# Eiropas Savienības L 264/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 264 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 25. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 264

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 25. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1365/2006 (2006. gada 6. septembris) par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem un par Padomes Direktīvas 80/1119/EEK atcelšanu | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1366/2006 (2006. gada 6. septembris), ar kuru attiecībā uz bāzes gadu daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu kvotu piešķiršanai groza Regulu (EK) Nr. 2037/2000, ņemot vērā dalībvalstis, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā | 12 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem | 13 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/44/EK (2006. gada 6. septembris) par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi (
  1
  ) | 20 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/68/EK (2006. gada 6. septembris), ar ko Padomes Direktīvu 77/91/EEK groza attiecībā uz akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu (
  1
  ) | 32 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1365/2006 (2006. gada 6. septembris) par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem un par Padomes Direktīvas 80/1119/EEK atcelšanu

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1366/2006 (2006. gada 6. septembris), ar kuru attiecībā uz bāzes gadu daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu kvotu piešķiršanai groza Regulu (EK) Nr. 2037/2000, ņemot vērā dalībvalstis, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā

12

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem

13

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/44/EK (2006. gada 6. septembris) par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi (
  1
  )

1

20

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/68/EK (2006. gada 6. septembris), ar ko Padomes Direktīvu 77/91/EEK groza attiecībā uz akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 25.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 264/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1365/2006

(2006. gada 6. septembris)

par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem un par Padomes Direktīvas 80/1119/EEK atcelšanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 285. pantu 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Iekšējie ūdensceļi ir svarīga Kopienas transporta tīklu sastāvdaļa, un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšana ir viens no kopējās transporta politikas mērķiem gan no ekonomikas efektivitātes, gan no enerģijas patēriņa samazināšanas un vides ietekmes uz pārvadājumiem viedokļa, kā tas ir minēts Komisijas Baltajā grāmatā: Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam: laiks pieņemt lēmumu. |
| --- | --- |

(1)

Iekšējie ūdensceļi ir svarīga Kopienas transporta tīklu sastāvdaļa, un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšana ir viens no kopējās transporta politikas mērķiem gan no ekonomikas efektivitātes, gan no enerģijas patēriņa samazināšanas un vides ietekmes uz pārvadājumiem viedokļa, kā tas ir minēts Komisijas Baltajā grāmatā: Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam: laiks pieņemt lēmumu.

| (2) | Komisijai ir nepieciešama statistika par pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, lai uzraudzītu un attīstītu kopējo transporta politiku, kā arī transporta elementus reģionu politikas un Eiropas komunikāciju tīklu politikas jomās. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai ir nepieciešama statistika par pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, lai uzraudzītu un attīstītu kopējo transporta politiku, kā arī transporta elementus reģionu politikas un Eiropas komunikāciju tīklu politikas jomās.

| (3) | Līdz šim statistikas dati par pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem tika vākti saskaņā ar Padomes Direktīvu 80/1119/EEK (1980. gada 17. novembris) par statistikas pārskatiem attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (2), kura vairs neatbilst šīs jomas pašreizējām vajadzībām. Tādēļ ir lietderīgi minēto direktīvu aizstāt ar jaunu tiesību aktu, lai paplašinātu darbības jomu un uzlabotu efektivitāti. |
| --- | --- |

(3)

Līdz šim statistikas dati par pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem tika vākti saskaņā ar Padomes Direktīvu 80/1119/EEK (1980. gada 17. novembris) par statistikas pārskatiem attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (2), kura vairs neatbilst šīs jomas pašreizējām vajadzībām. Tādēļ ir lietderīgi minēto direktīvu aizstāt ar jaunu tiesību aktu, lai paplašinātu darbības jomu un uzlabotu efektivitāti.

| (4) | Tādējādi Direktīva 80/1119/EEK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Tādējādi Direktīva 80/1119/EEK būtu jāatceļ.

| (5) | Kopienas statistika visiem pārvadājumu veidiem būtu jāvāc saskaņā ar vienotu koncepciju un standartiem, lai sasniegtu lielāko praktiski iespējamo salīdzināmību starp dažādiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

(5)

Kopienas statistika visiem pārvadājumu veidiem būtu jāvāc saskaņā ar vienotu koncepciju un standartiem, lai sasniegtu lielāko praktiski iespējamo salīdzināmību starp dažādiem pārvadājumu veidiem.

| (6) | Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem nenotiek visās dalībvalstīs, un tādēļ šīs regulas iedarbība skar vienīgi tās dalībvalstis, kurās pastāv šis pārvadājumu veids. |
| --- | --- |

(6)

Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem nenotiek visās dalībvalstīs, un tādēļ šīs regulas iedarbība skar vienīgi tās dalībvalstis, kurās pastāv šis pārvadājumu veids.

| (7) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot kopējus statistikas standartus, kas ļautu sagatavot saskaņotus datus, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot kopējus statistikas standartus, kas ļautu sagatavot saskaņotus datus, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (8) | Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (3) nodrošina pamatprincipu kopumu noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā. |
| --- | --- |

(8)

Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (3) nodrošina pamatprincipu kopumu noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā.

| (9) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (10) | Saskaņā ar minētā lēmuma 3. pantu ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (5), |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar minētā lēmuma 3. pantu ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (5),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula paredz kopējus noteikumus attiecībā uz Kopienas statistikas pārskatu sagatavošanu par pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem.

2. pants

Darbības joma

1.   Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) datus, kas attiecas uz pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem viņu teritorijā.

2.   Dalībvalstis, kurās vienā gadā pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadāto preču kopapjoms – vietējos, starptautiskos vai tranzīta pārvadājumos – pārsniedz vienu miljonu tonnu, iesniedz 4. panta 1. punktā minētos datus.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, dalībvalstis, kurās neveic starptautiskus vai tranzīta pārvadājumus pa iekšējiem ūdensceļiem, bet kurās vienā gadā pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadāto preču kopapjoms iekšzemes pārvadājumos pārsniedz vienu miljonu tonnu, iesniedz vienīgi 4. panta 2. punktā prasītos datus.

4.   Šī regula neattiecas uz:

| a) | kravu pārvadājumiem ar kuģiem, kuru pilna kravnesība ir mazāka par 50 tonnām; |
| --- | --- |

a)

kravu pārvadājumiem ar kuģiem, kuru pilna kravnesība ir mazāka par 50 tonnām;

| b) | kuģiem, kuri pārvadā galvenokārt pasažierus; |
| --- | --- |

b)

kuģiem, kuri pārvadā galvenokārt pasažierus;

| c) | prāmjiem; |
| --- | --- |

c)

prāmjiem;

| d) | kuģiem, kurus vienīgi nekomerciāliem nolūkiem izmanto ostu administrācijas un valsts iestādes; |
| --- | --- |

d)

kuģiem, kurus vienīgi nekomerciāliem nolūkiem izmanto ostu administrācijas un valsts iestādes;

| e) | kuģiem, kurus izmanto vienīgi uzglabāšanai vai degvielas iepildīšanai; |
| --- | --- |

e)

kuģiem, kurus izmanto vienīgi uzglabāšanai vai degvielas iepildīšanai;

| f) | kuģiem, kurus neizmanto kravu pārvadājumiem, piemēram, zvejas kuģiem, bagarkuģiem, peldošām darbnīcām, peldošiem mājokļiem un izpriecu kuģiem. |
| --- | --- |

f)

kuģiem, kurus neizmanto kravu pārvadājumiem, piemēram, zvejas kuģiem, bagarkuģiem, peldošām darbnīcām, peldošiem mājokļiem un izpriecu kuģiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kuģojams iekšējais ūdensceļš” ir ūdens posms, kurš nav jūras daļa un pa kuru var peldēt pilnībā piekrauti kuģi ar kravnesību, kas nav mazāka kā 50 tonnas. Šis termins ietver gan kuģojamas upes un ezerus, gan kuģojamus kanālus; |
| --- | --- |

a)

“kuģojams iekšējais ūdensceļš” ir ūdens posms, kurš nav jūras daļa un pa kuru var peldēt pilnībā piekrauti kuģi ar kravnesību, kas nav mazāka kā 50 tonnas. Šis termins ietver gan kuģojamas upes un ezerus, gan kuģojamus kanālus;

| b) | “iekšējo ūdensceļu kuģis” ir kuģošanas līdzeklis, kas paredzēts preču pārvadājumiem vai pasažieru sabiedriskajiem pārvadājumiem pa kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem; |
| --- | --- |

b)

“iekšējo ūdensceļu kuģis” ir kuģošanas līdzeklis, kas paredzēts preču pārvadājumiem vai pasažieru sabiedriskajiem pārvadājumiem pa kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem;

| c) | “kuģa valstspiederība” attiecas uz valsti, kurā iekšējo ūdensceļu kuģis ir reģistrēts. |
| --- | --- |

c)

“kuģa valstspiederība” attiecas uz valsti, kurā iekšējo ūdensceļu kuģis ir reģistrēts.

