# Den Europæiske Unions L 300/2006

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 300 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang31. oktober 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 300

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang31. oktober 2006

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1616/2006 af 23. oktober 2006 om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side samt for anvendelsen af interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Albanien | 1 |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1617/2006 af 24. oktober 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1207/2001 for så vidt angår følgerne af indførelsen af pan-Euro-Middelhavsordningen for kumulation af oprindelse | 5 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1618/2006 af 30. oktober 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 9 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1619/2006 af 30. oktober 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1555/96 for så vidt angår de mængder, der udløser tillægstold for agurker, artiskokker, klementiner, mandariner og appelsiner | 11 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1620/2006 af 30. oktober 2006 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine | 13 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1621/2006 af 30. oktober 2006 om forbud mod fiskeri efter sej i ICES-område II a (EF-farvande), III a, III b, c og d (EF-farvande) og IV fra fartøjer, der fører svensk flag | 43 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF) nr. 1616/2006 af 23. oktober 2006 om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side samt for anvendelsen af interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Albanien

1

*

Rådets forordning (EF) nr. 1617/2006 af 24. oktober 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1207/2001 for så vidt angår følgerne af indførelsen af pan-Euro-Middelhavsordningen for kumulation af oprindelse

5

Kommissionens forordning (EF) nr. 1618/2006 af 30. oktober 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

9

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1619/2006 af 30. oktober 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1555/96 for så vidt angår de mængder, der udløser tillægstold for agurker, artiskokker, klementiner, mandariner og appelsiner

11

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1620/2006 af 30. oktober 2006 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine

13

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1621/2006 af 30. oktober 2006 om forbud mod fiskeri efter sej i ICES-område II a (EF-farvande), III a, III b, c og d (EF-farvande) og IV fra fartøjer, der fører svensk flag

43

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets afgørelse af 27. juni 2005 om undertegnelse og midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik | 45 |
| Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik | 46 |
| | * | Rådets afgørelse af 27. juni 2005 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik | 53 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

*

Rådets afgørelse af 27. juni 2005 om undertegnelse og midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik

45

Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik

46

*

Rådets afgørelse af 27. juni 2005 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik

53

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 742/2006 af 17. maj 2006 om justering af fiskekvoter for 2006 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 847/96 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (EUT L 130 af 18.5.2006) | 54 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 742/2006 af 17. maj 2006 om justering af fiskekvoter for 2006 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 847/96 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (EUT L 130 af 18.5.2006)

54

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 300/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1616/2006

af 23. oktober 2006

om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side samt for anvendelsen af interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Albanien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En stabiliserings- og associeringsaftale mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (i det følgende benævnt »stabiliserings- og associeringsaftalen«) blev undertegnet i Luxembourg den 12. juni 2006. Denne stabiliserings- og associeringsaftale er ved at blive ratificeret. |
| --- | --- |

(1)

En stabiliserings- og associeringsaftale mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (i det følgende benævnt »stabiliserings- og associeringsaftalen«) blev undertegnet i Luxembourg den 12. juni 2006. Denne stabiliserings- og associeringsaftale er ved at blive ratificeret.

| (2) | Den 12. juni 2006 indgik Rådet en interimsaftale om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (1) (i det følgende benævnt »interimsaftalen«), som foreskriver fremskyndet ikrafttræden af bestemmelserne om handel og handelsanliggender i stabiliserings- og associeringsaftalen. Interimsaftalen træder i kraft den første dag i den anden måned efter datoen for deponeringen af det sidste ratifikations- eller godkendelsesinstrument. |
| --- | --- |

(2)

Den 12. juni 2006 indgik Rådet en interimsaftale om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (1) (i det følgende benævnt »interimsaftalen«), som foreskriver fremskyndet ikrafttræden af bestemmelserne om handel og handelsanliggender i stabiliserings- og associeringsaftalen. Interimsaftalen træder i kraft den første dag i den anden måned efter datoen for deponeringen af det sidste ratifikations- eller godkendelsesinstrument.

| (3) | Det er nødvendigt at fastsætte procedurer for anvendelsen af visse bestemmelser i både stabiliserings- og associeringsaftalen og interimsaftalen. Da bestemmelserne om handel og handelsanliggender i disse aftaler i vid udstrækning er identiske, bør denne forordning også gælde for gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen, når den er trådt i kraft. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at fastsætte procedurer for anvendelsen af visse bestemmelser i både stabiliserings- og associeringsaftalen og interimsaftalen. Da bestemmelserne om handel og handelsanliggender i disse aftaler i vid udstrækning er identiske, bør denne forordning også gælde for gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen, når den er trådt i kraft.

| (4) | Ifølge stabiliserings- og associeringsaftalen og interimsaftalen kan fiskevarer med oprindelse i Albanien importeres til Fællesskabet til en nedsat toldsats inden for rammerne af toldkontingenterne. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bestemmelser for forvaltningen af disse toldkontingenter. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge stabiliserings- og associeringsaftalen og interimsaftalen kan fiskevarer med oprindelse i Albanien importeres til Fællesskabet til en nedsat toldsats inden for rammerne af toldkontingenterne. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bestemmelser for forvaltningen af disse toldkontingenter.

| (5) | Hvis det bliver nødvendigt med handelsbeskyttelsesforhandlinger, bør de vedtages i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning (2), Rådets forordning (EØF) nr. 2603/69 af 20. december 1969 om fastlæggelse af en fælles udførselsordning (3), Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (4) eller eventuelt Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (5). |
| --- | --- |

(5)

Hvis det bliver nødvendigt med handelsbeskyttelsesforhandlinger, bør de vedtages i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning (2), Rådets forordning (EØF) nr. 2603/69 af 20. december 1969 om fastlæggelse af en fælles udførselsordning (3), Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (4) eller eventuelt Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (5).

| (6) | Hvis en medlemsstat giver Kommissionen oplysninger om eventuelle tilfælde af svig eller forsømmelighed i det administrative samarbejde, gælder den relevante fællesskabslovgivning, især Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne (6). |
| --- | --- |

(6)

Hvis en medlemsstat giver Kommissionen oplysninger om eventuelle tilfælde af svig eller forsømmelighed i det administrative samarbejde, gælder den relevante fællesskabslovgivning, især Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne (6).

| (7) | Med henblik på gennemførelsen af de relevante bestemmelser i denne forordning bistås Kommissionen af toldkodeksudvalget, der er nedsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (7). |
| --- | --- |

(7)

Med henblik på gennemførelsen af de relevante bestemmelser i denne forordning bistås Kommissionen af toldkodeksudvalget, der er nedsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (7).

| (8) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8) — |
| --- | --- |

(8)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Emne

I denne forordning fastlægges visse procedurer for vedtagelse af detaljerede gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (i det følgende benævnt »stabiliserings- og associeringsaftalen«), samt af interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Albanien (i det følgende benævnt »interimsaftalen«).

Artikel 2

Indrømmelser for fisk og fiskevarer

Kommissionen vedtager efter proceduren i artikel 12, stk. 2, detaljerede gennemførelsesbestemmelser til artikel 15, stk. 1, i interimsaftalen og derefter artikel 28, stk. 1, i stabiliserings- og associeringsaftalen vedrørende toldkontingenter for fisk og fiskevarer.

Artikel 3

Toldnedsættelser

1.   Præferencetoldsatserne nedrundes til første decimal, jf. dog stk. 2.

2.   Hvis beregningen af præferencetoldsatsen i medfør af stk. 1 giver et af følgende resultater, betragtes præferencesatsen som en fuldstændig fritagelse:

| a) | 1 % eller derunder for værditolden, eller |
| --- | --- |

a)

1 % eller derunder for værditolden, eller

| b) | 1 EUR eller derunder pr. individuelt beløb for den specifikke told. |
| --- | --- |

b)

1 EUR eller derunder pr. individuelt beløb for den specifikke told.

Artikel 4

Tekniske tilpasninger

Ændringer og tekniske tilpasninger af de bestemmelser, som vedtages i henhold til denne forordning, og som er nødvendige som følge af ændringer af den kombinerede nomenklaturs koder og Taric-underopdelingerne eller indgåelse af nye eller ændrede aftaler, protokoller, brevvekslinger eller andre akter, der indgås mellem Fællesskabet og Republikken Albanien, vedtages i overensstemmelse med proceduren i denne forordnings artikel 12, stk. 2.

Artikel 5

Generel beskyttelsesklausul

Hvis Fællesskabet har brug for at træffe foranstaltninger som omhandlet i artikel 25 i interimsaftale og derefter artikel 38 i stabiliserings- og associeringsaftalen, vedtages de i overensstemmelse med betingelserne og procedurerne i forordning (EF) nr. 3285/94, medmindre andet er angivet i artikel 25 i interimsaftalen og derefter artikel 38 i stabiliserings- og associeringsaftalen, jf. dog nærværende forordnings artikel 7.

Artikel 6

Knaphedsklausul

Hvis Fællesskabet har brug for at træffe foranstaltninger som omhandlet i artikel 26 i interimsaftalen og derefter artikel 39 i stabiliserings- og associeringsaftalen, vedtages de i overensstemmelse med betingelserne og procedurerne i forordning (EØF) nr. 2603/69, jf. dog nærværende forordnings artikel 7.

Artikel 7

Ekstraordinære og kritiske omstændigheder

Hvis der foreligger ekstraordinære og kritiske omstændigheder som omhandlet i artikel 26, stk. 4, i interimsaftalen og derefter artikel 39, stk. 4, i stabiliserings- og associeringsaftalen, kan Kommissionen straks træffe foranstaltninger i de tilfælde, der er nævnt i artikel 26 i interimsaftalen og derefter artikel 39 i stabiliserings- og associeringsaftalen.

Hvis Kommissionen modtager en anmodning fra en medlemsstat, træffer den beslutning derom inden fem arbejdsdage efter at have modtaget anmodningen.

Kommissionen meddeler Rådet sin beslutning.

Enhver medlemsstat kan indbringe Kommissionens beslutning for Rådet inden ti arbejdsdage efter at have modtaget underretning om beslutningen.

Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden beslutning inden for to måneder.

Artikel 8

Beskyttelsesforanstaltninger for landbrugsprodukter og fiskevarer

1.   Hvis Fællesskabet har brug for at træffe beskyttelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 25 i interimsaftalen og derefter artikel 38 i stabiliserings- og associeringsaftalen for landbrugsprodukters og fiskevarers vedkommende, skal Kommissionen, jf. dog procedurerne i artikel 5 og 6, på anmodning af en medlemsstat eller på eget initiativ træffe beslutning om de nødvendige foranstaltninger, i givet fald efter at have gjort brug af indbringelsesproceduren i artikel 25 i interimsaftalen og derefter artikel 38 i stabiliserings- og associeringsaftalen.

Hvis Kommissionen modtager en anmodning fra en medlemsstat, træffer den beslutning derom

| a) | inden tre arbejdsdage efter modtagelsen, såfremt indbringelsesproceduren i artikel 25 i interimsaftalen og derefter artikel 38 i stabiliserings- og associeringsaftalen ikke finder anvendelse |
| --- | --- |

a)

inden tre arbejdsdage efter modtagelsen, såfremt indbringelsesproceduren i artikel 25 i interimsaftalen og derefter artikel 38 i stabiliserings- og associeringsaftalen ikke finder anvendelse

| b) | inden tre dage efter afslutningen af den periode på tredive dage, der er nævnt i artikel 25, stk. 5, litra a), i interimsaftalen og derefter artikel 38, stk. 5, litra a), i stabiliserings- og associeringsaftalen, såfremt indbringelsesproceduren i artikel 25 i interimsaftalen og derefter artikel 38 i stabiliserings- og associeringsaftalen finder anvendelse. |
| --- | --- |

b)

inden tre dage efter afslutningen af den periode på tredive dage, der er nævnt i artikel 25, stk. 5, litra a), i interimsaftalen og derefter artikel 38, stk. 5, litra a), i stabiliserings- og associeringsaftalen, såfremt indbringelsesproceduren i artikel 25 i interimsaftalen og derefter artikel 38 i stabiliserings- og associeringsaftalen finder anvendelse.

Kommissionen underretter medlemsstaterne om de foranstaltninger, den har truffet beslutning om.

2.   Foranstaltninger, som Kommissionen har truffet beslutning om i medfør af stk. 1, kan indbringes for Rådet af enhver medlemsstat inden tre arbejdsdage efter datoen for underretningen om foranstaltningerne. Rådet træder sammen snarest muligt. Rådet kan med kvalificeret flertal ændre eller ophæve de pågældende foranstaltninger inden en måned efter datoen for deres indbringelse for Rådet.

Artikel 9

Dumping og subsidier

I tilfælde af praksis, som kan berettige, at Fællesskabet anvender de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 24, stk. 2, i interimsaftalen og derefter artikel 37, stk. 2, i stabiliserings- og associeringsaftalen, træffes der beslutning om indførelse af antidumping- og/eller udligningsforanstaltninger i overensstemmelse med bestemmelserne i henholdsvis Rådets forordning (EF) nr. 384/96 eller forordning (EF) nr. 2026/97.

Artikel 10

Konkurrence

1.   I tilfælde af praksis, som kan berettige, at Fællesskabet anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 37 i interimsaftalen og derefter artikel 71 i stabiliserings- og associeringsaftalen, beslutter Kommissionen efter behandling af sagen på eget initiativ eller efter anmodning af en medlemsstat, om en sådan praksis er forenelig med aftalerne.

De foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 37, stk. 9, i interimsaftalen og derefter artikel 71, stk. 9, i stabiliserings- og associeringsaftalen, vedtages i tilfælde af støtte i overensstemmelse med procedurerne i forordning (EF) nr. 2026/97 og i andre tilfælde i overensstemmelse med proceduren i artikel 133 i traktaten.

2.   I tilfælde af praksis, der kan foranledige Republikken Albanien til at anvende foranstaltninger over for Fællesskabet på basis af artikel 37 i interimsaftalen og derefter artikel 71 i stabiliserings- og associeringsaftalen, træffer Kommissionen efter behandling af sagen beslutning om, hvorvidt den pågældende praksis er forenelig med principperne i interimsaftalen og senere stabiliserings- og associeringsaftalen. Den træffer om fornødent egnede beslutninger på basis af kriterier, der følger af anvendelsen af artikel 81, 82 og 87 i traktaten.

Artikel 11

Svig eller forsømmelighed i det administrative samarbejde

Finder Kommissionen, at betingelserne i artikel 30 i interimsaftalen og derefter artikel 43 i stabiliserings- og associeringsaftalen er opfyldt, skal den så hurtigt som muligt

| a) | underrette Rådet, og |
| --- | --- |

a)

underrette Rådet, og

| b) | meddele den det blandede udvalg og senere stabiliserings- og associeringsudvalget sine resultater sammen med objektive oplysninger og indlede konsultationer i stabiliserings- og associeringsudvalget. |
| --- | --- |

b)

meddele den det blandede udvalg og senere stabiliserings- og associeringsudvalget sine resultater sammen med objektive oplysninger og indlede konsultationer i stabiliserings- og associeringsudvalget.

Alle meddelelser i henhold til artikel 30, stk. 5, i interimsaftalen og derefter artikel 43, stk. 5, i stabiliserings- og associeringsaftalen offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende.

Kommissionen kan efter proceduren i nærværende forordnings artikel 12, stk. 3, midlertidigt suspendere den relevante præferencebehandling af produkterne som omhandlet i artikel 30, stk. 4, i interimsaftalen og derefter artikel 43, stk. 4, i stabiliserings- og associeringsaftalen.

Artikel 12

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af toldkodeksudvalget, der er nedsat ved artikel 248a i forordning (EØF) nr. 2913/92.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 13

Notifikation

Kommissionen foranstalter på Fællesskabets vegne de notifikationer af det blandede udvalg og senere stabiliserings- og associeringsudvalget som krævet i henhold til interimsaftalen og senere stabiliserings- og associeringsaftalen.

Artikel 14

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 23. oktober 2006.

På Rådets vegne

J.-E. ENESTAM

Formand

---

(1)  EUT L 239 af 1.9.2006, s. 2.

1

(2)  EFT L 349 af 31.12.1994, s. 53. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2200/2004 (EUT L 374 af 22.12.2004, s. 1).

2

(3)  EFT L 324 af 27.12.1969, s. 25. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 3918/91 (EFT L 372 af 31.12.1991, s. 31).

3

(4)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

4

(5)  EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

5

(6)  EFT L 82 af 22.3.1997, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

6

(7)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 648/2005 (EUT L 117 af 4.5.2005, s. 13).

7

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Senest ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

8

---

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 300/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 300/5

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1617/2006

af 24. oktober 2006

om ændring af forordning (EF) nr. 1207/2001 for så vidt angår følgerne af indførelsen af pan-Euro-Middelhavsordningen for kumulation af oprindelse

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Rådets forordning (EF) nr. 1207/2001 (1) om fremgangsmåder til forenkling af udstedelse af EUR.1-varecertifikatet, udfærdigelse af fakturaerklæringer og EUR.2-dokumenter samt udstedelsen af visse godkendte eksporttilladelser i henhold til bestemmelserne om præferencehandelsordningerne mellem Det Europæiske Fællesskab og visse lande og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 3351/83 er der fastsat bestemmelser med henblik på at lette den korrekte udstedelse/udfærdigelse af oprindelsesbeviser i forbindelse med eksport af produkter fra Fællesskabet som led i dets præferencehandelsforbindelser med visse tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

I Rådets forordning (EF) nr. 1207/2001 (1) om fremgangsmåder til forenkling af udstedelse af EUR.1-varecertifikatet, udfærdigelse af fakturaerklæringer og EUR.2-dokumenter samt udstedelsen af visse godkendte eksporttilladelser i henhold til bestemmelserne om præferencehandelsordningerne mellem Det Europæiske Fællesskab og visse lande og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 3351/83 er der fastsat bestemmelser med henblik på at lette den korrekte udstedelse/udfærdigelse af oprindelsesbeviser i forbindelse med eksport af produkter fra Fællesskabet som led i dets præferencehandelsforbindelser med visse tredjelande.

| (2) | I 1997 blev der indført en ordning for paneuropæisk diagonal kumulation af oprindelse mellem Fællesskabet, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Island, Norge og Schweiz (inkl. Liechtenstein), og ordningen blev i 1999 udvidet til at omfatte Tyrkiet. Den 1. maj 2004 tiltrådte Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenien og Slovakiet Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(2)

I 1997 blev der indført en ordning for paneuropæisk diagonal kumulation af oprindelse mellem Fællesskabet, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Island, Norge og Schweiz (inkl. Liechtenstein), og ordningen blev i 1999 udvidet til at omfatte Tyrkiet. Den 1. maj 2004 tiltrådte Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenien og Slovakiet Den Europæiske Union.

| (3) | På mødet for handelsministrene i Euro-Middelhavslandene i Toledo i marts 2002 blev ministrene enige om at udvide denne ordning til at omfatte de Middelhavslande, bortset fra Tyrkiet, der deltager i Euro-Middelhavspartnerskabet på grundlag af Barcelona-erklæringen, der blev vedtaget på Euro-Middelhavskonferencen den 27. og 28. november 1995. På mødet for handelsministrene i Euro-Middelhavslandene den 7. juli 2003 i Palermo godkendte ministrene med henblik på at tillade en sådan udvidelse en model til en ny pan-Euro-Middelhavsprotokol til Euro-Middelhavsaftalerne vedrørende definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoder til administrativt samarbejde. Efter mødet i den fælles komité for EF-Færøerne/Danmark den 28. november 2003 blev det besluttet, at også Færøerne skal være omfattet af pan-Euro-Middelhavsordningen for diagonal kumulation af oprindelse. |
| --- | --- |

(3)

På mødet for handelsministrene i Euro-Middelhavslandene i Toledo i marts 2002 blev ministrene enige om at udvide denne ordning til at omfatte de Middelhavslande, bortset fra Tyrkiet, der deltager i Euro-Middelhavspartnerskabet på grundlag af Barcelona-erklæringen, der blev vedtaget på Euro-Middelhavskonferencen den 27. og 28. november 1995. På mødet for handelsministrene i Euro-Middelhavslandene den 7. juli 2003 i Palermo godkendte ministrene med henblik på at tillade en sådan udvidelse en model til en ny pan-Euro-Middelhavsprotokol til Euro-Middelhavsaftalerne vedrørende definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoder til administrativt samarbejde. Efter mødet i den fælles komité for EF-Færøerne/Danmark den 28. november 2003 blev det besluttet, at også Færøerne skal være omfattet af pan-Euro-Middelhavsordningen for diagonal kumulation af oprindelse.

| (4) | De respektive associeringsråd og den fælles komité har allerede vedtaget eller vil vedtage afgørelser om indførelse af den nye pan-Euro-Middelhavsprotokol i Euro-Middelhavsaftalerne og i aftalen mellem EF og Færøerne/Danmark. |
| --- | --- |

(4)

De respektive associeringsråd og den fælles komité har allerede vedtaget eller vil vedtage afgørelser om indførelse af den nye pan-Euro-Middelhavsprotokol i Euro-Middelhavsaftalerne og i aftalen mellem EF og Færøerne/Danmark.

| (5) | Den nye ordning for diagonal kumulation indebærer, at der skal anvendes nye former for bevis for præferenceoprindelse, som omfatter EUR-MED-varecertifikater og EUR-MED-fakturaerklæringer. Forordning (EF) nr. 1207/2001 bør derfor også omfatte disse former for bevis for præferenceoprindelse. |
| --- | --- |

(5)

Den nye ordning for diagonal kumulation indebærer, at der skal anvendes nye former for bevis for præferenceoprindelse, som omfatter EUR-MED-varecertifikater og EUR-MED-fakturaerklæringer. Forordning (EF) nr. 1207/2001 bør derfor også omfatte disse former for bevis for præferenceoprindelse.

| (6) | Med henblik på en korrekt bestemmelse af produkters oprindelsesstatus og en korrekt udstedelse af oprindelsesbeviser efter de nye regler bør leverandørerklæringen for produkter med præferenceoprindelsesstatus omfatte en supplerende erklæring med angivelse af, om der er anvendt diagonal kumulation og i givet fald med hvilke lande. |
| --- | --- |

(6)

Med henblik på en korrekt bestemmelse af produkters oprindelsesstatus og en korrekt udstedelse af oprindelsesbeviser efter de nye regler bør leverandørerklæringen for produkter med præferenceoprindelsesstatus omfatte en supplerende erklæring med angivelse af, om der er anvendt diagonal kumulation og i givet fald med hvilke lande.

| (7) | Forordning (EF) nr. 1207/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EF) nr. 1207/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1207/2001 foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen affattes således: |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således:

| 2) | Artikel 1, litra a), affattes således:






  »a) | forenkle udstedelsen eller udfærdigelsen af EF-oprindelsesbeviser i henhold til bestemmelserne om præferencehandelsordningerne mellem Fællesskabet og visse lande«. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 1, litra a), affattes således:

»a)

forenkle udstedelsen eller udfærdigelsen af EF-oprindelsesbeviser i henhold til bestemmelserne om præferencehandelsordningerne mellem Fællesskabet og visse lande«.

| 3) | Artikel 2, stk. 2, affattes således:
  »2.   Leverandørerklæringer anvendes af eksportører som bevis, navnlig som støtte for ansøgninger om udstedelsen eller udfærdigelsen af EF-oprindelsesbeviser i henhold til bestemmelserne om præferencehandelsordningerne mellem Fællesskabet og visse lande.«; |
| --- | --- |

3)

Artikel 2, stk. 2, affattes således:

»2.   Leverandørerklæringer anvendes af eksportører som bevis, navnlig som støtte for ansøgninger om udstedelsen eller udfærdigelsen af EF-oprindelsesbeviser i henhold til bestemmelserne om præferencehandelsordningerne mellem Fællesskabet og visse lande.«;

| 4) | Artikel 10, stk. 5, affattes således:
  »5.   Hvis der ikke foreligger et svar senest fem måneder efter dagen for indgivelsen af kontrolanmodningen, eller hvis svaret ikke indeholder tilstrækkelige oplysninger til at fastslå varernes reelle oprindelse, erklærer toldmyndighederne i eksportlandet det oprindelsesbevis, der er udstedt på baggrund af de pågældende dokumenter, for ugyldigt.«; |
| --- | --- |

4)

Artikel 10, stk. 5, affattes således:

»5.   Hvis der ikke foreligger et svar senest fem måneder efter dagen for indgivelsen af kontrolanmodningen, eller hvis svaret ikke indeholder tilstrækkelige oplysninger til at fastslå varernes reelle oprindelse, erklærer toldmyndighederne i eksportlandet det oprindelsesbevis, der er udstedt på baggrund af de pågældende dokumenter, for ugyldigt.«;

| 5) | Bilag I affattes som angivet i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

5)

Bilag I affattes som angivet i bilag I til nærværende forordning.

| 6) | Bilag II affattes som angivet i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

6)

Bilag II affattes som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. oktober 2006.

