa funktionsmått skall iakttas vid körning, oavsett containertappens konstruktion (fast eller nedfällbar):

Image

Mått på containertapp

Containertapparna har följande tillåtna driftsmått:

| Mått vid tillverkning | Gränsmått vid körning |
| --- | --- |
| R3 | Högst R15 |
| 45o | Högst 65o |
| 4 ±0.5/0 | Minst 3,5 mm. |
| 90o
  0/±1.5 | Högst 90o
  0/±2.0 (se anm.) |

Mått vid tillverkning

Gränsmått vid körning

R3

Högst R15

45o

Högst 65o

4 ±0.5/0

Minst 3,5 mm.

90o
  0/±1.5

Högst 90o
  0/±2.0 (se anm.)

Anmärkning: Vid utövande av en kraft i sidled på containertappens huvud i riktning mot godsvagnens mitt (dvs. borttagning av allt spel), skall vinkeln mätas mellan containertappens kropp och en stållinjal placerad i rät vinkel mot rambalkarna för motstående containertappar.

Containertapparna skall vid tillverkning ha följande mått:

Image

YY.9   KRAV PÅ ANNAN LASTSÄKRINGSUTRUSTNING

Minsta provspänningskrav för spännare, spännband och lastsäkringsringar är enligt följande:

Spännare för användning tillsammans med spännband skall klara en belastning på 76 kN.

Lastsäkringsband skall ha en hållfasthetsklassning på minst 45 kN.

Andra krav som ges i tabellen nedan är exempel på flera befintliga europeiska godsvagnar.