4. pants

Datu vākšana

1.   Datus vāc saskaņā ar tabulām, kas izklāstītas A līdz D pielikumā.

2.   Šīs regulas 2. panta 3. punktā minētajos gadījumos datus vāc saskaņā ar tabulām, kas izklāstītas E pielikumā.

3.   Šīs regulas vajadzībām preces klasificē saskaņā ar F pielikumu.

5. pants

Datu nosūtīšana

1.   Pirmais novērošanas periods sākas 2007. gada 1. janvārī. Datu nosūtīšanu veic pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā piecus mēnešus pēc attiecīgā novērošanas perioda beigām.

2.   Pirmajos trīs šīs regulas piemērošanas gados šā panta 1. punktā minēto termiņu, kas atvēlēts datu nosūtīšanai, var pagarināt saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru. Maksimālais nosūtīšanai atvēlētais termiņš, ieskaitot piešķirto pagarinājumu, nepārsniedz astoņus mēnešus.

Nosūtīšanai atvēlētā termiņa pagarinājumi ir izklāstīti G pielikumā.

6. pants

Datu izplatīšana

Kopienas statistiku, kas pamatojas uz 4. pantā minētajiem datiem, izplata ar līdzīgu regularitāti, kāda dalībvalstīm noteikta datu nosūtīšanai.

7. pants

Datu kvalitāte

1.   Komisija (Eurostat) saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru izstrādā un publicē metodiskos norādījumus un kritērijus, kuru mērķis ir nodrošināt sagatavoto datu kvalitāti.

2.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu nosūtāmo datu kvalitāti.

3.   Komisija (Eurostat) novērtē nosūtīto datu kvalitāti. Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumus, kuros ir informācija un dati, ko Komisija (Eurostat) pieprasa, lai pārbaudītu nosūtīto datu kvalitāti.

8. pants

Īstenošanas ziņojums

Komisija, apspriedusies ar Statistikas programmu komiteju, līdz 2009. gada 15. oktobrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā jo īpaši:

| a) | izvērtē Kopienas, dalībvalstu un statistikas datu sniedzēju un lietotāju ieguvumu no sagatavotās statistikas salīdzinājumā ar tās izmaksām; |
| --- | --- |

a)

izvērtē Kopienas, dalībvalstu un statistikas datu sniedzēju un lietotāju ieguvumu no sagatavotās statistikas salīdzinājumā ar tās izmaksām;

| b) | izvērtē sagatavotās statistikas kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

izvērtē sagatavotās statistikas kvalitāti;

| c) | ņemot vērā gūtos rezultātus, nosaka potenciālā uzlabojuma jomas un jebkādus grozījumus, ko uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

c)

ņemot vērā gūtos rezultātus, nosaka potenciālā uzlabojuma jomas un jebkādus grozījumus, ko uzskata par vajadzīgiem.

9. pants

Īstenošanas pasākumi

Šīs regulas īstenošanas pasākumus, tostarp pasākumus, lai ņemtu vērā izmaiņas ekonomikā un tehnikā, paredz saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru. Minētie pasākumi attiecas uz:

| a) | pielāgojumiem attiecībā uz statistikas aptverto iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu (2. pants); |
| --- | --- |

a)

pielāgojumiem attiecībā uz statistikas aptverto iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu (2. pants);

| b) | definīciju pielāgojumiem un papildu definīciju pieņemšanu (3. pants); |
| --- | --- |

b)

definīciju pielāgojumiem un papildu definīciju pieņemšanu (3. pants);

| c) | pielāgojumiem attiecībā uz datu vākšanas jomu un pielikumu saturu (4. pants); |
| --- | --- |

c)

pielāgojumiem attiecībā uz datu vākšanas jomu un pielikumu saturu (4. pants);

| d) | kārtību, kā datus nosūta Komisijai (Eurostat), tostarp datu apmaiņas standartiem (5. pants); |
| --- | --- |

d)

kārtību, kā datus nosūta Komisijai (Eurostat), tostarp datu apmaiņas standartiem (5. pants);

| e) | kārtību, kā Komisija (Eurostat) izplata rezultātus (6. pants); |
| --- | --- |

e)

kārtību, kā Komisija (Eurostat) izplata rezultātus (6. pants);

| f) | metodisko norādījumu un kritēriju izstrādāšanu un publicēšanu (7. pants). |
| --- | --- |

f)

metodisko norādījumu un kritēriju izstrādāšanu un publicēšanu (7. pants).

10. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Lēmuma 89/382/EEK, Euratom 1. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

11. pants

Pārejas noteikumi un atcelšana

1.   Dalībvalstis 2006. gada statistikas rezultātus iesniedz saskaņā ar Direktīvu 80/1119/EEK.

2.   Ar šo Direktīva 80/1119/EEK tiek atcelta no 2007. gada 1. janvāra.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2006. gada 6. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 17. janvāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 24. jūlija Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 339, 15.12.1980., 30. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

4

(5)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

5

---

A PIELIKUMS

A1 tabula. Preču pārvadājumi, iedalot pēc preču veida (ikgadēji dati)

| Elementi | Koda veids | Nomenklatūra | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | divu burtciparu | “A1” | |
| Ziņotāja valsts | divburtu | ISO valsts kods | |
| Gads | četrciparu | “gggg” | |
| Iekraušanas valsts/reģions | divburtu vai četru burtciparu | ISO valsts kods vai NUTS2 | |
| Izkraušanas valsts/reģions | divburtu vai četru burtciparu | ISO valsts kods vai NUTS2 | |
| Pārvadājumu veids | viencipara | 1 = iekšzemes






  2 = | starptautiskie (izņemot tranzītu) |

Elementi

Koda veids

Nomenklatūra

Mērvienība

Tabula

divu burtciparu

“A1”

Ziņotāja valsts

divburtu

ISO valsts kods

Gads

četrciparu

“gggg”

Iekraušanas valsts/reģions

divburtu vai četru burtciparu

ISO valsts kods vai NUTS2

Izkraušanas valsts/reģions

divburtu vai četru burtciparu

ISO valsts kods vai NUTS2

Pārvadājumu veids

viencipara

1 = iekšzemes

2 =

starptautiskie (izņemot tranzītu)

3 = tranzīta

Preču veids

divciparu

NST 2000

Iepakojuma veids

viencipara

1= preces ir konteineros

2= preces nav konteineros

Pārvadātās tonnas

Tonnas

Tonnkilometri

Tonnkilometri

---

B PIELIKUMS

B1 tabula. Pārvadājumi, iedalot pēc kuģa valstspiederības un kuģa veida (ikgadēji dati)

| Elementi | Koda veids | Nomenklatūra | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | divu burtciparu | “B1” | |
| Ziņotāja valsts | divburtu | ISO valsts kods | |
| Gads | četrciparu | “gggg” | |
| Iekraušanas valsts/reģions | divburtu vai četru burtciparu | ISO valsts kods vai NUTS2 | |
| Izkraušanas valsts/reģions | divburtu vai četru burtciparu | ISO valsts kods vai NUTS2 | |
| Pārvadājumu veids | viencipara | 1 = iekšzemes






  2 = | starptautiskie (izņemot tranzītu) |

Elementi

Koda veids

Nomenklatūra

Mērvienība

Tabula

divu burtciparu

“B1”

Ziņotāja valsts

divburtu

ISO valsts kods

Gads

četrciparu

“gggg”

Iekraušanas valsts/reģions

divburtu vai četru burtciparu

ISO valsts kods vai NUTS2

Izkraušanas valsts/reģions

divburtu vai četru burtciparu

ISO valsts kods vai NUTS2

Pārvadājumu veids

viencipara

1 = iekšzemes

2 =

starptautiskie (izņemot tranzītu)

3 = tranzīta

Kuģa veids

viencipara

1 = pašpiedziņas liellaiva

2 = liellaiva, kas nav pašpiedziņas

3 = pašpiedziņas tankkuģis

| 4 = | tankkuģis, kas nav pašpiedziņas |
| --- | --- |

4 =

tankkuģis, kas nav pašpiedziņas

| 5 = | cita veida kuģis preču pārvadāšanai |
| --- | --- |

5 =

cita veida kuģis preču pārvadāšanai

Kuģa valstspiederība

divburtu

ISO valsts kods

Pārvadātās tonnas

Tonnas

Tonnkilometri

Tonnkilometri

B2 tabula. Kuģu satiksme (ikgadēji dati)

| Elementi | Koda veids | Nomenklatūra | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | divu burtciparu | “B2” | |
| Ziņotāja valsts | divburtu | ISO valsts kods | |
| Gads | četrciparu | “gggg” | |
| Iekrauto kuģu skaits | | | Kuģi |
| Tukšo kuģu skaits | | | Kuģi |
| Kuģa kilometri (iekrautie kuģi) | | | Kuģa kilometri |
| Kuģa kilometri (tukšie kuģi) | | | Kuģa kilometri |
| Piezīme: B2 tabulā minēto datu nosūtīšana nav obligāta. |

Elementi

Koda veids

Nomenklatūra

Mērvienība

Tabula

divu burtciparu

“B2”

Ziņotāja valsts

divburtu

ISO valsts kods

Gads

četrciparu

“gggg”

Iekrauto kuģu skaits

Kuģi

Tukšo kuģu skaits

Kuģi

Kuģa kilometri (iekrautie kuģi)

Kuģa kilometri

Kuģa kilometri (tukšie kuģi)

Kuģa kilometri

Piezīme: B2 tabulā minēto datu nosūtīšana nav obligāta.