På Rådets vegne

J. KORKEAOJA

Formand

---

(1)  EFT L 165 af 21.6.2001, s. 1.

1

---

BILAG I

»BILAG I

Image

---

BILAG II

»BILAG II

Image

---

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 300/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 300/9

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1618/2006

af 30. oktober 2006

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 31. oktober 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2006.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 30. oktober 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 65,8 |
| 096 | 19,5 |
| 204 | 42,3 |
| 999 | 42,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 153,0 |
| 204 | 42,1 |
| 999 | 97,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,2 |
| 204 | 37,7 |
| 999 | 69,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,7 |
| 388 | 53,7 |
| 524 | 53,6 |
| 528 | 54,3 |
| 999 | 57,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 98,5 |
| 400 | 206,2 |
| 508 | 262,9 |
| 999 | 224,6 |
| 0808 10 80 | 096 | 29,0 |
| 388 | 92,3 |
| 400 | 107,1 |
| 404 | 100,4 |
| 800 | 148,5 |
| 804 | 153,2 |
| 999 | 105,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 109,5 |
| 720 | 59,2 |
| 999 | 84,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

65,8

096

19,5

204

42,3

999

42,5

0707 00 05

052

153,0

204

42,1

999

97,6

0709 90 70

052

100,2

204

37,7

999

69,0

0805 50 10

052

67,7

388

53,7

524

53,6

528

54,3

999

57,3

0806 10 10

052

98,5

400

206,2

508

262,9

999

224,6

0808 10 80

096

29,0

388

92,3

400

107,1

404

100,4

800

148,5

804

153,2

999

105,1

0808 20 50

052

109,5

720

59,2

999

84,4

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 300/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 300/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1619/2006

af 30. oktober 2006

om ændring af forordning (EF) nr. 1555/96 for så vidt angår de mængder, der udløser tillægstold for agurker, artiskokker, klementiner, mandariner og appelsiner

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 33, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1555/96 af 30. juli 1996 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for anvendelse af tillægsimporttold for frugt og grøntsager (2) er der fastsat tilsyn med importen af de i bilaget anførte produkter. Tilsynet sker efter de bestemmelser, der er fastsat i artikel 308d i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (3). |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1555/96 af 30. juli 1996 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for anvendelse af tillægsimporttold for frugt og grøntsager (2) er der fastsat tilsyn med importen af de i bilaget anførte produkter. Tilsynet sker efter de bestemmelser, der er fastsat i artikel 308d i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (3).

| (2) | I forbindelse med anvendelsen af artikel 5, stk. 4, i den landbrugsaftale (4), der er indgået som led i de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, bør der på grundlag af de seneste disponible oplysninger for 2003, 2004 og 2005 foretages ændringer af de mængder, som udløser tillægstold for agurker, artiskokker, klementiner, mandariner og appelsiner. |
| --- | --- |

(2)

I forbindelse med anvendelsen af artikel 5, stk. 4, i den landbrugsaftale (4), der er indgået som led i de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, bør der på grundlag af de seneste disponible oplysninger for 2003, 2004 og 2005 foretages ændringer af de mængder, som udløser tillægstold for agurker, artiskokker, klementiner, mandariner og appelsiner.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1555/96 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1555/96 bør derfor ændres.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Friske Frugter og Grøntsager — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Friske Frugter og Grøntsager —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 1555/96 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. november 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2006.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 47/2003 (EFT L 7 af 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EFT L 193 af 3.8.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1450/2006 (EUT L 271 af 30.9.2006, s. 35).

2

(3)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 402/2006 (EUT L 70 af 9.3.2006, s. 35).

3

(4)  EFT L 336 af 23.12.1994, s. 22.

4

---

BILAG

»BILAG

Varebeskrivelsen anses kun for at være vejledende, jf. dog reglerne for fortolkningen af den kombinerede nomenklatur. Tillægstoldens anvendelsesområde bestemmes inden for rammerne af dette bilag af KN-koderne, således som disse er affattet på tidspunktet for denne forordnings vedtagelse.

| Løbenummer | KN-kode | Varebeskrivelse | Anvendelsesperiode | Udløsningsmængder
  (tons) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomater | — | fra 1. oktober til 31. maj |

Løbenummer

KN-kode

Varebeskrivelse

Anvendelsesperiode

Udløsningsmængder

(tons)

78.0015

0702 00 00

Tomater

—

fra 1. oktober til 31. maj

260 852

78.0020

| — | fra 1. juni til 30. september |
| --- | --- |

—

fra 1. juni til 30. september

18 281

78.0065

0707 00 05

Agurker

| — | fra 1. maj til 31. oktober |
| --- | --- |

—

fra 1. maj til 31. oktober

9 278

78.0075

| — | fra 1. november til 30. april |
| --- | --- |

—

fra 1. november til 30. april

16 490

78.0085

0709 10 00

Artiskokker

| — | fra 1. november til 30. juni |
| --- | --- |

—

fra 1. november til 30. juni

5 770

78.0100

0709 90 70

Courgetter

| — | fra 1. januar til 31. december |
| --- | --- |

—

fra 1. januar til 31. december

68 401

78.0110

0805 10 20

Appelsiner

| — | fra 1. december til 31. maj |
| --- | --- |

—

fra 1. december til 31. maj

271 744

78.0120

0805 20 10

Klementiner

| — | fra 1. november til udgangen af februar |
| --- | --- |

—

fra 1. november til udgangen af februar

116 637

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariner (herunder tangeriner og satsumas); wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter

| — | fra 1. november til udgangen af februar |
| --- | --- |

—

fra 1. november til udgangen af februar

91 359

78.0155

0805 50 10

Citroner

| — | fra 1. juni til 31. december |
| --- | --- |

—

fra 1. juni til 31. december

301 899

78.0160

| — | fra 1. januar til 31. maj |
| --- | --- |

—

fra 1. januar til 31. maj

34 287

78.0170

0806 10 10

Spisedruer

| — | fra 21. juli til 20. november |
| --- | --- |

—

fra 21. juli til 20. november

189 604

78.0175

0808 10 80

Æbler

| — | fra 1. januar til 31. august |
| --- | --- |

—

fra 1. januar til 31. august

922 228

78.0180

| — | fra 1. september til 31. december |
| --- | --- |

—

fra 1. september til 31. december

51 920

78.0220

0808 20 50

Pærer

| — | fra 1. januar til 30. april |
| --- | --- |

—

fra 1. januar til 30. april

263 711

78.0235

| — | fra 1. juli til 31. december |
| --- | --- |

—

fra 1. juli til 31. december

33 052

78.0250

0809 10 00

Abrikoser

| — | fra 1. juni til 31. juli |
| --- | --- |

—

fra 1. juni til 31. juli

4 569

78.0265

0809 20 95

Kirsebær, undtagen surkirsebær

| — | fra 21. maj til 10. august |
| --- | --- |

—

fra 21. maj til 10. august

46 088

78.0270

0809 30

Ferskner, herunder blodferskner og nektariner

| — | fra 11. juni til 30. september |
| --- | --- |

—

fra 11. juni til 30. september

17 411

78.0280

0809 40 05

Blommer

| — | fra 11. juni til 30. september |
| --- | --- |

—

fra 11. juni til 30. september

11 155«

---

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 300/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 300/13

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1620/2006

af 30. oktober 2006

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (herefter »grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning af proceduren

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 4. februar 2006 en meddelelse (herefter »indledningsmeddelelsen«) (2) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina«) og Ukraine. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 4. februar 2006 en meddelelse (herefter »indledningsmeddelelsen«) (2) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina«) og Ukraine.

| (2) | Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, der blev indgivet den 23. december 2005 af tre EF-producenter (herefter »klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af strygebrætter. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, der blev indgivet den 23. december 2005 af tre EF-producenter (herefter »klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af strygebrætter. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

1.2.   Berørte parter og kontrolbesøg

| (3) | Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EF-producenter, eksporterende producenter i Kina og Ukraine, importører og detailhandlende, som den vidste var berørt af proceduren, repræsentanter for de pågældende eksportlande, producenter i USA, som oprindeligt var tænkt anvendt som referenceland, og producenter i andre potentielle referencelande. Desuden kontaktede Kommissionen alle andre operatører i Fællesskabet, der potentielt var beskæftiget med produktion og/eller distribution af den pågældende vare eller den samme vare, og hvis kontaktoplysninger blev fremsendt til Kommissionen efter procedurens indledning. Berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EF-producenter, eksporterende producenter i Kina og Ukraine, importører og detailhandlende, som den vidste var berørt af proceduren, repræsentanter for de pågældende eksportlande, producenter i USA, som oprindeligt var tænkt anvendt som referenceland, og producenter i andre potentielle referencelande. Desuden kontaktede Kommissionen alle andre operatører i Fællesskabet, der potentielt var beskæftiget med produktion og/eller distribution af den pågældende vare eller den samme vare, og hvis kontaktoplysninger blev fremsendt til Kommissionen efter procedurens indledning. Berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (4) | På baggrund af det store antal kinesiske eksporterende producenter, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle kinesiske eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Imidlertid gav kun otte kinesiske eksporterende producenter sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagning inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af det store antal kinesiske eksporterende producenter, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle kinesiske eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Imidlertid gav kun otte kinesiske eksporterende producenter sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagning inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.

| (5) | For at give de kinesiske eksporterende producenter i de pågældende lande, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til myndighederne i Kina og Ukraine. Otte selskaber i Kina og et selskab i Ukraine anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det ved undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(5)

For at give de kinesiske eksporterende producenter i de pågældende lande, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til myndighederne i Kina og Ukraine. Otte selskaber i Kina og et selskab i Ukraine anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det ved undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.

| (6) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (7) | Der blev modtaget svar på spørgeskemaerne fra seks kinesiske eksporterende producenter, fra den eneste ukrainske eksporterende producent, fra fire EF-producenter, fra to importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter, og fra en forhandler. Desuden fremsatte en importør sine bemærkninger uden at besvare spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(7)

Der blev modtaget svar på spørgeskemaerne fra seks kinesiske eksporterende producenter, fra den eneste ukrainske eksporterende producent, fra fire EF-producenter, fra to importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter, og fra en forhandler. Desuden fremsatte en importør sine bemærkninger uden at besvare spørgeskemaet.

| (8) | Der blev ligeledes modtaget visse oplysninger fra 17 EF-producenter af den samme vare (hvoraf 15 var til støtte for klagen, én indtog en neutral stilling, og én var imod) og fra tre selskaber, der kun importerede den pågældende vare. |
| --- | --- |

(8)

Der blev ligeledes modtaget visse oplysninger fra 17 EF-producenter af den samme vare (hvoraf 15 var til støtte for klagen, én indtog en neutral stilling, og én var imod) og fra tre selskaber, der kun importerede den pågældende vare.

| (9) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en markedsøkonomisk behandling og for en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser. Der blev aflagt følgende kontrolbesøg:






  a) | EF-producenter

  Der blev aflagt kontrolbesøg hos fire EF-producenter. Disse producenter anmodede om fortrolig behandling af deres identitet i henhold til grundforordningens artikel 19. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet ville kunne medføre en risiko for væsentlig skade.
  Visse klagende EF-producenter leverer nemlig til kunder i Fællesskabet, som også modtager varer fra Kina og Ukraine, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere gjorde gældende, at de derfor befandt sig i en særlig følsom situation, eftersom de havde god grund til at antage, at visse af deres leverandører og kunder ville være utilfredse med deres klage eller deres støtte til en klage vedrørende en påstået skadelig dumping, og at de ville reagere på et sådant søgsmål. De gjorde således gældende, at de risikerede eventuelle modforanstaltninger fra disse leverandører og kunder, herunder en mulig afbrydelse af deres forretningsforbindelser. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet. |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en markedsøkonomisk behandling og for en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser. Der blev aflagt følgende kontrolbesøg:

a)

EF-producenter

Der blev aflagt kontrolbesøg hos fire EF-producenter. Disse producenter anmodede om fortrolig behandling af deres identitet i henhold til grundforordningens artikel 19. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet ville kunne medføre en risiko for væsentlig skade.

Visse klagende EF-producenter leverer nemlig til kunder i Fællesskabet, som også modtager varer fra Kina og Ukraine, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere gjorde gældende, at de derfor befandt sig i en særlig følsom situation, eftersom de havde god grund til at antage, at visse af deres leverandører og kunder ville være utilfredse med deres klage eller deres støtte til en klage vedrørende en påstået skadelig dumping, og at de ville reagere på et sådant søgsmål. De gjorde således gældende, at de risikerede eventuelle modforanstaltninger fra disse leverandører og kunder, herunder en mulig afbrydelse af deres forretningsforbindelser. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet.

| b) | Eksporterende producenter i Kina







  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i Kina

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

| — | Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan

| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou |
| --- | --- |

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou

| — | Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou |
| --- | --- |

—

Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou

| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Wire King International Ltd., Hongkong |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Wire King International Ltd., Hongkong

| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.

| c) | Eksporterende producenter i Ukraine







  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug, Schweiz. |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter i Ukraine

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug, Schweiz.

| (10) | I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina og Ukraine, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskab med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:






  — | Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Tyrkiet. |
| --- | --- | --- |

(10)

I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina og Ukraine, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskab med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:

—

Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Tyrkiet.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (11) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (herefter »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(11)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (herefter »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (12) | Den vare, der påstås indført til dumpingpriser, er strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (herefter »den pågældende vare«), normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(12)

Den vare, der påstås indført til dumpingpriser, er strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (herefter »den pågældende vare«), normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.

| (13) | Der findes forskellige typer strygebrætter, og deres væsentligste dele afhænger hovedsagelig af deres udformning og størrelse, materialer og tilbehør. Alle de forskellige typer har imidlertid samme grundlæggende fysiske kendetegn og anvendelsesformål. Derfor betragtes alle de eksisterende typer som én vare i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(13)

Der findes forskellige typer strygebrætter, og deres væsentligste dele afhænger hovedsagelig af deres udformning og størrelse, materialer og tilbehør. Alle de forskellige typer har imidlertid samme grundlæggende fysiske kendetegn og anvendelsesformål. Derfor betragtes alle de eksisterende typer som én vare i forbindelse med denne undersøgelse.

2.2.   Den samme vare

| (14) | Den pågældende vare og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og Ukraine og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der blev valgt som referenceland, og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, fandtes at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(14)

Den pågældende vare og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og Ukraine og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der blev valgt som referenceland, og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, fandtes at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

3.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (15) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina og Ukraine (for sidstnævnte land for alle klager, der er indgivet, eller procedurer, der er indledt, inden 30. december 2005) fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  — | Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side. |
| --- | --- | --- |

(15)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina og Ukraine (for sidstnævnte land for alle klager, der er indgivet, eller procedurer, der er indledt, inden 30. december 2005) fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

—

Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side.

| — | Regnskaberne revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS) og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

—

Regnskaberne revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS) og anvendes til alle formål.

| — | Ingen væsentlige forvridninger er videreført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

—

Ingen væsentlige forvridninger er videreført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| — | Retligt sikre og stabile forhold garanteres af konkurs- og ejendomslove. |
| --- | --- |

—

Retligt sikre og stabile forhold garanteres af konkurs- og ejendomslove.

| — | Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs. |
| --- | --- |

—

Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.

| (16) | Otte kinesiske eksporterende producenter anmodede oprindeligt om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister. To af disse har imidlertid ikke samarbejdet yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de resterende seks samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 blev derfor taget til efterretning. |
| --- | --- |

(16)

Otte kinesiske eksporterende producenter anmodede oprindeligt om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister. To af disse har imidlertid ikke samarbejdet yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de resterende seks samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 blev derfor taget til efterretning.

| (17) | Den eneste ukrainske eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister. |
| --- | --- |

(17)

Den eneste ukrainske eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister.

| (18) | Den ukrainske producent gjorde imidlertid opmærksom på, at Ukraine i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 var blevet fjernet fra listen over lande uden markedsøkonomi som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Selskabet fremførte, at beslutningen om at give Ukraine markedsøkonomisk status blev truffet på grundlag af en vurdering af situationen i de forudgående måneder. Det blev derfor gjort gældende, at det skulle indrømmes markedsøkonomisk behandling, fordi i) undersøgelsesperioden er kalenderåret 2005; ii) klagerne skulle have fremlagt dokumentation for, at de berørte ukrainske producenter ikke var underlagt markedsøkonomiske forhold, og iii) man ved ikke at give Ukraine markedsøkonomisk status ville diskriminere Ukraine i forhold til Rusland. |
| --- | --- |

(18)

Den ukrainske producent gjorde imidlertid opmærksom på, at Ukraine i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 var blevet fjernet fra listen over lande uden markedsøkonomi som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Selskabet fremførte, at beslutningen om at give Ukraine markedsøkonomisk status blev truffet på grundlag af en vurdering af situationen i de forudgående måneder. Det blev derfor gjort gældende, at det skulle indrømmes markedsøkonomisk behandling, fordi i) undersøgelsesperioden er kalenderåret 2005; ii) klagerne skulle have fremlagt dokumentation for, at de berørte ukrainske producenter ikke var underlagt markedsøkonomiske forhold, og iii) man ved ikke at give Ukraine markedsøkonomisk status ville diskriminere Ukraine i forhold til Rusland.

| (19) | Det skal i denne henseende bemærkes, at det tydeligt fremgår af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005, at den normale værdi for ukrainske eksportører og producenter kun i forbindelse med undersøgelser, der er iværksat efter 30. december 2005, vil blive fastsat i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, enten på foranledning af en anmodning om undersøgelse indgivet efter ovennævnte dato eller på Kommissionens initiativ. Da klagen, der ligger til grund for denne procedure, blev indgivet den 23. december 2005, står det klart, at bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, ikke finder anvendelse, og at det samarbejdsvillige ukrainske selskab derfor skal påvise, at det opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det fremgår tydeligt af ordlyden af ovennævnte artikel, at det er de eksporterende producenter og ikke klagerne, der har bevisbyrden med hensyn til opfyldelsen af kriterierne med henblik på markedsøkonomisk behandling. Det skal desuden bemærkes, at indrømmelsen af markedsøkonomisk behandling til et bestemt land bygger på en overordnet vurdering af landets økonomiske situation som helhed med henblik på at fastslå, om omkostningerne og priserne generelt er tilstrækkelig pålidelige til at danne grundlag for en antidumpingundersøgelse. Det drejer sig med andre ord ikke om en vurdering af en særlig situation for hvert enkelt selskab. Endelig er argumentet om, at Ukraine bliver diskrimineret i forhold til Rusland, uberettiget, eftersom Rusland allerede i 2002 blev betragtet som et land, der var underlagt markedsøkonomiske forhold. Kommissionen afviste af disse årsager kravene fra de ukrainske eksporterende producenter og fortsatte med undersøgelsen af kriterierne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(19)

Det skal i denne henseende bemærkes, at det tydeligt fremgår af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005, at den normale værdi for ukrainske eksportører og producenter kun i forbindelse med undersøgelser, der er iværksat efter 30. december 2005, vil blive fastsat i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, enten på foranledning af en anmodning om undersøgelse indgivet efter ovennævnte dato eller på Kommissionens initiativ. Da klagen, der ligger til grund for denne procedure, blev indgivet den 23. december 2005, står det klart, at bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, ikke finder anvendelse, og at det samarbejdsvillige ukrainske selskab derfor skal påvise, at det opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det fremgår tydeligt af ordlyden af ovennævnte artikel, at det er de eksporterende producenter og ikke klagerne, der har bevisbyrden med hensyn til opfyldelsen af kriterierne med henblik på markedsøkonomisk behandling. Det skal desuden bemærkes, at indrømmelsen af markedsøkonomisk behandling til et bestemt land bygger på en overordnet vurdering af landets økonomiske situation som helhed med henblik på at fastslå, om omkostningerne og priserne generelt er tilstrækkelig pålidelige til at danne grundlag for en antidumpingundersøgelse. Det drejer sig med andre ord ikke om en vurdering af en særlig situation for hvert enkelt selskab. Endelig er argumentet om, at Ukraine bliver diskrimineret i forhold til Rusland, uberettiget, eftersom Rusland allerede i 2002 blev betragtet som et land, der var underlagt markedsøkonomiske forhold. Kommissionen afviste af disse årsager kravene fra de ukrainske eksporterende producenter og fortsatte med undersøgelsen af kriterierne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling.

| (20) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende selskaber alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(20)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende selskaber alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.

