# Den Europæiske Unions L 140/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.140.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 140 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang8. juni 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.140.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 140

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang8. juni 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Oplysning om ikrafttrædelsesdatoen for konventionen om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, undertegnet i Lugano den 30. oktober 2007 | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 af 3. juni 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 | 2 |
| | * | Rådets forordning (EU) nr. 493/2010 af 7. juni 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 234/2004 om visse restriktive foranstaltninger over for Liberia | 17 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 494/2010 af 25. maj 2010 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif | 19 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 495/2010 af 7. juni 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 21 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 496/2010 af 7. juni 2010 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10 | 23 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2010/310/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 3. juni 2010 om beskikkelse af et polsk medlem af Regionsudvalget | 25 |
| | | 2010/311/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 3. juni 2010 om beskikkelse af seks italienske medlemmer af og fire italienske suppleanter til Regionsudvalget | 26 |
| | | 2010/312/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 3. juni 2010 om beskikkelse af tre danske suppleanter til Regionsudvalget | 27 |
| | | 2010/313/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 7. juni 2010 om tilladelse til at udføre fysisk kontrol i henhold til forordning (EF) nr. 669/2009 ved foderstof- og fødevarevirksomhedslederes godkendte lokaler i Cypern
  (meddelt under nummer K(2010) 3525)

   (
  1
  ) | 28 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Oplysning om ikrafttrædelsesdatoen for konventionen om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, undertegnet i Lugano den 30. oktober 2007

1

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 af 3. juni 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009

2

*

Rådets forordning (EU) nr. 493/2010 af 7. juni 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 234/2004 om visse restriktive foranstaltninger over for Liberia

17

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 494/2010 af 25. maj 2010 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif

19

Kommissionens forordning (EU) nr. 495/2010 af 7. juni 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

21

Kommissionens forordning (EU) nr. 496/2010 af 7. juni 2010 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10

23

AFGØRELSER

2010/310/EU

*

Rådets afgørelse af 3. juni 2010 om beskikkelse af et polsk medlem af Regionsudvalget

25

2010/311/EU

*

Rådets afgørelse af 3. juni 2010 om beskikkelse af seks italienske medlemmer af og fire italienske suppleanter til Regionsudvalget

26

2010/312/EU

*

Rådets afgørelse af 3. juni 2010 om beskikkelse af tre danske suppleanter til Regionsudvalget

27

2010/313/EU

*

Kommissionens afgørelse af 7. juni 2010 om tilladelse til at udføre fysisk kontrol i henhold til forordning (EF) nr. 669/2009 ved foderstof- og fødevarevirksomhedslederes godkendte lokaler i Cypern
  (meddelt under nummer K(2010) 3525)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2010) 3525)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/1

---

Oplysning om ikrafttrædelsesdatoen for konventionen om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, undertegnet i Lugano den 30. oktober 2007

Konventionen om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (1), undertegnet i Lugano den 30. oktober 2007, trådte i overensstemmelse med konventionens artikel 69, stk. 4 og 5, i kraft den 1. januar 2010 mellem Den Europæiske Union og Norge og Danmark.

---

(1)  EUT L 147 af 10.6.2009, s. 5. Den forklarende rapport til konventionen blev offentliggjort i EUT C 319 af 23.12.2009, s. 1.

---

FORORDNINGER

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/2

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 492/2010

af 3. juni 2010

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   GÆLDENDE FORANSTALTNINGER

| (1) | Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) efter en antidumpingundersøgelse (herefter benævnt »den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«) og Indonesien (i det følgende samlet benævnt »de pågældende lande«). |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) efter en antidumpingundersøgelse (herefter benævnt »den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«) og Indonesien (i det følgende samlet benævnt »de pågældende lande«).

2.   DENNE UNDERSØGELSE

2.1.   ANMODNING OM EN FORNYET UNDERSØGELSE

| (2) | Productos Aditivos S.A., som er den eneste EU-producent af natriumcyclamat, indgav en anmodning om en udløbsundersøgelse den 11. december 2008. |
| --- | --- |

(2)

Productos Aditivos S.A., som er den eneste EU-producent af natriumcyclamat, indgav en anmodning om en udløbsundersøgelse den 11. december 2008.

| (3) | Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(3)

Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

2.2.   INDLEDNING

| (4) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og iværksatte den 10. marts 2009 en sådan undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen ved offentliggørelse af en meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) (herefter benævnt »indledningsmeddelelsen«) |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og iværksatte den 10. marts 2009 en sådan undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen ved offentliggørelse af en meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) (herefter benævnt »indledningsmeddelelsen«)

2.3.   UNDERSØGELSESPERIODE

| (5) | Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (herefter benævnt »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (herefter benævnt »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(5)

Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (herefter benævnt »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (herefter benævnt »den betragtede periode«).

3.   PARTER, SOM ER BERØRT AF UNDERSØGELSEN

| (6) | Kommissionen underrettede officielt den ansøgende EU-producent, kendte importører, leverandører og brugere, de kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien og myndighederne i de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrettede officielt den ansøgende EU-producent, kendte importører, leverandører og brugere, de kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien og myndighederne i de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.

| (7) | Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen, men ingen af dem forelagde Kommissionen en sådan anmodning. |
| --- | --- |

(7)

Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen, men ingen af dem forelagde Kommissionen en sådan anmodning.

| (8) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien. To virksomheder fra Kina, som begge indgår i koncernen Rainbow Rich Industrial Ltd., der er hjemmehørende i Hong Kong, og to virksomheder fra Indonesien oplyste, at de var villige til at samarbejde og besvarede spørgeskemaet vedrørende dumping. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien. To virksomheder fra Kina, som begge indgår i koncernen Rainbow Rich Industrial Ltd., der er hjemmehørende i Hong Kong, og to virksomheder fra Indonesien oplyste, at de var villige til at samarbejde og besvarede spørgeskemaet vedrørende dumping.

| (9) | Yderligere to kinesiske producenter, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, gav sig til kende. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at disse virksomheder ikke foretog dumping på EU-markedet. Følgelig er Fang Da Food Additive (Shenzhen) og Fang Da Food Additive (Yan Quan) ikke omfattet af nærværende udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(9)

Yderligere to kinesiske producenter, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, gav sig til kende. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at disse virksomheder ikke foretog dumping på EU-markedet. Følgelig er Fang Da Food Additive (Shenzhen) og Fang Da Food Additive (Yan Quan) ikke omfattet af nærværende udløbsundersøgelse.

4.   EFTERPRØVNING AF MODTAGNE OPLYSNINGER

| (10) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  4.1. | EKSPORTERENDE PRODUCENTER I FOLKEREPUBLIKKEN KINA:






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

4.1.

EKSPORTERENDE PRODUCENTER I FOLKEREPUBLIKKEN KINA:

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen

| — | Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing |
| --- | --- |

—

Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing

| — | og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong). |
| --- | --- |

—

og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).

| 4.2. | EKSPORTERENDE PRODUCENTER I INDONESIEN:






  — | PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung |
| --- | --- | --- |

4.2.

EKSPORTERENDE PRODUCENTER I INDONESIEN:

—

PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung

| — | PT Tunggak Waru Semi, Solo. |
| --- | --- |

—

PT Tunggak Waru Semi, Solo.

| 4.3. | PRODUCENT I EU-ERHVERVSGRENEN






  — | Productos Aditivos S.A., Spanien. |
| --- | --- | --- |

4.3.

PRODUCENT I EU-ERHVERVSGRENEN

—

Productos Aditivos S.A., Spanien.

| 4.4. | IKKE-FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDET IMPORTØR OG FORHANDLER:






  — | Beneo Palatinit GmbH, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

4.4.

IKKE-FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDET IMPORTØR OG FORHANDLER:

—

Beneo Palatinit GmbH, Tyskland.

| 4.5. | BRUGER






  — | Schweppes International Ltd., Nederlandene. |
| --- | --- | --- |

4.5.

BRUGER

—

Schweppes International Ltd., Nederlandene.

5.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (11) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien. |
| --- | --- |

(11)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien.

| (12) | I medfør af bestemmelserne i grundforordningen fik parterne efter fremlæggelsen af ovennævnte oplysninger et vist tidsrum til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(12)

I medfør af bestemmelserne i grundforordningen fik parterne efter fremlæggelsen af ovennævnte oplysninger et vist tidsrum til at fremsætte bemærkninger.

| (13) | Der er taget hensyn til de af parterne fremsatte mundtlige og skriftlige bemærkninger, og de endelige konklusioner er, hvor det er relevant, ændret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(13)

Der er taget hensyn til de af parterne fremsatte mundtlige og skriftlige bemærkninger, og de endelige konklusioner er, hvor det er relevant, ændret i overensstemmelse hermed.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   DEN PÅGÆLDENDE VARE

| (14) | Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien (herefter benævnt »den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00. |
| --- | --- |

(14)

Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien (herefter benævnt »den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00.

| (15) | Som konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og bekræftet i forbindelse med denne undersøgelse er natriumcyclamat en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof i fødevarer og er tilladt i Den Europæiske Union og mange andre lande som sødestof i kaloriefattige og diætetiske fødevarer og drikkevarer. Det anvendes i stort omfang som tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt af producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Det anvendes desuden i mindre mængder i lægemiddelindustrien. |
| --- | --- |

(15)

Som konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og bekræftet i forbindelse med denne undersøgelse er natriumcyclamat en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof i fødevarer og er tilladt i Den Europæiske Union og mange andre lande som sødestof i kaloriefattige og diætetiske fødevarer og drikkevarer. Det anvendes i stort omfang som tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt af producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Det anvendes desuden i mindre mængder i lægemiddelindustrien.

2.   SAMME VARE

| (16) | Som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i Kina og Indonesien og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber og brug er identisk med den vare, der produceres og sælges på markedet i Unionen af ansøgeren, eller den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, som også blev anvendt som referenceland til at fastlægge den normale værdi for Kina. |
| --- | --- |

(16)

Som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i Kina og Indonesien og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber og brug er identisk med den vare, der produceres og sælges på markedet i Unionen af ansøgeren, eller den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, som også blev anvendt som referenceland til at fastlægge den normale værdi for Kina.

| (17) | Alle disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(17)

Alle disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

1.   INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

| (18) | Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes bortfald eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelser i medfør af nævnte artikel genovervejes markedsøkonomisk behandling ikke. |
| --- | --- |

(18)

Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes bortfald eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelser i medfør af nævnte artikel genovervejes markedsøkonomisk behandling ikke.

| (19) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme generelle metode som i den oprindelige undersøgelse i alle de tilfælde, hvor omstændighederne ikke havde ændret sig. For at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev der i overensstemmelse med normal praksis udtaget stikprøver af transaktionerne i form af fire måneder i NUP, som hver især var den sidste måned i et kvartal. Resultatet blev efterprøvet ved også at analysere en række andre transaktioner. Ingen af de erhvervsdrivende gjorde indsigelser mod denne fremgangsmåde. |
| --- | --- |

(19)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme generelle metode som i den oprindelige undersøgelse i alle de tilfælde, hvor omstændighederne ikke havde ændret sig. For at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev der i overensstemmelse med normal praksis udtaget stikprøver af transaktionerne i form af fire måneder i NUP, som hver især var den sidste måned i et kvartal. Resultatet blev efterprøvet ved også at analysere en række andre transaktioner. Ingen af de erhvervsdrivende gjorde indsigelser mod denne fremgangsmåde.

| (20) | Data fra Eurostat viste, at der blev importeret mellem 3 000 og 5 000 tons af den pågældende vare til Unionen i NUP. Af denne mængde kom over 90 % fra Kina, og resten kom fra Indonesien. Der blev praktisk taget ikke registreret import fra andre lande. |
| --- | --- |

(20)

Data fra Eurostat viste, at der blev importeret mellem 3 000 og 5 000 tons af den pågældende vare til Unionen i NUP. Af denne mængde kom over 90 % fra Kina, og resten kom fra Indonesien. Der blev praktisk taget ikke registreret import fra andre lande.

2.   DUMPING AF IMPORT I UNDERSØGELSESPERIODEN

2.1.   FOLKEREPUBLIKKEN KINA

2.1.1.   
  Referenceland

| (21) | Med undtagelse af de virksomheder, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi for Kina fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(21)

Med undtagelse af de virksomheder, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi for Kina fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (22) | I den forudgående undersøgelse blev Indonesien anvendt som et egnet land med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. |
| --- | --- |

(22)

I den forudgående undersøgelse blev Indonesien anvendt som et egnet land med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina.

| (23) | Kommissionen har foreslået dette land i indledningsmeddelelsen, og ingen af de interesserede parter har modsat sig dette valg inden for fristerne. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen har foreslået dette land i indledningsmeddelelsen, og ingen af de interesserede parter har modsat sig dette valg inden for fristerne.

| (24) | Priserne i Indonesien er blevet betragtet som en rimelig erstatning for priserne i Kina, fordi Indonesien har et konkurrencepræget hjemmemarked med stigende import fra Kina og med mindst seks producenter. Det ser desuden ud til, at den vare, der er genstand for undersøgelsen, kun fremstilles i Unionen, Kina og Indonesien. Der er ikke blevet fremlagt bevis for det modsatte i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(24)

Priserne i Indonesien er blevet betragtet som en rimelig erstatning for priserne i Kina, fordi Indonesien har et konkurrencepræget hjemmemarked med stigende import fra Kina og med mindst seks producenter. Det ser desuden ud til, at den vare, der er genstand for undersøgelsen, kun fremstilles i Unionen, Kina og Indonesien. Der er ikke blevet fremlagt bevis for det modsatte i forbindelse med denne undersøgelse.

| (25) | Indonesien er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(25)

Indonesien er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.