| Typ av godsvagn och längd över buffertar | Bokstavskod | Typ, antal och placering för erforderliga lastsäkringsanordningar | Belastningsfall (eller mått) för varje lastsäkringsanordning |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ 1 och 3. Tvåaxliga täckta godsvagnar
  14,02 m | Gbs | 18 ledade ringar eller fasta fästanordningar på varje sidovägg med 8 i den övre raden (1,1 m över lastytan) och 10 i den undre raden (0,35 m över lastytan). | Säkringsringarna skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 14 mm. |
| Om godsvagnarna är utrustade med säkringsanordningar placerade i godsvagnens lastyta skall det finnas 6 monterade, jämnt fördelade efter varje sidovägg (totalt 12). | Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Typ 2. Tvåaxliga täckta godsvagnar
  10,58 m | Gs | 14 ledade ringar eller fasta fästanordningar på varje sidovägg med 8 i den övre raden (1,1 m över lastytan) och 10 i den undre raden (0,35 m över lastytan). | Säkringsringarna skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 14 mm. |
| Om godsvagnarna är utrustade med säkringsanordningar placerade i godsvagnens lastyta skall det finnas 4 monterade, jämnt fördelade efter varje sidovägg (totalt 8). | Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Typ 3. Tvåaxliga täckta godsvagnar
  14,02 m | Hbfs | 18 ledade ringar eller fasta fästanordningar på varje sidovägg med 8 i den övre raden (1,1 m över lastytan) och 10 i den undre raden (0,35 m över lastytan). | Säkringsringarna skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 14 mm. |
| Om godsvagnarna är utrustade med säkringsanordningar placerade i godsvagnens lastyta skall det finnas 4 monterade, jämnt fördelade efter varje sidovägg (totalt 8). | Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Tvåaxliga öppna godsvagnar med höga sidor 10,0 m | Es | För att möjliggöra täckning med presenning och säkring av lasten, skall säkringsanordningar vara fastsatta på utsidan av fordonskorgen, 8 på varje sidovägg. | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| Tvåaxliga flakvagnar
  13,86 m | Ks | Fäststänger eller ringar för täckning med presenning. 24 på utsidan av de fällbara sidorna och 8 på utsidan av de fällbara gavlarna. | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 8 ringar eller fäststänger (4 per sidovägg) jäms med insidan av de fällbara sidorna. | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 12 fästanordningar infällda i lastytan, jämnt fördelade efter varje sidovägg. | Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Tvåaxliga öppna godsvagnar med höga sidor av komposit 10,0 m
  13,86 m | Os | 12 presenningsringar fasta på yttre kanten av lastytan längs varje sidovägg och 4 längs varje gavelvägg. | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 4 säkringsringar skall vara fästade vid samma kant längs varje sidovägg. | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| Typ 1. Täckta boggigodsvagnar
  16,52 m | Gas/Gass | 8 ledade ringar eller fasta fäststänger dvs. 8 på varje sidovägg. Anordningarna skall vara fästade 0,35 m över lastytan och får inte sticka ut. | Inga hållfasthetskrav angivna. |
| Typ 2. Täckta boggigodsvagnar
  21,7 m | Gabs/Gabss | 14 säkringsanordningar placerade på sidoväggarna dvs. en i änden på varje sidovägg, en på varje lodrät vägg och en mitt på varje sidovägg. Anordningarna skall vara placerade cirka 1,5 m över lastytan. De måste sitta jäms med sidoväggen. | Skall kunna motstå en dragkraft på 40 kN utövad i en riktning parallell med godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Typ 1. Öppna boggigodsvagnar med höga sidor
  14,04 m | Eas/Eaos | 13 säkringsringar på varje sidovägg, fastsatta på utsidan av fordonskorgen.
  2 säkringsringar på varje gavelvägg, fastsatta på utsidan av fordonskorgen. | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| Typ 2. Öppna boggigodsvagnar med höga sidor
  15,74 m | Eanos | 6 säkringsringar på varje sidovägg, fastsatta på insidan av fordonskorgen.
  2 säkringsringar på varje gavelvägg, fastsatta på insidan av fordonskorgen. Anordningarna skall vara fördelade så jämnt som möjligt på en ungefärlig höjd av 0,2 m över lastytan och måste sitta jäms med väggen när de inte används. | Skall kunna motstå en dragkraft på 40 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| 14 säkringsringar på varje sidovägg, fastsatta på utsidan av fordonskorgen.
  2 säkringsringar på varje gavelvägg, fastsatta på utsidan av fordonskorgen. | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| Typ 1. Plana boggigodsvagnar (utan fällbara sidor)
  19,9 m | Rs/Res | 36 ringar på varje sidorambalk | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 8 ringar på utsidan av de fällbara gavlarna | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 18 krokar på varje sidorambalk | Varje krok skall ha en tvärsnittsarea som är minst 40 mm2 |
| Typ 1. Plana boggigodsvagnar (med fällbara sidor)
  19,9 m | Rns/Rens | 36 ringar på varje sidorambalk | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 8 ringar på utsidan av de fällbara gavlarna | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 18 fäststänger jäms med insidan av de fällbara sidorna/gavlarna. | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 18 säkringsanordningar i lastytan, jämnt fördelade längs längden och får inte sticka upp ovanför lastytan när de inte används. | Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Typ 2. Plana boggigodsvagnar (utan fällbara sidor)
  14,04 m | Rmms/Rmmns | 24 ringar på varje sidorambalk | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 8 ringar på utsidan av de fällbara gavlarna | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 14 krokar på varje sidorambalk | Varje krok skall ha en tvärsnittsarea som är minst 40 mm2 |
| Typ 2. Plana boggigodsvagnar (utan fällbara sidor)
  19,9 m | Remms/Remmns | 24 ringar på varje sidorambalk | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 8 ringar på utsidan av de fällbara gavlarna | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 12 fäststänger jäms med insidan av de fällbara sidorna/gavlarna. | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 12 säkringsanordningar i lastytan, jämnt fördelade längs längden och dessa får inte sticka upp ovanför lastytan när de inte används. | Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Boggigodsvagnar med öppningsbart tak
  14,04 m – 14,29 m | Taems | Godsvagnens lastyta kan vara utrustad med 6 säkringsanordningar, jämnt fördelade på varje sida av godsvagnen (totalt 12). Om sådan anordningar är monterade, skall de sitt jäms med lastytan när de inte används och måste uppfylla de krav på hållfasthet som anges i intilliggande kolumn. | Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Typ 1. Täckta boggigodsvagnar med skjutväggar
  21,7 m | Habiss | Godsvagnens lastyta rekommenderas vara utrustad med 16 säkringsanordningar. Om sådan anordningar finns monterade ska de sitta på avståndet 4 370 mm/600 mm/4 200 mm/1 000 mm/4 200 mm/600 mm/4 370 mm i längsgående riktning I sidled skall anordningarna vara placerade 970 mm från godsvagnens längsgående centrumlinje. De får inte sticka upp över lastytan när de inte används. | Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Typ 2A. Täckta boggigodsvagnar med skjutväggar
  24,13 m | Habbins | Godsvagnen skall vara utrustad med 16 säkringsanordningar i lastytan. De skall vara monterade med jämna mellanrum längs varje sidovägg. De får inte sticka upp över lastytan när de inte används. | Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Varje gavelvägg på godsvagnen skall vara försedd med 4 säkringsanordningar, placerade 2 och 2 nära varje upprätt hörn på höjderna 0,75 och 1,5 m över lastytan. | Skall kunna motstå en dragkraft på 30 kN i alla riktningar när kraften utövas samtidigt på två anordningar på samma höjd. |
| Tvåaxliga täckta godsvagnar med skjutväggar. Typerna 1A och 2A.
  14,2 m respektive 15,5 m | Hbins/Hbbins | Godsvagnen skall vara utrustad med 12 lastsäkringsanordningar i lastytan. De skall vara monterade med jämna mellanrum längs varje sida. De får inte sticka upp över lastytan när de inte används. | Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje. |
| Varje gavelvägg på godsvagnen skall vara försedd med 4 säkringsanordningar, placerade 2 och 2 nära varje upprätt hörn på höjderna 0,75 och 1,5 m över lastytan. Dessa anordningar får inte sticka upp över lastytan när de inte används. | Skall kunna motstå en dragkraft på 30 kN i alla riktningar när kraften utövas samtidigt på två anordningar på samma höjd. |
| Plana boggigodsvagnar med ett mekaniskt täckningssystem 19,9 m respektive 20,09 m | Rils/Rilns | 10 indragbara säkringsringar rekommenderas finnas monterade. Säkringsringarna skall vara jämnt fördelade i längdled och skall sitta jäms med lastytan när de inte används. | Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och en vinkel på 30o mot godsvagnens längsgående axel. |
| 4 säkringsringar rekommenderas finnas monterade på gavelväggarnas innerytor. | Inga hållfasthetskrav angivna. |
| Flakvagnar med 2 treaxliga boggier
  16,4 m | Sammns | 26 runda stålringar skall vara fästade vid rambalkarna, | Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm. |
| 12 säkringsringar skall vara monterade i lastytan och de skall vara jämnt fördelade längs varje sida på godsvagnen och skall sitta jäms med lastytan när de inte används. | Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och en vinkel på 30o mot godsvagnens längsgående axel. |