3.1.1.   Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af eksporterende producenter i Kina

| (21) | En kinesisk eksporterende producent, Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou, fremlagde dokumentation for at opfylde alle fem kriterier som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(21)

En kinesisk eksporterende producent, Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou, fremlagde dokumentation for at opfylde alle fem kriterier som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (22) | Der var med hensyn til de resterende kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 én, der ikke opfyldte kriterium 1, 2 og 3, én, der ikke opfyldte kriterium 2 og 3, og tre, der ikke opfyldte kriterium 2. |
| --- | --- |

(22)

Der var med hensyn til de resterende kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 én, der ikke opfyldte kriterium 1, 2 og 3, én, der ikke opfyldte kriterium 2 og 3, og tre, der ikke opfyldte kriterium 2.

| (23) | Alle samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. Fire selskaber var uenige i de afgørelser, der var truffet, og fremførte, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(23)

Alle samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. Fire selskaber var uenige i de afgørelser, der var truffet, og fremførte, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (24) | Kriterium 1: Én kinesisk eksporterende producent undlod at påvise at have opfyldt dette kriterium. Producenten har især ikke på noget tidspunkt i forbindelse med undersøgelsen vist, at en af hans to aktionærer betalte for de aktier, som han fik af staten. Desuden fik selskabet leveret elektricitet fra staten, uden at der forelå nogen kontrakt herom. Selskabet bestred disse undersøgelsesresultater, men fremlagde ikke nogen verificerbar dokumentation til støtte for sin indsigelse. Disse bemærkninger kunne derfor ikke tages til efterretning. Det blev derfor konkluderet, at selskabet ikke havde påvist, at det opfyldte kriterium 1. |
| --- | --- |

(24)

Kriterium 1: Én kinesisk eksporterende producent undlod at påvise at have opfyldt dette kriterium. Producenten har især ikke på noget tidspunkt i forbindelse med undersøgelsen vist, at en af hans to aktionærer betalte for de aktier, som han fik af staten. Desuden fik selskabet leveret elektricitet fra staten, uden at der forelå nogen kontrakt herom. Selskabet bestred disse undersøgelsesresultater, men fremlagde ikke nogen verificerbar dokumentation til støtte for sin indsigelse. Disse bemærkninger kunne derfor ikke tages til efterretning. Det blev derfor konkluderet, at selskabet ikke havde påvist, at det opfyldte kriterium 1.

| (25) | Kriterium 2: Fem selskaber undlod at påvise, at de havde ét klart sæt regnskaber, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder. Det fremgik faktisk af en undersøgelse af de pågældende regnskaber, at der var betydelige mangler i alle fem tilfælde. F.eks. specificerede selskaberne ikke alle de forskellige indtægter og udgifter i deres regnskaber, men anvendte et omfattende udligningssystem mellem disse indtægter og udgifter på månedsbasis. De overholdte heller ikke det regnskabsmæssige periodiseringsprincip. De samlede således transaktionerne på månedsbasis og bogførte dem opsummerende uden yderligere detaljer om de pågældende individuelle transaktioner. Eftersom revisorerne ikke har bemærket disse overtrædelser af det internationale regnskabsstandard 1, må det konstateres, at der ikke er blevet foretaget revision af regnskaberne i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder. Efter at have fået meddelt disse undersøgelsesresultater gjorde fire eksporterende producenter fortsat gældende, at de fulgte de internationale regnskabsstandarder, men de fremlagde ingen dokumentation, der viste, at undersøgelsesresultaterne var forkerte. Det blev derfor konkluderet, at selskaberne i alle tilfældene ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 2. |
| --- | --- |

(25)

Kriterium 2: Fem selskaber undlod at påvise, at de havde ét klart sæt regnskaber, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder. Det fremgik faktisk af en undersøgelse af de pågældende regnskaber, at der var betydelige mangler i alle fem tilfælde. F.eks. specificerede selskaberne ikke alle de forskellige indtægter og udgifter i deres regnskaber, men anvendte et omfattende udligningssystem mellem disse indtægter og udgifter på månedsbasis. De overholdte heller ikke det regnskabsmæssige periodiseringsprincip. De samlede således transaktionerne på månedsbasis og bogførte dem opsummerende uden yderligere detaljer om de pågældende individuelle transaktioner. Eftersom revisorerne ikke har bemærket disse overtrædelser af det internationale regnskabsstandard 1, må det konstateres, at der ikke er blevet foretaget revision af regnskaberne i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder. Efter at have fået meddelt disse undersøgelsesresultater gjorde fire eksporterende producenter fortsat gældende, at de fulgte de internationale regnskabsstandarder, men de fremlagde ingen dokumentation, der viste, at undersøgelsesresultaterne var forkerte. Det blev derfor konkluderet, at selskaberne i alle tilfældene ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 2.

| (26) | Kriterium 3: To selskaber undlod også at påvise, at de opfyldte kriterium 3. Det blev for disse to selskaber konstateret på stedet, at de ikke havde opfyldt deres kontraktlige forpligtelser med hensyn til betaling af landrettigheder til staten, uden at dette imidlertid fik nogen finansielle eller andre konsekvenser for selskaberne. Det blev desuden konstateret, at et af selskaberne i undersøgelsesperioden havde lejet statsejet jord, uden at der forelå nogen formel godkendelse fra staten. Denne situation blev først bragt i orden efter undersøgelsesperioden, men kun til en pris under den normale takst. To kinesiske eksporterende producenter gjorde indsigelse over for disse undersøgelsesresultater, men de nye oplysninger, som de fremlagde til støtte herfor, var ikke verificerbare og kunne derfor ikke godtages. Det blev derfor konkluderet, at begge selskaber ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 3. |
| --- | --- |

(26)

Kriterium 3: To selskaber undlod også at påvise, at de opfyldte kriterium 3. Det blev for disse to selskaber konstateret på stedet, at de ikke havde opfyldt deres kontraktlige forpligtelser med hensyn til betaling af landrettigheder til staten, uden at dette imidlertid fik nogen finansielle eller andre konsekvenser for selskaberne. Det blev desuden konstateret, at et af selskaberne i undersøgelsesperioden havde lejet statsejet jord, uden at der forelå nogen formel godkendelse fra staten. Denne situation blev først bragt i orden efter undersøgelsesperioden, men kun til en pris under den normale takst. To kinesiske eksporterende producenter gjorde indsigelse over for disse undersøgelsesresultater, men de nye oplysninger, som de fremlagde til støtte herfor, var ikke verificerbare og kunne derfor ikke godtages. Det blev derfor konkluderet, at begge selskaber ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 3.

| (27) | Kun én kinesisk eksporterende producent, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, har på grundlag af ovenstående påvist at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, mens de øvrige fem eksporterende producenter ikke kunne påvise, at de opfyldte alle disse kriterier, hvorfor de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(27)

Kun én kinesisk eksporterende producent, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, har på grundlag af ovenstående påvist at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, mens de øvrige fem eksporterende producenter ikke kunne påvise, at de opfyldte alle disse kriterier, hvorfor de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.

3.1.2.   Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af den eneste eksporterende producent i Ukraine

| (28) | Den eneste ukrainske eksporterende producent, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, påviste at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og blev derfor indrømmet markedsøkonomisk behandling. Den eksporterende producent og EF-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til undersøgelsesresultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling, men Kommissionen modtog ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(28)

Den eneste ukrainske eksporterende producent, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, påviste at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og blev derfor indrømmet markedsøkonomisk behandling. Den eksporterende producent og EF-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til undersøgelsesresultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling, men Kommissionen modtog ingen bemærkninger.

3.2.   Individuel behandling

| (29) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor selskaber kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(29)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor selskaber kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (30) | For så vidt angår Kina anmodede alle de eksporterende producenter, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(30)

For så vidt angår Kina anmodede alle de eksporterende producenter, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (31) | Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at fire selskaber opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(31)

Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at fire selskaber opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (32) | Det blev derfor konkluderet, at følgende eksporterende producenter i Kina burde indrømmes individuel behandling:






  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan |
| --- | --- | --- |

(32)

Det blev derfor konkluderet, at følgende eksporterende producenter i Kina burde indrømmes individuel behandling:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou |
| --- | --- |

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou

| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan

| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.

| (33) | Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at ét selskab ikke kunne påvise, at det opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(33)

Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at ét selskab ikke kunne påvise, at det opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (34) | Det blev især konstateret, at oplysningerne om eksportsalget, der fandt sted enten direkte eller gennem et forretningsmæssigt forbundet selskab i Hongkong, ikke kunne verificeres. Selskabet leverede ikke tilstrækkelige oplysninger om den samlede eksportmængde og de relevante tilsvarende eksportfakturaer, selv om det blev anmodet herom. Desuden fandtes oplysningerne om samlet omsætning og om hjemmemarkedssalg og eksportsalg ikke at være i overensstemmelse med de tilgængelige revisionsrapporter og selskabets regnskaber. Hertil kommer, at selskabet ikke var i stand til at påvise, til hvem salget var destineret, således som angivet i spørgeskemaet. Kommissionen kunne derfor ikke verificere, om selskabet frit kunne bestemme sine eksportpriser og –mængder samt salgsbetingelser, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b). |
| --- | --- |

(34)

Det blev især konstateret, at oplysningerne om eksportsalget, der fandt sted enten direkte eller gennem et forretningsmæssigt forbundet selskab i Hongkong, ikke kunne verificeres. Selskabet leverede ikke tilstrækkelige oplysninger om den samlede eksportmængde og de relevante tilsvarende eksportfakturaer, selv om det blev anmodet herom. Desuden fandtes oplysningerne om samlet omsætning og om hjemmemarkedssalg og eksportsalg ikke at være i overensstemmelse med de tilgængelige revisionsrapporter og selskabets regnskaber. Hertil kommer, at selskabet ikke var i stand til at påvise, til hvem salget var destineret, således som angivet i spørgeskemaet. Kommissionen kunne derfor ikke verificere, om selskabet frit kunne bestemme sine eksportpriser og –mængder samt salgsbetingelser, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b).

3.3.   Normal værdi

3.3.1.   Referenceland

| (35) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og — i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling — lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland. |
| --- | --- |

(35)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og — i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling — lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.

| (36) | I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina og Ukraine, og den opfordrede berørte parter til at fremsætte bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(36)

I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina og Ukraine, og den opfordrede berørte parter til at fremsætte bemærkninger hertil.

| (37) | Der blev modtaget bemærkninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og Ukraine, hvori Taiwan, Indien eller Tyrkiet blev foreslået som mere passende referencelande end USA. De væsentligste argumenter imod valget af USA som referenceland var forskellene i den generelle økonomiske udvikling, adgangen til og priserne på råvarer, arbejdskraftomkostninger og produktionsmetoder, men også forskelle med hensyn til konkurrencen på hjemmemarkedet for strygebrætter. Det blev ligeledes fremført, at det amerikanske marked for strygebrætter er et meget beskyttet marked med kunstigt høje priser. |
| --- | --- |

(37)

Der blev modtaget bemærkninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og Ukraine, hvori Taiwan, Indien eller Tyrkiet blev foreslået som mere passende referencelande end USA. De væsentligste argumenter imod valget af USA som referenceland var forskellene i den generelle økonomiske udvikling, adgangen til og priserne på råvarer, arbejdskraftomkostninger og produktionsmetoder, men også forskelle med hensyn til konkurrencen på hjemmemarkedet for strygebrætter. Det blev ligeledes fremført, at det amerikanske marked for strygebrætter er et meget beskyttet marked med kunstigt høje priser.

| (38) | Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA og i andre potentielle referencelande, f.eks. Thailand, Indien og Tyrkiet. Der blev sendt breve og relevante spørgeskemaer til fem selskaber i USA, tre selskaber i Thailand, fem selskaber i Indien og ni selskaber i Tyrkiet. Af alle disse selskaber var der kun én tyrkisk producent, der i tide indgav alle de nødvendige oplysninger med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, og som indvilligede i at samarbejde i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA og i andre potentielle referencelande, f.eks. Thailand, Indien og Tyrkiet. Der blev sendt breve og relevante spørgeskemaer til fem selskaber i USA, tre selskaber i Thailand, fem selskaber i Indien og ni selskaber i Tyrkiet. Af alle disse selskaber var der kun én tyrkisk producent, der i tide indgav alle de nødvendige oplysninger med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, og som indvilligede i at samarbejde i undersøgelsen.

| (39) | Undersøgelsen viste, at Tyrkiet har et konkurrencepræget marked for strygebrætter, hvor omkring 90 % af markedet er dækket af en række lokalproducenter og resten af import fra tredjelande. Produktionsmængden i Tyrkiet udgør over 5 % af den mængde, der eksporteres af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Der blev med hensyn til kvaliteten og standarden af de tyrkiske strygebrætter ikke fundet nogen væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske og ukrainske varer. Det tyrkiske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi for Kina og Ukraine. |
| --- | --- |

(39)

Undersøgelsen viste, at Tyrkiet har et konkurrencepræget marked for strygebrætter, hvor omkring 90 % af markedet er dækket af en række lokalproducenter og resten af import fra tredjelande. Produktionsmængden i Tyrkiet udgør over 5 % af den mængde, der eksporteres af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Der blev med hensyn til kvaliteten og standarden af de tyrkiske strygebrætter ikke fundet nogen væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske og ukrainske varer. Det tyrkiske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi for Kina og Ukraine.

| (40) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at Tyrkiet er et passende referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(40)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at Tyrkiet er et passende referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.3.2.   Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling

| (41) | Den normale værdi for den ene kinesiske og den eneste ukrainske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af deres oplysninger om hjemmemarkedssalg og produktionsomkostninger. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg hos de pågældende selskaber. |
| --- | --- |

(41)

Den normale værdi for den ene kinesiske og den eneste ukrainske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af deres oplysninger om hjemmemarkedssalg og produktionsomkostninger. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg hos de pågældende selskaber.

| (42) | Hvad angår fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først for hvert enkelt eksportland, om den pågældende eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for repræsentativt, hvis den samlede mængde, som hver eksporterende producent solgte, udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(42)

Hvad angår fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først for hvert enkelt eksportland, om den pågældende eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for repræsentativt, hvis den samlede mængde, som hver eksporterende producent solgte, udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet.

3.3.2.1.   Folkerepublikken Kina

| (43) | Det blev fastslået, at den kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af den relevante eksporterende producents priser i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode. |
| --- | --- |

(43)

Det blev fastslået, at den kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af den relevante eksporterende producents priser i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode.

| (44) | Da det ikke var muligt at anvende hjemmemarkedspriser med henblik på at fastsætte den normale værdi, var det nødvendigt at fastsætte en beregnet normal værdi på grundlag af den pågældende producents priser. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev den normale værdi derfor beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for de eksporterede strygebrættyper (om nødvendigt justeret) plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (herefter »SG&A-omkostninger«) samt en passende fortjeneste. Det skal i denne henseende bemærkes, at indkøbspriserne for visse råvarer/dele, særlig råvarer/dele af stål, som blev oplyst af dette selskab, forekom at være kunstigt lave, således at produktionsomkostningerne bør undersøges nærmere, og de foreløbige undersøgelsesresultater bør eventuelt tages op til fornyet overvejelse i forbindelse med de endelige undersøgelsesresultater. |
| --- | --- |

(44)

Da det ikke var muligt at anvende hjemmemarkedspriser med henblik på at fastsætte den normale værdi, var det nødvendigt at fastsætte en beregnet normal værdi på grundlag af den pågældende producents priser. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev den normale værdi derfor beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for de eksporterede strygebrættyper (om nødvendigt justeret) plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (herefter »SG&A-omkostninger«) samt en passende fortjeneste. Det skal i denne henseende bemærkes, at indkøbspriserne for visse råvarer/dele, særlig råvarer/dele af stål, som blev oplyst af dette selskab, forekom at være kunstigt lave, således at produktionsomkostningerne bør undersøges nærmere, og de foreløbige undersøgelsesresultater bør eventuelt tages op til fornyet overvejelse i forbindelse med de endelige undersøgelsesresultater.

| (45) | Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af enhver anden metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). |
| --- | --- |

(45)

Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af enhver anden metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).

| (46) | Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.

3.3.2.2.   Ukraine

| (47) | Det blev for den eneste ukrainske eksporterende producent fastslået, at det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende vare ikke fandt sted i repræsentative mængder i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af priserne fra den relevante eksporterende producent i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode. |
| --- | --- |

(47)

Det blev for den eneste ukrainske eksporterende producent fastslået, at det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende vare ikke fandt sted i repræsentative mængder i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af priserne fra den relevante eksporterende producent i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode.

| (48) | Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, og eftersom der ikke var nogen anden samarbejdsvillig ukrainsk eksporterende producent, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af en anden passende metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). |
| --- | --- |

(48)

Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, og eftersom der ikke var nogen anden samarbejdsvillig ukrainsk eksporterende producent, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af en anden passende metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).

| (49) | Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.

3.3.3.   Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet

| (50) | Efter valget af Tyrkiet som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos den samarbejdsvillige tyrkiske producent. |
| --- | --- |

(50)

Efter valget af Tyrkiet som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos den samarbejdsvillige tyrkiske producent.

| (51) | Den tyrkiske producents hjemmemarkedssalg af den samme vare blev fundet at være repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af de eksporterende producenter i Kina. |
| --- | --- |

(51)

Den tyrkiske producents hjemmemarkedssalg af den samme vare blev fundet at være repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af de eksporterende producenter i Kina.

| (52) | Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Undersøgelsen hos den tyrkiske producent viste, at denne producents salgsmængde til nettopriser mindst svarende til ovennævnte enhedsomkostninger, repræsenterede over 80 % af den samlede salgsmængde. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner af den pågældende varetype på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse salg havde været fortjenstgivende eller ej. Det blev desuden konstateret, at disse hjemmemarkedspriser generelt var i overensstemmelse med priserne for en anden stor tyrkisk producent, som indsendte visse oplysninger i forbindelse med kontrollen på stedet i referencelandet. |
| --- | --- |

(52)

Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Undersøgelsen hos den tyrkiske producent viste, at denne producents salgsmængde til nettopriser mindst svarende til ovennævnte enhedsomkostninger, repræsenterede over 80 % af den samlede salgsmængde. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner af den pågældende varetype på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse salg havde været fortjenstgivende eller ej. Det blev desuden konstateret, at disse hjemmemarkedspriser generelt var i overensstemmelse med priserne for en anden stor tyrkisk producent, som indsendte visse oplysninger i forbindelse med kontrollen på stedet i referencelandet.

3.4.   Eksportpris

3.4.1.   Folkerepublikken Kina

| (53) | De eksporterende producenters eksportsalg til Fællesskabet fandt enten sted i) direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, ii) gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet, eller iii) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(53)

De eksporterende producenters eksportsalg til Fællesskabet fandt enten sted i) direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, ii) gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet, eller iii) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet.

| (54) | I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
  I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt til handelsselskaberne med henblik på eksport til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(54)

I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt til handelsselskaberne med henblik på eksport til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (55) | I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af de forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber til den første uafhængige kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(55)

I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af de forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber til den første uafhængige kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (56) | Én eksporterende producent solgte den pågældende vare gennem et handelsselskab i Hongkong. Handelsselskabet i Hongkong var ikke i stand til på grundlag af sine regnskaber på passende vis at påvise, at de oplyste eksportpriser til uafhængige kunder i Fællesskabet faktisk blev betalt. Det var desuden ikke muligt ved kontrol på stedet at få den hongkongske forhandlers indkøb til at stemme overens med de reviderede regnskaber for salget til Fællesskabet. Det blev meddelt selskabet, at der var alvorlig tvivl med hensyn til nøjagtigheden af dets salg til Fællesskabet gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab i Hongkong, og at der ikke ville blive taget højde for dette salg i forbindelse med de foreløbige dumpingberegninger. Selskabet fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, men det fremlagde ingen dokumentation, der gav anledning til at ændre de foreløbige undersøgelsesresultater. Der blev således set bort fra disse eksporttransaktioner, og eksportprisen blev udelukkende fastsat på grundlag af priserne for salg, der fandt sted enten direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Kina og Fællesskabet. |
| --- | --- |

(56)

Én eksporterende producent solgte den pågældende vare gennem et handelsselskab i Hongkong. Handelsselskabet i Hongkong var ikke i stand til på grundlag af sine regnskaber på passende vis at påvise, at de oplyste eksportpriser til uafhængige kunder i Fællesskabet faktisk blev betalt. Det var desuden ikke muligt ved kontrol på stedet at få den hongkongske forhandlers indkøb til at stemme overens med de reviderede regnskaber for salget til Fællesskabet. Det blev meddelt selskabet, at der var alvorlig tvivl med hensyn til nøjagtigheden af dets salg til Fællesskabet gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab i Hongkong, og at der ikke ville blive taget højde for dette salg i forbindelse med de foreløbige dumpingberegninger. Selskabet fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, men det fremlagde ingen dokumentation, der gav anledning til at ændre de foreløbige undersøgelsesresultater. Der blev således set bort fra disse eksporttransaktioner, og eksportprisen blev udelukkende fastsat på grundlag af priserne for salg, der fandt sted enten direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Kina og Fællesskabet.

| (57) | En eksporterende producent havde intet direkte salg af den pågældende vare. Han solgte den pågældende vare enten gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Kina eller gennem et forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i Kina. Eftersom det ikke var muligt at fastslå, hvem salget gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne parter endeligt var beregnet til, blev der foreløbigt set bort fra dette salg, og eksportprisen blev baseret udelukkende på det salg, der fandt sted gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab, der var i stand til at påvise, hvem salget i sidste ende var beregnet til. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har ikke ændret denne foreløbige konklusion. |
| --- | --- |

(57)

En eksporterende producent havde intet direkte salg af den pågældende vare. Han solgte den pågældende vare enten gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Kina eller gennem et forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i Kina. Eftersom det ikke var muligt at fastslå, hvem salget gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne parter endeligt var beregnet til, blev der foreløbigt set bort fra dette salg, og eksportprisen blev baseret udelukkende på det salg, der fandt sted gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab, der var i stand til at påvise, hvem salget i sidste ende var beregnet til. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har ikke ændret denne foreløbige konklusion.

| (58) | Som beskrevet i forbindelse med analysen med henblik på individuel behandling i betragtning 33 var én eksporterende producent ikke i stand til at påvise sit faktiske eksportsalg. Der blev derfor i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, set bort fra selskabets samlede eksportsalg, og de oplyste priser kunne således ikke anvendes til at fastsætte eksportpriserne fra Kina til Fællesskabet. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har imidlertid ikke givet anledning til at ændre undersøgelsesresultaterne, og eftersom der ikke var andre tilgængelige informationskilder med henblik på at fastsætte dette selskabs eksport til Fællesskabet, blev det fundet passende at se bort fra alle eksportoplysninger og fastsætte dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende oplysninger (jf. betragtning 65). |
| --- | --- |

(58)

Som beskrevet i forbindelse med analysen med henblik på individuel behandling i betragtning 33 var én eksporterende producent ikke i stand til at påvise sit faktiske eksportsalg. Der blev derfor i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, set bort fra selskabets samlede eksportsalg, og de oplyste priser kunne således ikke anvendes til at fastsætte eksportpriserne fra Kina til Fællesskabet. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har imidlertid ikke givet anledning til at ændre undersøgelsesresultaterne, og eftersom der ikke var andre tilgængelige informationskilder med henblik på at fastsætte dette selskabs eksport til Fællesskabet, blev det fundet passende at se bort fra alle eksportoplysninger og fastsætte dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende oplysninger (jf. betragtning 65).

3.4.2.   Ukraine

| (59) | Alle eksporttransaktioner til Fællesskabet fra den eneste ukrainske eksportør fandt sted gennem denne eksportørs forretningsmæssigt forbundne selskab uden for Fællesskabet. Dette forretningsmæssigt forbundne selskab udførte alle opgaver i forbindelse med importen af de varer, der blev bragt i fri omsætning i Fællesskabet, og det burde derfor betragtes som en forretningsmæssigt forbundet importør. For denne eksport fastsattes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på grundlag af de priser, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. Med henblik herpå blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, herunder told og afgifter, der påløb mellem import og videresalg, samt for den fortjeneste, der normalt opnås af uafhængige samarbejdsvillige importører, så der kunne fastsættes en pålidelig eksportpris. |
| --- | --- |

(59)

Alle eksporttransaktioner til Fællesskabet fra den eneste ukrainske eksportør fandt sted gennem denne eksportørs forretningsmæssigt forbundne selskab uden for Fællesskabet. Dette forretningsmæssigt forbundne selskab udførte alle opgaver i forbindelse med importen af de varer, der blev bragt i fri omsætning i Fællesskabet, og det burde derfor betragtes som en forretningsmæssigt forbundet importør. For denne eksport fastsattes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på grundlag af de priser, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. Med henblik herpå blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, herunder told og afgifter, der påløb mellem import og videresalg, samt for den fortjeneste, der normalt opnås af uafhængige samarbejdsvillige importører, så der kunne fastsættes en pålidelig eksportpris.