2.1.2.   
  Samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter

2.1.2.1.   Indledende bemærkninger

| (26) | Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter, som begge indgår i koncernen »Rainbow Rich Industries«, der er hjemmehørende i Hong Kong, i forbindelse med denne undersøgelse. De tegnede sig for over halvdelen af eksporten til EU i NUP. Når der ikke tages hensyn til produktions- og salgsmængderne for virksomheder, der ikke er omfattet af proceduren, tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for mere end tre fjerdedele af den samlede kinesiske produktion og næsten halvdelen af den kinesiske kapacitet. Repræsentativiteten med hensyn til eksport til Unionen var på over 80 %. På baggrund af dette samarbejdsniveau blev detaljerede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksportører anvendt som kilde ved vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping fra Kina. |
| --- | --- |

(26)

Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter, som begge indgår i koncernen »Rainbow Rich Industries«, der er hjemmehørende i Hong Kong, i forbindelse med denne undersøgelse. De tegnede sig for over halvdelen af eksporten til EU i NUP. Når der ikke tages hensyn til produktions- og salgsmængderne for virksomheder, der ikke er omfattet af proceduren, tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for mere end tre fjerdedele af den samlede kinesiske produktion og næsten halvdelen af den kinesiske kapacitet. Repræsentativiteten med hensyn til eksport til Unionen var på over 80 %. På baggrund af dette samarbejdsniveau blev detaljerede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksportører anvendt som kilde ved vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping fra Kina.

| (27) | En af de samarbejdsvillige virksomheder, Golden Time Enterprises (Shenzhen), eksporterede betydelige mængder til Unionen i NUP, mens dens søstervirksomhed, Jintian Enterprises (Nanjing), ikke eksporterede til Unionen efter indførelsen af foranstaltningerne. De oplysninger, som blev indsamlet ved kontrolbesøget hos den virksomhed, som ikke eksporterede, Jintian Enterprises (Nanjing), gav dog et mere nøjagtigt indblik i forholdene på det kinesiske hjemmemarked, hvor både virksomhedens markedsandel og andel af den installerede kapacitet er betydelig. |
| --- | --- |

(27)

En af de samarbejdsvillige virksomheder, Golden Time Enterprises (Shenzhen), eksporterede betydelige mængder til Unionen i NUP, mens dens søstervirksomhed, Jintian Enterprises (Nanjing), ikke eksporterede til Unionen efter indførelsen af foranstaltningerne. De oplysninger, som blev indsamlet ved kontrolbesøget hos den virksomhed, som ikke eksporterede, Jintian Enterprises (Nanjing), gav dog et mere nøjagtigt indblik i forholdene på det kinesiske hjemmemarked, hvor både virksomhedens markedsandel og andel af den installerede kapacitet er betydelig.

| (28) | I løbet af undersøgelsen hævdede en af de kinesiske virksomheder, at de største producenter på hjemmemarkedet holdte regelmæssige møder for at fastsætte en referencepris for det kinesiske hjemmemarked. Set på baggrund af disse producenters dominerende stilling synes virksomhederne at have held til at fastholde de kinesiske hjemmemarkedspriser på et relativt højt niveau med denne ordning. |
| --- | --- |

(28)

I løbet af undersøgelsen hævdede en af de kinesiske virksomheder, at de største producenter på hjemmemarkedet holdte regelmæssige møder for at fastsætte en referencepris for det kinesiske hjemmemarked. Set på baggrund af disse producenters dominerende stilling synes virksomhederne at have held til at fastholde de kinesiske hjemmemarkedspriser på et relativt højt niveau med denne ordning.

2.1.2.2.   Normal værdi

| (29) | Den normale værdi for Golden Time Enterprises (Shenzhen) blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP. |
| --- | --- |

(29)

Den normale værdi for Golden Time Enterprises (Shenzhen) blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.

2.1.2.3.   Eksportpris

| (30) | Eksportprisen for Golden Time Enterprises (Shenzhen) ved salg til Unionen var den pris, om nødvendigt justeret, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(30)

Eksportprisen for Golden Time Enterprises (Shenzhen) ved salg til Unionen var den pris, om nødvendigt justeret, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til Unionen.

2.1.2.4.   Prissammenligning

| (31) | Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til søfragt og indenlandsk transport, forsikring, kreditter, håndtering og emballering. |
| --- | --- |

(31)

Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til søfragt og indenlandsk transport, forsikring, kreditter, håndtering og emballering.

2.1.2.5.   Dumpingmargen

| (32) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i den nuværende undersøgelsesperiode på et væsentligt højere niveau end det, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse. Udtrykt i procent af cif-værdien ved Unionens grænse udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 30 % for Golden Time Enterprises. |
| --- | --- |

(32)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i den nuværende undersøgelsesperiode på et væsentligt højere niveau end det, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse. Udtrykt i procent af cif-værdien ved Unionens grænse udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 30 % for Golden Time Enterprises.

2.1.3.   
  Andre kinesiske eksporterende producenter

2.1.3.1.   Indledende bemærkninger

| (33) | Den resterende import fra Kina udgjorde mindre end 5 % af forbruget i Unionen. |
| --- | --- |

(33)

Den resterende import fra Kina udgjorde mindre end 5 % af forbruget i Unionen.

| (34) | Kommissionen baserede sine konklusioner vedrørende de øvrige kinesiske eksporterende producenter på oplysninger indsamlet i forbindelse med undersøgelsen og officielle statistikker fra Eurostat. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen baserede sine konklusioner vedrørende de øvrige kinesiske eksporterende producenter på oplysninger indsamlet i forbindelse med undersøgelsen og officielle statistikker fra Eurostat.

2.1.3.2.   Normal værdi

| (35) | Den normale værdi for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat til det vejede gennemsnit af de samarbejdsvilliges indonesiske producenters priser ved salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(35)

Den normale værdi for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat til det vejede gennemsnit af de samarbejdsvilliges indonesiske producenters priser ved salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.

2.1.3.3.   Eksportpris

| (36) | Eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev den fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker. |
| --- | --- |

(36)

Eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev den fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.

2.1.3.4.   Prissammenligning

| (37) | Det vejede gennemsnit af den eksportpris, der blev fastsat for de resterende kinesiske eksportører, blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af den normale værdi for de kontrollerede indonesiske producenter, ab fabrik og i samme handelsled. |
| --- | --- |

(37)

Det vejede gennemsnit af den eksportpris, der blev fastsat for de resterende kinesiske eksportører, blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af den normale værdi for de kontrollerede indonesiske producenter, ab fabrik og i samme handelsled.

| (38) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indenlandsk transport og søfragt, forsikring, håndtering og emballering. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev justeringerne baseret på den samarbejdsvillige kinesiske eksportørs efterprøvede omkostninger. |
| --- | --- |

(38)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indenlandsk transport og søfragt, forsikring, håndtering og emballering. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev justeringerne baseret på den samarbejdsvillige kinesiske eksportørs efterprøvede omkostninger.

2.1.3.5.   Dumpingmargen

| (39) | Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den normale værdi, som beregnet i betragtning 35, og eksportprisen, som beregnet i betragtning 36. De resultater, der er opnået således, tyder helt klart på fortsat dumping i løbet af foranstaltningernes gyldighedsperiode med en dumpingmargen på over 5 %. |
| --- | --- |

(39)

Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den normale værdi, som beregnet i betragtning 35, og eksportprisen, som beregnet i betragtning 36. De resultater, der er opnået således, tyder helt klart på fortsat dumping i løbet af foranstaltningernes gyldighedsperiode med en dumpingmargen på over 5 %.

2.1.4.   
  Konklusioner vedrørende dumping fra kina

| (40) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra Kina i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt. |
| --- | --- |

(40)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra Kina i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.

2.2.   INDONESIEN

2.2.1.   
  Indledende bemærkninger

| (41) | Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter i forbindelse med denne undersøgelse, PT Golden Sari og PT Tunggak Waru Semi. Deres repræsentativitet med hensyn til eksport til Unionen var på mellem 40 % og 60 % i NUP (4). |
| --- | --- |

(41)

Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter i forbindelse med denne undersøgelse, PT Golden Sari og PT Tunggak Waru Semi. Deres repræsentativitet med hensyn til eksport til Unionen var på mellem 40 % og 60 % i NUP (4).

| (42) | De oplysninger, som Kommissionen har indsamlet viste, at der er mindst fire andre producenter af den pågældende vare i Indonesien. Ifølge disse oplysninger tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for ca. en tredjedel af den samlede indonesiske produktion og kapacitet. Samarbejdsvilligheden i Indonesien har derfor været lav i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(42)

De oplysninger, som Kommissionen har indsamlet viste, at der er mindst fire andre producenter af den pågældende vare i Indonesien. Ifølge disse oplysninger tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for ca. en tredjedel af den samlede indonesiske produktion og kapacitet. Samarbejdsvilligheden i Indonesien har derfor været lav i forbindelse med denne undersøgelse.

| (43) | På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 18 er oplysningerne om priser på hjemmemarkedet, priser ved eksport til andre lande og de ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenters produktion og kapacitet i Indonesien baseret på de bedste foreliggende oplysninger, herunder klagen og offentligt tilgængelige oplysninger. De relevante indonesiske myndigheder blev underrettet om anvendelsen af artikel 18 og årsagerne hertil. De indonesiske myndigheder fremsatte ingen bemærkninger i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(43)

På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 18 er oplysningerne om priser på hjemmemarkedet, priser ved eksport til andre lande og de ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenters produktion og kapacitet i Indonesien baseret på de bedste foreliggende oplysninger, herunder klagen og offentligt tilgængelige oplysninger. De relevante indonesiske myndigheder blev underrettet om anvendelsen af artikel 18 og årsagerne hertil. De indonesiske myndigheder fremsatte ingen bemærkninger i denne forbindelse.

| (44) | Kun en af de to samarbejdsvillige virksomheder, PT Golden Sari, eksporterede til Unionen i NUP. Der kunne således ikke fastsættes nogen dumpingmargen for PT Tunggak Waru Semi, da virksomheden ikke eksporterede til Unionen i NUP, men data om virksomheden blev ikke desto mindre anvendt til at indhente oplysninger om bl.a. produktion, kapacitet og eksport til markeder i tredjelande, hvilket gav et mere nøjagtigt indblik i forholdene på Indonesiens hjemmemarked og eksportmarkeder. |
| --- | --- |

(44)

Kun en af de to samarbejdsvillige virksomheder, PT Golden Sari, eksporterede til Unionen i NUP. Der kunne således ikke fastsættes nogen dumpingmargen for PT Tunggak Waru Semi, da virksomheden ikke eksporterede til Unionen i NUP, men data om virksomheden blev ikke desto mindre anvendt til at indhente oplysninger om bl.a. produktion, kapacitet og eksport til markeder i tredjelande, hvilket gav et mere nøjagtigt indblik i forholdene på Indonesiens hjemmemarked og eksportmarkeder.

2.2.2.   
  Samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenter

2.2.2.1.   Normal værdi

| (45) | Den normale værdi for PT Golden Sari blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP. |
| --- | --- |

(45)

Den normale værdi for PT Golden Sari blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.

2.2.2.2.   Eksportpris

| (46) | Eksportprisen for PT Golden Sari blev fastsat på grundlag af de eksportpriser, som uafhængige kunder i Unionen havde betalt eller skulle betale i NUP. |
| --- | --- |

(46)

Eksportprisen for PT Golden Sari blev fastsat på grundlag af de eksportpriser, som uafhængige kunder i Unionen havde betalt eller skulle betale i NUP.

2.2.2.3.   Prissammenligning

| (47) | Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen ved salg af den pågældende vare i Unionen, ab fabrik og i samme handelsled. |
| --- | --- |

(47)

Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen ved salg af den pågældende vare i Unionen, ab fabrik og i samme handelsled.

| (48) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport og emballering samt kreditomkostninger. |
| --- | --- |

(48)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport og emballering samt kreditomkostninger.

2.2.2.4.   Dumpingmargen

| (49) | Resultatet af sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen viste, at virksomheden PT Golden Sari ikke havde foretaget dumping i NUP. |
| --- | --- |

(49)

Resultatet af sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen viste, at virksomheden PT Golden Sari ikke havde foretaget dumping i NUP.

2.2.3.   
  Andre indonesiske eksporterende producenter

2.2.3.1.   Indledende bemærkninger

| (50) | Som omhandlet i betragtning 43 blev dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksportører på grund af det lave samarbejdsniveau for Indonesien fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(50)

Som omhandlet i betragtning 43 blev dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksportører på grund af det lave samarbejdsniveau for Indonesien fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

2.2.3.2.   Normal værdi

| (51) | Den normale værdi blev beregnet som det vejede gennemsnit af den normale værdi, der er blevet beregnet for de to samarbejdsvillige producenter. |
| --- | --- |

(51)

Den normale værdi blev beregnet som det vejede gennemsnit af den normale værdi, der er blevet beregnet for de to samarbejdsvillige producenter.

2.2.3.3.   Eksportpris

| (52) | Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksportører fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker. |
| --- | --- |

(52)

Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksportører fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.

2.2.3.4.   Prissammenligning

| (53) | Den således beregnede vejede gennemsnitlige pris ved eksport til Unionen for Indonesien blev på ab fabrik-niveau sammenlignet med den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige indonesiske producenter. |
| --- | --- |

(53)

Den således beregnede vejede gennemsnitlige pris ved eksport til Unionen for Indonesien blev på ab fabrik-niveau sammenlignet med den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige indonesiske producenter.

| (54) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport, håndtering og emballering samt kreditomkostninger. |
| --- | --- |

(54)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport, håndtering og emballering samt kreditomkostninger.

2.2.3.5.   Dumpingmargen

| (55) | Af sammenligningen mellem den normale værdi og den eksportpris, som var blevet beregnet som anført ovenfor, fremgik det, at der fandt dumping sted. Den konstaterede dumpingmargen udgjorde næsten 30 % af cif-importprisen, Unionens grænse. |
| --- | --- |

(55)

Af sammenligningen mellem den normale værdi og den eksportpris, som var blevet beregnet som anført ovenfor, fremgik det, at der fandt dumping sted. Den konstaterede dumpingmargen udgjorde næsten 30 % af cif-importprisen, Unionens grænse.

2.2.4.   
  Konklusioner vedrørende dumping fra indonesien

| (56) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra en betydelig del af de indonesiske producenter i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt. |
| --- | --- |

(56)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra en betydelig del af de indonesiske producenter i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.

3.   UDVIKLING I IMPORTEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES

| (57) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, når de gældende foranstaltninger over for Kina og Indonesien eventuelt udløber. |
| --- | --- |

(57)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, når de gældende foranstaltninger over for Kina og Indonesien eventuelt udløber.

| (58) | For at fastslå om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, hvis foranstaltningerne ophæves, undersøgte Kommissionen de foreliggende oplysninger om eksportørernes situation og markedsforholdene. Analysen blev hovedsageligt baseret på oplysningerne i de samarbejdsvillige producenters besvarelser af spørgeskemaet, som var blevet efterprøvet ved kontrolbesøgene hos virksomhederne. Der er også blevet anvendt andre informationskilder, herunder Eurostats importstatistikker og officielle eksport- og markedsstatistikker fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(58)

For at fastslå om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, hvis foranstaltningerne ophæves, undersøgte Kommissionen de foreliggende oplysninger om eksportørernes situation og markedsforholdene. Analysen blev hovedsageligt baseret på oplysningerne i de samarbejdsvillige producenters besvarelser af spørgeskemaet, som var blevet efterprøvet ved kontrolbesøgene hos virksomhederne. Der er også blevet anvendt andre informationskilder, herunder Eurostats importstatistikker og officielle eksport- og markedsstatistikker fra de pågældende lande.