---

C PIELIKUMS

C1 tabula. Preču pārvadājumi konteineros, iedalot pēc preču veida (ikgadēji dati)

| Elementi | Koda veids | Nomenklatūra | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | divu burtciparu | “C1” | |
| Ziņotāja valsts | divburtu | ISO valsts kods | |
| Gads | četrciparu | “gggg” | |
| Iekraušanas valsts/reģions | divburtu vai četru burtciparu | ISO valsts kods vai NUTS2 | |
| Izkraušanas valsts/reģions | divburtu vai četru burtciparu | ISO valsts kods vai NUTS2 | |
| Pārvadājumu veids | viencipara | 1 = iekšzemes






  2 = | starptautiskie (izņemot tranzītu) |

Elementi

Koda veids

Nomenklatūra

Mērvienība

Tabula

divu burtciparu

“C1”

Ziņotāja valsts

divburtu

ISO valsts kods

Gads

četrciparu

“gggg”

Iekraušanas valsts/reģions

divburtu vai četru burtciparu

ISO valsts kods vai NUTS2

Izkraušanas valsts/reģions

divburtu vai četru burtciparu

ISO valsts kods vai NUTS2

Pārvadājumu veids

viencipara

1 = iekšzemes

2 =

starptautiskie (izņemot tranzītu)

3 = tranzīta

Konteinera izmērs

viencipara

1 = 20′ kravas vienības

2 = 40′ kravas vienības

3 = kravas vienības > 20′ un < 40′

4 = kravas vienības > 40′

Iekrauts vai tukšs

viencipara

1 = iekrauti konteineri

2 = tukši konteineri

Preces veids

divciparu

NST 2000

Pārvadātās tonnas (1)

Tonnas

Tonnkilometri (1)

Tonnkilometri

TEU

TEU

TEU-kilometri

TEU-kilometri

---

(1)  Attiecas vienīgi uz iekrautiem konteineriem.

---

D PIELIKUMS

D1 tabula. Pārvadājumi pēc kuģa valstspiederības (ceturkšņa dati)

| Elementi | Koda veids | Nomenklatūra | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | divu burtciparu | “D1” | |
| Ziņotāja valsts | divburtu | ISO valsts kods | |
| Gads | četrciparu | “gggg” | |
| Ceturksnis | divu burtciparu | “Q1, Q2, Q3 vai Q4” | |
| Pārvadājumu veids | viencipara | 1 = iekšzemes






  2 = | starptautiskie (izņemot tranzītu) |

Elementi

Koda veids

Nomenklatūra

Mērvienība

Tabula

divu burtciparu

“D1”

Ziņotāja valsts

divburtu

ISO valsts kods

Gads

četrciparu

“gggg”

Ceturksnis

divu burtciparu

“Q1, Q2, Q3 vai Q4”

Pārvadājumu veids

viencipara

1 = iekšzemes

2 =

starptautiskie (izņemot tranzītu)

3 = tranzīta

Kuģa valstspiederība

divburtu

ISO valsts kods

Pārvadātās tonnas

Tonnas

Tonnkilometri

Tonnkilometri

D2 tabula. Pārvadājumi konteineros pēc kuģa valstspiederības (ceturkšņa dati)

| Elementi | Koda veids | Nomenklatūra | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | divu burtciparu | “D2” | |
| Ziņotāja valsts | divburtu | ISO valsts kods | |
| Gads | četrciparu | “gggg” | |
| Ceturksnis | divu burtciparu | “Q1, Q2, Q3 vai Q4” | |
| Pārvadājumu veids | viencipara | 1 = iekšzemes






  2 = | starptautiskie (izņemot tranzītu) |

Elementi

Koda veids

Nomenklatūra

Mērvienība

Tabula

divu burtciparu

“D2”

Ziņotāja valsts

divburtu

ISO valsts kods

Gads

četrciparu

“gggg”

Ceturksnis

divu burtciparu

“Q1, Q2, Q3 vai Q4”

Pārvadājumu veids

viencipara

1 = iekšzemes

2 =

starptautiskie (izņemot tranzītu)

3 = tranzīta

Kuģa valstspiederība

divburtu

ISO valsts kods

Iekrauts vai tukšs

viencipara

1 = iekrauti konteineri

2 = tukši konteineri

Pārvadātās tonnas (1)

Tonnas

Tonnkilometri (1)

Tonnkilometri

TEU

TEU

TEU-kilometri

TEU-kilometri

---

(1)  Attiecas vienīgi uz iekrautiem konteineriem.

---

E PIELIKUMS

E1 tabula. Preču pārvadājumi (ikgadēji dati)

| Elementi | Koda veids | Nomenklatūra | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | divu burtciparu | “E1” | |
| Ziņotāja valsts | divburtu | ISO valsts kods | |
| Gads | četrciparu | “gggg” | |
| Kopējais pārvadāto tonnu apjoms | | | Tonnas |
| Tonnkilometri kopā | | | Tonnkilometri |

Elementi

Koda veids

Nomenklatūra

Mērvienība

Tabula

divu burtciparu

“E1”

Ziņotāja valsts

divburtu

ISO valsts kods

Gads

četrciparu

“gggg”

Kopējais pārvadāto tonnu apjoms

Tonnas

Tonnkilometri kopā

Tonnkilometri

---

F PIELIKUMS

Preču nomenklatūra

NST-2000

| NST-2000 grupas | Preču apraksts | CPA klasifikācijas nodaļas |
| --- | --- | --- |
| 01 | Lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības izstrādājumi; zivis un citi zivju produkti | 01, 02, 05 |
| 02 | Akmeņogles un brūnogles; kūdra; jēlnafta un dabasgāze; urāns un torijs | 10, 11, 12 |
| 03 | Metāla rūdas, kā arī cita veida ieguves rūpniecības un karjeru izstrādes produkti | 13, 14 |
| 04 | Pārtikas produkti, dzērieni un tabaka | 15, 16 |
| 05 | Tekstilizstrādājumi un ražojumi no tiem; āda un ādas izstrādājumi | 17, 18, 19 |
| 06 | Koksne, koksnes un korķa izstrādājumi (izņemot mēbeles); izstrādājumi no salmiem un pīšanas materiāliem; koksnes masa, papīrs un papīra izstrādājumi; ierakstu reproducēšana un iespieddarbi | 20, 21, 22 |
| 07 | Kokss, pārstrādāti naftas produkti un kodoldegviela | 23 |
| 08 | Ķīmiskie elementi, ķīmiskie produkti un ķīmiskā šķiedra; gumijas un plastmasas izstrādājumi | 24, 25 |
| 09 | Pārējie nemetāliskie minerālu izstrādājumi | 26 |
| 10 | Parastie metāli; gatavie metālizstrādājumi, izņemot mašīnas un iekārtas | 27, 28 |
| 11 | Mašīnas un iekārtas, kas nav iekļautas citās grupās; biroju tehnika un datori; elektriskās mašīnas un aparāti, kas nav iekļauti citās grupās; radio, televīzijas un sakaru iekārtas un aparatūra; medicīnas, precīzijas un optiskie instrumenti; pulksteņi | 29, 30, 31, 32, 33 |
| 12 | Transportlīdzekļi | 34, 35 |
| 13 | Mēbeles; cita veida ražošana, kas nav iekļauta citās grupās | 36 |
| 14 | Metāla atkritumu otrreizējā pārstrāde; sadzīves atkritumi un citi atkritumi, kas nav iekļauti CPA | 37 + sadzīves atkritumi (CPA 90. nodaļa un citi atkritumi, kas nav iekļauti CPA) |
| 15 | Pasts, sūtījumi
  Piezīme: šo pozīciju parasti izmanto precēm, ko transportē pasta pārvaldes un specializēti kurjerdienesti (NACE Rev. 1, 64. nodaļa). | |
| 16 | Iekārtas un materiāli, ko izmanto preču transportēšanā
  Piezīme: šī pozīcija ietver tādus posteņus kā tukši konteineri, paliktņi, kastes, būri un krātiņi. Tā ietver arī transportlīdzekļus, kuros paredzēts pārvadāt preces un kurus pašus pārvadā ar citu transportlīdzekli.
  Koda noteikšana šādiem materiāliem neietekmē jautājumu, vai šādi materiāli ir jāuzskata par “precēm”, tas ir atkarīgs no katra pārvadājumu veida datu vākšanas noteikumiem. | |
| 17 | Preces, ko pārvieto mājsaimniecības un biroja iedzīves pārvadājumos; bagāža, ko transportē atsevišķi no pasažieriem; mehāniskie transportlīdzekļi, ko pārvieto uz remonta vietu; citas preces, kas nav tirdzniecības apritē un nav minētas citās grupās | |
| 18 | Preču grupas; vairāku preču grupu sajaukums, ko transportē kopā
  Piezīme: šo pozīciju izmanto tad, ja neuzskata par atbilstīgu sadalīt preces atsevišķās grupās no 01 līdz 16. | |
| 19 | Nenoteiktas preces: preces, kuras kaut kāda iemesla dēļ nav identificējamas un tādēļ tās nevar sadalīt atsevišķās grupās no 01 līdz 16
  Piezīme: šī pozīcija ir paredzēta precēm, par kurām pārskata sagatavotājam nav ziņu par pārvadāto preču veidu. | |
| 20 | Citas preces, kas nekur nav iekļautas
  Piezīme: šī pozīcija aptver tās preces, ko nevar iedalīt nevienā no grupām no 01 līdz 19. Tā kā ar grupām no 01 līdz 19 ir paredzēts aptvert visas iespējamās pārvadājamo preču kategorijas, 20. grupu praktiski neizmanto, ja nu vienīgi gadījumā, lai norādītu nepieciešamību pārbaudīt iesniegto datu pareizību. | |