3.5.   Sammenligning

| (60) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. |
| --- | --- |

(60)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

| (61) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle eksporterende producenter i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, garantier og kautioner samt provision, når dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(61)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle eksporterende producenter i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, garantier og kautioner samt provision, når dette var relevant og berettiget.

| (62) | Hvad angår den normale værdi baseret på referencelandet for eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev det i forbindelse med undersøgelsen fastslået, at tyrkiske strygebrætter i de fleste tilfælde er udstyret med et elektrisk stik og en ledningholder, mens dette ikke var tilfældet for de fleste kinesiske produkter. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel. Der blev desuden konstateret visse forskelle i handelstrin. Det blev fastslået, at på det tyrkiske hjemmemarked leveres strygebrætter normalt direkte til detailhandlerne, således at ordre- og leveringsmængderne er væsentligt mindre end de ordrer eller leveringer, der finder sted gennem importører/handelsselskaber eller gennem distributionscentre hos store detailkæder, således som det er tilfældet med det kinesiske eksportsalg. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel. |
| --- | --- |

(62)

Hvad angår den normale værdi baseret på referencelandet for eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev det i forbindelse med undersøgelsen fastslået, at tyrkiske strygebrætter i de fleste tilfælde er udstyret med et elektrisk stik og en ledningholder, mens dette ikke var tilfældet for de fleste kinesiske produkter. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel. Der blev desuden konstateret visse forskelle i handelstrin. Det blev fastslået, at på det tyrkiske hjemmemarked leveres strygebrætter normalt direkte til detailhandlerne, således at ordre- og leveringsmængderne er væsentligt mindre end de ordrer eller leveringer, der finder sted gennem importører/handelsselskaber eller gennem distributionscentre hos store detailkæder, således som det er tilfældet med det kinesiske eksportsalg. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel.

3.6.   Dumpingmargener

3.6.1.   Generel metode

| (63) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor. Det skal bemærkes, at der ikke var nogen samarbejdsvillig eksporterende producent i begge lande ud over dem, der blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling. |
| --- | --- |

(63)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor. Det skal bemærkes, at der ikke var nogen samarbejdsvillig eksporterende producent i begge lande ud over dem, der blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling.

| (64) | For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev graden af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde opgivet, sammenlignet med den tilsvarende eksportmængde, der blev fastslået på grundlag af klagen og visse oplysninger, indhentet fra andre kendte eksporterende producenter i de pågældende lande, der i sidste ende ikke samarbejdede i undersøgelsen. Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(64)

For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev graden af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde opgivet, sammenlignet med den tilsvarende eksportmængde, der blev fastslået på grundlag af klagen og visse oplysninger, indhentet fra andre kendte eksporterende producenter i de pågældende lande, der i sidste ende ikke samarbejdede i undersøgelsen. Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare.

| (65) | I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var lav, dvs. hvor under 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til et højere niveau end den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter. I sådanne tilfælde blev dumpingmargenen derfor fastsat til et niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de varetyper, som blev mest solgt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der havde de højeste dumpingmargener. Dette blev fundet passende, eftersom der var grund til at antage, at den lave grad af samarbejdsvilje skyldes, at de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i det undersøgte land generelt har foretaget dumping på et højere niveau end nogen af de samarbejdsvillige producenter. Der var desuden intet, der tydede på, at et ikke-samarbejdsvilligt selskab foretog dumping til et lavere niveau. |
| --- | --- |

(65)

I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var lav, dvs. hvor under 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til et højere niveau end den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter. I sådanne tilfælde blev dumpingmargenen derfor fastsat til et niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de varetyper, som blev mest solgt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der havde de højeste dumpingmargener. Dette blev fundet passende, eftersom der var grund til at antage, at den lave grad af samarbejdsvilje skyldes, at de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i det undersøgte land generelt har foretaget dumping på et højere niveau end nogen af de samarbejdsvillige producenter. Der var desuden intet, der tydede på, at et ikke-samarbejdsvilligt selskab foretog dumping til et lavere niveau.

| (66) | I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var høj, dvs. hvor mindst 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare, blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land. |
| --- | --- |

(66)

I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var høj, dvs. hvor mindst 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare, blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land.

3.6.2.   Dumpingmargener

3.6.2.1.   Folkerepublikken Kina

| (67) | På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var under 80 %. Metoden i betragtning 65 blev derfor anvendt til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen. |
| --- | --- |

(67)

På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var under 80 %. Metoden i betragtning 65 blev derfor anvendt til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen.

| (68) | De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 % |
| --- | --- | --- |

(68)

De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %

| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 % |
| --- | --- |

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %

| — | Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou: 0 % |
| --- | --- |

—

Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou: 0 %

| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 % |
| --- | --- |

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %

| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %

| — | Alle andre selskaber: 38,1 %. |
| --- | --- |

—

Alle andre selskaber: 38,1 %.

| (69) | For den eneste kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, blev det foreløbigt fastslået, at eksportsalget ikke fandt sted til dumpingpriser. Det skal i denne henseende bemærkes, at de foreløbige undersøgelsesresultater eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på de endelige undersøgelsesresultater, jf. betragtning 44. |
| --- | --- |

(69)

For den eneste kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, blev det foreløbigt fastslået, at eksportsalget ikke fandt sted til dumpingpriser. Det skal i denne henseende bemærkes, at de foreløbige undersøgelsesresultater eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på de endelige undersøgelsesresultater, jf. betragtning 44.

3.6.2.2.   Ukraine

| (70) | På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var over 80 % for Ukraines vedkommende. Eurogold Industries Ltd er således den eneste ukrainske eksporterende producent af strygebrætter, og der var intet, der tydede på, at eksporterende producenter bevidst afholdt sig fra at samarbejde. Metoden i betragtning 66 blev derfor anvendt til at fastsætte dumpingmargenen for andre ukrainske eksporterende producenter af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(70)

På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var over 80 % for Ukraines vedkommende. Eurogold Industries Ltd er således den eneste ukrainske eksporterende producent af strygebrætter, og der var intet, der tydede på, at eksporterende producenter bevidst afholdt sig fra at samarbejde. Metoden i betragtning 66 blev derfor anvendt til at fastsætte dumpingmargenen for andre ukrainske eksporterende producenter af den pågældende vare.

| (71) | De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 % |
| --- | --- | --- |

(71)

De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %

| — | Alle andre selskaber: 17,3 % |
| --- | --- |

—

Alle andre selskaber: 17,3 %

4.   SKADE

4.1.   EF-produktion

| (72) | Ifølge de foreløbige undersøgelsesresultater fremstilles den samme vare af mindst 30 små og mellemstore virksomheder i Fællesskabet. Hovedparten af produktionen i Fællesskabet finder sted i Italien, Polen og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(72)

Ifølge de foreløbige undersøgelsesresultater fremstilles den samme vare af mindst 30 små og mellemstore virksomheder i Fællesskabet. Hovedparten af produktionen i Fællesskabet finder sted i Italien, Polen og Det Forenede Kongerige.

| (73) | Selv om der er adskillige producenter på fællesskabsmarkedet, er koncentrationsgraden forholdsvis høj, hvilket fremgår af det forhold, at produktionen fra de fem største producenter repræsenterer over 50 % af den samlede anslåede EF-produktion. Produktionen fra alle ovennævnte selskaber udgør den samlede EF-produktion. |
| --- | --- |

(73)

Selv om der er adskillige producenter på fællesskabsmarkedet, er koncentrationsgraden forholdsvis høj, hvilket fremgår af det forhold, at produktionen fra de fem største producenter repræsenterer over 50 % af den samlede anslåede EF-produktion. Produktionen fra alle ovennævnte selskaber udgør den samlede EF-produktion.

4.2.   Definition af EF-erhvervsgren

| (74) | Klagen blev indgivet af tre EF-producenter, der repræsenterer en væsentlig del af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare, i dette tilfælde over 40 %. |
| --- | --- |

(74)

Klagen blev indgivet af tre EF-producenter, der repræsenterer en væsentlig del af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare, i dette tilfælde over 40 %.

| (75) | Klagerne og en anden EF-producent samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen (jf. betragtning 9). Disse fire selskaber repræsenterer over 45 % af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare. En af disse EF-producenter foretog visse indførsler fra Kina i undersøgelsesperioden. Importen var imidlertid ikke dette selskabs hovedaktivitet, og de pågældende indførsler blev anset for at have fundet sted som en reaktion på tilstrømningen af dumpingimporterede lavprisvarer, især for at forblive konkurrencedygtig i lavprissegmentet. Det findes derfor ikke passende at udelukke denne producent fra definitionen af EF-erhvervsgren. |
| --- | --- |

(75)

Klagerne og en anden EF-producent samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen (jf. betragtning 9). Disse fire selskaber repræsenterer over 45 % af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare. En af disse EF-producenter foretog visse indførsler fra Kina i undersøgelsesperioden. Importen var imidlertid ikke dette selskabs hovedaktivitet, og de pågældende indførsler blev anset for at have fundet sted som en reaktion på tilstrømningen af dumpingimporterede lavprisvarer, især for at forblive konkurrencedygtig i lavprissegmentet. Det findes derfor ikke passende at udelukke denne producent fra definitionen af EF-erhvervsgren.

| (76) | På dette grundlag anses de fire EF-producenter i betragtning 75 for at udgøre EF-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De er herefter benævnt »EF-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(76)

På dette grundlag anses de fire EF-producenter i betragtning 75 for at udgøre EF-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De er herefter benævnt »EF-erhvervsgrenen«.

4.3.   EF-forbrug

| (77) | Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare. Der findes desuden ingen oplysninger om nogen væsentlige importmængder af strygebrætter fra andre lande end Kina og Ukraine (herefter »de pågældende lande«). EF-forbruget blev derfor fastsat på grundlag af følgende oplysninger:






  — | den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af EF-erhvervsgrenen |
| --- | --- | --- |

(77)

Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare. Der findes desuden ingen oplysninger om nogen væsentlige importmængder af strygebrætter fra andre lande end Kina og Ukraine (herefter »de pågældende lande«). EF-forbruget blev derfor fastsat på grundlag af følgende oplysninger:

—

den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af EF-erhvervsgrenen

| — | den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af andre kendte EF-producenter |
| --- | --- |

—

den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af andre kendte EF-producenter

| — | den importerede mængde af den pågældende vare i Fællesskabet fra de samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter |
| --- | --- |

—

den importerede mængde af den pågældende vare i Fællesskabet fra de samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter

| — | den importerede mængde af den pågældende vare til Fællesskabet fra andre kendte kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

—

den importerede mængde af den pågældende vare til Fællesskabet fra andre kendte kinesiske eksporterende producenter.

På dette grundlag udviklede forbruget i Fællesskabet sig således:

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug (enheder) | 6 684 000 | 6 795 000 | 7 187 000 | 8 557 000 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 102 | 108 | 128 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EF-erhvervsgrenen og samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger indhentet fra andre EF-producenter og andre kinesiske eksporterende producenter. |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Forbrug (enheder)

6 684 000

6 795 000

7 187 000

8 557 000

Indeks: 2002=100

100

102

108

128

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EF-erhvervsgrenen og samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger indhentet fra andre EF-producenter og andre kinesiske eksporterende producenter.

| (78) | EF-forbruget af strygebrætter steg med 28 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden, idet den mest markante stigning fandt sted mellem 2004 og undersøgelsesperioden. Den samlede støtte stigning tilskrives hovedsagelig det stigende forbrug i de nye medlemsstater, selv om stigningen i undersøgelsesperioden i et vist omfang kan tilskrives en stigende lavprisimport fra Kina og Ukraine, foretaget af visse tidligere EF-producenter, der skiftede til import og således udbyggede deres lagerbeholdning. |
| --- | --- |

(78)

EF-forbruget af strygebrætter steg med 28 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden, idet den mest markante stigning fandt sted mellem 2004 og undersøgelsesperioden. Den samlede støtte stigning tilskrives hovedsagelig det stigende forbrug i de nye medlemsstater, selv om stigningen i undersøgelsesperioden i et vist omfang kan tilskrives en stigende lavprisimport fra Kina og Ukraine, foretaget af visse tidligere EF-producenter, der skiftede til import og således udbyggede deres lagerbeholdning.

4.4.   Import fra de pågældende lande

4.4.1.   Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende dumpingimport

| (79) | Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge denne artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at den importerede mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge denne artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at den importerede mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare.

| (80) | Det bemærkes, at importen fra én kinesisk eksporterende producent ikke blev anset for at have fundet sted til dumpingpriser. Denne import er derfor ikke medregnet i dumpingimporten. |
| --- | --- |

(80)

Det bemærkes, at importen fra én kinesisk eksporterende producent ikke blev anset for at have fundet sted til dumpingpriser. Denne import er derfor ikke medregnet i dumpingimporten.

| (81) | De dumpingmargener, der er fastsat i forbindelse med dumpingimporten fra hvert af de pågældende lande, var over minimumsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. |
| --- | --- |

(81)

De dumpingmargener, der er fastsat i forbindelse med dumpingimporten fra hvert af de pågældende lande, var over minimumsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7.

| (82) | Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at strygebrætter, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og de strygebrætter, der blev produceret/solgt af EF-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da de ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da forbrugerne opfatter dem som indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler. |
| --- | --- |

(82)

Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at strygebrætter, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og de strygebrætter, der blev produceret/solgt af EF-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da de ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da forbrugerne opfatter dem som indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler.

| (83) | Visse berørte parter gjorde gældende, at betingelserne for at foretage en kumulativ vurdering ikke var opfyldt i dette tilfælde, fordi der er en grundlæggende forskel mellem importen fra Kina og importen fra Ukraine med hensyn til priser og markedsadfærd. |
| --- | --- |

(83)

Visse berørte parter gjorde gældende, at betingelserne for at foretage en kumulativ vurdering ikke var opfyldt i dette tilfælde, fordi der er en grundlæggende forskel mellem importen fra Kina og importen fra Ukraine med hensyn til priser og markedsadfærd.

| (84) | Hvad angår priserne bemærkes det, at den absolutte forskel i prisniveau mellem de to lande ikke har afgørende betydning for den kumulative vurdering. Dette kan skyldes forskellige faktorer, f.eks. et forskelligt varesortiment. Det er pristendensen i løbet af den betragtede periode, som er relevant, og denne tendens har været sammenlignelig for de to lande. Den gennemsnitlige importpris fra Kina og Ukraine steg således med henholdsvis 27 % og 12 % mellem 2002 (2003 for Ukraines vedkommende) og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(84)

Hvad angår priserne bemærkes det, at den absolutte forskel i prisniveau mellem de to lande ikke har afgørende betydning for den kumulative vurdering. Dette kan skyldes forskellige faktorer, f.eks. et forskelligt varesortiment. Det er pristendensen i løbet af den betragtede periode, som er relevant, og denne tendens har været sammenlignelig for de to lande. Den gennemsnitlige importpris fra Kina og Ukraine steg således med henholdsvis 27 % og 12 % mellem 2002 (2003 for Ukraines vedkommende) og undersøgelsesperioden.

| (85) | Som anført i betragtning 82 blev det med hensyn til markedsadfærd fastslået, at der ikke fandtes væsentlige forskelle vedrørende varernes egenskaber, distributionskanaler osv. |
| --- | --- |

(85)

Som anført i betragtning 82 blev det med hensyn til markedsadfærd fastslået, at der ikke fandtes væsentlige forskelle vedrørende varernes egenskaber, distributionskanaler osv.

| (86) | På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at alle betingelserne for at foretage kumulativ vurdering er opfyldt, og at virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande derfor bør vurderes samlet i forbindelse med skadesanalysen. |
| --- | --- |

(86)

På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at alle betingelserne for at foretage kumulativ vurdering er opfyldt, og at virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande derfor bør vurderes samlet i forbindelse med skadesanalysen.

4.4.2.   Mængde, pris og markedsandel for importen fra de pågældende lande

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (enheder) | 431 000 | 858 300 | 2 388 600 | 4 120 800 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 199 | 554 | 956 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter. |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Import (enheder)

431 000

858 300

2 388 600

4 120 800

Indeks: 2002=100

100

199

554

956

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter.

| (87) | Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare betydeligt gennem hele den betragtede periode. Importen i undersøgelsesperioden steg med over 850 % fra 2002. |
| --- | --- |

(87)

Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare betydeligt gennem hele den betragtede periode. Importen i undersøgelsesperioden steg med over 850 % fra 2002.

| (88) | Det skal bemærkes, at der ikke var nogen import fra Ukraine i 2002. Den eneste ukrainske producent af strygebrætter startede sine aktiviteter i 2003. Importen fra Ukraine steg markant i 2004, nemlig med over 400 %. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig importpris (EUR/enhed) | 4,91 | 6,15 | 6,34 | 6,53 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 125 | 129 | 133 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter. |

(88)

Det skal bemærkes, at der ikke var nogen import fra Ukraine i 2002. Den eneste ukrainske producent af strygebrætter startede sine aktiviteter i 2003. Importen fra Ukraine steg markant i 2004, nemlig med over 400 %.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Gennemsnitlig importpris (EUR/enhed)

4,91

6,15

6,34

6,53

Indeks: 2002=100

100

125

129

133

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter.

| (89) | Den gennemsnitlige importpris steg i hele den betragtede periode. Den forblev imidlertid væsentligt under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser (jf. den relevante tabel og betragtning 99). Den gennemsnitlige importpris var i undersøgelsesperioden over 40 % lavere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris. |
| --- | --- |

(89)

Den gennemsnitlige importpris steg i hele den betragtede periode. Den forblev imidlertid væsentligt under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser (jf. den relevante tabel og betragtning 99). Den gennemsnitlige importpris var i undersøgelsesperioden over 40 % lavere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris.

| (90) | Stigningen i de gennemsnitlige importpriser kan tilskrives følgende faktorer.
  De kinesiske eksportører foretog et markant skift hen imod markedets middel- og højprissegment. Som allerede anført i betragtning 78 har visse tidligere EF-producenter på betydelig vis nedbragt eller standset deres produktion i Fællesskabet og gået over til at importere fra de pågældende lande. Størstedelen af disse selskaber er etableret inden for middel- og højprissegmentet.
  De fleste kinesiske eksporterende producenter er nye på markedet for strygebrætter, og det er ikke overraskende at se en vis prisstigning, efterhånden som de bliver mere etableret.
  Andelen af import fra Ukraine faldt pludseligt i 2004. Eftersom det gennemsnitlige prisniveau for denne import ligger over det gennemsnitlige prisniveau for importen fra Kina, er det kumulative prisniveau højere. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Markedsandel | 6 % | 13 % | 33 % | 48 % |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 196 | 515 | 747 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter. |

(90)

Stigningen i de gennemsnitlige importpriser kan tilskrives følgende faktorer.

De kinesiske eksportører foretog et markant skift hen imod markedets middel- og højprissegment. Som allerede anført i betragtning 78 har visse tidligere EF-producenter på betydelig vis nedbragt eller standset deres produktion i Fællesskabet og gået over til at importere fra de pågældende lande. Størstedelen af disse selskaber er etableret inden for middel- og højprissegmentet.

De fleste kinesiske eksporterende producenter er nye på markedet for strygebrætter, og det er ikke overraskende at se en vis prisstigning, efterhånden som de bliver mere etableret.

Andelen af import fra Ukraine faldt pludseligt i 2004. Eftersom det gennemsnitlige prisniveau for denne import ligger over det gennemsnitlige prisniveau for importen fra Kina, er det kumulative prisniveau højere.

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Markedsandel

6 %

13 %

33 %

48 %

Indeks: 2002=100

100

196

515

747

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter.

| (91) | Dumpingimporten fra de pågældende lande havde en markedsandel, der steg dramatisk i den betragtede periode. Den blev næsten tredoblet mellem 2003 og 2004, hvor der skete en massiv import fra Ukraine til EF-markedet, og den fortsatte med at stige meget i undersøgelsesperioden, og dette i et sådant omfang, at den næsten repræsenterede halvdelen af markedet. |
| --- | --- |

(91)

Dumpingimporten fra de pågældende lande havde en markedsandel, der steg dramatisk i den betragtede periode. Den blev næsten tredoblet mellem 2003 og 2004, hvor der skete en massiv import fra Ukraine til EF-markedet, og den fortsatte med at stige meget i undersøgelsesperioden, og dette i et sådant omfang, at den næsten repræsenterede halvdelen af markedet.

4.4.3.   Underbud

| (92) | Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de samarbejdsvillige eksporterende producenters importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for sammenlignelige varetyper i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens priser justeredes til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Fællesskabets grænse, plus eventuelle toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter. |
| --- | --- |

(92)

Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de samarbejdsvillige eksporterende producenters importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for sammenlignelige varetyper i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens priser justeredes til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Fællesskabets grænse, plus eventuelle toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter.

| (93) | På grundlag af de samarbejdsvillige eksporterende producenters priser fandtes følgende underbudsmargener, anført efter land og i procent af EF-erhvervsgrenens priser:






  Land | Prisunderbud |
| --- | --- | --- |
| Kina | 30,8 %-45,5 % |
| Ukraine | 6,6 % |

(93)

På grundlag af de samarbejdsvillige eksporterende producenters priser fandtes følgende underbudsmargener, anført efter land og i procent af EF-erhvervsgrenens priser:

Land

Prisunderbud

Kina

30,8 %-45,5 %

Ukraine

6,6 %

4.5.   EF-erhvervsgrenens situation

4.5.1.   Indledende bemærkninger

| (94) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Der blev for de klagende og en anden fuldt ud samarbejdsvillig producent, dvs. EF-erhvervsgrenen, foretaget en fuldstændig analyse af disse faktorer. |
| --- | --- |

(94)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Der blev for de klagende og en anden fuldt ud samarbejdsvillig producent, dvs. EF-erhvervsgrenen, foretaget en fuldstændig analyse af disse faktorer.