3.1.   KINA

3.1.1.   
  Indledende bemærkninger

| (59) | Som omhandlet i betragtning 26 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for over tre fjerdedele af den kinesiske produktion i NUP. På grund af den høje grad af samarbejdsvilje blev det besluttet, at der kunne indsamles pålidelige oplysninger om eksporten af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode direkte fra den eksporterende producent. Mere generelt er der blevet indsamlet oplysninger vedrørende det kinesiske hjemmemarked hos begge de kontrollerede producenter. |
| --- | --- |

(59)

Som omhandlet i betragtning 26 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for over tre fjerdedele af den kinesiske produktion i NUP. På grund af den høje grad af samarbejdsvilje blev det besluttet, at der kunne indsamles pålidelige oplysninger om eksporten af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode direkte fra den eksporterende producent. Mere generelt er der blevet indsamlet oplysninger vedrørende det kinesiske hjemmemarked hos begge de kontrollerede producenter.

| (60) | Der mindes om, at undersøgelsen viste, at dumpingen fra de kinesiske virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsatte på et niveau, der er betragteligt højere end det niveau, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(60)

Der mindes om, at undersøgelsen viste, at dumpingen fra de kinesiske virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsatte på et niveau, der er betragteligt højere end det niveau, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.

3.1.2.   
  Uudnyttet kapacitet og lagre

| (61) | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har indhentet i forbindelse med undersøgelsen, er den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet i Kina hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, mange gange større end markedet i Unionen. Undersøgelsen har vist, at forbruget på hjemmemarkedet i Kina sandsynligvis ikke i noget væsentligt omfang kan absorbere denne uudnyttede kapacitet. |
| --- | --- |

(61)

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har indhentet i forbindelse med undersøgelsen, er den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet i Kina hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, mange gange større end markedet i Unionen. Undersøgelsen har vist, at forbruget på hjemmemarkedet i Kina sandsynligvis ikke i noget væsentligt omfang kan absorbere denne uudnyttede kapacitet.

| (62) | En af de kinesiske producenter hævdede, at han havde til hensigt at mindske sin produktionskapacitet væsentligt efter NUP. Der blev dog ikke forelagt håndgribelige beviser herfor. Selv om dette teoretisk set kunne medføre et fald i kapaciteten i Kina, ville det ikke desto mindre skabe et incitament for de øvrige kinesiske producenter til i højere grad at udnytte deres uudnyttede tilgængelige kapacitet for at udfylde det hul, der vil opstå i den kinesiske eksport. |
| --- | --- |

(62)

En af de kinesiske producenter hævdede, at han havde til hensigt at mindske sin produktionskapacitet væsentligt efter NUP. Der blev dog ikke forelagt håndgribelige beviser herfor. Selv om dette teoretisk set kunne medføre et fald i kapaciteten i Kina, ville det ikke desto mindre skabe et incitament for de øvrige kinesiske producenter til i højere grad at udnytte deres uudnyttede tilgængelige kapacitet for at udfylde det hul, der vil opstå i den kinesiske eksport.

| (63) | Desuden kan markederne i andre tredjelande kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina. For det første forhindrer en lang række store landes lovgivning import af den pågældende vare (bl.a. USA, Indien, Japan, Mexico, Sydkorea og hele Mellemøsten). Desuden er det ifølge de oplysninger, som er blevet indhentet i forbindelse med undersøgelsen, ikke sandsynligt, at de øvrige betydelige markeder for natriumcyclamat (Sydamerika, Sydafrika og Asien) vil vokse betragteligt de kommende år. Markedet i Unionen vil derfor fortsat være af central betydning, da det er attraktivt ikke alene på grund af størrelsen, men også fordi der findes velkendte og veletablerede distributionskanaler for import af varen. |
| --- | --- |

(63)

Desuden kan markederne i andre tredjelande kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina. For det første forhindrer en lang række store landes lovgivning import af den pågældende vare (bl.a. USA, Indien, Japan, Mexico, Sydkorea og hele Mellemøsten). Desuden er det ifølge de oplysninger, som er blevet indhentet i forbindelse med undersøgelsen, ikke sandsynligt, at de øvrige betydelige markeder for natriumcyclamat (Sydamerika, Sydafrika og Asien) vil vokse betragteligt de kommende år. Markedet i Unionen vil derfor fortsat være af central betydning, da det er attraktivt ikke alene på grund af størrelsen, men også fordi der findes velkendte og veletablerede distributionskanaler for import af varen.

| (64) | Sluttelig blev det overvejet, om de pågældende virksomheder kunne udnytte den overskydende kapacitet til fremstilling af andre varer. Dette er dog ikke sandsynligt, da de kontrollerede producenter ikke fremstiller andre varer i betydelige mængder, og der findes ikke bevis for, at det ville være let for andre kinesiske producenter af natriumcyclamat at gå over til fremstilling af andre varer. |
| --- | --- |

(64)

Sluttelig blev det overvejet, om de pågældende virksomheder kunne udnytte den overskydende kapacitet til fremstilling af andre varer. Dette er dog ikke sandsynligt, da de kontrollerede producenter ikke fremstiller andre varer i betydelige mængder, og der findes ikke bevis for, at det ville være let for andre kinesiske producenter af natriumcyclamat at gå over til fremstilling af andre varer.

| (65) | Ovenstående tyder på, at der fortsat vil komme store eksportmængder fra Kina til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(65)

Ovenstående tyder på, at der fortsat vil komme store eksportmængder fra Kina til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.

3.1.3.   
  Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det kinesiske hjemmemarked

| (66) | Kommissionen konstaterede, at de store mængder import fra Kina i Unionen blev solgt til priser, som var lavere end priserne på det kinesiske hjemmemarked. På baggrund af den kinesiske dumpingimports omfang og markedsandel må salgspriserne for denne import betragtes som referenceprisen i Unionen: Andre kinesiske eksportører, som ønsker at sælge betydelige mængder på markedet ville efter al sandsynlighed også fastsætte deres priser på dette lave niveau og således foretage dumping. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen konstaterede, at de store mængder import fra Kina i Unionen blev solgt til priser, som var lavere end priserne på det kinesiske hjemmemarked. På baggrund af den kinesiske dumpingimports omfang og markedsandel må salgspriserne for denne import betragtes som referenceprisen i Unionen: Andre kinesiske eksportører, som ønsker at sælge betydelige mængder på markedet ville efter al sandsynlighed også fastsætte deres priser på dette lave niveau og således foretage dumping.

3.1.4.   
  Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det kinesiske hjemmemarked

| (67) | Kommissionen sammenlignede efterprøvede priser ved eksport fra Kina til tredjelande med efterprøvede priser på det kinesiske hjemmemarked for at foretage en nærmere undersøgelse af kinesiske eksportørers prisadfærd, hvis foranstaltningerne standses. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen sammenlignede efterprøvede priser ved eksport fra Kina til tredjelande med efterprøvede priser på det kinesiske hjemmemarked for at foretage en nærmere undersøgelse af kinesiske eksportørers prisadfærd, hvis foranstaltningerne standses.

| (68) | Det blev konstateret, at priserne ved eksport til tredjelande konsekvent var lavere end priserne på hjemmemarkedet og i tråd med priserne ved eksport til EU, hvilket understreger, at der findes et adfærdsmønster, der er baseret på dumping, og som synes at være strukturelt i denne sektor i Kina. |
| --- | --- |

(68)

Det blev konstateret, at priserne ved eksport til tredjelande konsekvent var lavere end priserne på hjemmemarkedet og i tråd med priserne ved eksport til EU, hvilket understreger, at der findes et adfærdsmønster, der er baseret på dumping, og som synes at være strukturelt i denne sektor i Kina.

3.1.5.   
  Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen

| (69) | Kommissionen sammenlignede priserne ved eksport fra Kina til tredjelande med de fremherskende priser i Unionen for at fastslå, om der ville være et incitament til at gå over til at eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne standses. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen sammenlignede priserne ved eksport fra Kina til tredjelande med de fremherskende priser i Unionen for at fastslå, om der ville være et incitament til at gå over til at eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne standses.

| (70) | Kinas priser ved eksport til tredjelande var stort set i overensstemmelse med prisniveauet i Unionen. Dette bekræfter, at det ikke er sandsynligt, at kinesiske eksportører vil gå over til at eksportere til andre markeder end markedet i Unionen. |
| --- | --- |

(70)

Kinas priser ved eksport til tredjelande var stort set i overensstemmelse med prisniveauet i Unionen. Dette bekræfter, at det ikke er sandsynligt, at kinesiske eksportører vil gå over til at eksportere til andre markeder end markedet i Unionen.

3.1.6.   
  Konklusion vedrørende kina

| (71) | Vurderingen af ovennævnte faktorer viste, at de eksportører, som er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat eksporterer meget betragtelige mængder af den pågældende vare til Unionen til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande foretages også til dumpingpriser, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. Priserne på det kinesiske hjemmemarked er høje, og der findes ikke tegn på, at de vil falde inden for en overskuelig fremtid. På grund af de kinesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har kinesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge endnu større mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(71)

Vurderingen af ovennævnte faktorer viste, at de eksportører, som er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat eksporterer meget betragtelige mængder af den pågældende vare til Unionen til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande foretages også til dumpingpriser, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. Priserne på det kinesiske hjemmemarked er høje, og der findes ikke tegn på, at de vil falde inden for en overskuelig fremtid. På grund af de kinesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har kinesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge endnu større mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (72) | På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Kina sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(72)

På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Kina sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

3.2.   INDONESIEN

3.2.1.   
  Indledende bemærkninger

| (73) | Som beskrevet i betragtning 42 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig ikke for størstedelen af den indonesiske produktion og kapacitet, og artikel 18 er derfor blevet anvendt. |
| --- | --- |

(73)

Som beskrevet i betragtning 42 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig ikke for størstedelen af den indonesiske produktion og kapacitet, og artikel 18 er derfor blevet anvendt.

| (74) | Der mindes også om, at det i forbindelse med undersøgelsen blev konkluderet, at dumpingen fra de ikke-samarbejdsvillige producenter i Indonesien fortsatte i NUP. |
| --- | --- |

(74)

Der mindes også om, at det i forbindelse med undersøgelsen blev konkluderet, at dumpingen fra de ikke-samarbejdsvillige producenter i Indonesien fortsatte i NUP.

3.2.2.   
  Uudnyttet kapacitet og lagre

| (75) | I løbet af denne undersøgelse blev det fastslået, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien har en størrelse svarende til mere end tre fjerdedele af markedet i Unionen. Selv hvis den samarbejdsvillige eksportør udelukkes, vil den resterende uudnyttede kapacitet stadig have en størrelse svarende til næsten halvdelen af markedet i Unionen. Officielle indonesiske statistikker viser, at indonesiske producenter synes at miste markedsandele både på hjemmemarkedet og på det internationale marked på grund af kinesiske konkurrenters aggressive prispolitik. Det er derfor sandsynligt, at Indonesiens uudnyttede tilgængelige kapacitet vil vokse yderligere i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(75)

I løbet af denne undersøgelse blev det fastslået, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien har en størrelse svarende til mere end tre fjerdedele af markedet i Unionen. Selv hvis den samarbejdsvillige eksportør udelukkes, vil den resterende uudnyttede kapacitet stadig have en størrelse svarende til næsten halvdelen af markedet i Unionen. Officielle indonesiske statistikker viser, at indonesiske producenter synes at miste markedsandele både på hjemmemarkedet og på det internationale marked på grund af kinesiske konkurrenters aggressive prispolitik. Det er derfor sandsynligt, at Indonesiens uudnyttede tilgængelige kapacitet vil vokse yderligere i den nærmeste fremtid.

| (76) | Det blev undersøgt, om Indonesiens samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet kunne absorberes gennem salg til tredjelande, men som konkluderet i betragtning 63 forventes det ikke, at tredjelandenes markeder i noget væsentligt omfang kan absorbere den eksisterende overskydende kapacitet. Det blev også undersøgt, om den overskydende kapacitet kunne absorberes gennem salg på hjemmemarkedet. Som nævnt ovenfor er indonesiske producenters markedsandel på hjemmemarkedet dog faldende ifølge officielle indonesiske data, hvilket skyldes presset fra kinesisk import. Sluttelig blev muligheden for at gå over til fremstilling af andre tilsvarende varer overvejet; af samme årsag, som er omhandlet i betragtning 64, er det dog ikke sandsynligt, at den overskydende kapacitet kan udnyttes til dette formål. |
| --- | --- |

(76)

Det blev undersøgt, om Indonesiens samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet kunne absorberes gennem salg til tredjelande, men som konkluderet i betragtning 63 forventes det ikke, at tredjelandenes markeder i noget væsentligt omfang kan absorbere den eksisterende overskydende kapacitet. Det blev også undersøgt, om den overskydende kapacitet kunne absorberes gennem salg på hjemmemarkedet. Som nævnt ovenfor er indonesiske producenters markedsandel på hjemmemarkedet dog faldende ifølge officielle indonesiske data, hvilket skyldes presset fra kinesisk import. Sluttelig blev muligheden for at gå over til fremstilling af andre tilsvarende varer overvejet; af samme årsag, som er omhandlet i betragtning 64, er det dog ikke sandsynligt, at den overskydende kapacitet kan udnyttes til dette formål.

| (77) | Det konkluderes, at den store (og stigende) uudnyttede kapacitet i Indonesien i betragteligt omfang vil blive rettet mod Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(77)

Det konkluderes, at den store (og stigende) uudnyttede kapacitet i Indonesien i betragteligt omfang vil blive rettet mod Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.

3.2.3.   
  Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det indonesiske hjemmemarked

| (78) | Priserne på det indonesiske hjemmemarked er højere end priserne på markedet i Unionen på trods af det stigende pres fra kinesisk eksport på det indonesiske marked. Da de kinesiske priser for en så homogen vare er lave ved import til Unionen, vil disse priser være de referencepriser, som de indonesiske eksportører efter al sandsynlighed vil tilpasse deres priser til, og de vil således foretage dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Denne overvejelse gælder både samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige eksportører. |
| --- | --- |

(78)

Priserne på det indonesiske hjemmemarked er højere end priserne på markedet i Unionen på trods af det stigende pres fra kinesisk eksport på det indonesiske marked. Da de kinesiske priser for en så homogen vare er lave ved import til Unionen, vil disse priser være de referencepriser, som de indonesiske eksportører efter al sandsynlighed vil tilpasse deres priser til, og de vil således foretage dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Denne overvejelse gælder både samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige eksportører.

| (79) | Hvis foranstaltningerne kun udløber for Indonesien og ikke for Kina, vil dette gøre markedet i Unionen endnu mere attraktivt for indonesiske producenter, hvad angår priser. Uden antidumpingtold vil de rent faktisk være i stand til øge deres priser for at udnytte, at de kinesiske eksportører stadig skal betale antidumpingtold. Det bør tilføjes, at med et tilsvarende scenario, for så vidt angår priser og prisforskelle mellem kinesiske og indonesiske eksportører, i forbindelse med den oprindelige undersøgelse eksporterede de indonesiske eksportører betydelige mængder til EU. |
| --- | --- |

(79)

Hvis foranstaltningerne kun udløber for Indonesien og ikke for Kina, vil dette gøre markedet i Unionen endnu mere attraktivt for indonesiske producenter, hvad angår priser. Uden antidumpingtold vil de rent faktisk være i stand til øge deres priser for at udnytte, at de kinesiske eksportører stadig skal betale antidumpingtold. Det bør tilføjes, at med et tilsvarende scenario, for så vidt angår priser og prisforskelle mellem kinesiske og indonesiske eksportører, i forbindelse med den oprindelige undersøgelse eksporterede de indonesiske eksportører betydelige mængder til EU.

| (80) | Sluttelig bør det også bemærkes, at den indonesiske eksport til EU er faldet konstant efter indførelsen af foranstaltninger, hvilket styrker konklusionen om, at de indonesiske eksportører ikke er i stand til eller villige til at sælge betydelige mængder på markedet i Unionen uden at dumpe priserne. |
| --- | --- |

(80)

Sluttelig bør det også bemærkes, at den indonesiske eksport til EU er faldet konstant efter indførelsen af foranstaltninger, hvilket styrker konklusionen om, at de indonesiske eksportører ikke er i stand til eller villige til at sælge betydelige mængder på markedet i Unionen uden at dumpe priserne.