NST-2000 grupas

Preču apraksts

CPA klasifikācijas nodaļas

01

Lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības izstrādājumi; zivis un citi zivju produkti

01, 02, 05

02

Akmeņogles un brūnogles; kūdra; jēlnafta un dabasgāze; urāns un torijs

10, 11, 12

03

Metāla rūdas, kā arī cita veida ieguves rūpniecības un karjeru izstrādes produkti

13, 14

04

Pārtikas produkti, dzērieni un tabaka

15, 16

05

Tekstilizstrādājumi un ražojumi no tiem; āda un ādas izstrādājumi

17, 18, 19

06

Koksne, koksnes un korķa izstrādājumi (izņemot mēbeles); izstrādājumi no salmiem un pīšanas materiāliem; koksnes masa, papīrs un papīra izstrādājumi; ierakstu reproducēšana un iespieddarbi

20, 21, 22

07

Kokss, pārstrādāti naftas produkti un kodoldegviela

23

08

Ķīmiskie elementi, ķīmiskie produkti un ķīmiskā šķiedra; gumijas un plastmasas izstrādājumi

24, 25

09

Pārējie nemetāliskie minerālu izstrādājumi

26

10

Parastie metāli; gatavie metālizstrādājumi, izņemot mašīnas un iekārtas

27, 28

11

Mašīnas un iekārtas, kas nav iekļautas citās grupās; biroju tehnika un datori; elektriskās mašīnas un aparāti, kas nav iekļauti citās grupās; radio, televīzijas un sakaru iekārtas un aparatūra; medicīnas, precīzijas un optiskie instrumenti; pulksteņi

29, 30, 31, 32, 33

12

Transportlīdzekļi

34, 35

13

Mēbeles; cita veida ražošana, kas nav iekļauta citās grupās

36

14

Metāla atkritumu otrreizējā pārstrāde; sadzīves atkritumi un citi atkritumi, kas nav iekļauti CPA

37 + sadzīves atkritumi (CPA 90. nodaļa un citi atkritumi, kas nav iekļauti CPA)

15

Pasts, sūtījumi

Piezīme: šo pozīciju parasti izmanto precēm, ko transportē pasta pārvaldes un specializēti kurjerdienesti (NACE Rev. 1, 64. nodaļa).

16

Iekārtas un materiāli, ko izmanto preču transportēšanā

Piezīme: šī pozīcija ietver tādus posteņus kā tukši konteineri, paliktņi, kastes, būri un krātiņi. Tā ietver arī transportlīdzekļus, kuros paredzēts pārvadāt preces un kurus pašus pārvadā ar citu transportlīdzekli.

Koda noteikšana šādiem materiāliem neietekmē jautājumu, vai šādi materiāli ir jāuzskata par “precēm”, tas ir atkarīgs no katra pārvadājumu veida datu vākšanas noteikumiem.

17

Preces, ko pārvieto mājsaimniecības un biroja iedzīves pārvadājumos; bagāža, ko transportē atsevišķi no pasažieriem; mehāniskie transportlīdzekļi, ko pārvieto uz remonta vietu; citas preces, kas nav tirdzniecības apritē un nav minētas citās grupās

18

Preču grupas; vairāku preču grupu sajaukums, ko transportē kopā

Piezīme: šo pozīciju izmanto tad, ja neuzskata par atbilstīgu sadalīt preces atsevišķās grupās no 01 līdz 16.

19

Nenoteiktas preces: preces, kuras kaut kāda iemesla dēļ nav identificējamas un tādēļ tās nevar sadalīt atsevišķās grupās no 01 līdz 16

Piezīme: šī pozīcija ir paredzēta precēm, par kurām pārskata sagatavotājam nav ziņu par pārvadāto preču veidu.

20

Citas preces, kas nekur nav iekļautas

Piezīme: šī pozīcija aptver tās preces, ko nevar iedalīt nevienā no grupām no 01 līdz 19. Tā kā ar grupām no 01 līdz 19 ir paredzēts aptvert visas iespējamās pārvadājamo preču kategorijas, 20. grupu praktiski neizmanto, ja nu vienīgi gadījumā, lai norādītu nepieciešamību pārbaudīt iesniegto datu pareizību.

---

G PIELIKUMS

Datu nosūtīšanai atvēlētā termiņa pagarinājumi (5. panta 2. punkts)

| Dalībvalsts | Pagarinātais nosūtīšanas termiņš pēc novērošanas perioda beigām | Pēdējais gads, kad piemēro termiņa pagarinājumu |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | 8 mēneši | 2009. |

Dalībvalsts

Pagarinātais nosūtīšanas termiņš pēc novērošanas perioda beigām

Pēdējais gads, kad piemēro termiņa pagarinājumu

Beļģija

8 mēneši

2009.

---

| 25.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 264/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 264/12

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1366/2006

(2006. gada 6. septembris),

ar kuru attiecībā uz bāzes gadu daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu kvotu piešķiršanai groza Regulu (EK) Nr. 2037/2000, ņemot vērā dalībvalstis, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2037/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par vielām, kas noārda ozona slāni (3), 1999. gads ir bāzes gads daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu (HCFC) kvotu piešķiršanai. HCFC tirgus desmit jaunajās dalībvalstīs kopš 1999. gada ir būtiski mainījies sakarā ar jaunu uzņēmumu darbību un tirgus daļu izmaiņām. Ja 1999. gadu pieņemtu kā bāzes gadu HCFC kvotu piešķiršanai šajās jaunajās dalībvalstīs, liels uzņēmumu skaits nesaņemtu importa kvotas. To varētu uzskatīt par patvaļību, un tas varētu arī izraisīt nediskriminēšanas un tiesiskās paļāvības principa pārkāpšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2037/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par vielām, kas noārda ozona slāni (3), 1999. gads ir bāzes gads daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu (HCFC) kvotu piešķiršanai. HCFC tirgus desmit jaunajās dalībvalstīs kopš 1999. gada ir būtiski mainījies sakarā ar jaunu uzņēmumu darbību un tirgus daļu izmaiņām. Ja 1999. gadu pieņemtu kā bāzes gadu HCFC kvotu piešķiršanai šajās jaunajās dalībvalstīs, liels uzņēmumu skaits nesaņemtu importa kvotas. To varētu uzskatīt par patvaļību, un tas varētu arī izraisīt nediskriminēšanas un tiesiskās paļāvības principa pārkāpšanu.

| (2) | Kvotu pamatā parasti vajadzētu būt visjaunākajiem un visraksturīgākajiem skaitliskajiem rādītājiem, lai nodrošinātu to, ka importētāji uzņēmumi jaunajās dalībvalstīs netiktu izslēgti. Tāpēc ir lietderīgi izvēlēties gadus, par kuriem ir pieejami visjaunākie dati. Lai vislabāk atspoguļotu komerciālo situāciju HCFC tirgū jaunajās desmit dalībvalstīs, attiecībā uz šo dalībvalstu uzņēmumiem par bāzi būtu jāizmanto tirgus daļas vidējie rādītāji 2002. un 2003. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Kvotu pamatā parasti vajadzētu būt visjaunākajiem un visraksturīgākajiem skaitliskajiem rādītājiem, lai nodrošinātu to, ka importētāji uzņēmumi jaunajās dalībvalstīs netiktu izslēgti. Tāpēc ir lietderīgi izvēlēties gadus, par kuriem ir pieejami visjaunākie dati. Lai vislabāk atspoguļotu komerciālo situāciju HCFC tirgū jaunajās desmit dalībvalstīs, attiecībā uz šo dalībvalstu uzņēmumiem par bāzi būtu jāizmanto tirgus daļas vidējie rādītāji 2002. un 2003. gadā.