4.5.2.   Skadesindikatorer

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (enheder) | 2 851 796 | 2 814 254 | 2 578 175 | 2 229 641 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 99 | 90 | 78 |
| Kapacitet (enheder) | 5 304 158 | 5 304 158 | 5 304 158 | 5 484 620 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Kapacitetsudnyttelse | 54 % | 53 % | 49 % | 41 % |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 99 | 90 | 76 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Produktion (enheder)

2 851 796

2 814 254

2 578 175

2 229 641

Indeks: 2002=100

100

99

90

78

Kapacitet (enheder)

5 304 158

5 304 158

5 304 158

5 484 620

Indeks: 2002=100

100

100

100

103

Kapacitetsudnyttelse

54 %

53 %

49 %

41 %

Indeks: 2002=100

100

99

90

76

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

| (95) | I løbet af den betragtede periode øgedes EF-erhvervsgrenens produktion med 22 %. Den mindre stigning i kapaciteten i undersøgelsesperioden skyldes det forhold, at en EF-producent udbyggede sin kapacitet for at drage fordel af det øgede forbrug efter EU's udvidelse. Det var desværre kun importen, der fik gavn af dette øgede forbrug. Som et resultat faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(95)

I løbet af den betragtede periode øgedes EF-erhvervsgrenens produktion med 22 %. Den mindre stigning i kapaciteten i undersøgelsesperioden skyldes det forhold, at en EF-producent udbyggede sin kapacitet for at drage fordel af det øgede forbrug efter EU's udvidelse. Det var desværre kun importen, der fik gavn af dette øgede forbrug. Som et resultat faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i undersøgelsesperioden.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (enheder) | 96 729 | 131 811 | 180 518 | 144 543 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 136 | 187 | 149 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Lager (enheder)

96 729

131 811

180 518

144 543

Indeks: 2002=100

100

136

187

149

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

| (96) | Der skete en generel forøgelse af lagerbeholdningerne mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Selv om højdepunktet i 2004 må antages til dels at skyldes modtagne ordrer, der endnu ikke var blevet leveret til kunderne, er den generelle stigende tendens tydelig. |
| --- | --- |

(96)

Der skete en generel forøgelse af lagerbeholdningerne mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Selv om højdepunktet i 2004 må antages til dels at skyldes modtagne ordrer, der endnu ikke var blevet leveret til kunderne, er den generelle stigende tendens tydelig.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Salget i Fællesskabet (enheder) | 2 605 381 | 2 567 285 | 2 348 934 | 2 050 373 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 99 | 90 | 79 |
| Markedsandel | 39 % | 38 % | 33 % | 24 % |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 97 | 84 | 61 |
| Salgspris (EUR/enhed) | 12,99 | 12,31 | 11,17 | 11,18 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Salget i Fællesskabet (enheder)

2 605 381

2 567 285

2 348 934

2 050 373

Indeks: 2002=100

100

99

90

79

Markedsandel

39 %

38 %

33 %

24 %

Indeks: 2002=100

100

97

84

61

Salgspris (EUR/enhed)

12,99

12,31

11,17

11,18

Indeks: 2002=100

100

95

86

86

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

| (97) | EF-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode, og i undersøgelsesperioden faldt det til 79 % af den oprindelige mængde. En sådan faldende tendens er endnu mere bekymrende, når den sker samtidig med et stigende EF-forbrug. EF-erhvervsgrenen mistede således 39 % af sin markedsandel mellem 2002 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(97)

EF-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode, og i undersøgelsesperioden faldt det til 79 % af den oprindelige mængde. En sådan faldende tendens er endnu mere bekymrende, når den sker samtidig med et stigende EF-forbrug. EF-erhvervsgrenen mistede således 39 % af sin markedsandel mellem 2002 og undersøgelsesperioden.

| (98) | Der kunne ikke observeres nogen vækst hos EF-erhvervsgrenen. EF-erhvervsgrenen har faktisk ikke haft gavn af markedets vækst, dvs. det øgede EF-forbrug, men har derimod tabt 21 % af sin salgsmængde i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(98)

Der kunne ikke observeres nogen vækst hos EF-erhvervsgrenen. EF-erhvervsgrenen har faktisk ikke haft gavn af markedets vækst, dvs. det øgede EF-forbrug, men har derimod tabt 21 % af sin salgsmængde i den betragtede periode.

| (99) | De gennemsnitlige enhedspriser for EF-erhvervsgrenes egen produktion faldt betydeligt i de første tre år, nemlig med 14 %. De nåede deres laveste niveau i 2004 og forblev stabile i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(99)

De gennemsnitlige enhedspriser for EF-erhvervsgrenes egen produktion faldt betydeligt i de første tre år, nemlig med 14 %. De nåede deres laveste niveau i 2004 og forblev stabile i undersøgelsesperioden.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fortjenstmargen før skat | 6,8 % | 6,4 % | 0,7 % | 4,1 % |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 94 | 10 | 60 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Fortjenstmargen før skat

6,8 %

6,4 %

0,7 %

4,1 %

Indeks: 2002=100

100

94

10

60

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

| (100) | EF-erhvervsgrenens produktivitet blev forværret i den betragtede periode. Fortjenstmargenen i undersøgelsesperioden var 40 % lavere end i 2002. Den tilsyneladende forbedring i undersøgelsesperioden i forhold til 2004 blev i virkeligheden opnået ved nedskæringer i ledelsens lønninger i visse selskaber. Sådanne lønnedskæringer havde en betydelig virkning på selskabernes fortjenstmargener. Faktisk faldt den overordnede bruttofortjeneste, således at den i undersøgelsesperioden nåede ned på 65 % af niveauet i 2002. Det står derfor klart, at den overordnede nettofortjeneste før skat er kunstig og uholdbar. |
| --- | --- |

(100)

EF-erhvervsgrenens produktivitet blev forværret i den betragtede periode. Fortjenstmargenen i undersøgelsesperioden var 40 % lavere end i 2002. Den tilsyneladende forbedring i undersøgelsesperioden i forhold til 2004 blev i virkeligheden opnået ved nedskæringer i ledelsens lønninger i visse selskaber. Sådanne lønnedskæringer havde en betydelig virkning på selskabernes fortjenstmargener. Faktisk faldt den overordnede bruttofortjeneste, således at den i undersøgelsesperioden nåede ned på 65 % af niveauet i 2002. Det står derfor klart, at den overordnede nettofortjeneste før skat er kunstig og uholdbar.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (EUR) | 1 437 087 | 779 490 | 1 303 287 | 635 836 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 54 | 91 | 44 |
| Investeringsafkast | 61,98 % | 68,19 % | 4,77 % | 27,02 % |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 110 | 8 | 44 |
| Likviditet (EUR) | 3 463 326 | 4 184 515 | 1 246 671 | 3 023 277 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 121 | 36 | 87 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Investeringer (EUR)

1 437 087

779 490

1 303 287

635 836

Indeks: 2002=100

100

54

91

44

Investeringsafkast

61,98 %

68,19 %

4,77 %

27,02 %

Indeks: 2002=100

100

110

8

44

Likviditet (EUR)

3 463 326

4 184 515

1 246 671

3 023 277

Indeks: 2002=100

100

121

36

87

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

| (101) | Investeringerne faldt betydeligt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden nede på det halve i forhold til 2002. Desuden bestod størstedelen af investeringerne af nødvendige udskiftings- og renovationsinvesteringer. En del af 2004-investeringerne blev ligeledes foretaget som led i forberedelserne til de nye muligheder efter EU's udvidelse. Som vist ovenfor blev det øgede forbrug imidlertid fuldstændigt overtaget af importen fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(101)

Investeringerne faldt betydeligt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden nede på det halve i forhold til 2002. Desuden bestod størstedelen af investeringerne af nødvendige udskiftings- og renovationsinvesteringer. En del af 2004-investeringerne blev ligeledes foretaget som led i forberedelserne til de nye muligheder efter EU's udvidelse. Som vist ovenfor blev det øgede forbrug imidlertid fuldstændigt overtaget af importen fra de pågældende lande.

| (102) | Investeringsafkastet, udtrykt som EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte investerings- og fortjenstmargenerne. Det skal med hensyn til det tilsyneladende høje niveau af afkast af nettoaktiver bemærkes, at de fleste selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, blev etableret for 30 år siden eller mere, og de fleste af deres aktiver er således allerede blevet afskrevet. I 2004, hvor der blev foretaget visse investeringer, og hvor fortjenstmargenerne afspejlede EF-erhvervsgrenens faktiske rentabilitet (i stedet for det kunstigt øgede afkast i undersøgelsesperioden), faldt afkastet af investeringer faktisk med 63 procentpoint. Dette bekræfter EF-producenternes manglende evne til at tilvejebringe kapital, især som følge af den faldende salgsmængde og lave salgspris. |
| --- | --- |

(102)

Investeringsafkastet, udtrykt som EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte investerings- og fortjenstmargenerne. Det skal med hensyn til det tilsyneladende høje niveau af afkast af nettoaktiver bemærkes, at de fleste selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, blev etableret for 30 år siden eller mere, og de fleste af deres aktiver er således allerede blevet afskrevet. I 2004, hvor der blev foretaget visse investeringer, og hvor fortjenstmargenerne afspejlede EF-erhvervsgrenens faktiske rentabilitet (i stedet for det kunstigt øgede afkast i undersøgelsesperioden), faldt afkastet af investeringer faktisk med 63 procentpoint. Dette bekræfter EF-producenternes manglende evne til at tilvejebringe kapital, især som følge af den faldende salgsmængde og lave salgspris.

| (103) | EF-erhvervsgrenens likviditet var svingende. Forbedringen i 2003 blev efterfulgt af et pludseligt fald i 2004. Forbedringen i undersøgelsesperioden er i overensstemmelse med foranstaltningerne til forbedring af rentabilitet som beskrevet i betragtning 100. Samlet set blev likviditeten forværret i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(103)

EF-erhvervsgrenens likviditet var svingende. Forbedringen i 2003 blev efterfulgt af et pludseligt fald i 2004. Forbedringen i undersøgelsesperioden er i overensstemmelse med foranstaltningerne til forbedring af rentabilitet som beskrevet i betragtning 100. Samlet set blev likviditeten forværret i den betragtede periode.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse | 347 | 326 | 283 | 234 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 94 | 82 | 67 |
| Arbejdskraftomkostninger (EUR) | 7 521 183 | 7 209 158 | 5 701 507 | 5 361 572 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 96 | 76 | 71 |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 21 675 | 22 114 | 20 147 | 22 913 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 102 | 93 | 106 |
| Produktivitet pr. ansat (enheder/året) | 9 474 | 10 015 | 10 787 | 11 261 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 106 | 114 | 119 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Beskæftigelse

347

326

283

234

Indeks: 2002=100

100

94

82

67

Arbejdskraftomkostninger (EUR)

7 521 183

7 209 158

5 701 507

5 361 572

Indeks: 2002=100

100

96

76

71

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

21 675

22 114

20 147

22 913

Indeks: 2002=100

100

102

93

106

Produktivitet pr. ansat (enheder/året)

9 474

10 015

10 787

11 261

Indeks: 2002=100

100

106

114

119

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

| (104) | Antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen, der var beskæftiget med den samme vare, faldt med 33 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige arbejdskraftomkostning, der afspejler lønningerne, forblev stort set stabil. Det midlertidige fald i 2004 blev kompenseret af en mindre stigning i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(104)

Antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen, der var beskæftiget med den samme vare, faldt med 33 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige arbejdskraftomkostning, der afspejler lønningerne, forblev stort set stabil. Det midlertidige fald i 2004 blev kompenseret af en mindre stigning i undersøgelsesperioden.

| (105) | Bestræbelserne på at nedbringe produktionsomkostningerne, rationaliseringerne og nedbringelsen af antallet af ansatte medførte en øget produktivitet pr. ansat (stigning på 19 % i den betragtede periode). Som følge af de ovenfor beskrevne finansielle indikatorer for EF-erhvervsgrenen kunne den øgede produktivitet imidlertid ikke kompensere for faldet i salgsmængde og prisniveau. |
| --- | --- |

(105)

Bestræbelserne på at nedbringe produktionsomkostningerne, rationaliseringerne og nedbringelsen af antallet af ansatte medførte en øget produktivitet pr. ansat (stigning på 19 % i den betragtede periode). Som følge af de ovenfor beskrevne finansielle indikatorer for EF-erhvervsgrenen kunne den øgede produktivitet imidlertid ikke kompensere for faldet i salgsmængde og prisniveau.

4.5.3.   Dumpingens omfang, overvindelse af tidligere dumping og subsidiering

| (106) | For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(106)

For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande.

| (107) | Der var endvidere intet, der tydede på, at EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering. |
| --- | --- |

(107)

Der var endvidere intet, der tydede på, at EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering.

4.6.   Konklusion om skade

| (108) | I den betragtede periode steg lavprisimporten fra Kina og Ukraine dramatisk. Dumpingimporten fra de pågældende lande steg med hensyn til mængden med over 850 % i den betragtede periode. Markedsandelene steg med over 40 procentpoint af Fællesskabets strygebrætmarked i samme periode. |
| --- | --- |

(108)

I den betragtede periode steg lavprisimporten fra Kina og Ukraine dramatisk. Dumpingimporten fra de pågældende lande steg med hensyn til mængden med over 850 % i den betragtede periode. Markedsandelene steg med over 40 procentpoint af Fællesskabets strygebrætmarked i samme periode.

| (109) | Det fremgik af analysen af de økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen, at skaden bestod i faldende salgsmængde, salgspriser og markedsandele. Dette havde en direkte negativ virkning på EF-erhvervsgrenens finansielle situation, produktionsniveau og beskæftigelse. I den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet med over 20 %, markedsandelen faldt med 15 procentpoint, og beskæftigelsen faldt med over 30 %. EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris faldt med 14 %, og de individuelle priser nåede deres lavest mulige niveau. De finansielle indikatorer bekræfter således, at EF-erhvervsgrenen ikke længere er i stand til yderligere at sænke sine priser uden at lide tab, hvilket for de små og mellemstore virksomheders vedkommende ikke er holdbart i mere end nogle få måneder, da de ellers risikerer at skulle lukke. |
| --- | --- |

(109)

Det fremgik af analysen af de økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen, at skaden bestod i faldende salgsmængde, salgspriser og markedsandele. Dette havde en direkte negativ virkning på EF-erhvervsgrenens finansielle situation, produktionsniveau og beskæftigelse. I den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet med over 20 %, markedsandelen faldt med 15 procentpoint, og beskæftigelsen faldt med over 30 %. EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris faldt med 14 %, og de individuelle priser nåede deres lavest mulige niveau. De finansielle indikatorer bekræfter således, at EF-erhvervsgrenen ikke længere er i stand til yderligere at sænke sine priser uden at lide tab, hvilket for de små og mellemstore virksomheders vedkommende ikke er holdbart i mere end nogle få måneder, da de ellers risikerer at skulle lukke.

| (110) | Under hensyntagen til alle disse faktorer konkluderes det derfor foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(110)

Under hensyntagen til alle disse faktorer konkluderes det derfor foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledning

| (111) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(111)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.2.   Virkningerne af dumpingimporten

| (112) | For det første viste undersøgelsen som bekendt, at de strygebrætter, der importeres fra de pågældende lande, konkurrerer direkte med strygebrætter, som produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen, fordi de har identiske grundlæggende egenskaber, er udskiftelige fra forbrugernes synspunkt og distribueres ad samme kanaler. |
| --- | --- |

(112)

For det første viste undersøgelsen som bekendt, at de strygebrætter, der importeres fra de pågældende lande, konkurrerer direkte med strygebrætter, som produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen, fordi de har identiske grundlæggende egenskaber, er udskiftelige fra forbrugernes synspunkt og distribueres ad samme kanaler.

| (113) | Den kraftige stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande (mere end 850 %) faldt sammen med en forringelse af den økonomiske situation i EF-erhvervsgrenen. Betragtes EF-produktionen i den samme periode afspejler forringelsen sig bl.a. i en nedgang i salg og priser. |
| --- | --- |

(113)

Den kraftige stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande (mere end 850 %) faldt sammen med en forringelse af den økonomiske situation i EF-erhvervsgrenen. Betragtes EF-produktionen i den samme periode afspejler forringelsen sig bl.a. i en nedgang i salg og priser.

| (114) | Dumpingimportens markedsandel steg 42 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenen mistede 15 % af markedet. Fællesskabets forbrug steg som bekendt mere end 20 % fra 2002 til undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(114)

Dumpingimportens markedsandel steg 42 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenen mistede 15 % af markedet. Fællesskabets forbrug steg som bekendt mere end 20 % fra 2002 til undersøgelsesperioden.

| (115) | Priserne på dumpingimporten lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens, så det kan med rimelighed konkluderes, at den pågældende import var ansvarlig for de faldende priser, som førte til en forringelse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Desuden kunne EF-erhvervsgrenen ikke øge sin kapacitetsudnyttelse, hvilket den med rimelighed kunne have forventet at gøre som følge af den forbrugsstigning, der blev konstateret i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(115)

Priserne på dumpingimporten lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens, så det kan med rimelighed konkluderes, at den pågældende import var ansvarlig for de faldende priser, som førte til en forringelse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Desuden kunne EF-erhvervsgrenen ikke øge sin kapacitetsudnyttelse, hvilket den med rimelighed kunne have forventet at gøre som følge af den forbrugsstigning, der blev konstateret i den betragtede periode.

| (116) | I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side væksten i dumpingimporten til væsentligt lavere priser end EF-erhvervsgrenens og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel og beskæftigelse samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(116)

I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side væksten i dumpingimporten til væsentligt lavere priser end EF-erhvervsgrenens og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel og beskæftigelse samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

5.3.   Virkningerne af andre faktorer

5.3.1.   Resultater for andre EF-producenter, som støttede klagen

| (117) | 15 andre EF-producenter af strygebrætter end dem, der udgjorde EF-erhvervsgrenen, støttede klagen. Disse selskaber ønskede ikke at samarbejde i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen, men afgav visse oplysninger om deres produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og beskæftigelse. Selskaberne tegner sig sammenlagt for ca. 30 % af Fællesskabets samlede kendte produktion. Det skal bemærkes, at ingen af selskaberne importerede væsentlige mængder af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(117)

15 andre EF-producenter af strygebrætter end dem, der udgjorde EF-erhvervsgrenen, støttede klagen. Disse selskaber ønskede ikke at samarbejde i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen, men afgav visse oplysninger om deres produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og beskæftigelse. Selskaberne tegner sig sammenlagt for ca. 30 % af Fællesskabets samlede kendte produktion. Det skal bemærkes, at ingen af selskaberne importerede væsentlige mængder af den pågældende vare.

| (118) | De 15 selskabers situation blev analyseret og sammenlignet med EF-erhvervsgrenens. |
| --- | --- |

(118)

De 15 selskabers situation blev analyseret og sammenlignet med EF-erhvervsgrenens.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (enheder) | 1 401 965 | 1 674 888 | 1 448 686 | 1 262 714 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 119 | 103 | 90 |
| Kapacitet (enheder) | 2 758 900 | 2 865 300 | 3 284 500 | 3 299 800 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 104 | 119 | 120 |
| Kapacitetsudnyttelse | 51 % | 58 % | 44 % | 38 % |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 115 | 87 | 75 |
| Beskæftigelse | 281 | 314 | 277 | 231 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 112 | 98 | 82 |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Produktion (enheder)

1 401 965

1 674 888

1 448 686

1 262 714

Indeks: 2002=100

100

119

103

90

Kapacitet (enheder)

2 758 900

2 865 300

3 284 500

3 299 800

Indeks: 2002=100

100

104

119

120

Kapacitetsudnyttelse

51 %

58 %

44 %

38 %

Indeks: 2002=100

100

115

87

75

Beskæftigelse

281

314

277

231

Indeks: 2002=100

100

112

98

82

| (119) | Producenternes produktion steg 19 % i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik ned med 13 % i undersøgelsesperioden. Kapacitetsstigningen i 2004 kan tilskrives den forventede stigning i salget efter EU’s udvidelse. På grund af kapacitetsstigningen faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i den betragtede periode. Beskæftigelsen udviklede sig på linje med produktionen, dvs. steg i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik pludselig ned i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(119)

Producenternes produktion steg 19 % i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik ned med 13 % i undersøgelsesperioden. Kapacitetsstigningen i 2004 kan tilskrives den forventede stigning i salget efter EU’s udvidelse. På grund af kapacitetsstigningen faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i den betragtede periode. Beskæftigelsen udviklede sig på linje med produktionen, dvs. steg i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik pludselig ned i undersøgelsesperioden.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Salget i Fællesskabet (enheder) | 1 206 714 | 1 446 522 | 1 204 336 | 1 079 264 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 120 | 100 | 89 |
| Markedsandel | 18 % | 21 % | 17 % | 13 % |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 118 | 93 | 70 |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Salget i Fællesskabet (enheder)

1 206 714

1 446 522

1 204 336

1 079 264

Indeks: 2002=100

100

120

100

89

Markedsandel

18 %

21 %

17 %

13 %

Indeks: 2002=100

100

118

93

70

| (120) | Efter en midlertidig forbedring i 2003 faldt de 15 selskabers salgs- og markedsandel kraftigt. Denne udvikling falder helt tydeligt sammen med den pludselige stigning i dumpingimport fra de pågældende lande på Fællesskabets marked. Dumpingimporten blev som bekendt næsten tredoblet i 2004, og samme år steg markedsandelen 20 %. Fællesskabets forbrug af strygebrætter steg også som bekendt i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(120)

Efter en midlertidig forbedring i 2003 faldt de 15 selskabers salgs- og markedsandel kraftigt. Denne udvikling falder helt tydeligt sammen med den pludselige stigning i dumpingimport fra de pågældende lande på Fællesskabets marked. Dumpingimporten blev som bekendt næsten tredoblet i 2004, og samme år steg markedsandelen 20 %. Fællesskabets forbrug af strygebrætter steg også som bekendt i hele den betragtede periode.

| (121) | Det kan derfor konkluderes, at de 15 EF-producenter af strygebrætter, som støttede klagen, oplevede samme forringelse af deres situation som EF-erhvervsgrenen. Selskaberne kunne således ikke forvolde EF-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(121)

Det kan derfor konkluderes, at de 15 EF-producenter af strygebrætter, som støttede klagen, oplevede samme forringelse af deres situation som EF-erhvervsgrenen. Selskaberne kunne således ikke forvolde EF-erhvervsgrenen skade.

5.3.2.   Andre kendte EF-producenters resultater

| (122) | Som anført i betragtning 8 indgav to andre EF-producenter visse informationer, dog uden at støtte klagen. Yderligere to kendte EF-producenter støttede klagen, men samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og én tidligere producent indgav visse informationer om tidligere produktionsaktiviteter. Alle disse selskaber havde en betydelig import af den pågældende vare. De forhåndenværende data om selskaberne viser følgende tendenser (af fortrolighedshensyn vises de faktiske tal ikke): | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salg af EF-produktion i EF
  Indeks: 2002=100 | 100 | 75 | 49 | 29 |
| Markedsandel
  Indeks: 2002=100 | 100 | 76 | 46 | 23 |

(122)

Som anført i betragtning 8 indgav to andre EF-producenter visse informationer, dog uden at støtte klagen. Yderligere to kendte EF-producenter støttede klagen, men samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og én tidligere producent indgav visse informationer om tidligere produktionsaktiviteter. Alle disse selskaber havde en betydelig import af den pågældende vare. De forhåndenværende data om selskaberne viser følgende tendenser (af fortrolighedshensyn vises de faktiske tal ikke):

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Salg af EF-produktion i EF

Indeks: 2002=100

100

75

49

29

Markedsandel

Indeks: 2002=100

100

76

46

23

| (123) | EF-producenternes salg af strygebrætter faldt 71 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt endnu mere, nemlig 77 %, fordi markedet ekspanderede i den samme periode. |
| --- | --- |

(123)

EF-producenternes salg af strygebrætter faldt 71 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt endnu mere, nemlig 77 %, fordi markedet ekspanderede i den samme periode.

| (124) | Som allerede nævnt i betragtning 78 foretog flere traditionelle EF-producenter af strygebrætter en kraftig reduktion af deres produktionsaktiviteter i Fællesskabet i 2004 og undersøgelsesperioden eller bragte dem helt til ophør og startede en massiv import fra de pågældende lande. Nogle af disse selskaber kan faktisk ikke længere betragtes som EF-producenter, for deres produktionssteder blev lukket i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(124)

Som allerede nævnt i betragtning 78 foretog flere traditionelle EF-producenter af strygebrætter en kraftig reduktion af deres produktionsaktiviteter i Fællesskabet i 2004 og undersøgelsesperioden eller bragte dem helt til ophør og startede en massiv import fra de pågældende lande. Nogle af disse selskaber kan faktisk ikke længere betragtes som EF-producenter, for deres produktionssteder blev lukket i undersøgelsesperioden.

| (125) | Det konkluderes derfor, at disse øvrige EF-producenter var i en lignende situation som EF-erhvervsgrenen, og at deres produktionsaktiviteter ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(125)

Det konkluderes derfor, at disse øvrige EF-producenter var i en lignende situation som EF-erhvervsgrenen, og at deres produktionsaktiviteter ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen skade.