Typ av godsvagn och längd över buffertar

Bokstavskod

Typ, antal och placering för erforderliga lastsäkringsanordningar

Belastningsfall (eller mått) för varje lastsäkringsanordning

Typ 1 och 3. Tvåaxliga täckta godsvagnar

14,02 m

Gbs

18 ledade ringar eller fasta fästanordningar på varje sidovägg med 8 i den övre raden (1,1 m över lastytan) och 10 i den undre raden (0,35 m över lastytan).

Säkringsringarna skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 14 mm.

Om godsvagnarna är utrustade med säkringsanordningar placerade i godsvagnens lastyta skall det finnas 6 monterade, jämnt fördelade efter varje sidovägg (totalt 12).

Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Typ 2. Tvåaxliga täckta godsvagnar

10,58 m

Gs

14 ledade ringar eller fasta fästanordningar på varje sidovägg med 8 i den övre raden (1,1 m över lastytan) och 10 i den undre raden (0,35 m över lastytan).

Säkringsringarna skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 14 mm.

Om godsvagnarna är utrustade med säkringsanordningar placerade i godsvagnens lastyta skall det finnas 4 monterade, jämnt fördelade efter varje sidovägg (totalt 8).

Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Typ 3. Tvåaxliga täckta godsvagnar

14,02 m

Hbfs

18 ledade ringar eller fasta fästanordningar på varje sidovägg med 8 i den övre raden (1,1 m över lastytan) och 10 i den undre raden (0,35 m över lastytan).

Säkringsringarna skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 14 mm.

Om godsvagnarna är utrustade med säkringsanordningar placerade i godsvagnens lastyta skall det finnas 4 monterade, jämnt fördelade efter varje sidovägg (totalt 8).

Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Tvåaxliga öppna godsvagnar med höga sidor 10,0 m

Es

För att möjliggöra täckning med presenning och säkring av lasten, skall säkringsanordningar vara fastsatta på utsidan av fordonskorgen, 8 på varje sidovägg.