| (3) | Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2037/2000, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2037/2000,

]IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 3. punkta i) apakšpunktam pievieno šādu punktu:

| “i) | atkāpjoties no h) punkta, ikviens ražotājs un importētājs Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā nodrošina, lai aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru tas laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām, izteikts kā b), d), e) un f) punktā aprēķināto apjomu procentuāla daļa, nepārsniegtu šā ražotāja un importētāja vidējo procentuālo tirgus daļu 2002. un 2003. gadā.” |
| --- | --- |

“i)

atkāpjoties no h) punkta, ikviens ražotājs un importētājs Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā nodrošina, lai aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru tas laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām, izteikts kā b), d), e) un f) punktā aprēķināto apjomu procentuāla daļa, nepārsniegtu šā ražotāja un importētāja vidējo procentuālo tirgus daļu 2002. un 2003. gadā.”

.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2006. gada 6. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  OV C 110, 9.5.2006., 33. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 27. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 27. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 29/2006 (OV L 6, 11.1.2006., 27. lpp.).

3

---

| 25.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 264/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 264/13

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1367/2006

(2006. gada 6. septembris)

par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2006. gada 22. jūnijā apstiprināto kopīgo dokumentu (2),

tā kā:

| (1) | Kopienas tiesību aktu mērķis vides jomā inter alia ir palīdzēt saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un aizsargāt cilvēku veselību, tādējādi sekmējot ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas tiesību aktu mērķis vides jomā inter alia ir palīdzēt saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un aizsargāt cilvēku veselību, tādējādi sekmējot ilgtspējīgu attīstību.

| (2) | Sestajā Kopienas vides rīcības programmā (3) uzsvērts, cik svarīgi ir sniegt pietiekamu vides informāciju un nodrošināt iespējas sabiedrībai efektīvi piedalīties ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā, tādējādi palielinot atbildību par lēmumu pieņemšanu un tās pārskatāmību, kā arī sekmējot sabiedrības informētību un atbalstu pieņemtiem lēmumiem. Turklāt, tāpat kā iepriekšējās programmas (4), arī šī programma mudina efektīvāk īstenot un piemērot Kopienas tiesību aktus vides aizsardzības jomā, tostarp nodrošināt Kopienas noteikumu izpildi un vērsties pret Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem vides jomā. |
| --- | --- |

(2)

Sestajā Kopienas vides rīcības programmā (3) uzsvērts, cik svarīgi ir sniegt pietiekamu vides informāciju un nodrošināt iespējas sabiedrībai efektīvi piedalīties ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā, tādējādi palielinot atbildību par lēmumu pieņemšanu un tās pārskatāmību, kā arī sekmējot sabiedrības informētību un atbalstu pieņemtiem lēmumiem. Turklāt, tāpat kā iepriekšējās programmas (4), arī šī programma mudina efektīvāk īstenot un piemērot Kopienas tiesību aktus vides aizsardzības jomā, tostarp nodrošināt Kopienas noteikumu izpildi un vērsties pret Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem vides jomā.

| (3) | Kopiena 1998. gada 25. jūnijā parakstīja Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (turpmāk tekstā – “Orhūsas Konvencija”). Kopiena apstiprināja Orhūsas Konvenciju 2005. gada 17. februārī (5). Kopienas tiesību aktiem būtu jāsaskan ar minēto konvenciju. |
| --- | --- |

(3)

Kopiena 1998. gada 25. jūnijā parakstīja Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (turpmāk tekstā – “Orhūsas Konvencija”). Kopiena apstiprināja Orhūsas Konvenciju 2005. gada 17. februārī (5). Kopienas tiesību aktiem būtu jāsaskan ar minēto konvenciju.

| (4) | Kopiena jau ir pieņēmusi vairākus tiesību aktus, kas attīstās un palīdz sasniegt Orhūsas konvencijas mērķus. Būtu jāparedz konvencijas prasību piemērošana Kopienas iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(4)

Kopiena jau ir pieņēmusi vairākus tiesību aktus, kas attīstās un palīdz sasniegt Orhūsas konvencijas mērķus. Būtu jāparedz konvencijas prasību piemērošana Kopienas iestādēm un struktūrām.

| (5) | Ir lietderīgi trīs Orhūsas Konvencijas pamatprincipus, proti, pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, aplūkot vienā tiesību aktā, kā arī paredzēt kopīgus noteikumus par mērķiem un definīcijām. Tas palīdzētu racionalizēt tiesību aktus un uzlabot to īstenošanas pasākumu pārskatāmību, kas attiecas uz Kopienas iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi trīs Orhūsas Konvencijas pamatprincipus, proti, pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, aplūkot vienā tiesību aktā, kā arī paredzēt kopīgus noteikumus par mērķiem un definīcijām. Tas palīdzētu racionalizēt tiesību aktus un uzlabot to īstenošanas pasākumu pārskatāmību, kas attiecas uz Kopienas iestādēm un struktūrām.

| (6) | Vispārējs princips paredz, ka tiesības, ko garantē trīs Orhūsas Konvencijas pamatprincipi, piemēro bez diskriminācijas pilsonības, tautības vai dzīvesvietas dēļ. |
| --- | --- |

(6)

Vispārējs princips paredz, ka tiesības, ko garantē trīs Orhūsas Konvencijas pamatprincipi, piemēro bez diskriminācijas pilsonības, tautības vai dzīvesvietas dēļ.

| (7) | Orhūsas Konvencijā valsts iestādes ir plaši definētas; pamatprincips ir tāds, ka visos gadījumos, kad īsteno valsts varu, fiziskām personām un viņu organizācijām būtu jābūt dotām tiesībām. Tādēļ Kopienas iestādes un struktūras, uz ko attiecas šī regula, būtu jādefinē tikpat plaši un funkcionāli. Saskaņā ar Orhūsas Konvenciju Kopienas iestādēm un struktūrām var nepiemērot šo konvenciju gadījumos, kad tās īsteno tiesu vai likumdevēju varu. Tomēr, lai nodrošinātu saskaņu ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (6), noteikumi par pieeju vides informācijai būtu jāpiemēro Kopienas iestādēm un struktūrām, kad tās īsteno likumdevēju varu. |
| --- | --- |

(7)

Orhūsas Konvencijā valsts iestādes ir plaši definētas; pamatprincips ir tāds, ka visos gadījumos, kad īsteno valsts varu, fiziskām personām un viņu organizācijām būtu jābūt dotām tiesībām. Tādēļ Kopienas iestādes un struktūras, uz ko attiecas šī regula, būtu jādefinē tikpat plaši un funkcionāli. Saskaņā ar Orhūsas Konvenciju Kopienas iestādēm un struktūrām var nepiemērot šo konvenciju gadījumos, kad tās īsteno tiesu vai likumdevēju varu. Tomēr, lai nodrošinātu saskaņu ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (6), noteikumi par pieeju vides informācijai būtu jāpiemēro Kopienas iestādēm un struktūrām, kad tās īsteno likumdevēju varu.

| (8) | Vides informācijas definīcija šajā regulā attiecas uz jebkādas formas informāciju par vides stāvokli. Šai definīcijai, kas ir saskaņota ar definīciju, kas izmantota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (7), ir tāds pats saturs kā tai, kas ietverta Orhūsas Konvencijā. “Dokumenta” definīcija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 attiecas uz vides informāciju, kā definēts šajā regulā. |
| --- | --- |

(8)

Vides informācijas definīcija šajā regulā attiecas uz jebkādas formas informāciju par vides stāvokli. Šai definīcijai, kas ir saskaņota ar definīciju, kas izmantota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (7), ir tāds pats saturs kā tai, kas ietverta Orhūsas Konvencijā. “Dokumenta” definīcija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 attiecas uz vides informāciju, kā definēts šajā regulā.