5.3.3.   EF-erhvervsgrenens eksportresultater

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportsalg af EF-produktion (enheder) | 213 711 | 211 887 | 219 410 | 215 243 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Eksportsalgspris (EUR/enhed) | 14,92 | 12,70 | 13,26 | 13,27 |
| Indeks: 2002=100 | 100 | 85 | 89 | 89 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Eksportsalg af EF-produktion (enheder)

213 711

211 887

219 410

215 243

Indeks: 2002=100

100

99

103

101

Eksportsalgspris (EUR/enhed)

14,92

12,70

13,26

13,27

Indeks: 2002=100

100

85

89

89

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

| (126) | EF-erhvervsgrenens eksportresultater forblev relativt stabile i den betragtede periode. Der kan ikke konstateres en nedgang i mængderne. Salgsprisen faldt 15 % i 2003, men dette fald blev delvis udlignet i 2004, og eksportprisen forblev stabil i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at eksportsalgsprisen ligger væsentligt over salgsprisen i Fællesskabet, og at eksportsalget kun udgør ca. 10 % af EF-erhvervsgrenens produktion. |
| --- | --- |

(126)

EF-erhvervsgrenens eksportresultater forblev relativt stabile i den betragtede periode. Der kan ikke konstateres en nedgang i mængderne. Salgsprisen faldt 15 % i 2003, men dette fald blev delvis udlignet i 2004, og eksportprisen forblev stabil i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at eksportsalgsprisen ligger væsentligt over salgsprisen i Fællesskabet, og at eksportsalget kun udgør ca. 10 % af EF-erhvervsgrenens produktion.

| (127) | Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige forvoldte skade. |
| --- | --- |

(127)

Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige forvoldte skade.

5.3.4.   Import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser

| (128) | Det blev som bekendt konstateret, at import fra én eksporterende producent fra Kina ikke blev solgt til dumpingpriser og derfor blev udelukket fra analysen af dumpingimport fra de berørte lande og konsekvenserne heraf for den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Det blev derfor undersøgt, om importen fra dette selskab kunne have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(128)

Det blev som bekendt konstateret, at import fra én eksporterende producent fra Kina ikke blev solgt til dumpingpriser og derfor blev udelukket fra analysen af dumpingimport fra de berørte lande og konsekvenserne heraf for den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Det blev derfor undersøgt, om importen fra dette selskab kunne have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

| (129) | Undersøgelsen viste, at der i den betragtede periode var en stigning på 467 % i import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sammenlignet med en stigning på 856 % i dumpingimporten fra de pågældende lande. Udtrykt i absolutte tal svarer det til, at dumpingimporten fra de pågældende lande var mere end 5 gange større end ikke-dumpingimporten. Den markedsandel, som ikke-dumpingimporten fra Kina tegner sig for, steg 343 %. I samme periode steg dumpingimportens markedsandel 647 %. Gennemsnitsprisen på ikke-dumpingimport steg i den betragtede periode og blev ved med at ligge væsentligt over gennemsnitsprisen på dumpingimport, udtrykt i absolutte tal, men samtidig under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris. |
| --- | --- |

(129)

Undersøgelsen viste, at der i den betragtede periode var en stigning på 467 % i import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sammenlignet med en stigning på 856 % i dumpingimporten fra de pågældende lande. Udtrykt i absolutte tal svarer det til, at dumpingimporten fra de pågældende lande var mere end 5 gange større end ikke-dumpingimporten. Den markedsandel, som ikke-dumpingimporten fra Kina tegner sig for, steg 343 %. I samme periode steg dumpingimportens markedsandel 647 %. Gennemsnitsprisen på ikke-dumpingimport steg i den betragtede periode og blev ved med at ligge væsentligt over gennemsnitsprisen på dumpingimport, udtrykt i absolutte tal, men samtidig under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris.

| (130) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at eventuelle virkninger af import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpris, ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(130)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at eventuelle virkninger af import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpris, ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

5.3.5.   Import fra andre tredjelande

| (131) | Visse parter fremførte som argument, at import fra Tyrkiet efter sigende kommer ind på Fællesskabets marked til priser, som omtrent svarer til de kinesiske, og at det sker i stadig større omfang. Det forvolder EF-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(131)

Visse parter fremførte som argument, at import fra Tyrkiet efter sigende kommer ind på Fællesskabets marked til priser, som omtrent svarer til de kinesiske, og at det sker i stadig større omfang. Det forvolder EF-erhvervsgrenen skade.

| (132) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at påstandene ikke blev bekræftet af undersøgelsen. Der blev ikke fremlagt dokumentation for import fra Tyrkiet i løbet af undersøgelsen. Endvidere solgte den samarbejdsvillige tyrkiske producent af strygebrætter, som blev nævnt i betragtning 10, ikke den samme vare til Fællesskabet. Der blev heller ikke konstateret andre importkilder i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(132)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at påstandene ikke blev bekræftet af undersøgelsen. Der blev ikke fremlagt dokumentation for import fra Tyrkiet i løbet af undersøgelsen. Endvidere solgte den samarbejdsvillige tyrkiske producent af strygebrætter, som blev nævnt i betragtning 10, ikke den samme vare til Fællesskabet. Der blev heller ikke konstateret andre importkilder i forbindelse med undersøgelsen.

| (133) | I betragtning af de nævnte resultater forkastes påstanden om import fra Tyrkiet, og det konkluderes, at import fra andre tredjelande ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(133)

I betragtning af de nævnte resultater forkastes påstanden om import fra Tyrkiet, og det konkluderes, at import fra andre tredjelande ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

5.3.6.   Selvforskyldt skade

| (134) | Visse berørte parter hævdede, at skaden var selvforskyldt, fordi EF-erhvervsgrenen undlod at reagere på ændringer i distributions- og forbrugsmønstre og den teknologiske udvikling i forbindelse med produktionen af strygebrætter. Endvidere blev det fremført, at den selvforskyldte skade også kunne tilskrives EF-producenternes egne import af kinesiske strygebrætter. |
| --- | --- |

(134)

Visse berørte parter hævdede, at skaden var selvforskyldt, fordi EF-erhvervsgrenen undlod at reagere på ændringer i distributions- og forbrugsmønstre og den teknologiske udvikling i forbindelse med produktionen af strygebrætter. Endvidere blev det fremført, at den selvforskyldte skade også kunne tilskrives EF-producenternes egne import af kinesiske strygebrætter.

| (135) | Strygebrætter, som produceres i Fællesskabet, distribueres normalt af forhandlere eller leveres, som i de fleste tilfælde, direkte til detailhandlerne eller deres distributionscentre. Importerede strygebrætter distribueres normalt af importører/forhandlere eller via større detailkæders distributions-/leveringscentre. Hvor stor en andel, de to distributionskanaler tegner sig for i tilfælde af import, afhænger af den enkelte eksporterende producent. Mellemled kan komme på tale i alle tilfælde. Distributionsmønstret har været anvendt i flere år, og der er ikke konstateret væsentlige eller pludselige ændringer i tidens løb. EF-erhvervsgrenen har traditionelt leveret både til små detailhandlere og større detailkæder. Derfor kan det øgede salg af strygebrætter via detailkæder ikke anses for at være skadevoldende i sig selv. Der blev ikke bekræftet væsentlige ændringer i forbrugsmønstret. |
| --- | --- |

(135)

Strygebrætter, som produceres i Fællesskabet, distribueres normalt af forhandlere eller leveres, som i de fleste tilfælde, direkte til detailhandlerne eller deres distributionscentre. Importerede strygebrætter distribueres normalt af importører/forhandlere eller via større detailkæders distributions-/leveringscentre. Hvor stor en andel, de to distributionskanaler tegner sig for i tilfælde af import, afhænger af den enkelte eksporterende producent. Mellemled kan komme på tale i alle tilfælde. Distributionsmønstret har været anvendt i flere år, og der er ikke konstateret væsentlige eller pludselige ændringer i tidens løb. EF-erhvervsgrenen har traditionelt leveret både til små detailhandlere og større detailkæder. Derfor kan det øgede salg af strygebrætter via detailkæder ikke anses for at være skadevoldende i sig selv. Der blev ikke bekræftet væsentlige ændringer i forbrugsmønstret.

| (136) | Med hensyn til produktionsprocessen/teknologien hævdedes det, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunderne/detailhandlerne på grund af den højautomatiserede produktion. For det første skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen ikke på nogen måde ville kunne konkurrere med importerede varer fra lande med meget lave energi-, råvare- og arbejdsomkostninger uden automatisering. For det andet sætter den automatiserede produktion EF-erhvervsgrenen i stand til at sikre høj kvalitet og korte leveringsfrister. Det opfatter kunderne som en komparativ fordel. Endelig fremkom der intet, som kunne underbygge den påstand, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunder/detailhandlere om design og innovation. |
| --- | --- |

(136)

Med hensyn til produktionsprocessen/teknologien hævdedes det, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunderne/detailhandlerne på grund af den højautomatiserede produktion. For det første skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen ikke på nogen måde ville kunne konkurrere med importerede varer fra lande med meget lave energi-, råvare- og arbejdsomkostninger uden automatisering. For det andet sætter den automatiserede produktion EF-erhvervsgrenen i stand til at sikre høj kvalitet og korte leveringsfrister. Det opfatter kunderne som en komparativ fordel. Endelig fremkom der intet, som kunne underbygge den påstand, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunder/detailhandlere om design og innovation.

| (137) | Med hensyn til EF-erhvervsgrenens import af kinesiske strygebrætter viste undersøgelsen, at der kun blev importeret ubetydelige mængder i undersøgelsesperioden. Importen skal ses som EF-erhvervsgrenens forsøg på at forsvare sig mod billig dumpingimport. Under alle omstændigheder blev de importerede strygebrætter videresolgt i Fællesskabet til ikke-skadevoldende priser. Derfor kan importen ikke have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(137)

Med hensyn til EF-erhvervsgrenens import af kinesiske strygebrætter viste undersøgelsen, at der kun blev importeret ubetydelige mængder i undersøgelsesperioden. Importen skal ses som EF-erhvervsgrenens forsøg på at forsvare sig mod billig dumpingimport. Under alle omstændigheder blev de importerede strygebrætter videresolgt i Fællesskabet til ikke-skadevoldende priser. Derfor kan importen ikke have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade.

| (138) | I betragtning af ovenstående forkastes disse påstande, og det konkluderes, at skaden ikke var selvforskyldt. |
| --- | --- |

(138)

I betragtning af ovenstående forkastes disse påstande, og det konkluderes, at skaden ikke var selvforskyldt.

5.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (139) | Det bekræftes derfor, at den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som navnlig er kendetegnet ved et fald i salg, markedsandel og enhedssalgspris med en forværring af den finansielle situation til følge, blev forårsaget af dumpingimporten fra de pågældende lande. Selv om den import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sandsynligvis medvirkede til at forringe EF-producenternes resultater, kunne udviklingen, omfanget, markedsandelen og prisniveauet ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(139)

Det bekræftes derfor, at den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som navnlig er kendetegnet ved et fald i salg, markedsandel og enhedssalgspris med en forværring af den finansielle situation til følge, blev forårsaget af dumpingimporten fra de pågældende lande. Selv om den import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sandsynligvis medvirkede til at forringe EF-producenternes resultater, kunne udviklingen, omfanget, markedsandelen og prisniveauet ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

| (140) | I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EF-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, bekræftes det, at de andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten. |
| --- | --- |

(140)

I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EF-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, bekræftes det, at de andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.

| (141) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(141)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

6.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

6.1.   Generelle bemærkninger

| (142) | Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.

6.2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (143) | Skadesanalysen har tydeligt vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. De senere års langt større dumpingimport har i høj grad trykket priserne både i engros/distributions- og detailleddet, dvs. der hvor importerede og EF-fremstillede strygebrætter konkurrerer. EF-erhvervsgrenen kan ikke sænke salgspriserne yderligere, for det ville kræve, at de skulle sælge til under produktionsomkostningerne. Derfor, og fordi markedet for strygebrætter hovedsagelig styres af detailkæder på grundlag af pris, bliver det stadig vanskeligere for EF-erhvervsgrenen at sikre nye ordrer. Som bekendt har flere traditionelle selskaber allerede indstillet produktionen og fungerer nu som importører/forhandlere af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(143)

Skadesanalysen har tydeligt vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. De senere års langt større dumpingimport har i høj grad trykket priserne både i engros/distributions- og detailleddet, dvs. der hvor importerede og EF-fremstillede strygebrætter konkurrerer. EF-erhvervsgrenen kan ikke sænke salgspriserne yderligere, for det ville kræve, at de skulle sælge til under produktionsomkostningerne. Derfor, og fordi markedet for strygebrætter hovedsagelig styres af detailkæder på grundlag af pris, bliver det stadig vanskeligere for EF-erhvervsgrenen at sikre nye ordrer. Som bekendt har flere traditionelle selskaber allerede indstillet produktionen og fungerer nu som importører/forhandlere af den pågældende vare.

| (144) | Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation derfor helt klart blive yderligere forringet, og produktionen af strygebrætter i Fællesskabet vil sandsynligvis snart ophøre. Det ville i høj grad få negative følger for beskæftigelsen i et bestemt geografisk område i Fællesskabet, for mange producenter og underleverandører befinder sig lige netop i denne ene region. På den anden side ville foranstaltninger forhindre en yderligere massiv stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande, hvilket i det mindste ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at bevare sin nuværende markedsposition. Undersøgelsen har vist, at en stigning i dumpingimportens markedsandel kun kan ske på EF-erhvervsgrenens bekostning. |
| --- | --- |

(144)

Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation derfor helt klart blive yderligere forringet, og produktionen af strygebrætter i Fællesskabet vil sandsynligvis snart ophøre. Det ville i høj grad få negative følger for beskæftigelsen i et bestemt geografisk område i Fællesskabet, for mange producenter og underleverandører befinder sig lige netop i denne ene region. På den anden side ville foranstaltninger forhindre en yderligere massiv stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande, hvilket i det mindste ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at bevare sin nuværende markedsposition. Undersøgelsen har vist, at en stigning i dumpingimportens markedsandel kun kan ske på EF-erhvervsgrenens bekostning.

| (145) | Hvis der indføres antidumpingtold på import af strygebrætter fra de pågældende lande, kan det forventes, at distributørerne og detailkæderne i hvert fald bliver mere tilbøjelige til at gå over til at anvende EF-producenter som forsyningskilde. Hvis der træffes foranstaltninger, og importpriserne genetableres på ikke-dumpingniveau, vil EF-erhvervsgrenen kunne konkurrere på rimelige handelsvilkår på grundlag af egentlige komparative fordele. |
| --- | --- |

(145)

Hvis der indføres antidumpingtold på import af strygebrætter fra de pågældende lande, kan det forventes, at distributørerne og detailkæderne i hvert fald bliver mere tilbøjelige til at gå over til at anvende EF-producenter som forsyningskilde. Hvis der træffes foranstaltninger, og importpriserne genetableres på ikke-dumpingniveau, vil EF-erhvervsgrenen kunne konkurrere på rimelige handelsvilkår på grundlag af egentlige komparative fordele.

| (146) | Foranstaltninger er derfor klart i EF-erhvervsgrenens interesse og vil endvidere være til fordel ikke alene for de EF-producenter, som støtter klagen aktivt, men også for alle andre. |
| --- | --- |

(146)

Foranstaltninger er derfor klart i EF-erhvervsgrenens interesse og vil endvidere være til fordel ikke alene for de EF-producenter, som støtter klagen aktivt, men også for alle andre.

6.3.   Forbrugernes interesser

| (147) | Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Eventuelle foranstaltningers virkning for forbrugerne er dog alligevel blevet undersøgt. |
| --- | --- |

(147)

Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Eventuelle foranstaltningers virkning for forbrugerne er dog alligevel blevet undersøgt.

| (148) | For at kunne vurdere virkningen blev der taget hensyn til følgende forhold:






  — | Importører/grossister og/eller distributører/detailhandlere er normalt involveret i distributionen til kunder. Hvert trin indebærer en forhøjelse eller en margin for at dække omkostningerne og give mulighed for en vis fortjeneste. Der kan være stor forskel på de enkelte operatørers margen, men der er som regel tale om et betydeligt beløb, selv om detailhandlernes forhøjelser synes at være større end importørernes. Prisen på et strygebræt er i gennemsnit ca. 35 EUR, mens dumpingimportprisen, Fællesskabets grænse, dvs. inkl. transportomkostninger, i undersøgelsesperioden viste sig at være 6,53 EUR/enhed i gennemsnit. Derfor er der, selv med forbehold af eventuelle omkostninger for importører og detailhandlere, meget stor forskel på import- og detailpriserne. |
| --- | --- | --- |

(148)

For at kunne vurdere virkningen blev der taget hensyn til følgende forhold:

—

Importører/grossister og/eller distributører/detailhandlere er normalt involveret i distributionen til kunder. Hvert trin indebærer en forhøjelse eller en margin for at dække omkostningerne og give mulighed for en vis fortjeneste. Der kan være stor forskel på de enkelte operatørers margen, men der er som regel tale om et betydeligt beløb, selv om detailhandlernes forhøjelser synes at være større end importørernes. Prisen på et strygebræt er i gennemsnit ca. 35 EUR, mens dumpingimportprisen, Fællesskabets grænse, dvs. inkl. transportomkostninger, i undersøgelsesperioden viste sig at være 6,53 EUR/enhed i gennemsnit. Derfor er der, selv med forbehold af eventuelle omkostninger for importører og detailhandlere, meget stor forskel på import- og detailpriserne.

| — | I værste fald, dvs. hvis byrden ved antidumpingforanstaltninger fordeles ligeligt mellem importører, detailhandlere og forbrugere med 1/3 til hver, ville forbrugeren skulle betale mindre end 0,5 EUR mere for sit strygebræt, et forbrugsgode med en brugstid på mindst fem år. Det skal ses i forhold til en samlet forhøjelse på ca. 500 % som beskrevet ovenfor. |
| --- | --- |

—

I værste fald, dvs. hvis byrden ved antidumpingforanstaltninger fordeles ligeligt mellem importører, detailhandlere og forbrugere med 1/3 til hver, ville forbrugeren skulle betale mindre end 0,5 EUR mere for sit strygebræt, et forbrugsgode med en brugstid på mindst fem år. Det skal ses i forhold til en samlet forhøjelse på ca. 500 % som beskrevet ovenfor.

| — | Det er relevant at bemærke, at forbrugerne ikke synes at have nydt godt af den seneste tids billige import, for detailpriserne er ikke faldet som følge af lave importpriser. Derfor er der ingen grund til at tro, at detailpriserne ville blive ændret i tilfælde af antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Det er relevant at bemærke, at forbrugerne ikke synes at have nydt godt af den seneste tids billige import, for detailpriserne er ikke faldet som følge af lave importpriser. Derfor er der ingen grund til at tro, at detailpriserne ville blive ændret i tilfælde af antidumpingforanstaltninger.

| (149) | Derfor ville antidumpingforanstaltninger sandsynligvis kun få ubetydelige finansielle konsekvenser for forbrugere af strygebrætter. På den anden, hvis der ikke træffes antidumpingforanstaltninger, vil Fællesskabets produktion sandsynlighed forsvinde, og forbrugerne vil muligvis få færre varetyper at vælge imellem. |
| --- | --- |

(149)

Derfor ville antidumpingforanstaltninger sandsynligvis kun få ubetydelige finansielle konsekvenser for forbrugere af strygebrætter. På den anden, hvis der ikke træffes antidumpingforanstaltninger, vil Fællesskabets produktion sandsynlighed forsvinde, og forbrugerne vil muligvis få færre varetyper at vælge imellem.

| (150) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at det sandsynligvis vil være til fordel for Fællesskabets forbrugere af strygebrætter, hvis der træffes foranstaltninger. |
| --- | --- |

(150)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at det sandsynligvis vil være til fordel for Fællesskabets forbrugere af strygebrætter, hvis der træffes foranstaltninger.

6.4.   Distributørers/detailhandleres interesser

| (151) | Der blev ikke modtaget bemærkninger fra distributører/detailhandlere eller deres organisationer på dette tidspunkt i undersøgelsen. Nu om dage sælges de fleste strygebrætter dog som bekendt af større detailkæder som lavprisvarehuse og supermarkeder. Det er således meget sandsynligt, at den pågældende vare kun udgør en ubetydelig del af de fleste distributørers/detailhandleres omsætning. Derfor, og i betragtning af den høje fortjeneste de normalt beregner sig (jf. betragtning 148) konkluderes det foreløbigt, at eventuelle foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have en væsentlig negativ virkning på deres situation. |
| --- | --- |

(151)

Der blev ikke modtaget bemærkninger fra distributører/detailhandlere eller deres organisationer på dette tidspunkt i undersøgelsen. Nu om dage sælges de fleste strygebrætter dog som bekendt af større detailkæder som lavprisvarehuse og supermarkeder. Det er således meget sandsynligt, at den pågældende vare kun udgør en ubetydelig del af de fleste distributørers/detailhandleres omsætning. Derfor, og i betragtning af den høje fortjeneste de normalt beregner sig (jf. betragtning 148) konkluderes det foreløbigt, at eventuelle foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have en væsentlig negativ virkning på deres situation.