3.2.4.   
  Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det indonesiske hjemmemarked

| (81) | Det er blevet konstateret, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters efterprøvede priser ved eksport til tredjelande er højere end priserne på det indonesiske hjemmemarked. |
| --- | --- |

(81)

Det er blevet konstateret, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters efterprøvede priser ved eksport til tredjelande er højere end priserne på det indonesiske hjemmemarked.

| (82) | Det var ikke muligt at tilvejebringe oplysninger om de enkelte ikke-samarbejdsvillige eksportører i forbindelse med undersøgelsen. De til rådighed værende officielle indonesiske statistikker om de gennemsnitlige eksportpriser for al indonesisk eksport synes at være unøjagtige i absolutte tal, idet eksportpriserne er stærkt overdrevne. Ikke desto mindre kan det af de samme statistikker udledes, at priserne ved eksport til tredjelande synes at være lavere end priserne ved eksport til Unionen. Dette tyder på, at i det mindste en betragtelig del af den indonesiske eksport til tredjelande også dumpes. De indonesiske eksportstatistikker viser under alle omstændigheder et markant fald i eksportmængderne, hvilket understreger, at med det nuværende prisniveau lider de indonesiske eksportører under konkurrencen fra Kina. |
| --- | --- |

(82)

Det var ikke muligt at tilvejebringe oplysninger om de enkelte ikke-samarbejdsvillige eksportører i forbindelse med undersøgelsen. De til rådighed værende officielle indonesiske statistikker om de gennemsnitlige eksportpriser for al indonesisk eksport synes at være unøjagtige i absolutte tal, idet eksportpriserne er stærkt overdrevne. Ikke desto mindre kan det af de samme statistikker udledes, at priserne ved eksport til tredjelande synes at være lavere end priserne ved eksport til Unionen. Dette tyder på, at i det mindste en betragtelig del af den indonesiske eksport til tredjelande også dumpes. De indonesiske eksportstatistikker viser under alle omstændigheder et markant fald i eksportmængderne, hvilket understreger, at med det nuværende prisniveau lider de indonesiske eksportører under konkurrencen fra Kina.

3.2.5.   
  Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i unionen

| (83) | Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige producents priser ved eksport til tredjelande generelt var højere end priserne i Unionen. For så vidt angår de øvrige indonesiske producenter, giver de foreliggende officielle indonesiske statistikker dog et billede, der viser den modsatte situation. Dette tyder på, at en betydelig del af de indonesiske eksportører også foretager dumping, når de eksporterer til tredjelande. |
| --- | --- |

(83)

Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige producents priser ved eksport til tredjelande generelt var højere end priserne i Unionen. For så vidt angår de øvrige indonesiske producenter, giver de foreliggende officielle indonesiske statistikker dog et billede, der viser den modsatte situation. Dette tyder på, at en betydelig del af de indonesiske eksportører også foretager dumping, når de eksporterer til tredjelande.

| (84) | Denne forskel mellem priserne ved eksport til Unionen og priserne ved eksport til resten af verden understreger, at de indonesiske eksportører har et incitament til at omdirigere eksport til Unionen. Dette vil i endnu højere grad gøre sig gældende, hvis foranstaltningerne over for import med oprindelse i Kina får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(84)

Denne forskel mellem priserne ved eksport til Unionen og priserne ved eksport til resten af verden understreger, at de indonesiske eksportører har et incitament til at omdirigere eksport til Unionen. Dette vil i endnu højere grad gøre sig gældende, hvis foranstaltningerne over for import med oprindelse i Kina får lov at udløbe.

3.2.6.   
  Konklusion vedrørende indonesien

| (85) | Vurderingen af faktorerne ovenfor viste, at den indonesiske eksport i væsentligt omfang er blevet foretaget til dumpingpriser i Unionen og på tredjelandes markeder, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. På grund af de indonesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har indonesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge store mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(85)

Vurderingen af faktorerne ovenfor viste, at den indonesiske eksport i væsentligt omfang er blevet foretaget til dumpingpriser i Unionen og på tredjelandes markeder, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. På grund af de indonesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har indonesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge store mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (86) | På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Indonesien sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(86)

På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Indonesien sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

4.   BEMÆRKNINGER FREMSAT EFTER FREMLÆGGELSEN

| (87) | De indonesiske myndigheder reagerede ikke på meddelelsen om, at artikel 18 kan blive anvendt på ikke-samarbejdsvillige producenter, inden den fastsatte frist. Efter fremlæggelsen hævdede de indonesiske myndigheder og en af de indonesiske samarbejdsvillige producenter imidlertid, at de to samarbejdsvillige indonesiske producenter tegner sig for en betydelig del af den indonesiske industri. Parterne hævdede, at som følge heraf bør Indonesiens grad af samarbejdsvilje anses for at være betydelig, og artikel 18 bør ikke anvendes. Desuden har ovennævnte parter hævdet, at en lang række indonesiske producenter ikke var i stand til at samarbejde, da de ikke eksporterede til Unionen i NUP. Sluttelig blev det hævdet, at da én af de samarbejdsvillige producenter tegner sig for en ekstremt stor del af den indonesiske eksport, bør disse samarbejdsvillige producenter betragtes som repræsentative for de samarbejdsvillige producenter, og det blev hævdet at foranstaltningerne for Indonesien bør udløbe, da der ikke blev konstateret dumping for denne virksomhed. |
| --- | --- |

(87)

De indonesiske myndigheder reagerede ikke på meddelelsen om, at artikel 18 kan blive anvendt på ikke-samarbejdsvillige producenter, inden den fastsatte frist. Efter fremlæggelsen hævdede de indonesiske myndigheder og en af de indonesiske samarbejdsvillige producenter imidlertid, at de to samarbejdsvillige indonesiske producenter tegner sig for en betydelig del af den indonesiske industri. Parterne hævdede, at som følge heraf bør Indonesiens grad af samarbejdsvilje anses for at være betydelig, og artikel 18 bør ikke anvendes. Desuden har ovennævnte parter hævdet, at en lang række indonesiske producenter ikke var i stand til at samarbejde, da de ikke eksporterede til Unionen i NUP. Sluttelig blev det hævdet, at da én af de samarbejdsvillige producenter tegner sig for en ekstremt stor del af den indonesiske eksport, bør disse samarbejdsvillige producenter betragtes som repræsentative for de samarbejdsvillige producenter, og det blev hævdet at foranstaltningerne for Indonesien bør udløbe, da der ikke blev konstateret dumping for denne virksomhed.

| (88) | Det bør præciseres, at artikel 18 ikke er blevet anvendt på de samarbejdsvillige producenter, og at der er blevet taget fuldt ud hensyn til disse producenters oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. Hvad angår anvendelse af artikel 18 på de resterende indonesiske producenter, følger det, at Kommissionens tjenestegrene ikke har haft andet valg end at anvende de bedste foreliggende oplysninger, da der ikke forelå oplysninger fra disse parter. Der bør mindes om, at Kommissionens tjenestegrene for at vurdere sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping i forbindelse med udløbsundersøgelser også skal vurdere aspekter vedrørende hele det eksporterende lands industri, herunder f.eks. kapacitet på hjemmemarkedet, produktion og priser samt eksport til tredjelande. |
| --- | --- |

(88)

Det bør præciseres, at artikel 18 ikke er blevet anvendt på de samarbejdsvillige producenter, og at der er blevet taget fuldt ud hensyn til disse producenters oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. Hvad angår anvendelse af artikel 18 på de resterende indonesiske producenter, følger det, at Kommissionens tjenestegrene ikke har haft andet valg end at anvende de bedste foreliggende oplysninger, da der ikke forelå oplysninger fra disse parter. Der bør mindes om, at Kommissionens tjenestegrene for at vurdere sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping i forbindelse med udløbsundersøgelser også skal vurdere aspekter vedrørende hele det eksporterende lands industri, herunder f.eks. kapacitet på hjemmemarkedet, produktion og priser samt eksport til tredjelande.

| (89) | Da de indonesiske produktionsvirksomheder, som ikke samarbejdede, tegner sig for en stor del af den indonesiske industri, hvad angår eksport til Unionen samt produktion og eksport til tredjelande, bekræfter Kommissionen, at artikel 18 anvendes på ikke-samarbejdsvillige indonesiske producenter, jf. betragtning 43. |
| --- | --- |

(89)

Da de indonesiske produktionsvirksomheder, som ikke samarbejdede, tegner sig for en stor del af den indonesiske industri, hvad angår eksport til Unionen samt produktion og eksport til tredjelande, bekræfter Kommissionen, at artikel 18 anvendes på ikke-samarbejdsvillige indonesiske producenter, jf. betragtning 43.

| (90) | Hvad angår anmodningen om ophævelse af foranstaltningerne over for indonesisk eksport, bør det bemærkes, at de indonesiske myndigheder ikke forelagde oplysninger, som kunne ændre Kommissionens konklusion om den samarbejdsvillige eksportørs repræsentativitet, som svarer til 40-60 % af den samlede indonesiske eksport i NUP, jf. betragtning 41. Den samarbejdsvillige eksportør, for hvem der ikke blev konstateret dumping, kunne således ikke betragtes som repræsentativ for hele den indonesiske eksport. Resten af den indonesiske eksport er blevet foretaget til dumpingpriser, jf. betragtning 55. Konklusionen om, at der fortsat var tale om dumping, for så vidt angår denne del af den indonesiske eksport, bekræftes derfor. At der ikke fortsat forekommer dumping er desuden ikke som sådan tilstrækkelig årsag til at ophæve antidumpingforanstaltningerne, hvis det konstateres, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, som det er tilfældet i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. Det blev konkluderet, at anmodningen om at ophæve foranstaltningerne, fordi den samarbejdsvillige indonesiske eksportør ikke foretager dumping, ikke kunne efterkommes. |
| --- | --- |

(90)

Hvad angår anmodningen om ophævelse af foranstaltningerne over for indonesisk eksport, bør det bemærkes, at de indonesiske myndigheder ikke forelagde oplysninger, som kunne ændre Kommissionens konklusion om den samarbejdsvillige eksportørs repræsentativitet, som svarer til 40-60 % af den samlede indonesiske eksport i NUP, jf. betragtning 41. Den samarbejdsvillige eksportør, for hvem der ikke blev konstateret dumping, kunne således ikke betragtes som repræsentativ for hele den indonesiske eksport. Resten af den indonesiske eksport er blevet foretaget til dumpingpriser, jf. betragtning 55. Konklusionen om, at der fortsat var tale om dumping, for så vidt angår denne del af den indonesiske eksport, bekræftes derfor. At der ikke fortsat forekommer dumping er desuden ikke som sådan tilstrækkelig årsag til at ophæve antidumpingforanstaltningerne, hvis det konstateres, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, som det er tilfældet i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. Det blev konkluderet, at anmodningen om at ophæve foranstaltningerne, fordi den samarbejdsvillige indonesiske eksportør ikke foretager dumping, ikke kunne efterkommes.

| (91) | De indonesiske myndigheder og en af de samarbejdsvillige indonesiske producenter har desuden anmodet om, at de nøjagtige tal for den samlede indonesiske eksport til Unionen oplyses. Der skal dog mindes om, at indeksering af disse oplysninger (jf. noten til betragtning 41) var nødvendig for at beskytte den indonesiske eksporterende producent mod fremlæggelse af følsomme forretningsoplysninger. Markedets begrænsede størrelse og det begrænsede antal interesserede parter berettiger indeksering af disse tal. Samlet set er der god grund til at bevare fortroligheden, og anmodningen om at fremlægge tallene for den samlede indonesiske eksport til Unionen kan derfor ikke imødekommes. |
| --- | --- |

(91)

De indonesiske myndigheder og en af de samarbejdsvillige indonesiske producenter har desuden anmodet om, at de nøjagtige tal for den samlede indonesiske eksport til Unionen oplyses. Der skal dog mindes om, at indeksering af disse oplysninger (jf. noten til betragtning 41) var nødvendig for at beskytte den indonesiske eksporterende producent mod fremlæggelse af følsomme forretningsoplysninger. Markedets begrænsede størrelse og det begrænsede antal interesserede parter berettiger indeksering af disse tal. Samlet set er der god grund til at bevare fortroligheden, og anmodningen om at fremlægge tallene for den samlede indonesiske eksport til Unionen kan derfor ikke imødekommes.

5.   KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET DUMPING

| (92) | På grundlag af ovenstående konkluderes det, at det er sandsynligt, at dumpingen fra begge de lande, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, vil fortsætte, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(92)

På grundlag af ovenstående konkluderes det, at det er sandsynligt, at dumpingen fra begge de lande, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, vil fortsætte, hvis foranstaltningerne ophæves.

D.   SITUATION PÅ EU-MARKEDET

1.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

| (93) | I Unionen fremstilles natriumcyclamat kun af den ansøgende producent, Productos Aditivos S.A. Denne virksomhed blev derfor anset for at udgøre EU-erhvervsgrenen som defineret i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(93)

I Unionen fremstilles natriumcyclamat kun af den ansøgende producent, Productos Aditivos S.A. Denne virksomhed blev derfor anset for at udgøre EU-erhvervsgrenen som defineret i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

2.   EU-FORBRUGET

| (94) | Oplysningerne om EU-forbruget blev vurderet på grundlag af den kumulerede mængde af den pågældende vare, der blev importeret til Unionen ifølge Eurostats statistikker, og EU-erhvervsgrenens samlede efterprøvede salg på EU-markedet. Under hensyntagen til, at disse data stammer fra to kilder, og at ansøgerens salg er fortroligt, beskrives udviklingen i forbruget ved hjælp af indekstal nedenfor. |
| --- | --- |

(94)

Oplysningerne om EU-forbruget blev vurderet på grundlag af den kumulerede mængde af den pågældende vare, der blev importeret til Unionen ifølge Eurostats statistikker, og EU-erhvervsgrenens samlede efterprøvede salg på EU-markedet. Under hensyntagen til, at disse data stammer fra to kilder, og at ansøgerens salg er fortroligt, beskrives udviklingen i forbruget ved hjælp af indekstal nedenfor.

| (95) | Unionens forbrug af natriumcyclamat var på mellem 5 000 og 7 000 tons i den betragtede periode. Det steg med 6 % mellem 2005 og 2006 og med 15 % mellem 2006 og 2007. Det faldt med 18 % mellem 2007 og NUP.