| (9) | Ir lietderīgi līdztekus pieejai, kas izmantota attiecībā uz dalībvalstu pienākumiem atbilstīgi spēkā esošiem EK tiesību aktiem, šajā regulā paredzēt “plānu un programmu” definīciju, ņemot vērā Orhūsas Konvencijas noteikumus. “Ar vidi saistīti plāni un programmas” būtu jādefinē, ņemot vērā to, kā tās palīdz sasniegt Kopienas vides politikas mērķus un prioritātes vai cik nopietni tās var ietekmēt to sasniegšanu. Sestā Kopienas vides rīcības programma paredz Kopienas vides politikas mērķus, kā arī darbības, lai tos sasniegtu desmit gados no 2002. gada 22. jūlija. Minētā laikposma beigās būtu jāpieņem nākamā vides rīcības programma. |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi līdztekus pieejai, kas izmantota attiecībā uz dalībvalstu pienākumiem atbilstīgi spēkā esošiem EK tiesību aktiem, šajā regulā paredzēt “plānu un programmu” definīciju, ņemot vērā Orhūsas Konvencijas noteikumus. “Ar vidi saistīti plāni un programmas” būtu jādefinē, ņemot vērā to, kā tās palīdz sasniegt Kopienas vides politikas mērķus un prioritātes vai cik nopietni tās var ietekmēt to sasniegšanu. Sestā Kopienas vides rīcības programma paredz Kopienas vides politikas mērķus, kā arī darbības, lai tos sasniegtu desmit gados no 2002. gada 22. jūlija. Minētā laikposma beigās būtu jāpieņem nākamā vides rīcības programma.

| (10) | Ņemot vērā, ka tiesību akti vides jomā pastāvīgi attīstās, vides tiesību aktu definīcijai būtu jāatsaucas uz Kopienas vides politikas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā, ka tiesību akti vides jomā pastāvīgi attīstās, vides tiesību aktu definīcijai būtu jāatsaucas uz Kopienas vides politikas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā.

| (11) | Būtu jānodrošina iespēja iekšēji pārskatīt individuālā rakstura administratīvus aktus, ja tie uzliek juridiskas saistības un tiem ir ārēja ietekme. Tāpat noteikumi būtu jāattiecina uz bezdarbību, ja tiesību akti vides jomā uzliek pienākumu pieņemt administratīvus aktus. Tā kā uz aktiem, ko pieņem Kopienas iestāde vai struktūra, kas īsteno tiesu vai likumdevēju varu, var neattiecināt pārskatīšanu, tā būtu jābūt arī ar citām izmeklēšanas procedūrām, kurās Kopienas iestāde vai struktūra saskaņā ar Līgumu darbojas kā administratīvas pārskatīšanas iestāde. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jānodrošina iespēja iekšēji pārskatīt individuālā rakstura administratīvus aktus, ja tie uzliek juridiskas saistības un tiem ir ārēja ietekme. Tāpat noteikumi būtu jāattiecina uz bezdarbību, ja tiesību akti vides jomā uzliek pienākumu pieņemt administratīvus aktus. Tā kā uz aktiem, ko pieņem Kopienas iestāde vai struktūra, kas īsteno tiesu vai likumdevēju varu, var neattiecināt pārskatīšanu, tā būtu jābūt arī ar citām izmeklēšanas procedūrām, kurās Kopienas iestāde vai struktūra saskaņā ar Līgumu darbojas kā administratīvas pārskatīšanas iestāde.

| (12) | Orhūsas Konvencija aicina nodrošināt sabiedrības pieeju vides informācijai, vai nu atbildot uz pieprasījumu, vai arī iestādēm, uz ko attiecas konvencija, aktīvi izplatot minēto informāciju. Regula (EK) Nr. 1049/2001 attiecas uz Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, kā arī uz aģentūrām un līdzīgām struktūrām, kas izveidotas ar Kopienas tiesību aktiem. Tajā šīm iestādēm paredzēti noteikumi, kas visnotaļ atbilst Orhūsas Konvencijā ietvertajiem. Regula (EK) Nr. 1049/2001 būtu jāattiecina arī uz visām pārējām Kopienas iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(12)

Orhūsas Konvencija aicina nodrošināt sabiedrības pieeju vides informācijai, vai nu atbildot uz pieprasījumu, vai arī iestādēm, uz ko attiecas konvencija, aktīvi izplatot minēto informāciju. Regula (EK) Nr. 1049/2001 attiecas uz Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, kā arī uz aģentūrām un līdzīgām struktūrām, kas izveidotas ar Kopienas tiesību aktiem. Tajā šīm iestādēm paredzēti noteikumi, kas visnotaļ atbilst Orhūsas Konvencijā ietvertajiem. Regula (EK) Nr. 1049/2001 būtu jāattiecina arī uz visām pārējām Kopienas iestādēm un struktūrām.

| (13) | Ja Orhūsas Konvencijas noteikumi nedz pilnīgi, nedz daļēji nav ietverti arī Regulā (EK) Nr. 1049/2001, jāpievēršas šādiem noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz vides informācijas savākšanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

(13)

Ja Orhūsas Konvencijas noteikumi nedz pilnīgi, nedz daļēji nav ietverti arī Regulā (EK) Nr. 1049/2001, jāpievēršas šādiem noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz vides informācijas savākšanu un izplatīšanu.

| (14) | Lai efektīvi varētu izmantot sabiedrības tiesības piekļūt vides informācijai, ir svarīgi nodrošināt kvalitatīvu vides informāciju. Tālab der ieviest noteikumus, kas uzliek pienākumu Komisijas iestādēm un struktūrām nodrošināt kvalitāti. |
| --- | --- |

(14)

Lai efektīvi varētu izmantot sabiedrības tiesības piekļūt vides informācijai, ir svarīgi nodrošināt kvalitatīvu vides informāciju. Tālab der ieviest noteikumus, kas uzliek pienākumu Komisijas iestādēm un struktūrām nodrošināt kvalitāti.

| (15) | Ja Regulā (EK) Nr. 1049/2001 ir paredzēti izņēmumi, tie būtu jāpiemēro, ievērojot jebkādus konkrētākus noteikumus pieprasījumiem piekļūt vides informācijai, kas paredzēti šajā regulā. Attiecībā uz pieeju vides informācijai atteikuma iemesli būtu jāinterpretē sašaurināti, ievērojot sabiedrības intereses saņemt informāciju un to, vai pieprasītā informācija attiecas uz emisijām apkārtējā vidē. Termins “komerciālās intereses” attiecas uz nolīgumiem par konfidencialitāti, ko noslēgušas iestādes vai struktūras, kas veic banku darbības. |
| --- | --- |

(15)

Ja Regulā (EK) Nr. 1049/2001 ir paredzēti izņēmumi, tie būtu jāpiemēro, ievērojot jebkādus konkrētākus noteikumus pieprasījumiem piekļūt vides informācijai, kas paredzēti šajā regulā. Attiecībā uz pieeju vides informācijai atteikuma iemesli būtu jāinterpretē sašaurināti, ievērojot sabiedrības intereses saņemt informāciju un to, vai pieprasītā informācija attiecas uz emisijām apkārtējā vidē. Termins “komerciālās intereses” attiecas uz nolīgumiem par konfidencialitāti, ko noslēgušas iestādes vai struktūras, kas veic banku darbības.

| (16) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK (1998. gada 24. septembris) par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā (8), ar Komisijas palīdzību jau ir izveidots Kopienas mēroga tīkls dalībvalstu sadarbības un koordinācijas veicināšanai, lai Kopienā uzlabotu vairāku infekcijas slimību profilaksi un kontroli. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1786/2002/EK (9) ir pieņemta Kopienas rīcības programma sabiedrības veselības aizsardzības jomā, kas papildina attiecīgo valstu politiku. Šīs programmas elementi, proti, uzlabot informācijas kvalitāti un vairot zināšanas par sabiedrības veselības aizsardzību, kā arī palielināt spējas ātri un saskaņoti reaģēt uz veselības apdraudējumiem, ir mērķi, kas pilnībā atbilst Orhūsas Konvencijas prasībām. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro, neskarot Lēmumu Nr. 2119/98/EK un Lēmumu Nr. 1786/2002/EK. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK (1998. gada 24. septembris) par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā (8), ar Komisijas palīdzību jau ir izveidots Kopienas mēroga tīkls dalībvalstu sadarbības un koordinācijas veicināšanai, lai Kopienā uzlabotu vairāku infekcijas slimību profilaksi un kontroli. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1786/2002/EK (9) ir pieņemta Kopienas rīcības programma sabiedrības veselības aizsardzības jomā, kas papildina attiecīgo valstu politiku. Šīs programmas elementi, proti, uzlabot informācijas kvalitāti un vairot zināšanas par sabiedrības veselības aizsardzību, kā arī palielināt spējas ātri un saskaņoti reaģēt uz veselības apdraudējumiem, ir mērķi, kas pilnībā atbilst Orhūsas Konvencijas prasībām. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro, neskarot Lēmumu Nr. 2119/98/EK un Lēmumu Nr. 1786/2002/EK.