6.5.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers interesser

| (152) | Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to importører og én forhandler, som var forretningsmæssigt forbundet med én af importørerne. Derudover indgav fire importører visse oplysninger og/eller fremsatte bemærkninger inden fristens udløb. Disse selskaber tegner sig sammenlagt for mere end 20 % af den samlede import til Fællesskabet. De gjorde alle indsigelse mod foranstaltninger mod Kina, men ikke alle mod foranstaltninger mod Ukraine. |
| --- | --- |

(152)

Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to importører og én forhandler, som var forretningsmæssigt forbundet med én af importørerne. Derudover indgav fire importører visse oplysninger og/eller fremsatte bemærkninger inden fristens udløb. Disse selskaber tegner sig sammenlagt for mere end 20 % af den samlede import til Fællesskabet. De gjorde alle indsigelse mod foranstaltninger mod Kina, men ikke alle mod foranstaltninger mod Ukraine.

| (153) | De importører, som fremsatte bemærkninger, befinder sig ikke alle i samme situation, idet der er forskel på deres størrelse og på, hvor meget den pågældende vare betyder for deres selskab. Nogle af selskaberne er/var som allerede nævnt traditionelle producenter, men ændrede deres hovedaktiviteter for at forsvare sig og fungerer nu hovedsagelig eller udelukkende som importører. Selskaberne producerer/importerer normalt en lang række andre husholdningsartikler, og strygebrætter udgør en brøkdel af deres forretninger. I forbindelse med en af de større tidligere producenter, som for nylig er blevet en vigtig importør af kinesiske strygebrætter, kunne det foreløbig konstateres, at i undersøgelsesperioden udgjorde strygebrætter mindre end 4 % af omsætningen. Endvidere gjorde selskabet kun indsigelse mod foranstaltninger mod Kina og ikke mod Ukraine, som selskabet ikke importerer fra. Det kunne endvidere konstateres, at selskabet også købte strygebrætter fra EF-producenter. I betragtning af det pågældende selskabs forskellige forsyningskilder, og under forudsætning af at selskabet ikke kan vælte 1/3 af antidumpingtolden over på detailhandlerne (jf. betragtning 148), skønnes virkningen på bruttofortjenesten af strygebrætter ikke at overstige 10 %. Det skal dog bemærkes, at de hidtidige informationer ikke gør det muligt at foretage en nøjagtig beregning. Sådanne importører beregner sig dog også som bekendt en stor fortjeneste. Selv om undersøgelsen af sådanne importørers situation fortsætter, er det konkluderet, at foreløbige foranstaltninger ikke ville få en væsentlig indvirkning på deres forretninger. |
| --- | --- |

(153)

De importører, som fremsatte bemærkninger, befinder sig ikke alle i samme situation, idet der er forskel på deres størrelse og på, hvor meget den pågældende vare betyder for deres selskab. Nogle af selskaberne er/var som allerede nævnt traditionelle producenter, men ændrede deres hovedaktiviteter for at forsvare sig og fungerer nu hovedsagelig eller udelukkende som importører. Selskaberne producerer/importerer normalt en lang række andre husholdningsartikler, og strygebrætter udgør en brøkdel af deres forretninger. I forbindelse med en af de større tidligere producenter, som for nylig er blevet en vigtig importør af kinesiske strygebrætter, kunne det foreløbig konstateres, at i undersøgelsesperioden udgjorde strygebrætter mindre end 4 % af omsætningen. Endvidere gjorde selskabet kun indsigelse mod foranstaltninger mod Kina og ikke mod Ukraine, som selskabet ikke importerer fra. Det kunne endvidere konstateres, at selskabet også købte strygebrætter fra EF-producenter. I betragtning af det pågældende selskabs forskellige forsyningskilder, og under forudsætning af at selskabet ikke kan vælte 1/3 af antidumpingtolden over på detailhandlerne (jf. betragtning 148), skønnes virkningen på bruttofortjenesten af strygebrætter ikke at overstige 10 %. Det skal dog bemærkes, at de hidtidige informationer ikke gør det muligt at foretage en nøjagtig beregning. Sådanne importører beregner sig dog også som bekendt en stor fortjeneste. Selv om undersøgelsen af sådanne importørers situation fortsætter, er det konkluderet, at foreløbige foranstaltninger ikke ville få en væsentlig indvirkning på deres forretninger.

| (154) | En af de samarbejdsvillige importører fremstiller strygebrætbetræk og sælger dem sammen med de importerede strygebrætter. Det blev fremsat som argument, at eventuel antidumpingtold på import af strygebrætter også ville påvirke produktionen af betræk og dermed få en væsentlig indvirkning på selskabets omsætning. Det skal dog bemærkes, at strygebrætbetræk også sælges separat, og at antidumpingforanstaltninger ikke ville påvirke salget heraf. Det skal også bemærkes, at salget af strygebrætter ikke tegnede sig for mere end 10 % af selskabets omsætning. Derfor ville foreløbige foranstaltninger heller ikke få en væsentlig indvirkning på det pågældende selskabs forretninger. |
| --- | --- |

(154)

En af de samarbejdsvillige importører fremstiller strygebrætbetræk og sælger dem sammen med de importerede strygebrætter. Det blev fremsat som argument, at eventuel antidumpingtold på import af strygebrætter også ville påvirke produktionen af betræk og dermed få en væsentlig indvirkning på selskabets omsætning. Det skal dog bemærkes, at strygebrætbetræk også sælges separat, og at antidumpingforanstaltninger ikke ville påvirke salget heraf. Det skal også bemærkes, at salget af strygebrætter ikke tegnede sig for mere end 10 % af selskabets omsætning. Derfor ville foreløbige foranstaltninger heller ikke få en væsentlig indvirkning på det pågældende selskabs forretninger.

| (155) | Endvidere medgav de fleste importører, som også forhandler/forhandlede EF-varer, at det ikke ville være i deres interesse at blive fuldstændigt afhængige af importerede strygebrætter — her blev navnlig Kina nævnt — og bekræftede, at de foretrækker at have alternative forsyningskilder. Det kan bedst sikres ved at fjerne forskellige former for dumping, således at EF-erhvervsgrenen kan blive ved med at bestå. |
| --- | --- |

(155)

Endvidere medgav de fleste importører, som også forhandler/forhandlede EF-varer, at det ikke ville være i deres interesse at blive fuldstændigt afhængige af importerede strygebrætter — her blev navnlig Kina nævnt — og bekræftede, at de foretrækker at have alternative forsyningskilder. Det kan bedst sikres ved at fjerne forskellige former for dumping, således at EF-erhvervsgrenen kan blive ved med at bestå.

| (156) | I betragtning af ovenstående og de forhold, der kort er gengivet i betragtning 148, navnlig de store fortjenstmargener og det forhold, at de ekstra toldomkostninger vil udgøre under 0,5 EUR pr. enhed, konkluderes det foreløbigt, at eventuelle antidumpingforanstaltninger ikke vil få en afgørende negativ indvirkning på den situation, ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører af strygebrætter befinder sig i, selv om nogle af dem sandsynligvis ville skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. Under alle omstændigheder vil der blive taget hensyn til alle bemærkninger, inden der træffes endelig afgørelse. |
| --- | --- |

(156)

I betragtning af ovenstående og de forhold, der kort er gengivet i betragtning 148, navnlig de store fortjenstmargener og det forhold, at de ekstra toldomkostninger vil udgøre under 0,5 EUR pr. enhed, konkluderes det foreløbigt, at eventuelle antidumpingforanstaltninger ikke vil få en afgørende negativ indvirkning på den situation, ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører af strygebrætter befinder sig i, selv om nogle af dem sandsynligvis ville skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. Under alle omstændigheder vil der blive taget hensyn til alle bemærkninger, inden der træffes endelig afgørelse.

6.6.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (157) | Ovenstående analyse viser, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse at træffe foranstaltninger. Sådanne foranstaltninger forventes nemlig i det mindste at begrænse den store dumpingimport, som har vist sig at have en væsentlig negativ indvirkning på den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Foranstaltningerne forventes også at være til fordel for de øvrige EF-producenter. |
| --- | --- |

(157)

Ovenstående analyse viser, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse at træffe foranstaltninger. Sådanne foranstaltninger forventes nemlig i det mindste at begrænse den store dumpingimport, som har vist sig at have en væsentlig negativ indvirkning på den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Foranstaltningerne forventes også at være til fordel for de øvrige EF-producenter.

| (158) | Analysen viste endvidere, at forbrugerne ikke forventes at blive påvirket af eventuelle antidumpingforanstaltninger i finansiel henseende. De vil i værste fald skulle betale under 0,5 EUR mere for et forbrugsgode. Uden foranstaltninger kunne forbrugernes valgmuligheder blive påvirket negativt, fordi EF-strygebrætter muligvis forsvinder fra markedet. |
| --- | --- |

(158)

Analysen viste endvidere, at forbrugerne ikke forventes at blive påvirket af eventuelle antidumpingforanstaltninger i finansiel henseende. De vil i værste fald skulle betale under 0,5 EUR mere for et forbrugsgode. Uden foranstaltninger kunne forbrugernes valgmuligheder blive påvirket negativt, fordi EF-strygebrætter muligvis forsvinder fra markedet.

| (159) | Distributørerne og detailhandlerne vil muligvis opleve, at købsprisen på den pågældende vare stiger, men på grund af deres store margener vil de sandsynligvis ikke blive påvirket væsentligt af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(159)

Distributørerne og detailhandlerne vil muligvis opleve, at købsprisen på den pågældende vare stiger, men på grund af deres store margener vil de sandsynligvis ikke blive påvirket væsentligt af foranstaltninger.

| (160) | Importørerne af den pågældende vare ville sandsynligvis skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. De ville dog fortsat kunne drage fordel af at have flere forsyningskilder og undgå at blive afhængige af import, hvilket de sandsynligvis ville blive, hvis der ikke træffes foranstaltninger. |
| --- | --- |

(160)

Importørerne af den pågældende vare ville sandsynligvis skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. De ville dog fortsat kunne drage fordel af at have flere forsyningskilder og undgå at blive afhængige af import, hvilket de sandsynligvis ville blive, hvis der ikke træffes foranstaltninger.

| (161) | Det må derfor konkluderes, at foranstaltninger, som går ud på at fjerne skadevoldende dumping, ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at videreføre sine aktiviteter, og at eventuelle negative virkninger, som foranstaltningerne måtte have for visse andre økonomiske aktører i Fællesskabet, ikke er urimelige sammenlignet med de positive virkninger for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(161)

Det må derfor konkluderes, at foranstaltninger, som går ud på at fjerne skadevoldende dumping, ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at videreføre sine aktiviteter, og at eventuelle negative virkninger, som foranstaltningerne måtte have for visse andre økonomiske aktører i Fællesskabet, ikke er urimelige sammenlignet med de positive virkninger for EF-erhvervsgrenen.

| (162) | På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at der for så vidt angår Fællesskabets interesser ikke i dette tilfælde er tvingende årsager til at undlade at træffe antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(162)

På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at der for så vidt angår Fællesskabets interesser ikke i dette tilfælde er tvingende årsager til at undlade at træffe antidumpingforanstaltninger.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (163) | I betragtning af de foreløbige konklusioner vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Kina og Ukraine for at hindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade. |
| --- | --- |

(163)

I betragtning af de foreløbige konklusioner vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Kina og Ukraine for at hindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade.

7.1.   Skadestærskel

| (164) | De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. |
| --- | --- |

(164)

De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.

| (165) | Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 7 % af omsætningen. Det blev påvist, at dette var den fortjenstmargen, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, da dette var niveauet for EF-erhvervsgrenens fortjeneste, før den kinesiske og ukrainske import til Fællesskabet begyndte at vokse betydeligt i den betragtede periode. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved sammenlægning af ovennævnte fortjenstmargen på 7 % og produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(165)

Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 7 % af omsætningen. Det blev påvist, at dette var den fortjenstmargen, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, da dette var niveauet for EF-erhvervsgrenens fortjeneste, før den kinesiske og ukrainske import til Fællesskabet begyndte at vokse betydeligt i den betragtede periode. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved sammenlægning af ovennævnte fortjenstmargen på 7 % og produktionsomkostningerne.

| (166) | Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Disse forskelle oversteg for samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina de konstaterede dumpingmargener. For så vidt angår Ukraine var skadestærsklen lavere end den konstaterede dumpingmargen for den eneste eksporterende producent. |
| --- | --- |

(166)

Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Disse forskelle oversteg for samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina de konstaterede dumpingmargener. For så vidt angår Ukraine var skadestærsklen lavere end den konstaterede dumpingmargen for den eneste eksporterende producent.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (167) | I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør indføres en midlertidig antidumpingtold på importen fra i) Kina på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener og ii) Ukraine på samme niveau som skadestærsklen. |
| --- | --- |

(167)

I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør indføres en midlertidig antidumpingtold på importen fra i) Kina på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener og ii) Ukraine på samme niveau som skadestærsklen.

| (168) | I betragtning af ovenstående bør den foreløbige antidumpingtold for Kina og Ukraine være som følger:







  Land | Selskab | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan | 34,9 % |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou | 36,5 % |
| Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou | 0 % |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan | 18,1 % |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou | 26,5 % |
| Alle andre selskaber | 38,1 % |
| Ukraine | Alle selskaber | 10,3 % |

(168)

I betragtning af ovenstående bør den foreløbige antidumpingtold for Kina og Ukraine være som følger:

Land

Selskab

Antidumpingtold

Kina

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

34,9 %

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou

36,5 %

Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou

0 %

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan

18,1 %

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou

26,5 %

Alle andre selskaber

38,1 %

Ukraine

Alle selskaber

10,3 %

| (169) | Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. |
| --- | --- |

(169)

Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.

| (170) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af det pågældende selskabs navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(170)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af det pågældende selskabs navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.

| (171) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte selskaber opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt. |
| --- | --- |

(171)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte selskaber opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.

8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (172) | Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(172)

Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres hermed en midlertidig udligningstold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-kode 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 og 8516900051).

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:

| Land | Selskab | Antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan | 34,9 % | A782 |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou | 36,5 % | A783 |
| Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou | 0 % | A784 |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan | 18,1 % | A785 |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou | 26,5 % | A786 |
| Alle andre selskaber | 38,1 % | A999 |
| Ukraine | Alle selskaber | 10,3 % | — |

Land

Selskab

Antidumpingtold

Taric-tillægskode

Kina

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

34,9 %

A782

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou

36,5 %

A783

Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou

0 %

A784

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan

18,1 %

A785

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou

26,5 %

A786

Alle andre selskaber

38,1 %

A999

Ukraine

Alle selskaber

10,3 %

—

3.   Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

De berørte parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2006.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 29 af 4.2.2006, s. 2.

2

(3)

3

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bruxelles. |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bruxelles.

---

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 300/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 300/43

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1621/2006

af 30. oktober 2006

om forbud mod fiskeri efter sej i ICES-område II a (EF-farvande), III a, III b, c og d (EF-farvande) og IV fra fartøjer, der fører svensk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 51/2006 af 22. december 2005 om fastsættelse for 2006 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2006. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 51/2006 af 22. december 2005 om fastsættelse for 2006 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2006.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2006 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2006 er opbrugt.

| (3) | Fiskeri efter den pågældende bestand og opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Fiskeri efter den pågældende bestand og opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2006 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, derer fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2006.

På Kommissionens vegne

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 768/2005 (EUT L 128 af 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 16 af 20.1.2006, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1262/2006 (EUT L 230 af 24.8.2006, s. 4).

3

---

BILAG

| Nr. | 43 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Sverige |
| Bestand | POK/2A34. |
| Art | Sej (Pollachius virens) |
| Område | II a (EF-farvande), III a, III b, c og d (EF-farvande), IV |
| Dato | 6. oktober 2006 |

Nr.

43

Medlemsstat

Sverige

Bestand

POK/2A34.

Art

Sej (Pollachius virens)

Område

II a (EF-farvande), III a, III b, c og d (EF-farvande), IV

Dato

6. oktober 2006

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 300/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 300/45

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 27. juni 2005

om undertegnelse og midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik

(2006/734/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet traf den 5. juni 2003 afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande om en fællesskabsaftale, som skulle træde i stedet for visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler. |
| --- | --- |

(1)

Rådet traf den 5. juni 2003 afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande om en fællesskabsaftale, som skulle træde i stedet for visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler.

| (2) | Kommissionen har på Fællesskabets vegne forhandlet sig frem til en aftale med Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik i overensstemmelse med de mekanismer og direktiver, der blev fastsat i bilaget til den pågældende afgørelse. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har på Fællesskabets vegne forhandlet sig frem til en aftale med Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik i overensstemmelse med de mekanismer og direktiver, der blev fastsat i bilaget til den pågældende afgørelse.

| (3) | Den aftale, Kommissionen har forhandlet sig frem til, bør undertegnes og anvendes midlertidigt med forbehold af senere indgåelse — |
| --- | --- |

(3)

Den aftale, Kommissionen har forhandlet sig frem til, bør undertegnes og anvendes midlertidigt med forbehold af senere indgåelse —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undertegnelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik godkendes herved på Fællesskabets vegne med forbehold af Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den(de) person(er), der er beføjet til at undertegne aftalen på Fællesskabets vegne med forbehold af dens indgåelse.

Artikel 3

Indtil aftalen træder i kraft, anvendes den midlertidigt fra den første dag i måneden efter den dato, hvor parterne meddeler hinanden, at de i denne henseende nødvendige procedurer er afsluttet.

Artikel 4

Rådets formand bemyndiges hermed til at foranstalte den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 8, stk. 2.

Udfærdiget i Luxembourg, den 27. juni 2005.

På Rådets vegne

L. LUX

Formand

---

AFTALE

mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt »Fællesskabet«

på den ene side, og

REPUBLIKKEN CHILE

på den anden side

i det følgende benævnt »Parterne«,

SOM KONSTATERER, at der er indgået bilaterale luftfartsaftaler mellem ti medlemsstater og Republikken Chile med bestemmelser, der strider mod fællesskabsretten,

SOM KONSTATERER, at Fællesskabet har enekompetence på flere områder, der kan være omfattet af bilaterale luftfartsaftaler mellem medlemsstater og tredjelande,

SOM KONSTATERER, at luftfartsselskaber, der er etableret i en medlemsstat, i henhold til fællesskabsretten har ret til uden forskelsbehandling at få adgang til luftruter mellem medlemsstater og tredjelande,

SOM HENVISER til de aftaler mellem Fællesskabet og visse tredjelande, der giver statsborgere i de pågældende tredjelande mulighed for at erhverve ejendomsrettigheder i luftfartsselskaber, som medlemsstater har udstedt licens til,

SOM ERKENDER, at bestemmelser i de bilaterale luftfartsaftaler mellem medlemsstater og Republikken Chile, som strider mod fællesskabsretten, skal bringes i fuld overensstemmelse med denne med det formål at tilvejebringe et forsvarligt regelgrundlag for lufttrafikken mellem Fællesskabet og Republikken Chile og for at sikre kontinuiteten i denne lufttrafik,

SOM KONSTATERER, at Fællesskabet ikke har til formål med disse forhandlinger at øge det samlede omfang af lufttrafikken mellem Fællesskabet og Republikken Chile, at påvirke balancen mellem luftfartsselskaber fra Fællesskabet og luftfartsselskaber fra Republikken Chile eller at forhandle om ændringer af de eksisterende bilaterale luftfartsaftalers bestemmelser om trafikrettigheder,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Almindelige bestemmelser

1.   I denne aftale forstås ved »medlemsstater« Fællesskabets medlemsstater. Ved »CLAC-medlemsstater« forstås medlemsstater i Den Latinamerikanske Kommission for Civil Luftfart.

2.   Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag I, henvises til statsborgere i den medlemsstat, der er part i den pågældende aftale, skal dette forstås således, at der henvises til statsborgere i medlemsstaterne.

3.   Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag I, henvises til luftfartsselskaber fra den medlemsstat, der er part i den pågældende aftale, skal dette forstås således, at der henvises til luftfartsselskaber, som udpeges af den pågældende medlemsstat.

Artikel 2

Udpegning, tilladelse og tilbagekaldelse

1.   Bestemmelserne i stk. 2 og 3 går forud for de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt 1 henholdsvis punkt 2, med hensyn til den pågældende medlemsstats udpegning af et luftfartsselskab og Chiles udstedelse af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet henholdsvis afvisning, tilbagekaldelse, suspendering og begrænsning af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet. Bestemmelserne i stk. 4 og 5 går forud for de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt 1 henholdsvis punkt 2, med hensyn til Chiles udpegning af et luftfartsselskab og den pågældende medlemsstats udstedelse af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet henholdsvis afvisning, tilbagekaldelse, suspendering og begrænsning af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet.

2.   Når Republikken Chile modtager en udpegning fra en medlemsstat, udsteder den de relevante godkendelser og tilladelser med det mindst mulige tidsforbrug til procedurer, forudsat:

| a) | at luftfartsselskabet er etableret på den udpegende medlemsstats område i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licens |
| --- | --- |

a)

at luftfartsselskabet er etableret på den udpegende medlemsstats område i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licens

| b) | at den medlemsstat, der står for udstedelsen af »Air Operator's Certificate«, udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og at den relevante luftfartsmyndighed er entydigt identificeret i udpegningen, og |
| --- | --- |

b)

at den medlemsstat, der står for udstedelsen af »Air Operator's Certificate«, udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og at den relevante luftfartsmyndighed er entydigt identificeret i udpegningen, og

| c) | at luftfartsselskabet ejes og vil forblive ejet — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater eller af andre stater, der er anført i bilag III, og/eller statsborgere i disse andre stater, og at det til enhver tid er under disse staters og/eller statsborgeres effektive kontrol. |
| --- | --- |

c)

at luftfartsselskabet ejes og vil forblive ejet — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater eller af andre stater, der er anført i bilag III, og/eller statsborgere i disse andre stater, og at det til enhver tid er under disse staters og/eller statsborgeres effektive kontrol.

3.   Republikken Chile kan afvise, tilbagekalde, suspendere eller begrænse godkendelserne eller tilladelserne til et luftfartsselskab, som en medlemsstat har udpeget:

| a) | hvis luftfartsselskabet ikke er etableret på den udpegende medlemsstats område i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab eller ikke er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licens, eller |
| --- | --- |

a)

hvis luftfartsselskabet ikke er etableret på den udpegende medlemsstats område i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab eller ikke er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licens, eller

| b) | hvis den medlemsstat, der står for udstedelsen af »Air Operator's Certificate«, ikke udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og den relevante luftfartsmyndighed ikke er entydigt identificeret i udpegningen, eller |
| --- | --- |

b)

hvis den medlemsstat, der står for udstedelsen af »Air Operator's Certificate«, ikke udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og den relevante luftfartsmyndighed ikke er entydigt identificeret i udpegningen, eller

| c) | hvis luftfartsselskabet ikke ejes og kontrolleres effektivt direkte eller i kraft af en ejermajoritet af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater eller af andre stater som anført i bilag III og/eller statsborgere i disse stater, eller |
| --- | --- |

c)

hvis luftfartsselskabet ikke ejes og kontrolleres effektivt direkte eller i kraft af en ejermajoritet af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater eller af andre stater som anført i bilag III og/eller statsborgere i disse stater, eller

| d) | hvis Republikken Chile godtgør, at luftfartsselskabet ved at udøve trafikrettigheder i henhold til nærværende aftale på en rute, der omfatter et punkt i en anden medlemsstat, ville omgå begrænsninger i trafikrettigheder, som fremgår af en bilateral aftale mellem Republikken Chile og den pågældende anden medlemsstat, eller |
| --- | --- |

d)

hvis Republikken Chile godtgør, at luftfartsselskabet ved at udøve trafikrettigheder i henhold til nærværende aftale på en rute, der omfatter et punkt i en anden medlemsstat, ville omgå begrænsninger i trafikrettigheder, som fremgår af en bilateral aftale mellem Republikken Chile og den pågældende anden medlemsstat, eller

| e) | hvis luftfartsselskabet er i besiddelse af et »Air Operator's Certificate« udstedt af en medlemsstat, uden at der foreligger nogen bilateral luftfartsaftale mellem Republikken Chile og den pågældende medlemsstat, og hvis det luftfartsselskab, som Republikken Chile har udpeget, har fået afslag på trafikrettigheder til den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

e)

hvis luftfartsselskabet er i besiddelse af et »Air Operator's Certificate« udstedt af en medlemsstat, uden at der foreligger nogen bilateral luftfartsaftale mellem Republikken Chile og den pågældende medlemsstat, og hvis det luftfartsselskab, som Republikken Chile har udpeget, har fået afslag på trafikrettigheder til den pågældende medlemsstat.

Republikken Chile udøver sine rettigheder i henhold til dette stykke uden at forskelsbehandle luftfartsselskaber fra Fællesskabet på grundlag af nationalitet.

4.   Når en medlemsstat modtager en udpegning fra Republikken Chile, udsteder den de relevante godkendelser og tilladelser med det mindst mulige tidsforbrug til procedurer, forudsat:

| a) | at luftfartsselskabet er etableret på Republikken Chiles område |
| --- | --- |

a)

at luftfartsselskabet er etableret på Republikken Chiles område

| b) | at Republikken Chile udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet og står for udstedelsen af selskabets »Air Operator's Certificate«, og |
| --- | --- |

b)

at Republikken Chile udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet og står for udstedelsen af selskabets »Air Operator's Certificate«, og

| c) | at luftfartsselskabet ejes og effektivt kontrolleres — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — af CLAC-medlemsstater og/eller statsborgere i CLAC-medlemsstater, medmindre der er indgået aftale om gunstigere betingelser i den bilaterale luftfartsaftale mellem den pågældende medlemsstat og Republikken Chile. |
| --- | --- |

c)

at luftfartsselskabet ejes og effektivt kontrolleres — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — af CLAC-medlemsstater og/eller statsborgere i CLAC-medlemsstater, medmindre der er indgået aftale om gunstigere betingelser i den bilaterale luftfartsaftale mellem den pågældende medlemsstat og Republikken Chile.