  Tabel 1


  EU-forbruget | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 106 | 122 | 103 |

(95)

Unionens forbrug af natriumcyclamat var på mellem 5 000 og 7 000 tons i den betragtede periode. Det steg med 6 % mellem 2005 og 2006 og med 15 % mellem 2006 og 2007. Det faldt med 18 % mellem 2007 og NUP.

Tabel 1

EU-forbruget

2005

2006

2007

2008 (NUP)

Indeks

100

106

122

103

3.   IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE

3.1.   KUMULERING

| (96) | Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge nævnte artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge nævnte artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare.

| (97) | Det blev i den forbindelse først konstateret, at dumpingmargenerne for hvert land lå over ubetydelighedsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Importmængden fra Kina og Indonesien repræsenterede således 50 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Ved beregningen af importmængden er der blevet set bort fra ikke-dumpet import. |
| --- | --- |

(97)

Det blev i den forbindelse først konstateret, at dumpingmargenerne for hvert land lå over ubetydelighedsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Importmængden fra Kina og Indonesien repræsenterede således 50 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Ved beregningen af importmængden er der blevet set bort fra ikke-dumpet import.

| (98) | Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Unionen fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af EU-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da varerne ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da brugerne opfatter dem som stort set indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler. Priserne for henholdsvis import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien var også i samme størrelsesorden. Det blev desuden konstateret, at disse priser underbød EU-erhvervsgrenens priser, når de blev sammenlignet i samme handelsled. |
| --- | --- |

(98)

Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Unionen fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af EU-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da varerne ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da brugerne opfatter dem som stort set indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler. Priserne for henholdsvis import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien var også i samme størrelsesorden. Det blev desuden konstateret, at disse priser underbød EU-erhvervsgrenens priser, når de blev sammenlignet i samme handelsled.

| (99) | På baggrund af ovenstående blev det konkluderet, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt, for så vidt angår import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien, og at virkningerne af importen fra de to lande burde vurderes kumulativt. |
| --- | --- |

(99)

På baggrund af ovenstående blev det konkluderet, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt, for så vidt angår import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien, og at virkningerne af importen fra de to lande burde vurderes kumulativt.

3.2.   DUMPINGIMPORTENS STØRRELSE OG MARKEDSANDEL

| (100) | Der var følgende udvikling i dumpingimporten fra Kina og Indonesien og markedsandelen i den betragtede periode:

  Tabel 2










  Dumpingimport i alt | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 109 | 198 | 195 |

(100)

Der var følgende udvikling i dumpingimporten fra Kina og Indonesien og markedsandelen i den betragtede periode:

Tabel 2

Dumpingimport i alt

2005

2006

2007

2008 (NUP)

Indeks

100

109

198

195

Tabel 3

| Dumpingimportens markedsandel | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 103 | 161 | 189 |

Dumpingimportens markedsandel

2005

2006

2007

2008 (NUP)

Indeks

100

103

161

189

| (101) | Mængden af og markedsandelen for dumpingimporten blev næsten fordoblet i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(101)

Mængden af og markedsandelen for dumpingimporten blev næsten fordoblet i den betragtede periode.

3.3.   PRISUDVIKLING OG PRISADFÆRD FOR SÅ VIDT ANGÅR IMPORTEN AF DEN PÅGÆLDENDE VARE

3.3.1.   
  Prisudvikling

| (102) | Den gennemsnitlige pris på import fra de pågældende lande udviklede sig som følger i den undersøgte periode:

  Tabel 4










  Gennemsnitspriser på dumpingimporten | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 103 | 104 | 99 |

(102)

Den gennemsnitlige pris på import fra de pågældende lande udviklede sig som følger i den undersøgte periode:

Tabel 4

Gennemsnitspriser på dumpingimporten

2005

2006

2007

2008 (NUP)

Indeks

100

103

104

99

| (103) | Kilden til tabel 4 er tilgængelige statistiske data, herunder data fra Eurostat. Den generelle tendens i priserne ved import til Unionen viser en stigning indtil 2007 og derefter et fald til under niveauet for 2005 i NUP. |
| --- | --- |

(103)

Kilden til tabel 4 er tilgængelige statistiske data, herunder data fra Eurostat. Den generelle tendens i priserne ved import til Unionen viser en stigning indtil 2007 og derefter et fald til under niveauet for 2005 i NUP.

3.3.2.   
  Prisunderbud

| (104) | Med henblik på at fastslå prisunderbuddet baserede Kommissionen sin analyse på oplysninger, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina havde fremsendt i løbet af undersøgelsen. Prisunderbuddet for andre virksomheder fra både Kina og Indonesien, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev fastslået ved hjælp af oplysninger fra Eurostat. |
| --- | --- |

(104)

Med henblik på at fastslå prisunderbuddet baserede Kommissionen sin analyse på oplysninger, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina havde fremsendt i løbet af undersøgelsen. Prisunderbuddet for andre virksomheder fra både Kina og Indonesien, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev fastslået ved hjælp af oplysninger fra Eurostat.

| (105) | Metoden til beregning af prisunderbuddet følger den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Importpriserne, inkl. antidumpingtolden, hos de eksporterende producenter blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for de samme varekvaliteter i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Unionens grænse, plus antidumpingtold og toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og afslag.

  Tabel 5







  Prisunderbud | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- |
| China: | |
| — | Golden Time |

(105)

Metoden til beregning af prisunderbuddet følger den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Importpriserne, inkl. antidumpingtolden, hos de eksporterende producenter blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for de samme varekvaliteter i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Unionens grænse, plus antidumpingtold og toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og afslag.

Tabel 5

Prisunderbud

2008 (NUP)

China:

—

Golden Time

21,6 %

| — | Andre virksomheder |
| --- | --- |

—

Andre virksomheder

3,2 %

Indonesien:

| — | Andre virksomheder |
| --- | --- |

—

Andre virksomheder

18,7 %

4.   IMPORT FRA ANDRE LANDE

Importen fra andre tredjelande var ubetydelig (mindre end 50 tons om året) i den betragtede periode og kan derfor ikke have haft virkninger for EU-erhvervsgrenens situation.

5.   EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION

| (106) | I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i perioden fra 2005 til NUP. |
| --- | --- |

(106)

I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i perioden fra 2005 til NUP.

| (107) | Oplysningerne om EU-erhvervsgrenen måtte indekseres, da der er tale om fortrolige forretningsoplysninger. |
| --- | --- |

(107)

Oplysningerne om EU-erhvervsgrenen måtte indekseres, da der er tale om fortrolige forretningsoplysninger.

5.1.   PRODUKTION, PRODUKTIONSKAPACITET OG KAPACITETSUDNYTTELSE

| (108) | EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 13 % fra 2005 til NUP. Eftersom produktionskapaciteten forblev uændret i samme periode, faldt kapacitetsudnyttelsen med 10 % i takt med udviklingen i produktionen.

  Tabel 6










  Indekstal | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Produktionsmængde | 100 | 106 | 88 | 87 |
| Kapacitetsudnyttelse | 100 | 106 | 88 | 87 |

(108)

EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 13 % fra 2005 til NUP. Eftersom produktionskapaciteten forblev uændret i samme periode, faldt kapacitetsudnyttelsen med 10 % i takt med udviklingen i produktionen.

Tabel 6

Indekstal

2005

2006

2007

2008 (NUP)

Produktionskapacitet

100

100

100

100

Produktionsmængde

100

106

88

87

Kapacitetsudnyttelse

100

106

88

87

5.2.   SALG I EU

| (109) | Dataene i tabel 7 viser et klart fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde. Denne situation forværres af, at det samlede forbrug som vist i tabel 1 steg med 3 % i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt markant mellem 2005 og NUP. Dette står i modsætning til den konstant stigende markedsandel (jf. betragtning 100) for kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien i hele den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen øgede ganske vist sine salgspriser pr. enhed på baggrund af faldet i mængder. Samlet set havde EU-erhvervsgrenen dog stadig tab på sit salg af natriumcyclamat i NUP på trods af stigningen i enhedssalgspriserne.

  Tabel 7










  Indekstal | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde | 100 | 93 | 81 | 72 |
| Markedsandel | 100 | 88 | 66 | 70 |
| Salgspris pr. enhed | 100 | 100 | 108 | 123 |

(109)

Dataene i tabel 7 viser et klart fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde. Denne situation forværres af, at det samlede forbrug som vist i tabel 1 steg med 3 % i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt markant mellem 2005 og NUP. Dette står i modsætning til den konstant stigende markedsandel (jf. betragtning 100) for kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien i hele den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen øgede ganske vist sine salgspriser pr. enhed på baggrund af faldet i mængder. Samlet set havde EU-erhvervsgrenen dog stadig tab på sit salg af natriumcyclamat i NUP på trods af stigningen i enhedssalgspriserne.

Tabel 7

Indekstal

2005

2006

2007

2008 (NUP)

Salgsmængde

100

93

81

72

Markedsandel

100

88

66

70

Salgspris pr. enhed

100

100

108

123

5.3.   LAGRE

| (110) | Der var store udsving i EU-producentens lagerbeholdning mellem 2005 og NUP, og den faldt med næsten 50 % i den betragtede periode.

  Tabel 8










  Indeks | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagerbeholdninger (ton) | 100 | 113 | 29 | 53 |

(110)

Der var store udsving i EU-producentens lagerbeholdning mellem 2005 og NUP, og den faldt med næsten 50 % i den betragtede periode.

Tabel 8

Indeks

2005

2006

2007

2008 (NUP)

Lagerbeholdninger (ton)

100

113

29

53

5.4.   RENTABILITET

| (111) | På trods af en lille forbedring overordnet set forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet konstant negativ i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(111)

På trods af en lille forbedring overordnet set forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet konstant negativ i den betragtede periode.

5.5.   BESKÆFTIGELSE, PRODUKTIVITET OG LØNNINGER

| (112) | Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 19 % i den betragtede periode. Produktiviteten pr. ansat (fastsat på grundlag af antal producerede ton pr. ansat) steg. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager steg med 5 % i løbet af den betragtede periode.

  Tabel 9










  Indekstal | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse | 100 | 88 | 91 | 81 |
| Arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager | 100 | 99 | 81 | 105 |
| Produktivitet (pr. arbejdstager) | 100 | 121 | 97 | 107 |

(112)

Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 19 % i den betragtede periode. Produktiviteten pr. ansat (fastsat på grundlag af antal producerede ton pr. ansat) steg. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager steg med 5 % i løbet af den betragtede periode.

Tabel 9

Indekstal

2005

2006

2007

2008 (NUP)

Beskæftigelse

100

88

91

81

Arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager

100

99

81

105

Produktivitet (pr. arbejdstager)

100

121

97

107

5.6.   INVESTERINGER OG INVESTERINGSAFKAST

| (113) | I den betragtede periode faldt investeringerne med næsten 50 %, hvilket afspejler den overordnet set negative situation for EU-producenten. Investeringsafkastet udtrykt som forholdet mellem den eneste EU-producents nettooverskud og den bogførte bruttoværdi af producentens anlægsaktiver afspejler udviklingen i rentabiliteten. Det faldt markant — med næsten 80 % — i den betragtede periode.

  Tabel 10










  Indekstal | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (NUP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer | 100 | 44 | 7 | 53 |
| Investeringsafkast | 100 | 54 | 20 | 21 |

(113)

I den betragtede periode faldt investeringerne med næsten 50 %, hvilket afspejler den overordnet set negative situation for EU-producenten. Investeringsafkastet udtrykt som forholdet mellem den eneste EU-producents nettooverskud og den bogførte bruttoværdi af producentens anlægsaktiver afspejler udviklingen i rentabiliteten. Det faldt markant — med næsten 80 % — i den betragtede periode.

Tabel 10

Indekstal

2005

2006

2007

2008 (NUP)

Investeringer

100

44

7

53

Investeringsafkast

100

54

20

21

5.7.   LIKVIDITET OG EVNE TIL AT REJSE KAPITAL

| (114) | EU-erhvervsgrenens likviditet kunne kun vurderes i forhold til dens samlede aktiviteter. Den var stadig svagt positiv i 2005, men blev forringet i den efterfølgende periode og blev negativ i resten af den betragtede periode. Det blev også vanskeligere for EU-erhvervsgrenen at rejse kapital på grund af de tab, som den led i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(114)

EU-erhvervsgrenens likviditet kunne kun vurderes i forhold til dens samlede aktiviteter. Den var stadig svagt positiv i 2005, men blev forringet i den efterfølgende periode og blev negativ i resten af den betragtede periode. Det blev også vanskeligere for EU-erhvervsgrenen at rejse kapital på grund af de tab, som den led i den betragtede periode.

5.8.   DUMPINGENS STØRRELSE

| (115) | Dumpingen fra begge de pågældende lande fortsatte i NUP, dog med undtagelse af den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent. På baggrund af den samlede eksporterede mængde og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande kan virkningerne ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(115)

Dumpingen fra begge de pågældende lande fortsatte i NUP, dog med undtagelse af den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent. På baggrund af den samlede eksporterede mængde og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande kan virkningerne ikke anses for at være ubetydelige.

5.9.   GENREJSNING EFTER TIDLIGERE DUMPING

| (116) | Der blev indført antidumpingforanstaltninger over for importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien i marts 2004. I denne periode blev der kun registreret en delvis genrejsning blandt EU-producenterne, jf. ovenfor. |
| --- | --- |

(116)

Der blev indført antidumpingforanstaltninger over for importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien i marts 2004. I denne periode blev der kun registreret en delvis genrejsning blandt EU-producenterne, jf. ovenfor.

5.10.   KONKLUSION OM SKADE

| (117) | Mængden af lavprisimport fra Kina og Indonesien på EU-markedet steg markant. Visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen viser tegn på genrejsning, mens andre tyder på en negativ udvikling. |
| --- | --- |

(117)

Mængden af lavprisimport fra Kina og Indonesien på EU-markedet steg markant. Visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen viser tegn på genrejsning, mens andre tyder på en negativ udvikling.

| (118) | Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for den eneste EU-producent samt størrelsen af dumpingimporten fra Kina og Indonesien og det betydelige prisunderbud, der er blevet konstateret, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade. |
| --- | --- |

(118)

Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for den eneste EU-producent samt størrelsen af dumpingimporten fra Kina og Indonesien og det betydelige prisunderbud, der er blevet konstateret, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.