| (17) | Orhūsas Konvencija prasa Pusēm paredzēt noteikumus, lai iesaistītu sabiedrību ar vidi saistītu plānu un programmu sagatavošanā. Tādos noteikumos ir jāietver pieņemami termiņi, lai sabiedrībai sniegtu informāciju par attiecīgu lēmumu pieņemšanu vides jomā. Lai sabiedrības dalība būtu efektīva, tai ir jānotiek agrīnā stadijā, kad vēl ir iespējami jebkādi risinājumi. Paredzot noteikumus par sabiedrības dalību, Kopienas iestādēm un struktūrām būtu jānosaka, kāda sabiedrības daļa var piedalīties attiecīgos pasākumos. Tāpat Orhūsas Konvencija prasa, lai Puses tiktāl, ciktāl tas ir atbilstīgi, cenšas nodrošināt iespējas sabiedrības dalībai politikas izstrādē attiecībā uz vidi. |
| --- | --- |

(17)

Orhūsas Konvencija prasa Pusēm paredzēt noteikumus, lai iesaistītu sabiedrību ar vidi saistītu plānu un programmu sagatavošanā. Tādos noteikumos ir jāietver pieņemami termiņi, lai sabiedrībai sniegtu informāciju par attiecīgu lēmumu pieņemšanu vides jomā. Lai sabiedrības dalība būtu efektīva, tai ir jānotiek agrīnā stadijā, kad vēl ir iespējami jebkādi risinājumi. Paredzot noteikumus par sabiedrības dalību, Kopienas iestādēm un struktūrām būtu jānosaka, kāda sabiedrības daļa var piedalīties attiecīgos pasākumos. Tāpat Orhūsas Konvencija prasa, lai Puses tiktāl, ciktāl tas ir atbilstīgi, cenšas nodrošināt iespējas sabiedrības dalībai politikas izstrādē attiecībā uz vidi.

| (18) | Ar Orhūsas Konvencijas 9. panta 3. punktu paredzēta pieeja tiesas procedūrām vai citām pārskatīšanas procedūrām, lai apstrīdētu fizisku personu vai valsts iestāžu darbību vai bezdarbību, pārkāpjot tiesību aktus vides jomā. Noteikumiem par pieeju tiesvedībai jābūt saskaņā ar Līgumu. Šajā sakarā ir lietderīgi, ka šī regula attiecas tikai uz valsts iestāžu darbību vai bezdarbību. |
| --- | --- |

(18)

Ar Orhūsas Konvencijas 9. panta 3. punktu paredzēta pieeja tiesas procedūrām vai citām pārskatīšanas procedūrām, lai apstrīdētu fizisku personu vai valsts iestāžu darbību vai bezdarbību, pārkāpjot tiesību aktus vides jomā. Noteikumiem par pieeju tiesvedībai jābūt saskaņā ar Līgumu. Šajā sakarā ir lietderīgi, ka šī regula attiecas tikai uz valsts iestāžu darbību vai bezdarbību.

| (19) | Lai nodrošinātu pietiekamus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp tādus, ko saskaņā ar attiecīgiem Līguma noteikumiem var izmantot Eiropas Kopienu Tiesā, ir lietderīgi Kopienas iestādei vai struktūrai, kas pieņēmusi apstrīdamo aktu vai kas iespējamas administratīvas bezdarbības gadījumā nav pieņēmusi kādu aktu, dot iespēju atkārtoti izskatīt iepriekš pieņemto lēmumu vai – bezdarbības gadījumā – pieņemt aktu. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu pietiekamus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp tādus, ko saskaņā ar attiecīgiem Līguma noteikumiem var izmantot Eiropas Kopienu Tiesā, ir lietderīgi Kopienas iestādei vai struktūrai, kas pieņēmusi apstrīdamo aktu vai kas iespējamas administratīvas bezdarbības gadījumā nav pieņēmusi kādu aktu, dot iespēju atkārtoti izskatīt iepriekš pieņemto lēmumu vai – bezdarbības gadījumā – pieņemt aktu.

| (20) | Nevalstiskām organizācijām, kas aktīvi darbojas vides aizsardzības jomā un atbilst konkrētiem kritērijiem, jo īpaši nolūkā nodrošināt to neatkarību un pārskatatbildību, un kas ir pierādījušas, ka to galvenais mērķis ir veicināt vides aizsardzību, būtu jābūt tiesīgām pieprasīt Kopienas līmenī iekšēji pārskatīt aktus, ko pieņēmusi Kopienas iestāde vai struktūra atbilstīgi vides tiesību aktiem, kā arī bezdarbību, lai attiecīga iestāde vai struktūra tos varētu pārskatīt. |
| --- | --- |

(20)

Nevalstiskām organizācijām, kas aktīvi darbojas vides aizsardzības jomā un atbilst konkrētiem kritērijiem, jo īpaši nolūkā nodrošināt to neatkarību un pārskatatbildību, un kas ir pierādījušas, ka to galvenais mērķis ir veicināt vides aizsardzību, būtu jābūt tiesīgām pieprasīt Kopienas līmenī iekšēji pārskatīt aktus, ko pieņēmusi Kopienas iestāde vai struktūra atbilstīgi vides tiesību aktiem, kā arī bezdarbību, lai attiecīga iestāde vai struktūra tos varētu pārskatīt.

| (21) | Ja iepriekšēji pieprasījumi veikt iekšēju pārskatīšanu nav bijuši sekmīgi, attiecīgajai nevalstiskai organizācijai vajadzētu būt tiesīgai ierosināt tiesvedību Tiesā saskaņā ar attiecīgiem Līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(21)

Ja iepriekšēji pieprasījumi veikt iekšēju pārskatīšanu nav bijuši sekmīgi, attiecīgajai nevalstiskai organizācijai vajadzētu būt tiesīgai ierosināt tiesvedību Tiesā saskaņā ar attiecīgiem Līguma noteikumiem.

| (22) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 37. pantā, |
| --- | --- |

(22)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 37. pantā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Mērķis

1.   Šīs regulas mērķis ir veicināt to pienākumu īstenošanu, kas izriet no ANO/EEK Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, turpmāk – “Orhūsas Konvencija”, paredzot noteikumus par konvencijas piemērošanu Kopienas iestādēm un struktūrām, jo īpaši:

| a) | garantējot tiesības piekļūt vides informācijai, ko saņēmušas vai sagatavojušas Kopienas iestādes vai struktūras un kas ir to rīcībā, kā arī izklāstot pamatnosacījumus un praktiskus pasākumus šo tiesību izmantošanai; |
| --- | --- |

a)

garantējot tiesības piekļūt vides informācijai, ko saņēmušas vai sagatavojušas Kopienas iestādes vai struktūras un kas ir to rīcībā, kā arī izklāstot pamatnosacījumus un praktiskus pasākumus šo tiesību izmantošanai;

| b) | nodrošinot, ka vides informācija kļūst arvien plašāk pieejama un ir publiski izplatīta, lai panāktu pēc iespējas plašāku sistemātisku vides informācijas publisku pieejamību un izplatīšanu. Tālab jo īpaši veicina datoru sakaru un/vai elektronisko tehnoloģiju izmantošanu – ja tie ir pieejami; |
| --- | --- |

b)

nodrošinot, ka vides informācija kļūst arvien plašāk pieejama un ir publiski izplatīta, lai panāktu pēc iespējas plašāku sistemātisku vides informācijas publisku pieejamību un izplatīšanu. Tālab jo īpaši veicina datoru sakaru un/vai elektronisko tehnoloģiju izmantošanu – ja tie ir pieejami;

| c) | paredzot sabiedrības dalību ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē; |
| --- | --- |

c)

paredzot sabiedrības dalību ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē;

| d) | dodot iespēju Kopienas līmenī griezties tiesā saistībā ar vides jautājumiem atbilstīgi šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

d)

dodot iespēju Kopienas līmenī griezties tiesā saistībā ar vides jautājumiem atbilstīgi šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Piemērojot šo regulu, Kopienas iestādes un struktūras cenšas palīdzēt un sniegt ieteikumus sabiedrībai attiecībā uz pieeju informācijai, dalību lēmumu pieņemšanā un griešanos tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā:

| a) | “pieprasījuma iesniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas pieprasa vides informāciju; |
| --- | --- |

a)

“pieprasījuma iesniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas pieprasa vides informāciju;

| b) | “sabiedrība” ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas un to apvienības, organizācijas vai grupas; |
| --- | --- |

b)

“sabiedrība” ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas un to apvienības, organizācijas vai grupas;

| c) | “Kopienas iestāde vai struktūra” ir jebkura publiska iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, kas izveidota ar Līgumu vai pamatojoties uz to, izņemot gadījumos, kad tā īsteno tiesu vai likumdevēju varu. Tomēr II sadaļas noteikumus piemēro Kopienas iestādēm un struktūrām, kad tās īsteno likumdevēju varu; |
| --- | --- |

c)