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

Tvåaxliga flakvagnar

13,86 m

Ks

Fäststänger eller ringar för täckning med presenning. 24 på utsidan av de fällbara sidorna och 8 på utsidan av de fällbara gavlarna.

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

8 ringar eller fäststänger (4 per sidovägg) jäms med insidan av de fällbara sidorna.

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

12 fästanordningar infällda i lastytan, jämnt fördelade efter varje sidovägg.

Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Tvåaxliga öppna godsvagnar med höga sidor av komposit 10,0 m

13,86 m

Os

12 presenningsringar fasta på yttre kanten av lastytan längs varje sidovägg och 4 längs varje gavelvägg.

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

4 säkringsringar skall vara fästade vid samma kant längs varje sidovägg.

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

Typ 1. Täckta boggigodsvagnar

16,52 m

Gas/Gass

8 ledade ringar eller fasta fäststänger dvs. 8 på varje sidovägg. Anordningarna skall vara fästade 0,35 m över lastytan och får inte sticka ut.

Inga hållfasthetskrav angivna.

Typ 2. Täckta boggigodsvagnar

21,7 m

Gabs/Gabss

14 säkringsanordningar placerade på sidoväggarna dvs. en i änden på varje sidovägg, en på varje lodrät vägg och en mitt på varje sidovägg. Anordningarna skall vara placerade cirka 1,5 m över lastytan. De måste sitta jäms med sidoväggen.

Skall kunna motstå en dragkraft på 40 kN utövad i en riktning parallell med godsvagnens längsgående centrumlinje.

Typ 1. Öppna boggigodsvagnar med höga sidor

14,04 m

Eas/Eaos

13 säkringsringar på varje sidovägg, fastsatta på utsidan av fordonskorgen.

2 säkringsringar på varje gavelvägg, fastsatta på utsidan av fordonskorgen.

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

Typ 2. Öppna boggigodsvagnar med höga sidor

15,74 m

Eanos

6 säkringsringar på varje sidovägg, fastsatta på insidan av fordonskorgen.

2 säkringsringar på varje gavelvägg, fastsatta på insidan av fordonskorgen. Anordningarna skall vara fördelade så jämnt som möjligt på en ungefärlig höjd av 0,2 m över lastytan och måste sitta jäms med väggen när de inte används.

Skall kunna motstå en dragkraft på 40 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

14 säkringsringar på varje sidovägg, fastsatta på utsidan av fordonskorgen.

2 säkringsringar på varje gavelvägg, fastsatta på utsidan av fordonskorgen.

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

Typ 1. Plana boggigodsvagnar (utan fällbara sidor)

19,9 m

Rs/Res

36 ringar på varje sidorambalk

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

8 ringar på utsidan av de fällbara gavlarna

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

18 krokar på varje sidorambalk

Varje krok skall ha en tvärsnittsarea som är minst 40 mm2

Typ 1. Plana boggigodsvagnar (med fällbara sidor)

19,9 m

Rns/Rens

36 ringar på varje sidorambalk

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

8 ringar på utsidan av de fällbara gavlarna

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

18 fäststänger jäms med insidan av de fällbara sidorna/gavlarna.

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

18 säkringsanordningar i lastytan, jämnt fördelade längs längden och får inte sticka upp ovanför lastytan när de inte används.

Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Typ 2. Plana boggigodsvagnar (utan fällbara sidor)

14,04 m

Rmms/Rmmns

24 ringar på varje sidorambalk

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

8 ringar på utsidan av de fällbara gavlarna

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

14 krokar på varje sidorambalk

Varje krok skall ha en tvärsnittsarea som är minst 40 mm2

Typ 2. Plana boggigodsvagnar (utan fällbara sidor)

19,9 m

Remms/Remmns

24 ringar på varje sidorambalk

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

8 ringar på utsidan av de fällbara gavlarna

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

12 fäststänger jäms med insidan av de fällbara sidorna/gavlarna.

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

12 säkringsanordningar i lastytan, jämnt fördelade längs längden och dessa får inte sticka upp ovanför lastytan när de inte används.

Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Boggigodsvagnar med öppningsbart tak

14,04 m – 14,29 m

Taems

Godsvagnens lastyta kan vara utrustad med 6 säkringsanordningar, jämnt fördelade på varje sida av godsvagnen (totalt 12). Om sådan anordningar är monterade, skall de sitt jäms med lastytan när de inte används och måste uppfylla de krav på hållfasthet som anges i intilliggande kolumn.

Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Typ 1. Täckta boggigodsvagnar med skjutväggar

21,7 m

Habiss

Godsvagnens lastyta rekommenderas vara utrustad med 16 säkringsanordningar. Om sådan anordningar finns monterade ska de sitta på avståndet 4 370 mm/600 mm/4 200 mm/1 000 mm/4 200 mm/600 mm/4 370 mm i längsgående riktning I sidled skall anordningarna vara placerade 970 mm från godsvagnens längsgående centrumlinje. De får inte sticka upp över lastytan när de inte används.

Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Typ 2A. Täckta boggigodsvagnar med skjutväggar

24,13 m

Habbins

Godsvagnen skall vara utrustad med 16 säkringsanordningar i lastytan. De skall vara monterade med jämna mellanrum längs varje sidovägg. De får inte sticka upp över lastytan när de inte används.

Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Varje gavelvägg på godsvagnen skall vara försedd med 4 säkringsanordningar, placerade 2 och 2 nära varje upprätt hörn på höjderna 0,75 och 1,5 m över lastytan.

Skall kunna motstå en dragkraft på 30 kN i alla riktningar när kraften utövas samtidigt på två anordningar på samma höjd.

Tvåaxliga täckta godsvagnar med skjutväggar. Typerna 1A och 2A.

14,2 m respektive 15,5 m

Hbins/Hbbins

Godsvagnen skall vara utrustad med 12 lastsäkringsanordningar i lastytan. De skall vara monterade med jämna mellanrum längs varje sida. De får inte sticka upp över lastytan när de inte används.

Skall kunna motstå en dragkraft på 85 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och 30o mot godsvagnens längsgående centrumlinje.

Varje gavelvägg på godsvagnen skall vara försedd med 4 säkringsanordningar, placerade 2 och 2 nära varje upprätt hörn på höjderna 0,75 och 1,5 m över lastytan. Dessa anordningar får inte sticka upp över lastytan när de inte används.

Skall kunna motstå en dragkraft på 30 kN i alla riktningar när kraften utövas samtidigt på två anordningar på samma höjd.

Plana boggigodsvagnar med ett mekaniskt täckningssystem 19,9 m respektive 20,09 m

Rils/Rilns

10 indragbara säkringsringar rekommenderas finnas monterade. Säkringsringarna skall vara jämnt fördelade i längdled och skall sitta jäms med lastytan när de inte används.

Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och en vinkel på 30o mot godsvagnens längsgående axel.

4 säkringsringar rekommenderas finnas monterade på gavelväggarnas innerytor.

Inga hållfasthetskrav angivna.

Flakvagnar med 2 treaxliga boggier

16,4 m

Sammns

26 runda stålringar skall vara fästade vid rambalkarna,

Skall vara tillverkade av rundstångsstål med minst diametern 16 mm.

12 säkringsringar skall vara monterade i lastytan och de skall vara jämnt fördelade längs varje sida på godsvagnen och skall sitta jäms med lastytan när de inte används.

Skall kunna motstå en dragkraft på 170 kN anbringad i vinkel 45o mot lastytan och en vinkel på 30o mot godsvagnens längsgående axel.

YY.10   DEPÅDRAGKROKAR

När de är monterade skall dragkrokar överensstämma med följande krav:

| Godsvagnsegenskaper | Antal krokar | Krokarnas placering |
| --- | --- | --- |
| En eller två övergångsbryggor eller ändplattformar och underredets bredd ≤2 500 mm | En på varje sida | Fri |
| Allmänna fallet | En på varje sida | Mitt på godsvagnen |
| Konstruktionen gör det omöjligt att montera en krok mitt på vagnen | Två på varje sida | Nära hörnen |

Godsvagnsegenskaper

Antal krokar

Krokarnas placering

En eller två övergångsbryggor eller ändplattformar och underredets bredd ≤2 500 mm

En på varje sida

Fri

Allmänna fallet

En på varje sida

Mitt på godsvagnen

Konstruktionen gör det omöjligt att montera en krok mitt på vagnen

Två på varje sida

Nära hörnen

Kroken och dess fastsättning i underredet skall vara tillräckligt stark för att medge att ett vagnssätt med en total massa på 240 ton, skall kunna dras i en enda krok, med dragningen utövad utåt med en vinkel på 30 graders i förhållande till spårets centrumlinje. För att uppnå detta skall kroken vara konstruerad för att bära en dragkraft på 50 kN.