6.   VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE OG VIRKNINGERNE AF ANDRE FAKTORER

6.1.   VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE

| (119) | Som omhandlet i betragtning 100 er den kumulerede mængde og markedsandel for dumpingimport fra de pågældende lande blevet næsten fordoblet i den betragtede periode. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud for begge de pågældende lande. På baggrund af det tydelige tidsmæssige sammenfald mellem den forringede situation for EU-erhvervsgrenen og den omfattende stigning i kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien har denne import forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Dumpingimporten fra Kina og Indonesien har vundet frem på EU-markedet og vundet betydelige markedsandele fra EU-producenten. |
| --- | --- |

(119)

Som omhandlet i betragtning 100 er den kumulerede mængde og markedsandel for dumpingimport fra de pågældende lande blevet næsten fordoblet i den betragtede periode. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud for begge de pågældende lande. På baggrund af det tydelige tidsmæssige sammenfald mellem den forringede situation for EU-erhvervsgrenen og den omfattende stigning i kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien har denne import forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Dumpingimporten fra Kina og Indonesien har vundet frem på EU-markedet og vundet betydelige markedsandele fra EU-producenten.

6.2.   VIRKNINGER AF ANDRE FAKTORER

| (120) | Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenten har lidt, med henblik på at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenten har lidt, med henblik på at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

6.2.1.   
  Virkninger af ikke-dumpet import fra kina og indonesien

| (121) | Mængden af ikke-dumpet import fra Kina og Indonesien faldt løbende i den betragtede periode. Priserne på denne import var konsekvent højere end priserne på dumpingimporten. Den ikke-dumpede import fra Kina og Indonesien har af disse årsager ikke bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(121)

Mængden af ikke-dumpet import fra Kina og Indonesien faldt løbende i den betragtede periode. Priserne på denne import var konsekvent højere end priserne på dumpingimporten. Den ikke-dumpede import fra Kina og Indonesien har af disse årsager ikke bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

6.2.2.   
  Resultater på eksportmarkeder

| (122) | EU-producentens eksportsalg til lande uden for EU tegnede sig for under 25 % af producentens samlede salg. I modsætning til salget i Unionen er eksportsalgets rentabilitet blevet forbedret i løbet af den betragtede periode, og det kan således ikke have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(122)

EU-producentens eksportsalg til lande uden for EU tegnede sig for under 25 % af producentens samlede salg. I modsætning til salget i Unionen er eksportsalgets rentabilitet blevet forbedret i løbet af den betragtede periode, og det kan således ikke have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

6.2.3.   
  Udsving i råvarepriser

| (123) | Udsving i priserne på de råvarer, der anvendes til natriumcyclamat, kan i et vist omfang have haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens resultater. Denne faktor er dog ikke tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der er lidt, og dumpingimporten. Sidstnævnte bør være blevet påvirket af råvarepriserne i samme omfang som EU-producentens omkostninger, da der er en stærk sammenhæng mellem disse og priserne på olie og urinstof. |
| --- | --- |

(123)

Udsving i priserne på de råvarer, der anvendes til natriumcyclamat, kan i et vist omfang have haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens resultater. Denne faktor er dog ikke tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der er lidt, og dumpingimporten. Sidstnævnte bør være blevet påvirket af råvarepriserne i samme omfang som EU-producentens omkostninger, da der er en stærk sammenhæng mellem disse og priserne på olie og urinstof.

6.2.4.   
  Ændringer i forbrugsmønstrene

| (124) | Ændringer i forbrugsmønstrene med nye varer på markedet har ikke haft mærkbare virkninger for forbruget af natriumcyclamat. Det ser rent faktisk ud til, at natriumcyclamat ikke direkte kan erstattes med disse nye varer. |
| --- | --- |

(124)

Ændringer i forbrugsmønstrene med nye varer på markedet har ikke haft mærkbare virkninger for forbruget af natriumcyclamat. Det ser rent faktisk ud til, at natriumcyclamat ikke direkte kan erstattes med disse nye varer.

6.3.   KONKLUSION

| (125) | Det konkluderes derfor, at dumpingimport fra Kina og Indonesien har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at ingen andre faktorer har brudt årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(125)

Det konkluderes derfor, at dumpingimport fra Kina og Indonesien har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at ingen andre faktorer har brudt årsagssammenhængen.

E.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE

1.   KONSEKVENSER AF DEN FORVENTEDE MÆNGDE OG PRISMÆSSIGE VIRKNINGER FOR EU-ERHVERVSGRENEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES

| (126) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra de lande, som er genstand for den fornyede undersøgelse, vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade. |
| --- | --- |

(126)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra de lande, som er genstand for den fornyede undersøgelse, vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.

| (127) | I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping. |
| --- | --- |

(127)

I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.

1.1.   KINA

| (128) | Som konkluderet i betragtning 40 eksporterer de kinesiske eksportører, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande synes også at blive foretaget til dumpingpriser, hvilket tyder på, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. |
| --- | --- |

(128)

Som konkluderet i betragtning 40 eksporterer de kinesiske eksportører, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande synes også at blive foretaget til dumpingpriser, hvilket tyder på, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.

| (129) | En analyse af den tilgængelige kapacitet i Kina har vist, at den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er mange gange større end markedet i Unionen (jf. betragtning 61). Markederne i andre tredjelande kan kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina (jf. betragtning 63). Kinesiske eksporterende producenter har derfor et incitament til at rette store eksportmængder til dumpingpriser mod markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves (jf. betragtning 65). |
| --- | --- |

(129)

En analyse af den tilgængelige kapacitet i Kina har vist, at den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er mange gange større end markedet i Unionen (jf. betragtning 61). Markederne i andre tredjelande kan kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina (jf. betragtning 63). Kinesiske eksporterende producenter har derfor et incitament til at rette store eksportmængder til dumpingpriser mod markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves (jf. betragtning 65).

| (130) | De betydelige dumping- og underbudsniveauer, der er konstateret, antyder, at ovennævnte eksportmængder til EU vil blive solgt til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(130)

De betydelige dumping- og underbudsniveauer, der er konstateret, antyder, at ovennævnte eksportmængder til EU vil blive solgt til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger.

| (131) | De kombinerede virkninger af disse mængder og priser vil være af et omfang, der kan føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation. Et sådant scenario vil efter al sandsynlighed føre til yderligere pristryk og/eller en reduktion af EU-erhvervsgrenens produktion og salg. EU-erhvervsgrenens finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvilket vil føre til øget skade. En sådan udvikling vil sandsynligvis medføre, at den eneste EU-producent må lukke. |
| --- | --- |

(131)

De kombinerede virkninger af disse mængder og priser vil være af et omfang, der kan føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation. Et sådant scenario vil efter al sandsynlighed føre til yderligere pristryk og/eller en reduktion af EU-erhvervsgrenens produktion og salg. EU-erhvervsgrenens finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvilket vil føre til øget skade. En sådan udvikling vil sandsynligvis medføre, at den eneste EU-producent må lukke.

1.2.   INDONESIEN

| (132) | Undersøgelsen har vist, at dumpingen fra Indonesien fortsatte i NUP. Undersøgelsen har også vist, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien svarer til mere end tre fjerdedele af EU-markedets størrelse og sandsynligvis vil blive endnu større i den nærmeste fremtid, jf. betragtning 75. Da der ikke er tegn på, at andre markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne overskydende kapacitet, kan dette medføre en stigning i lavpriseksporten til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(132)

Undersøgelsen har vist, at dumpingen fra Indonesien fortsatte i NUP. Undersøgelsen har også vist, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien svarer til mere end tre fjerdedele af EU-markedets størrelse og sandsynligvis vil blive endnu større i den nærmeste fremtid, jf. betragtning 75. Da der ikke er tegn på, at andre markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne overskydende kapacitet, kan dette medføre en stigning i lavpriseksporten til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (133) | Som det var tilfældet for Kina, tyder de konstaterede betydelige dumping- og underbudsniveauer på, at ovennævnte mængder vil blive eksporteret fra Indonesien til Unionen til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger. Ligeledes vil de kombinerede virkninger af disse mængder og priser i sig selv være af et omfang, der kan føre til yderligere forværring af EU-producenternes allerede vanskelige situation og vil formentlig medføre, at den eneste EU-producent må lukke. Som det var tilfældet for Kina, synes den indonesiske eksport til andre tredjelande også at være dumpet, da priserne ligger under priserne ved eksport til Den Europæiske Union, hvilket også viser et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. |
| --- | --- |

(133)

Som det var tilfældet for Kina, tyder de konstaterede betydelige dumping- og underbudsniveauer på, at ovennævnte mængder vil blive eksporteret fra Indonesien til Unionen til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger. Ligeledes vil de kombinerede virkninger af disse mængder og priser i sig selv være af et omfang, der kan føre til yderligere forværring af EU-producenternes allerede vanskelige situation og vil formentlig medføre, at den eneste EU-producent må lukke. Som det var tilfældet for Kina, synes den indonesiske eksport til andre tredjelande også at være dumpet, da priserne ligger under priserne ved eksport til Den Europæiske Union, hvilket også viser et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.

2.   KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SKADE

| (134) | EU-erhvervsgrenen har i mange år lidt under følgerne af dumpingimport og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation. |
| --- | --- |

(134)

EU-erhvervsgrenen har i mange år lidt under følgerne af dumpingimport og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.

| (135) | Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Fortsat skade er i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(135)

Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Fortsat skade er i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne.

| (136) | Resultaterne vedrørende importen viser, at der sandsynligvis fortsat vil importeres store mængder til dumpingpriser, og at pristrykket sandsynligvis vil forværre konkurrencen mellem dumpingimporteret og EU-produceret natriumcyclamat. Undersøgelsen har også vist, at der ikke er nogen faktorer, der kan bryde den stærke årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(136)

Resultaterne vedrørende importen viser, at der sandsynligvis fortsat vil importeres store mængder til dumpingpriser, og at pristrykket sandsynligvis vil forværre konkurrencen mellem dumpingimporteret og EU-produceret natriumcyclamat. Undersøgelsen har også vist, at der ikke er nogen faktorer, der kan bryde den stærke årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.

| (137) | Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret, og den eneste EU-producent vil blive truet på sin eksistens. |
| --- | --- |

(137)

Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret, og den eneste EU-producent vil blive truet på sin eksistens.

| (138) | Det konkluderes derfor, at der på grund af dumpingimporten fra Kina og Indonesien er stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil blive forvoldt skade. |
| --- | --- |

(138)

Det konkluderes derfor, at der på grund af dumpingimporten fra Kina og Indonesien er stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil blive forvoldt skade.

F.   UNIONENS INTERESSER

1.   INDLEDNING

| (139) | Det blev i medfør af grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. den ansøgende EU-producents, importørernes, leverandørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(139)

Det blev i medfør af grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. den ansøgende EU-producents, importørernes, leverandørernes og brugernes interesser.

2.   DEN ANSØGENDE EU-PRODUCENTS INTERESSER

| (140) | Hvad angår den eneste EU-producent, skal det bemærkes, at virksomheden var havnet i en tabsgivende situation, fordi den havde svært ved at konkurrere med de lave priser på dumpingimporten, hvis markedsandel allerede var betydelig i begyndelsen af den betragtede periode og derefter steg betragteligt i løbet af den nævnte periode. |
| --- | --- |

(140)

Hvad angår den eneste EU-producent, skal det bemærkes, at virksomheden var havnet i en tabsgivende situation, fordi den havde svært ved at konkurrere med de lave priser på dumpingimporten, hvis markedsandel allerede var betydelig i begyndelsen af den betragtede periode og derefter steg betragteligt i løbet af den nævnte periode.

| (141) | Det anses, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-producenten, som så i det mindste skulle blive i stand til at øge mængden og måske salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i sit produktionsanlæg. Omvendt vil foranstaltningernes bortfald sætte en stopper for genrejsningen og medføre fortsat skade eller endog forværring af den skade, som EU-producenten har lidt. Det ville være en alvorlig trussel mod EU-producentens muligheder for overlevelse, den kan følgelig blive tvunget til at lukke, og udbuddet og konkurrencen på markedet ville således blive formindsket. |
| --- | --- |

(141)

Det anses, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-producenten, som så i det mindste skulle blive i stand til at øge mængden og måske salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i sit produktionsanlæg. Omvendt vil foranstaltningernes bortfald sætte en stopper for genrejsningen og medføre fortsat skade eller endog forværring af den skade, som EU-producenten har lidt. Det ville være en alvorlig trussel mod EU-producentens muligheder for overlevelse, den kan følgelig blive tvunget til at lukke, og udbuddet og konkurrencen på markedet ville således blive formindsket.

3.   IMPORTØRERNES INTERESSER

| (142) | Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt et spørgeskema til 20 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Tre importører svarede, at de ikke længere var aktive på markedet for den pågældende vare. To andre importører besvarede spørgeskemaet. De samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører tegnede sig for 7 % af den samlede import af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(142)

Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt et spørgeskema til 20 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Tre importører svarede, at de ikke længere var aktive på markedet for den pågældende vare. To andre importører besvarede spørgeskemaet. De samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører tegnede sig for 7 % af den samlede import af den pågældende vare.

| (143) | I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at det er af afgørende betydning, at der findes en række forskellige leverandører af natriumcyclamat. Importørerne er nødt til at benytte leverandører fra både Asien og Europa af hensyn til kvaliteten og fødevaresikkerheden. |
| --- | --- |

(143)

I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at det er af afgørende betydning, at der findes en række forskellige leverandører af natriumcyclamat. Importørerne er nødt til at benytte leverandører fra både Asien og Europa af hensyn til kvaliteten og fødevaresikkerheden.

4.   BRUGERNES INTERESSER

| (144) | Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt spørgeskemaer til 13 potentielle brugere, men kun to af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen. |
| --- | --- |

(144)

Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt spørgeskemaer til 13 potentielle brugere, men kun to af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen.

| (145) | Fødevare- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien er de største aftagere af den pågældende vare i Unionen. Efterspørgslen efter den pågældende vare afhænger derfor af situationen i disse industrier. |
| --- | --- |

(145)

Fødevare- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien er de største aftagere af den pågældende vare i Unionen. Efterspørgslen efter den pågældende vare afhænger derfor af situationen i disse industrier.

| (146) | De brugere, som gav sig til kende, havde solide fortjenstmargener på varer i senere omsætningsled, hvori natriumcyclamat indgår. Antidumpingtoldens virkninger for deres samlede omkostninger var rent faktisk så begrænsede (under 1 %), at de gældende foranstaltninger ikke havde urimeligt store virkninger for dem. |
| --- | --- |

(146)

De brugere, som gav sig til kende, havde solide fortjenstmargener på varer i senere omsætningsled, hvori natriumcyclamat indgår. Antidumpingtoldens virkninger for deres samlede omkostninger var rent faktisk så begrænsede (under 1 %), at de gældende foranstaltninger ikke havde urimeligt store virkninger for dem.