5.   En medlemsstat kan afvise, tilbagekalde, suspendere eller begrænse godkendelsen eller tilladelserne til et luftfartsselskab, som Republikken Chile har udpeget:

| a) | hvis luftfartsselskabet ikke er etableret på Republikken Chiles område, eller |
| --- | --- |

a)

hvis luftfartsselskabet ikke er etableret på Republikken Chiles område, eller

| b) | hvis Republikken Chile ikke udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, eller hvis Republikken Chile ikke står for udstedelsen af selskabets »Air Operator's Certificate«, eller |
| --- | --- |

b)

hvis Republikken Chile ikke udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, eller hvis Republikken Chile ikke står for udstedelsen af selskabets »Air Operator's Certificate«, eller

| c) | hvis luftfartsselskabet ikke ejes og effektivt kontrolleres — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — af CLAC-medlemsstater og/eller statsborgere i CLAC-medlemsstater, medmindre der er indgået aftale om gunstigere betingelser i den bilaterale luftfartsaftale mellem den pågældende medlemsstat og Republikken Chile, eller |
| --- | --- |

c)

hvis luftfartsselskabet ikke ejes og effektivt kontrolleres — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — af CLAC-medlemsstater og/eller statsborgere i CLAC-medlemsstater, medmindre der er indgået aftale om gunstigere betingelser i den bilaterale luftfartsaftale mellem den pågældende medlemsstat og Republikken Chile, eller

| d) | hvis medlemsstaten godtgør, at luftfartsselskabet ved at udøve trafikrettigheder i henhold til nærværende aftale på en rute, der omfatter et punkt i en anden CLAC-medlemsstat, ville omgå begrænsninger i trafikrettigheder, som fremgår af en bilateral aftale mellem medlemsstaten og den pågældende anden CLAC-medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

hvis medlemsstaten godtgør, at luftfartsselskabet ved at udøve trafikrettigheder i henhold til nærværende aftale på en rute, der omfatter et punkt i en anden CLAC-medlemsstat, ville omgå begrænsninger i trafikrettigheder, som fremgår af en bilateral aftale mellem medlemsstaten og den pågældende anden CLAC-medlemsstat.

Artikel 3

Rettigheder med hensyn til myndighedskontrol

1.   Stk. 2 i denne artikel supplerer de artikler, der er anført i bilag II, punkt 3.

2.   Når en medlemsstat har udpeget et luftfartsselskab, som en anden medlemsstat udøver og opretholder myndighedskontrol med, gælder Republikken Chiles rettigheder efter sikkerhedsbestemmelserne i aftalen mellem den medlemsstat, der har udpeget luftfartsselskabet, og Republikken Chile også for den pågældende anden medlemsstats vedtagelse, gennemførelse og opretholdelse af sikkerhedskrav og for det pågældende luftfartsselskabs driftstilladelse.

Artikel 4

Beskatning af flybrændstof

1.   Stk. 2 supplerer de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt 4.

2.   Uanset eventuelle andre bestemmelser om det modsatte er intet i de aftaler, der er anført i bilag II, punkt 4, til hinder for, at medlemsstaterne uden forskelsbehandling kan opkræve enhver form for skatter, afgifter eller gebyrer på brændstof, der på deres område leveres til brug i et luftfartøj, der tilhører et luftfartsselskab udpeget af Republikken Chile, og som beflyver en rute mellem et punkt på den pågældende medlemsstats område og et andet punkt på denne eller en anden medlemsstats område.

3.   Uanset eventuelle andre bestemmelser om det modsatte er intet i de aftaler, der er anført i bilag II, punkt 4, til hinder for, at Republikken Chile uden forskelsbehandling kan opkræve enhver form for skatter, afgifter eller gebyrer på brændstof, der på dens område leveres til brug i et luftfartøj, der tilhører et luftfartsselskab udpeget af en medlemsstat, og som beflyver en rute mellem et punkt på Republikken Chiles område og et andet punkt på Republikken Chiles eller en anden CLAC-medlemsstats område.

Artikel 5

Transporttakster

1.   Stk. 2 supplerer de artikler, der er anført i bilag II, punkt 5.

2.   Det eller de luftfartsselskaber, der udpeges af Republikken Chile i henhold til en aftale, jf. bilag I, der indeholder en af de bestemmelser, der er anført i bilag II, punkt 5, opkræver takster for transport, som udelukkende finder sted inden for Fællesskabets område, i overensstemmelse med fællesskabsretten. Fællesskabsretten anvendes uden forskelsbehandling.

3.   Det eller de luftfartsselskaber, der udpeges af en medlemsstat i henhold til en aftale, jf. bilag I, der indeholder en af de bestemmelser, der er anført i bilag II, punkt 5, opkræver takster i overensstemmelse med Republikken Chiles lovgivning om prisførerskab, som anvendes uden forskelsbehandling.

Artikel 6

Bilag til denne aftale

Bilagene til denne aftale udgør en integrerende del af aftalen.

Artikel 7

Revision eller ændring

Parterne kan efter fælles overenskomst til enhver tid revidere eller ændre denne aftale.

Artikel 8

Ikrafttræden og foreløbig anvendelse

1.   Denne aftale træder i kraft, når parterne har udvekslet skriftlige noter om, at de har afsluttet de interne procedurer, som er en forudsætning for, at den kan træde i kraft.

2.   Uanset stk. 1 er parterne enige om at anvende aftalen midlertidigt fra den første dag i måneden efter den dato, hvor parterne meddeler hinanden, at de i denne henseende nødvendige procedurer er afsluttet.

3.   Aftaler og andre arrangementer mellem medlemsstaterne og Republikken Chile, som på datoen for denne aftales undertegnelse endnu ikke var trådt i kraft, og som ikke finder midlertidig anvendelse, er anført i bilag I, punkt 2. Denne aftale finder anvendelse på alle sådanne aftaler og arrangementer, fra de træder i kraft eller finder midlertidigt anvendelse.

Artikel 9

Ophør

1.   Hvis en aftale, der er anført i bilag I, ophører, ophører samtidig alle nærværende aftales bestemmelser vedrørende den pågældende aftale.

2.   Hvis alle de aftaler, der er anført i bilag I, ophører, ophører nærværende aftale samtidig.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF, har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

UDFÆRDIGET i Luxembourg den sjette oktober to tusind og fem i to eksemplarer på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per Ia Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Por la República de Chile

Za Chilskou republiku

For Republikken Chile

Für die Republik Chile

Tšiili Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Χιλής

For the Republic of Chile

Pour la République du Chili

Per la Repubblica del Cile

Čīles Republikas vārdā

Čilės Respublikos vardu

A Chilei Köztársaság részéről

Għar-Repubblika taċ-Ċili

Voor de Republiek Chili

W imieniu Republiki Chile

Pela República do Chile

Za Čilskú republiku

Za Republiko Čile

Chilen tasavallan puolesta

För Republiken Chile

Image

BILAG I

Liste over aftaler, som der henvises til i artikel 1

| 1. | Luftfartsaftaler mellem Republikken Chile og medlemsstaterne, som på tidspunktet for denne aftales undertegnelse er indgået, undertegnet og/eller anvendes midlertidigt






  — | Luftfartsaftale mellem Republikken Chiles regering og Kongeriget Belgiens regering, undertegnet i Bruxelles den 13. september 2001, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Belgien«. |
| --- | --- | --- |

1.

Luftfartsaftaler mellem Republikken Chile og medlemsstaterne, som på tidspunktet for denne aftales undertegnelse er indgået, undertegnet og/eller anvendes midlertidigt

—

Luftfartsaftale mellem Republikken Chiles regering og Kongeriget Belgiens regering, undertegnet i Bruxelles den 13. september 2001, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Belgien«.

| — | Overenskomst mellem Kongeriget Danmarks regering og Republikken Chiles regering vedrørende lufttrafik, undertegnet i København den 27. juni 2001, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Danmark«. |
| --- | --- |

—

Overenskomst mellem Kongeriget Danmarks regering og Republikken Chiles regering vedrørende lufttrafik, undertegnet i København den 27. juni 2001, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Danmark«.

| — | Aftale mellem Republikken Chiles regering og Den Franske Republiks regering om lufttrafik mellem og ud over de to landes territorier, undertegnet i Paris den 6. december 1979, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Frankrig«. |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Republikken Chiles regering og Den Franske Republiks regering om lufttrafik mellem og ud over de to landes territorier, undertegnet i Paris den 6. december 1979, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Frankrig«.

| — | Lufttransportaftale mellem Forbundsrepublikken Tyskland og Republikken Chile, undertegnet i Santiago de Chile den 30. marts 1964, med senere ændringer, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Tyskland«. |
| --- | --- |

—

Lufttransportaftale mellem Forbundsrepublikken Tyskland og Republikken Chile, undertegnet i Santiago de Chile den 30. marts 1964, med senere ændringer, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Tyskland«.

| — | Luftfartsaftale mellem Republikken Chiles regering og Den Italienske Republiks regering, undertegnet i Rom den 27. februar 2002, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Italien«. |
| --- | --- |

—

Luftfartsaftale mellem Republikken Chiles regering og Den Italienske Republiks regering, undertegnet i Rom den 27. februar 2002, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Italien«.

| — | Aftale mellem Storhertugdømmet Luxembourgs regering og Republikken Chiles regering om lufttrafik mellem de to landes territorier, undertegnet i Luxembourg den 25. februar 2002, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Luxembourg«. |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Storhertugdømmet Luxembourgs regering og Republikken Chiles regering om lufttrafik mellem de to landes territorier, undertegnet i Luxembourg den 25. februar 2002, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Luxembourg«.

| — | Luftfartsaftale mellem Kongeriget Nederlandene og Republikken Chile, undertegnet i Santiago de Chile den 13. juli 1962 i det følgende benævnt »aftalen Chile-Nederlandene«. |
| --- | --- |

—

Luftfartsaftale mellem Kongeriget Nederlandene og Republikken Chile, undertegnet i Santiago de Chile den 13. juli 1962 i det følgende benævnt »aftalen Chile-Nederlandene«.

| — | Udkast til luftfartsaftale mellem Republikken Chile og Kongeriget Nederlandene om lufttrafik mellem de to landes territorier, paraferet og knyttet som bilag B til godkendt protokol for luftfartskonsultationsmødet mellem Nederlandene og Chile, undertegnet i Santiago de Chile den 12. april 2001, i det følgende benævnt »udkast til revideret aftale Chile-Nederlandene«. |
| --- | --- |

—

Udkast til luftfartsaftale mellem Republikken Chile og Kongeriget Nederlandene om lufttrafik mellem de to landes territorier, paraferet og knyttet som bilag B til godkendt protokol for luftfartskonsultationsmødet mellem Nederlandene og Chile, undertegnet i Santiago de Chile den 12. april 2001, i det følgende benævnt »udkast til revideret aftale Chile-Nederlandene«.

| — | Aftalen mellem Chiles regering og Spaniens regering om kommercielle lufttransportydelser, undertegnet i Santiago de Chile den 17. december 1974, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Spanien«. |
| --- | --- |

—

Aftalen mellem Chiles regering og Spaniens regering om kommercielle lufttransportydelser, undertegnet i Santiago de Chile den 17. december 1974, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Spanien«.

| — | Luftfartsaftale mellem Republikken Chiles regering og Kongeriget Sveriges regering, undertegnet i København den 27. juni 2001, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Sverige«. |
| --- | --- |

—

Luftfartsaftale mellem Republikken Chiles regering og Kongeriget Sveriges regering, undertegnet i København den 27. juni 2001, i det følgende benævnt »aftalen Chile-Sverige«.

| — | Aftalen mellem Republikken Chile og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om lufttrafik, undertegnet i Santiago de Chile den 16. september 1947, i det følgende benævnt »aftalen Chile-UK«. |
| --- | --- |

—

Aftalen mellem Republikken Chile og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om lufttrafik, undertegnet i Santiago de Chile den 16. september 1947, i det følgende benævnt »aftalen Chile-UK«.

| — | Udkast til aftale mellem Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands regering og Republikken Chiles regering om lufttrafik, paraferet og knyttet som bilag B til aftalememorandummet mellem Det Forenede Kongeriges og Chiles luftfartsmyndigheder, undertegnet i Santiago de Chile den 31. maj 2000, i det følgende benævnt »udkast til revideret aftale Chile-UK«. |
| --- | --- |

—

Udkast til aftale mellem Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands regering og Republikken Chiles regering om lufttrafik, paraferet og knyttet som bilag B til aftalememorandummet mellem Det Forenede Kongeriges og Chiles luftfartsmyndigheder, undertegnet i Santiago de Chile den 31. maj 2000, i det følgende benævnt »udkast til revideret aftale Chile-UK«.

| 2. | Luftfartsaftaler og andre arrangementer mellem Republikken Chile og medlemsstaterne, der er paraferet eller undertegnet, men som på tidspunktet for denne aftales undertegnelse endnu ikke er trådt i kraft, og som ikke anvendes midlertidigt. |
| --- | --- |

2.

Luftfartsaftaler og andre arrangementer mellem Republikken Chile og medlemsstaterne, der er paraferet eller undertegnet, men som på tidspunktet for denne aftales undertegnelse endnu ikke er trådt i kraft, og som ikke anvendes midlertidigt.

BILAG II

Liste over artikler i de i bilag I anførte aftaler, som der henvises til i denne aftales artikel 2 til 5

| 1. | Medlemsstaters udpegning af luftfartsselskaber:






  — | Artikel 3 i aftalen Chile-Belgien |
| --- | --- | --- |

1.

Medlemsstaters udpegning af luftfartsselskaber:

—

Artikel 3 i aftalen Chile-Belgien

| — | Artikel 3 i aftalen Chile-Danmark |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Chile-Danmark

| — | Artikel 4 i aftalen Chile-Frankrig |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Chile-Frankrig

| — | Artikel 3 i aftalen Chile-Tyskland |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Chile-Tyskland

| — | Artikel 3 i aftalen Chile-Italien |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Chile-Italien

| — | Artikel 3 i aftalen Chile-Luxembourg |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Chile-Luxembourg

| — | Artikel 3 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene

| — | Artikel 3 i aftalen Chile-Spanien |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Chile-Spanien

| — | Artikel 3 i aftalen Chile-Sverige |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Chile-Sverige

| — | Artikel 4 i udkastet til revideret aftale Chile-UK. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i udkastet til revideret aftale Chile-UK.

| 2. | Afvisning, tilbagekaldelse, suspendering og begrænsning af godkendelser og tilladelser:






  — | Artikel 4 i aftalen Chile-Belgien |
| --- | --- | --- |

2.

Afvisning, tilbagekaldelse, suspendering og begrænsning af godkendelser og tilladelser:

—

Artikel 4 i aftalen Chile-Belgien

| — | Artikel 4 i aftalen Chile-Danmark |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Chile-Danmark

| — | Artikel 5 i aftalen Chile-Frankrig |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i aftalen Chile-Frankrig

| — | Artikel 4 i aftalen Chile-Tyskland |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Chile-Tyskland

| — | Artikel 4 i aftalen Chile-Italien |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Chile-Italien

| — | Artikel 4 i aftalen Chile-Luxembourg |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Chile-Luxembourg

| — | Artikel V i aftalen Chile-Nederlandene |
| --- | --- |

—

Artikel V i aftalen Chile-Nederlandene

| — | Artikel 4 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene

| — | Artikel 4 i aftalen Chile-Spanien |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Chile-Spanien

| — | Artikel 4 i aftalen Chile-Sverige |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Chile-Sverige

| — | Artikel 4 i aftalen Chile-UK |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Chile-UK

| — | Artikel 5 i udkastet til revideret aftale Chile-UK. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i udkastet til revideret aftale Chile-UK.

| 3. | Myndighedskontrol:






  — | Artikel 6 i aftalen Chile-Belgien |
| --- | --- | --- |

3.

Myndighedskontrol:

—

Artikel 6 i aftalen Chile-Belgien

| — | Artikel 14 i aftalen Chile-Danmark |
| --- | --- |

—

Artikel 14 i aftalen Chile-Danmark

| — | Bilag 3 til protokollen mellem luftfartsmyndighederne i Forbundsrepublikken Tyskland og Republikken Chile, undertegnet i Berlin den 2. april 1998 — således som den anvendes midlertidigt inden for rammerne af aftalen Chile-Tyskland |
| --- | --- |

—

Bilag 3 til protokollen mellem luftfartsmyndighederne i Forbundsrepublikken Tyskland og Republikken Chile, undertegnet i Berlin den 2. april 1998 — således som den anvendes midlertidigt inden for rammerne af aftalen Chile-Tyskland

| — | Artikel 6 i aftalen Chile-Italien |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i aftalen Chile-Italien

| — | Artikel 6 i aftalen Chile-Luxembourg |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i aftalen Chile-Luxembourg

| — | Artikel 6 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene

| — | Artikel 14 i aftalen Chile-Sverige |
| --- | --- |

—

Artikel 14 i aftalen Chile-Sverige

| — | Artikel 14 i udkastet til revideret aftale Chile-UK. |
| --- | --- |

—

Artikel 14 i udkastet til revideret aftale Chile-UK.

| 4. | Beskatning af flybrændstof:






  — | Artikel 9 i aftalen Chile-Belgien |
| --- | --- | --- |

4.

Beskatning af flybrændstof:

—

Artikel 9 i aftalen Chile-Belgien

| — | Artikel 6 i aftalen Chile-Danmark |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i aftalen Chile-Danmark

| — | Artikel 10 i aftalen Chile-Frankrig |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i aftalen Chile-Frankrig

| — | Artikel 6 i aftalen Chile-Tyskland |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i aftalen Chile-Tyskland

| — | Artikel 9 i aftalen Chile-Italien |
| --- | --- |

—

Artikel 9 i aftalen Chile-Italien

| — | Artikel 15 i aftalen Chile-Luxembourg |
| --- | --- |

—

Artikel 15 i aftalen Chile-Luxembourg

| — | Artikel III i aftalen Chile-Nederlandene |
| --- | --- |

—

Artikel III i aftalen Chile-Nederlandene

| — | Artikel 15 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene |
| --- | --- |

—

Artikel 15 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene

| — | Artikel 5 i aftalen Chile-Spanien |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i aftalen Chile-Spanien

| — | Artikel 6 i aftalen Chile-Sverige |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i aftalen Chile-Sverige

| — | Artikel 8 i udkastet til revideret aftale Chile-UK. |
| --- | --- |

—

Artikel 8 i udkastet til revideret aftale Chile-UK.

| 5. | Transporttakster for strækninger inden for Fællesskabet:






  — | Artikel 12 i aftalen Chile-Belgien |
| --- | --- | --- |

5.

Transporttakster for strækninger inden for Fællesskabet:

—

Artikel 12 i aftalen Chile-Belgien

| — | Artikel 10 i aftalen Chile-Danmark |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i aftalen Chile-Danmark

| — | Artikel 9 i aftalen Chile-Frankrig |
| --- | --- |

—

Artikel 9 i aftalen Chile-Frankrig

| — | Artikel 8 i aftalen Chile-Tyskland |
| --- | --- |

—

Artikel 8 i aftalen Chile-Tyskland

| — | Artikel 12 i aftalen Chile-Italien |
| --- | --- |

—

Artikel 12 i aftalen Chile-Italien

| — | Artikel 14 i aftalen Chile-Luxembourg |
| --- | --- |

—

Artikel 14 i aftalen Chile-Luxembourg

| — | Artikel 14 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene |
| --- | --- |

—

Artikel 14 i udkastet til revideret aftale Chile-Nederlandene

| — | Artikel 8 i aftalen Chile-Spanien |
| --- | --- |

—

Artikel 8 i aftalen Chile-Spanien

| — | Artikel 10 i aftalen Chile-Sverige |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i aftalen Chile-Sverige

| — | Artikel 9 i aftalen Chile-UK |
| --- | --- |

—

Artikel 9 i aftalen Chile-UK

| — | Artikel 7 i udkastet til revideret aftale Chile-UK. |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i udkastet til revideret aftale Chile-UK.

BILAG III

Liste over andre stater, som der henvises til i artikel 2

| 1. | Republikken Island (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) |
| --- | --- |

1.

Republikken Island (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)

| 2. | Fyrstendømmet Liechtenstein (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) |
| --- | --- |

2.

Fyrstendømmet Liechtenstein (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)

| 3. | Kongeriget Norge (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) |
| --- | --- |

3.

Kongeriget Norge (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)

| 4. | Det Schweiziske Forbund (i medfør af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om lufttransport). |
| --- | --- |

4.

Det Schweiziske Forbund (i medfør af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om lufttransport).

---

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 300/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 300/53

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 27. juni 2005

om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik

(2006/735/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet traf den 5. juni 2003 afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande om en fællesskabsaftale, som skulle træde i stedet for visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler. |
| --- | --- |

(1)

Rådet traf den 5. juni 2003 afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande om en fællesskabsaftale, som skulle træde i stedet for visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler.

| (2) | Kommissionen har på Fællesskabets vegne forhandlet sig frem til en aftale med Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik i overensstemmelse med de mekanismer og direktiver, der blev fastsat i bilaget til den pågældende afgørelse. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har på Fællesskabets vegne forhandlet sig frem til en aftale med Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik i overensstemmelse med de mekanismer og direktiver, der blev fastsat i bilaget til den pågældende afgørelse.

| (3) | Aftalen blev undertegnet på Fællesskabets vegne med forbehold af senere indgåelse. |
| --- | --- |

(3)

Aftalen blev undertegnet på Fællesskabets vegne med forbehold af senere indgåelse.

| (4) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(4)

Aftalen bør godkendes —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik godkendes på Fællesskabets vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse (1).

Artikel 2

Rådets formand bemyndiges herved til at udpege den person, der er beføjet til at foranstalte den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 8, stk. 1.

Udfærdiget i Luxembourg, den 27. juni 2005.

På Rådets vegne

L. LUX

Formand

---

(1)  Se side 46 i denne EUT.

1

---

Berigtigelser

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 300/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 300/54

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 742/2006 af 17. maj 2006 om justering af fiskekvoter for 2006 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 847/96 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 130 af 18. maj 2006
  )

I bilag I affattes de første fire linjer på side 10 således:

| »Land | Bestand | Art | Område | Justeret mængde 2005 | Fangster 2005 | %
  Justeret mængde | Overførsler 2006 | Oprindelig mængde 2006 | Revideret mængde 2006 | Ny kode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEU | WHB/571214 | Blåhvilling | V, VI, VII, XII, XIV | 41 847 | 20 173,8 | 48,0 | 4 184,7 | | | |
| DEU | WHB/8ABDE. | Blåhvilling | VIIIa, b, d, e | 2 000 | | 0,0 | 200 | | | |
| DEU | WHB/1X14 | Blåhvilling | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV (EF- og internat. farvande) | 4 385 | 20 424 | 24 809 | 1X14« |

»Land

Bestand

Art

Område

Justeret mængde 2005

Fangster 2005

%

Justeret mængde

Overførsler 2006

Oprindelig mængde 2006

Revideret mængde 2006

Ny kode

DEU

WHB/571214

Blåhvilling

V, VI, VII, XII, XIV

41 847

20 173,8

48,0

4 184,7

DEU

WHB/8ABDE.

Blåhvilling

VIIIa, b, d, e

2 000

0,0

200

DEU

WHB/1X14

Blåhvilling

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV (EF- og internat. farvande)

4 385

20 424

24 809

1X14«

---