Anmärkningar

| 1. | Dragkroken skall vara så placerad att det inte finns någon risk för skador på fotsteg, kopplingsmanöverhandtag och bromsmanöverhandtag orsakade av draglinan. |
| --- | --- |

1.

Dragkroken skall vara så placerad att det inte finns någon risk för skador på fotsteg, kopplingsmanöverhandtag och bromsmanöverhandtag orsakade av draglinan.

| 2. | Dragkroken skall vara så placerad att det inte finns någon risk för att växlarens kläder (särskilt byxben) fastnar när han stiger på eller av ett fotsteg. |
| --- | --- |

2.

Dragkroken skall vara så placerad att det inte finns någon risk för att växlarens kläder (särskilt byxben) fastnar när han stiger på eller av ett fotsteg.

| 3. | För att minska den potentiella risken för personal längs tågets sida får inga delar av dragkroken sticka ut mer än 250 mm utanför godsvagnens underrede eller korg. Om delar av kroken sticker ut mellan 150 mm och 250 mm utanför godsvagnens underrede eller korg, skall kroken och dess fäste vara gulmålade. |
| --- | --- |

3.

För att minska den potentiella risken för personal längs tågets sida får inga delar av dragkroken sticka ut mer än 250 mm utanför godsvagnens underrede eller korg. Om delar av kroken sticker ut mellan 150 mm och 250 mm utanför godsvagnens underrede eller korg, skall kroken och dess fäste vara gulmålade.

---

(1)  Fastställande av hållfastheten hos lastytor av trä på godsvagnar är syftet i kapitel 3A i rapport B 12/DT 135 från ERRI ”Allgemein anwendbare Berechnungsmethoden für die Entwicklung neuer Güterwagenbauarten oder Güterwagendrehgestelle” (Allmänt tillämpliga beräkningsmetoder för utveckling av nya typer av godsvagnar eller godsboggivagnar). Detta tekniska dokument innehåller uppgifter om konstruktion av lastytor på nya godsvagnar. Prov behöver inte utföras om lastytan överensstämmer med föreskrifterna i ERRI B 12/DT 135.

BILAGA ZZ

STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR

Tillåten spänning baserad på töjningskriterier

ZZ.1   KONSTRUKTIONSSTÅL

För konstruktionsstål kan den faktor S2 som representerar säkerhetsmarginalen i punkt 3.4.3 i EN12663:2000 fastställas ur materialets dragbrottgräns. I tabellen nedan ges ett minskat värde på S2 och kriterier för godkännande med detta synsätt som har prövats i drift.

| | Materialegenskap | Tillåten spänning |
| --- | --- | --- |
| | Faktor S2 |
| Grundmaterial | R<0,8 Rm | S2 ≥1,25 | σc≤R |
| R>0,8 Rm; A>10 % | S2 ≥1,25 | σc≤R |
| R>0,8 Rm; A<10 % | S2 ≥1,25 | |
| Svetsmaterial | R<0,8 Rm | S2 ≥1,25 | |
| R > 0,8 Rm ; A > 10 % | S2 < 1,25 | |
| R > 0,8 Rm ; A > 10 % | S2 ≥1,25 | |

Materialegenskap

Tillåten spänning

Faktor S2

Grundmaterial

R<0,8 Rm

S2 ≥1,25

σc≤R

R>0,8 Rm; A>10 %

S2 ≥1,25

σc≤R

R>0,8 Rm; A<10 %

S2 ≥1,25

Formula

Svetsmaterial

R<0,8 Rm

S2 ≥1,25

Formula

R > 0,8 Rm ; A > 10 %

S2 < 1,25

Formula

R > 0,8 Rm ; A > 10 %

S2 ≥1,25

Formula

Anmärkning: Beteckningen är såsom i EN12663:2000; A = materialets töjning vid brott.

ZZ.2   ANDRA KONSTRUKTIONSMATERIAL

För andra konstruktionsmaterial skall den tillåtna spänningen vara det lägre värdet för materialets sträckgräns (eller töjningsgräns) och materialets brottspänning dividerad med faktorn S2 såsom den anges i punkt 3.4.3 i EN12663. S2 skall sättas till 1,5 om inte de kriterier som ges i Euronorm medger ett lägre värde.

---