5.   LEVERANDØRERNES INTERESSER

| (147) | Der blev fremsendt spørgeskemaer til otte potentielle leverandører, men ingen af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen. Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at deres forretningsaktiviteter, hvad angår natriumcyclamat, er ret ubetydelige. Yderligere forværring af den eneste EU-producents situation kan have visse negative, om end begrænsede, følger for den eneste producents leverandører af råvarer. Af disse årsager er det ikke urimeligt at antage, at foranstaltningerne også vil være til fordel for leverandørindustrien, da de vil hjælpe den med at bevare en kunde. |
| --- | --- |

(147)

Der blev fremsendt spørgeskemaer til otte potentielle leverandører, men ingen af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen. Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at deres forretningsaktiviteter, hvad angår natriumcyclamat, er ret ubetydelige. Yderligere forværring af den eneste EU-producents situation kan have visse negative, om end begrænsede, følger for den eneste producents leverandører af råvarer. Af disse årsager er det ikke urimeligt at antage, at foranstaltningerne også vil være til fordel for leverandørindustrien, da de vil hjælpe den med at bevare en kunde.

6.   KONKLUSION VEDRØRENDE UNIONENS INTERESSER

| (148) | I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(148)

I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.

G.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (149) | På baggrund af ovennævnte konklusioner bør de gældende foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Indonesien opretholdes — |
| --- | --- |

(149)

På baggrund af ovennævnte konklusioner bør de gældende foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Indonesien opretholdes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien.

2.   Den endelige antidumpingtold for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:

| Land | Virksomhed | Toldsats
  (EUR pr. kg) | Tarictillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina | 0 | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina | 0 | A472 |
| Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina | 0,11 | A473 |
| Alle andre virksomheder | 0,26 | A999 |
| Indonesien | Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien | 0,24 | A502 |
| Alle andre virksomheder | 0,27 | A999 |

Land

Virksomhed

Toldsats

(EUR pr. kg)

Tarictillægskode

Folkerepublikken Kina

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina

0

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina

0

A472

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina

0,11

A473

Alle andre virksomheder

0,26

A999

Indonesien

Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien

0,24

A502

Alle andre virksomheder

0,27

A999

3.   I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (5), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af nærværende artikels stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 3. juni 2010.

På Rådets vegne

A. PÉREZ RUBALCABA

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 72 af 11.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUT C 56 af 10.3.2009, s. 42.

3

(4)  Da kun en samarbejdsvillig indonesisk virksomhed eksporterede til Unionen i NUP, angives dette tal som et interval af fortrolighedshensyn.

4

(5)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

5

---

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/17

---

RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 493/2010

af 7. juni 2010

om ændring af forordning (EF) nr. 234/2004 om visse restriktive foranstaltninger over for Liberia

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 215,

under henvisning til Rådets afgørelse 2010/129/FUSP af 1. marts 2010 om ændring af fælles holdning 2008/109/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Liberia (1),

under henvisning til fælles forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets fælles holdning 2004/137/FUSP af 10. februar 2004 om restriktive foranstaltninger over for Liberia (2) foreskrev gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastlagt i FN's Sikkerhedsråds resolution 1521 (2003), herunder forbud mod teknisk bistand med tilknytning til militære aktiviteter. Den forbød også finansiel bistand med tilknytning til militære aktiviteter. I overensstemmelse med nævnte fælles holdning er der ved Rådets forordning (EF) nr. 234/2004 (3) indført et generelt forbud mod at levere teknisk bistand, finansieringsmidler eller finansiel bistand med tilknytning til militære aktiviteter til personer, enheder eller organer i Liberia eller til brug i Liberia. |
| --- | --- |

(1)

Rådets fælles holdning 2004/137/FUSP af 10. februar 2004 om restriktive foranstaltninger over for Liberia (2) foreskrev gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastlagt i FN's Sikkerhedsråds resolution 1521 (2003), herunder forbud mod teknisk bistand med tilknytning til militære aktiviteter. Den forbød også finansiel bistand med tilknytning til militære aktiviteter. I overensstemmelse med nævnte fælles holdning er der ved Rådets forordning (EF) nr. 234/2004 (3) indført et generelt forbud mod at levere teknisk bistand, finansieringsmidler eller finansiel bistand med tilknytning til militære aktiviteter til personer, enheder eller organer i Liberia eller til brug i Liberia.

| (2) | Den 12. februar 2008 vedtog Rådet fælles holdning 2008/109/FUSP (4), som bekræftede disse foranstaltninger og konsoliderede dem med andre foranstaltninger i én fælles retsakt. |
| --- | --- |

(2)

Den 12. februar 2008 vedtog Rådet fælles holdning 2008/109/FUSP (4), som bekræftede disse foranstaltninger og konsoliderede dem med andre foranstaltninger i én fælles retsakt.

| (3) | Den 17. december 2009 vedtog FN's Sikkerhedsråd resolution 1903 (2009), som ændrede FN's restriktive foranstaltninger vedrørende våben og dertil knyttet materiel og levering af teknisk bistand, rådgivning og oplæring med tilknytning til militære aktiviteter ved at begrænse virkningen af disse restriktive foranstaltninger til ikke-statslige enheder og fysiske personer, som opererer på Liberias område. I medfør af nævnte resolution er fælles holdning 2008/109/FUSP blevet ændret ved afgørelse 2010/129/FUSP. |
| --- | --- |

(3)

Den 17. december 2009 vedtog FN's Sikkerhedsråd resolution 1903 (2009), som ændrede FN's restriktive foranstaltninger vedrørende våben og dertil knyttet materiel og levering af teknisk bistand, rådgivning og oplæring med tilknytning til militære aktiviteter ved at begrænse virkningen af disse restriktive foranstaltninger til ikke-statslige enheder og fysiske personer, som opererer på Liberias område. I medfør af nævnte resolution er fælles holdning 2008/109/FUSP blevet ændret ved afgørelse 2010/129/FUSP.

| (4) | Forordning (EF) nr. 234/2004 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 234/2004 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Enhver behandling af personoplysninger om fysiske personer i henhold til denne forordning bør respektere Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6) — |
| --- | --- |

(5)

Enhver behandling af personoplysninger om fysiske personer i henhold til denne forordning bør respektere Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 234/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:
  »Artikel 1
  I denne forordning forstås ved:






  a) | »teknisk bistand«: enhver form for teknisk støtte i forbindelse med reparation, udvikling, fremstilling, samling, prøvning, vedligeholdelse eller enhver anden teknisk tjeneste, idet bistanden kan ydes i form af instruktion, rådgivning, oplæring, overførsel af driftskendskab eller færdigheder eller konsulentservice. Teknisk bistand omfatter mundtlig bistand |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

I denne forordning forstås ved:

a)

»teknisk bistand«: enhver form for teknisk støtte i forbindelse med reparation, udvikling, fremstilling, samling, prøvning, vedligeholdelse eller enhver anden teknisk tjeneste, idet bistanden kan ydes i form af instruktion, rådgivning, oplæring, overførsel af driftskendskab eller færdigheder eller konsulentservice. Teknisk bistand omfatter mundtlig bistand

| b) | »sanktionskomité«: det udvalg, der er nedsat ved paragraf 21 i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1521 (2003).« |
| --- | --- |

b)

»sanktionskomité«: det udvalg, der er nedsat ved paragraf 21 i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1521 (2003).«

| 2) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Det er forbudt:






  a) | at yde teknisk bistand i tilknytning til militære aktiviteter, herunder til levering, fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse af våben og af alle typer materiel i tilknytning hertil, herunder våben og ammunition, militærkøretøjer og -udstyr, paramilitært udstyr samt reservedele hertil, direkte eller indirekte til ikke-statslige personer, enheder eller organer i eller til brug i Liberia |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Det er forbudt:

a)

at yde teknisk bistand i tilknytning til militære aktiviteter, herunder til levering, fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse af våben og af alle typer materiel i tilknytning hertil, herunder våben og ammunition, militærkøretøjer og -udstyr, paramilitært udstyr samt reservedele hertil, direkte eller indirekte til ikke-statslige personer, enheder eller organer i eller til brug i Liberia

| b) | at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand i tilknytning til militære aktiviteter, herunder navnlig gavebistand, lån og eksportkreditforsikring i forbindelse med salg, levering, overførsel eller eksport af våben og materiel i tilknytning hertil eller i forbindelse med ydelse af teknisk bistand i tilknytning hertil, direkte eller indirekte til personer, enheder eller organer i eller til brug i Liberia, eller |
| --- | --- |

b)

at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand i tilknytning til militære aktiviteter, herunder navnlig gavebistand, lån og eksportkreditforsikring i forbindelse med salg, levering, overførsel eller eksport af våben og materiel i tilknytning hertil eller i forbindelse med ydelse af teknisk bistand i tilknytning hertil, direkte eller indirekte til personer, enheder eller organer i eller til brug i Liberia, eller

| c) | bevidst og forsætligt at deltage i aktiviteter, hvis formål eller virkning er at omgå forbuddene i litra a) eller b).« |
| --- | --- |

c)

bevidst og forsætligt at deltage i aktiviteter, hvis formål eller virkning er at omgå forbuddene i litra a) eller b).«

| 3) | Artikel 3 affattes således:
  »Artikel 3
  1.   Uanset artikel 2 kan de kompetente myndigheder, som anført på netstederne opført på listen i bilag I, i den medlemsstat, hvor tjenesteyderen er etableret, tillade, at der ydes:






  a) | teknisk bistand, som udelukkende er bestemt til støtte eller brug for De Forenede Nationers mission i Liberia, og |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 3 affattes således:

»Artikel 3

1.   Uanset artikel 2 kan de kompetente myndigheder, som anført på netstederne opført på listen i bilag I, i den medlemsstat, hvor tjenesteyderen er etableret, tillade, at der ydes:

a)

teknisk bistand, som udelukkende er bestemt til støtte eller brug for De Forenede Nationers mission i Liberia, og

| b) | teknisk bistand i tilknytning til udstyr, der ikke er bestemt til at dræbe, men som udelukkende er til humanitært brug eller beskyttelsesbrug, forudsat at den pågældende medlemsstat på forhånd har meddelt leveringen af sådan teknisk bistand til sanktionskomitéen. Disse meddelelser skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder om nødvendigt oplysninger om slutbrugeren, foreslået leveringsdato og forsendelsernes rute. |
| --- | --- |

b)

teknisk bistand i tilknytning til udstyr, der ikke er bestemt til at dræbe, men som udelukkende er til humanitært brug eller beskyttelsesbrug, forudsat at den pågældende medlemsstat på forhånd har meddelt leveringen af sådan teknisk bistand til sanktionskomitéen. Disse meddelelser skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder om nødvendigt oplysninger om slutbrugeren, foreslået leveringsdato og forsendelsernes rute.

2.   Afgørelser om anmodninger om tilladelse træffes af de kompetente myndigheder i hvert enkelt tilfælde under hensyntagen til alle relevante betragtninger, herunder kriterierne i Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (7). De kompetente myndigheder kræver tilstrækkelige garantier mod misbrug af tilladelser og træffer om nødvendigt foranstaltninger med henblik på tilbageførsel af de leverede våben og materiel i tilknytning hertil.

3.   Der gives ingen tilladelser for aktiviteter, som allerede har fundet sted.

| 4) | Artikel 4 affattes således:
  »Artikel 4
  Fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der har til hensigt at yde teknisk bistand vedrørende militære aktiviteter til Liberias regering, jf. artikel 1, skal på forhånd underrette den kompetente myndighed, som anført på netstederne opført på listen i bilag I, i den medlemsstat, hvor de pågældende er bosat eller etableret. Denne underretning skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder om nødvendigt oplysninger om slutbrugeren, foreslået leveringsdato og forsendelsernes rute. Den pågældende medlemsstat skal umiddelbart efter modtagelse af de relevante oplysninger underrette sanktionskomitéen herom.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 4 affattes således:

»Artikel 4

Fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der har til hensigt at yde teknisk bistand vedrørende militære aktiviteter til Liberias regering, jf. artikel 1, skal på forhånd underrette den kompetente myndighed, som anført på netstederne opført på listen i bilag I, i den medlemsstat, hvor de pågældende er bosat eller etableret. Denne underretning skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder om nødvendigt oplysninger om slutbrugeren, foreslået leveringsdato og forsendelsernes rute. Den pågældende medlemsstat skal umiddelbart efter modtagelse af de relevante oplysninger underrette sanktionskomitéen herom.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 7. juni 2010.

På Rådets vegne

C. CORBACHO

Formand

---

(1)  EUT L 51 af 2.3.2010, s. 23.

1

(2)  EUT L 40 af 12.2.2004, s. 35.

2

(3)  EUT L 40 af 12.2.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 38 af 13.2.2008, s. 26.

4

(5)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99.«

7

---

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/19

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 494/2010

af 25. maj 2010

om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra d), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 15. december 2009 paraferede Den Europæiske Union Genèveaftalen om handel med bananer mellem Den Europæiske Union og Brasilien, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru og Venezuela vedrørende strukturen og anvendelsen af EU's handelsordning for bananer henhørende under KN-kode 0803 00 19 (herefter benævnt »aftalen«). I aftalen er der fastsat betingelser for den endelige bilæggelse af udestående tvister og krav i WTO vedrørende import af bananer til EU. |
| --- | --- |

(1)

Den 15. december 2009 paraferede Den Europæiske Union Genèveaftalen om handel med bananer mellem Den Europæiske Union og Brasilien, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru og Venezuela vedrørende strukturen og anvendelsen af EU's handelsordning for bananer henhørende under KN-kode 0803 00 19 (herefter benævnt »aftalen«). I aftalen er der fastsat betingelser for den endelige bilæggelse af udestående tvister og krav i WTO vedrørende import af bananer til EU.

| (2) | I henhold til aftalens stk. 3, litra a), skal EU gradvis nedsætte toldsatsen for bananer fra 176 EUR/1 000 kg/netto til 114 EUR/1 000 kg/netto. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til aftalens stk. 3, litra a), skal EU gradvis nedsætte toldsatsen for bananer fra 176 EUR/1 000 kg/netto til 114 EUR/1 000 kg/netto.

| (3) | Indtil aftalen træder i kraft og i henhold til aftalens artikel 8, litra b), skal toldnedsættelserne anvendes midlertidigt og med tilbagevirkende kraft fra den dato, hvor aftalen undertegnes, såfremt de øvrige parter i aftalen opfylder deres respektive forpligtelser. |
| --- | --- |

(3)

Indtil aftalen træder i kraft og i henhold til aftalens artikel 8, litra b), skal toldnedsættelserne anvendes midlertidigt og med tilbagevirkende kraft fra den dato, hvor aftalen undertegnes, såfremt de øvrige parter i aftalen opfylder deres respektive forpligtelser.

| (4) | Rådet vedtog den 10. maj 2010 en afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af aftalen. |
| --- | --- |

(4)

Rådet vedtog den 10. maj 2010 en afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af aftalen.

| (5) | Det er derfor nødvendigt at gennemføre den første toldnedsættelse, der er fastsat i aftalen, og som omfatter en nedsættelse af toldsatsen til 148 EUR/1 000 kg/netto, og at fastsætte, at nedsættelsen anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 15. december 2009 til den 31. december 2010. |
| --- | --- |

(5)

Det er derfor nødvendigt at gennemføre den første toldnedsættelse, der er fastsat i aftalen, og som omfatter en nedsættelse af toldsatsen til 148 EUR/1 000 kg/netto, og at fastsætte, at nedsættelsen anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 15. december 2009 til den 31. december 2010.

| (6) | Bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87, som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1031/2008 (2) og Kommissionens forordning (EF) nr. 948/2009 (3), bør derfor ændres, når aftalen er blevet undertegnet. |
| --- | --- |

(6)

Bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87, som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1031/2008 (2) og Kommissionens forordning (EF) nr. 948/2009 (3), bør derfor ændres, når aftalen er blevet undertegnet.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87, som ændret ved forordning (EF) nr. 1031/2008, i rækken for KN-kode 0803 00 19 for »Bananer, bortset fra pisang, friske« ændres beløbet i kolonne 3 (bundet toldsats) til »148 EUR/1 000 kg/netto«.

Artikel 2

I bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87, som ændret ved forordning (EF) nr. 948/2009, i rækken for KN-kode 0803 00 19 for »Bananer, bortset fra pisang, friske« ændres beløbet i kolonne 3 (bundet toldsats) til »148 EUR/1 000 kg/netto«.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 anvendes fra den 15. december 2009.

Artikel 2 anvendes fra den 1. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. maj 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EUT L 291 af 31.10.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 287 af 31.10.2009, s. 1.

3

---

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/21

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 495/2010

af 7. juni 2010

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 8. juni 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 61,5 |
| TN | 92,7 |
| TR | 78,2 |
| ZZ | 69,2 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 33,9 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 64,9 |
| 0709 90 70 | TR | 106,2 |
| ZZ | 106,2 |
| 0805 50 10 | AR | 88,8 |
| BR | 112,1 |
| TR | 96,8 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 99,8 |
| 0808 10 80 | AR | 119,5 |
| BR | 81,2 |
| CA | 103,3 |
| CL | 87,5 |
| CN | 87,6 |
| IL | 49,0 |
| NZ | 115,5 |
| US | 124,4 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 190,9 |
| ZZ | 285,5 |
| 0809 20 95 | TR | 499,6 |
| US | 573,0 |
| ZZ | 536,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

44,4

MK

61,5

TN

92,7

TR

78,2

ZZ

69,2

0707 00 05

MA

37,3

MK

33,9

TR

123,5

ZZ

64,9

0709 90 70

TR

106,2

ZZ

106,2

0805 50 10

AR

88,8

BR

112,1

TR

96,8

ZA

101,5

ZZ

99,8

0808 10 80

AR

119,5

BR

81,2

CA

103,3

CL

87,5

CN

87,6

IL

49,0

NZ

115,5

US

124,4

UY

116,3

ZA

85,2

ZZ

97,0

0809 10 00

TN

380,0

TR

190,9

ZZ

285,5

0809 20 95

TR

499,6

US

573,0

ZZ

536,3

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 496/2010

af 7. juni 2010

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2009/10 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 877/2009 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 488/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2009/10 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 877/2009 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 488/2010 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 8. juni 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 253 af 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUT L 138 af 4.6.2010, s. 7.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 8. juni 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,44 | 3,07 |
| 1701 12 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,44 | 2,78 |
| 1701 91 00 (2) | 39,00 | 5,77 |
| 1701 99 10 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1701 99 90 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

39,44

0,00

1701 11 90 (1)

39,44

3,07

1701 12 10 (1)

39,44

0,00

1701 12 90 (1)

39,44

2,78

1701 91 00 (2)

39,00

5,77

1701 99 10 (2)

39,00

2,64

1701 99 90 (2)

39,00

2,64

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

AFGØRELSER

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/25

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 3. juni 2010

om beskikkelse af et polsk medlem af Regionsudvalget

(2010/310/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den polske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU og 2010/29/EU om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2010 til den 25. januar 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU og 2010/29/EU om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2010 til den 25. januar 2015 (1).

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at mandatperioden for Jan KOZŁOWSKI, medlem af Regionsudvalget, er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at mandatperioden for Jan KOZŁOWSKI, medlem af Regionsudvalget, er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til Regionsudvalget beskikkes hermed som medlem for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015:

Mieczysław STRUK, Marszałek Województwa Pomorskiego.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 3. juni 2010.

På Rådets vegne

A. PÉREZ RUBALCABA

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22 og EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.

1

---

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/26

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 3. juni 2010

om beskikkelse af seks italienske medlemmer af og fire italienske suppleanter til Regionsudvalget

(2010/311/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til forslag fra den italienske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU og 2010/29/EU om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til den 25. januar 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU og 2010/29/EU om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til den 25. januar 2015 (1).

| (2) | Der er blevet seks pladser ledige som medlemmer af Regionsudvalget, efter at Agazio LOIEROs, Antonio BASSOLINOs, Massimo PINESCHs, Mercedes BRESSOs, Claudio BURLANDOs og Claudio MARTINIs mandat er udløbet. Der er blevet tre pladser ledige som suppleanter, efter at Maria Guiseppina MUZZARELLIs, Sante ZUFFADAs og Maria Rita LORENZETTIs mandat er udløbet. Der er blevet en plads ledig som suppleant, efter at Gianfranco VITAGLIANO er blevet beskikket som medlem af Regionsudvalget — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet seks pladser ledige som medlemmer af Regionsudvalget, efter at Agazio LOIEROs, Antonio BASSOLINOs, Massimo PINESCHs, Mercedes BRESSOs, Claudio BURLANDOs og Claudio MARTINIs mandat er udløbet. Der er blevet tre pladser ledige som suppleanter, efter at Maria Guiseppina MUZZARELLIs, Sante ZUFFADAs og Maria Rita LORENZETTIs mandat er udløbet. Der er blevet en plads ledig som suppleant, efter at Gianfranco VITAGLIANO er blevet beskikket som medlem af Regionsudvalget —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Som medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015, beskikkes:

| a) | som medlemmer






  — | Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria, |
| --- | --- | --- |

a)

som medlemmer

—

Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria,

| — | Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise, |
| --- | --- |

—

Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise,

| — | Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio, |
| --- | --- |

—

Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio,

| — | Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte,

| — | Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte,

| — | Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria, |
| --- | --- |

—

Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria,

og

| b) | som suppleanter






  — | Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna, |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

—

Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna,

| — | Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia, |
| --- | --- |

—

Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia,

| — | Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania, |
| --- | --- |

—

Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania,

| — | Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana. |
| --- | --- |

—

Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 3. juni 2010.

På Rådets vegne

A. PÉREZ RUBALCABA

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22, og EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.

1

---

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/27

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 3. juni 2010

om beskikkelse af tre danske suppleanter til Regionsudvalget

(2010/312/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den danske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU og 2010/29/EU om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU og 2010/29/EU om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015 (1).

| (2) | Der er blevet tre pladser ledige som suppleanter til Regionsudvalget, efter at Bent HANSENs, Carl HOLSTs og Bent LARSENs mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet tre pladser ledige som suppleanter til Regionsudvalget, efter at Bent HANSENs, Carl HOLSTs og Bent LARSENs mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til Regionsudvalget beskikkes som suppleanter for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015:

| — | Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem |
| --- | --- |

—

Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem

| — | Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem |
| --- | --- |

—

Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem

| — | Ole B. Sørensen, Regionsrådsmedlem. |
| --- | --- |

—

Ole B. Sørensen, Regionsrådsmedlem.

Artikel 2

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 3. juni 2010.

På Rådets vegne

A. PÉREZ RUBALCABA

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22, og EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.

1

---

| 8.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 140/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 140/28

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 7. juni 2010

om tilladelse til at udføre fysisk kontrol i henhold til forordning (EF) nr. 669/2009 ved foderstof- og fødevarevirksomhedslederes godkendte lokaler i Cypern

(meddelt under nummer K(2010) 3525)

(Kun den græske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/313/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 af 24. juli 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 for så vidt angår en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse og om ændring af beslutning 2006/504 (1), særlig artikel 9, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er i forordning (EF) nr. 669/2009 fastsat bestemmelser om udførelse af offentlig kontrol, herunder fysisk kontrol, på udpegede indgangssteder i Den Europæiske Union. Der er også fastsat minimumskrav til sådanne indgangssteder, ligesom det foreskrives, at medlemsstaterne skal offentliggøre en liste over de pågældende indgangssteder på internettet. |
| --- | --- |

(1)

Der er i forordning (EF) nr. 669/2009 fastsat bestemmelser om udførelse af offentlig kontrol, herunder fysisk kontrol, på udpegede indgangssteder i Den Europæiske Union. Der er også fastsat minimumskrav til sådanne indgangssteder, ligesom det foreskrives, at medlemsstaterne skal offentliggøre en liste over de pågældende indgangssteder på internettet.

| (2) | Det fastsættes i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 669/2009, at Kommissionen på en medlemsstats anmodning kan give de kompetente myndigheder på visse udpegede indgangssteder med særlige geografiske forhold tilladelse til at udføre fysisk kontrol ved en foderstof- og fødevarevirksomhedsleders lokaler, forudsat at visse betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

(2)

Det fastsættes i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 669/2009, at Kommissionen på en medlemsstats anmodning kan give de kompetente myndigheder på visse udpegede indgangssteder med særlige geografiske forhold tilladelse til at udføre fysisk kontrol ved en foderstof- og fødevarevirksomhedsleders lokaler, forudsat at visse betingelser er opfyldt.

| (3) | I brev af 26. oktober 2009 omtalte Cypern både den særlige geografiske situation, som de udpegede indgangssteder ved Larnaca lufthavn og Limassol havn befinder sig i, og øens ringe størrelse, og Cypern bad Kommissionen om at give de kompetente myndigheder på disse indgangssteder tilladelse til at udføre fysisk kontrol ved visse foderstof- og fødevarevirksomhedslederes lokaler i henhold til forordning (EF) nr. 669/2009 |
| --- | --- |

(3)

I brev af 26. oktober 2009 omtalte Cypern både den særlige geografiske situation, som de udpegede indgangssteder ved Larnaca lufthavn og Limassol havn befinder sig i, og øens ringe størrelse, og Cypern bad Kommissionen om at give de kompetente myndigheder på disse indgangssteder tilladelse til at udføre fysisk kontrol ved visse foderstof- og fødevarevirksomhedslederes lokaler i henhold til forordning (EF) nr. 669/2009

| (4) | I brev af 9. februar 2010 gav Cypern Kommissionen garantier for, at: kun de foderstof- og fødevarevirksomhedslederes lokaler, der opfylder minimumskravene til udpegede indgangssteder, jf. forordning (EF) nr. 669/2009, bliver godkendt til udførelse af fysisk kontrol; de ressourcer, der tildeles de kompetente myndigheder ved Larnaca lufthavn og Limassol havn, bliver af et sådant omfang, at den kontrol, der udføres på de pågældende udpegede indgangssteder, ikke forstyrres eller påvirkes i negativ retning af, at den fysiske kontrol eventuelt udføres i en vis afstand fra lokalerne; og sendinger, der udvælges til fysisk kontrol ved en foderstof- eller fødevarevirksomhedsleders lokaler, forbliver under konstant opsyn fra de kompetente myndigheder på det pågældende udpegede indgangssted fra det øjeblik, de ankommer til indgangsstedet, og på ingen måde kan ændres under hele kontrolforløbet. |
| --- | --- |

(4)

I brev af 9. februar 2010 gav Cypern Kommissionen garantier for, at: kun de foderstof- og fødevarevirksomhedslederes lokaler, der opfylder minimumskravene til udpegede indgangssteder, jf. forordning (EF) nr. 669/2009, bliver godkendt til udførelse af fysisk kontrol; de ressourcer, der tildeles de kompetente myndigheder ved Larnaca lufthavn og Limassol havn, bliver af et sådant omfang, at den kontrol, der udføres på de pågældende udpegede indgangssteder, ikke forstyrres eller påvirkes i negativ retning af, at den fysiske kontrol eventuelt udføres i en vis afstand fra lokalerne; og sendinger, der udvælges til fysisk kontrol ved en foderstof- eller fødevarevirksomhedsleders lokaler, forbliver under konstant opsyn fra de kompetente myndigheder på det pågældende udpegede indgangssted fra det øjeblik, de ankommer til indgangsstedet, og på ingen måde kan ændres under hele kontrolforløbet.

| (5) | Under hensyntagen til de særlige geografiske forhold, der gør sig gældende for de udpegede indgangssteder ved Larnaca lufthavn og Limassol havn, og Cyperns bekræftelse af, at betingelserne i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 669/2009 er opfyldt, bør det derfor tillades, at der kan udføres fysisk kontrol ved visse foderstof- og fødevarevirksomhedslederes lokaler, som den pågældende medlemsstat har godkendt til sådan kontrol. |
| --- | --- |

(5)

Under hensyntagen til de særlige geografiske forhold, der gør sig gældende for de udpegede indgangssteder ved Larnaca lufthavn og Limassol havn, og Cyperns bekræftelse af, at betingelserne i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 669/2009 er opfyldt, bør det derfor tillades, at der kan udføres fysisk kontrol ved visse foderstof- og fødevarevirksomhedslederes lokaler, som den pågældende medlemsstat har godkendt til sådan kontrol.

| (6) | For at sikre tilstrækkelig offentlighed om den tilladelse, der gives ved denne afgørelse, bør en liste over de foderstof- og fødevarevirksomhedslederes lokaler, der er godkendt til fysisk kontrol i henhold til forordning (EF) nr. 669/2009, gøres offentligt tilgængelig på internettet via det nationale link, der foreskrives i forordningens artikel 5 — |
| --- | --- |

(6)

For at sikre tilstrækkelig offentlighed om den tilladelse, der gives ved denne afgørelse, bør en liste over de foderstof- og fødevarevirksomhedslederes lokaler, der er godkendt til fysisk kontrol i henhold til forordning (EF) nr. 669/2009, gøres offentligt tilgængelig på internettet via det nationale link, der foreskrives i forordningens artikel 5 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   De kompetente myndigheder på de udpegede indgangssteder ved Larnaca lufthavn og Limassol havn i Cypern gives tilladelse til i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 669/2009 at udføre fysisk kontrol, jf. forordningens artikel 8, stk. 1, litra b), af importerede foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som opført i forordningens bilag I, ved en foderstof- eller fødevarevirksomhedsleders lokaler, som Cypern har godkendt til sådan kontrol, forudsat at betingelserne i forordningens artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), er opfyldt.

2.   Listen over foderstof- og fødevarevirksomhedsledere, hvis lokaler er godkendt af Cypern, jf. stk. 1, gøres offentligt tilgængelig på internettet via det nationale link, der er foreskrevet i artikel 5 i forordning (EF) nr. 669/2009.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Republikken Cypern.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2010.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 194 af 25.7.2009, s. 11.

1

---