“Kopienas iestāde vai struktūra” ir jebkura publiska iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, kas izveidota ar Līgumu vai pamatojoties uz to, izņemot gadījumos, kad tā īsteno tiesu vai likumdevēju varu. Tomēr II sadaļas noteikumus piemēro Kopienas iestādēm un struktūrām, kad tās īsteno likumdevēju varu;

| d) | “vides informācija” ir jebkura informācija rakstiskā, vizuālā, audio, elektroniskā vai jebkurā citā materiālā formā par:






  i) | vides elementu, piemēram, gaisa un atmosfēras, ūdeņu, augsnes, zemes, ainavu un dabas teritoriju, tostarp mitrāju, piekrastes un jūras teritoriju, stāvokli, bioloģisko daudzveidību un tās komponentiem, tostarp ģenētiski modificētiem organismiem, un par šo elementu mijiedarbību; |
| --- | --- | --- |

d)

“vides informācija” ir jebkura informācija rakstiskā, vizuālā, audio, elektroniskā vai jebkurā citā materiālā formā par:

i)

vides elementu, piemēram, gaisa un atmosfēras, ūdeņu, augsnes, zemes, ainavu un dabas teritoriju, tostarp mitrāju, piekrastes un jūras teritoriju, stāvokli, bioloģisko daudzveidību un tās komponentiem, tostarp ģenētiski modificētiem organismiem, un par šo elementu mijiedarbību;

| ii) | tādiem faktoriem kā vielas, enerģija, troksnis, starojums vai atkritumi, tostarp radioaktīvie atkritumi, emisija, izplūde un cita veida novadīšana vidē, kas ietekmē vai var ietekmēt i) apakšpunktā minētos vides elementus; |
| --- | --- |

ii)

tādiem faktoriem kā vielas, enerģija, troksnis, starojums vai atkritumi, tostarp radioaktīvie atkritumi, emisija, izplūde un cita veida novadīšana vidē, kas ietekmē vai var ietekmēt i) apakšpunktā minētos vides elementus;

| iii) | tādiem pasākumiem (arī administratīviem pasākumiem) kā politika, tiesību akti, plāni, programmas, nolīgumi vides jomā un darbības, kas ietekmē vai var ietekmēt i) un ii) apakšpunktā minētos vides elementus un faktorus, kā arī pasākumi vai darbības, kuri paredzēti šo elementu aizsardzībai; |
| --- | --- |

iii)

tādiem pasākumiem (arī administratīviem pasākumiem) kā politika, tiesību akti, plāni, programmas, nolīgumi vides jomā un darbības, kas ietekmē vai var ietekmēt i) un ii) apakšpunktā minētos vides elementus un faktorus, kā arī pasākumi vai darbības, kuri paredzēti šo elementu aizsardzībai;

| iv) | ziņojumiem attiecībā uz tiesību aktu īstenošanu vides jomā; |
| --- | --- |

iv)

ziņojumiem attiecībā uz tiesību aktu īstenošanu vides jomā;

| v) | izmaksu un ieguvumu analīzi un citādu ekonomisko analīzi un pieņēmumiem, ko izmanto saistībā ar iii) apakšpunktā minētajiem pasākumiem un darbībām; |
| --- | --- |

v)

izmaksu un ieguvumu analīzi un citādu ekonomisko analīzi un pieņēmumiem, ko izmanto saistībā ar iii) apakšpunktā minētajiem pasākumiem un darbībām;

| vi) | cilvēku veselības stāvokli un drošību, vajadzības gadījumā arī barošanās ķēdes piesārņojumu, cilvēku dzīves apstākļiem, kultūras objektiem un celtnēm, ciktāl tos ietekmē vai var ietekmēt i) apakšpunktā minēto vides elementu stāvoklis, vai – ar minēto elementu starpniecību – jebkurš no ii) un iii) apakšpunktā minētajiem faktoriem; |
| --- | --- |

vi)

cilvēku veselības stāvokli un drošību, vajadzības gadījumā arī barošanās ķēdes piesārņojumu, cilvēku dzīves apstākļiem, kultūras objektiem un celtnēm, ciktāl tos ietekmē vai var ietekmēt i) apakšpunktā minēto vides elementu stāvoklis, vai – ar minēto elementu starpniecību – jebkurš no ii) un iii) apakšpunktā minētajiem faktoriem;

| e) | “ar vidi saistīti plāni un programmas” ir plāni un programmas:






  i) | kas būtu jāsagatavo un vajadzības gadījumā jāpieņem Kopienas iestādei vai struktūrai; |
| --- | --- | --- |

e)

“ar vidi saistīti plāni un programmas” ir plāni un programmas:

i)

kas būtu jāsagatavo un vajadzības gadījumā jāpieņem Kopienas iestādei vai struktūrai;

| ii) | kas prasīti saskaņā ar normatīviem vai administratīviem aktiem; un |
| --- | --- |

ii)

kas prasīti saskaņā ar normatīviem vai administratīviem aktiem; un

| iii) | kas vai nu veicina, vai var būtiski ietekmēt Sestajā Kopienas vides rīcības programmā vai jebkurā turpmākā vispārējā vides rīcības programmā paredzēto Kopienas vides politikas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

iii)

kas vai nu veicina, vai var būtiski ietekmēt Sestajā Kopienas vides rīcības programmā vai jebkurā turpmākā vispārējā vides rīcības programmā paredzēto Kopienas vides politikas mērķu sasniegšanu.

Vispārējas vides rīcības programmas arī uzskata par ar vidi saistītiem plāniem un programmām.

Šī definīcija neietver finanšu vai budžeta plānus un programmas, proti, tās, kas paredz to, kā konkrēti projekti vai darbības būtu jāfinansē, vai ir saistītas ar ierosinātiem gada budžetiem, nedz arī ietver Kopienas iestāžu vai struktūru iekšējās darba programmas vai ārkārtas pasākumu plānus vai programmas, kas paredzētas tikai tādēļ, lai nodrošinātu civilo aizsardzību;

| f) | “tiesību akti vides jomā” ir Kopienas tiesību akti, kas, neatkarīgi no to tiesiskā pamata, veicina Kopienas vides politikas mērķu sasniegšanu, kā noteikts Līgumā: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēku veselību, apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus un starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas; |
| --- | --- |

f)

“tiesību akti vides jomā” ir Kopienas tiesību akti, kas, neatkarīgi no to tiesiskā pamata, veicina Kopienas vides politikas mērķu sasniegšanu, kā noteikts Līgumā: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēku veselību, apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus un starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas;

| g) | “administratīvs akts” ir jebkurš Kopienas iestādes vai struktūras veikts pasākums, kam ir individuāls raksturs, ko veic saskaņā ar tiesību aktiem vides jomā, kas ir juridiski saistošs un kam ir ārēja ietekme; |
| --- | --- |

g)

“administratīvs akts” ir jebkurš Kopienas iestādes vai struktūras veikts pasākums, kam ir individuāls raksturs, ko veic saskaņā ar tiesību aktiem vides jomā, kas ir juridiski saistošs un kam ir ārēja ietekme;

| h) | “administratīva bezdarbība” ir stāvoklis, kad Kopienas iestāde vai struktūra nepieņem g) apakšpunktā minēto administratīvo aktu. |
| --- | --- |

h)

“administratīva bezdarbība” ir stāvoklis, kad Kopienas iestāde vai struktūra nepieņem g) apakšpunktā minēto administratīvo aktu.

2.   Administratīvi akti un administratīva bezdarbība neietver pasākumus vai bezdarbību, ko veic Kopienas iestāde vai struktūra, kura darbojas kā administratīvās pārskatīšanas struktūra, piemēram, atbilstīgi:

| a) | Līguma 81., 82., 86. un 87. pantam (konkurences noteikumi); |
| --- | --- |

a)

Līguma 81., 82., 86. un 87. pantam (konkurences noteikumi);

| b) | Līguma 226. un 228. pantam (pārkāpuma lietas izskatīšana); |
| --- | --- |

b)

Līguma 226. un 228. pantam (pārkāpuma lietas izskatīšana);

| c) | Līguma 195. pantam (ombuda veiktā izmeklēšana); |
| --- | --- |

c)

Līguma 195. pantam (ombuda veiktā izmeklēšana);

| d) | Līguma 280. pantam (lietas, ko izskata Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai). |
| --- | --- |

d)

Līguma 280. pantam (lietas, ko izskata Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai).

II SADAĻA   PIEEJA VIDES INFORMĀCIJAI

3. pants

Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošana

Regula (EK) Nr. 1049/2001 attiecas uz jebkura pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumu piekļūt vides informācijai, kas ir Kopienas iestāžu un struktūru rīcībā, bez diskriminācijas pilsonības, tautības vai dzīvesvietas dēļ un – attiecībā uz juridisku personu – bez diskriminācijas juridiskās adreses vai faktiskās darbības vietas dēļ.

Šīs regulas nolūkā vārdu “iestāde” Regulā (EK) Nr. 1049/2001 lasa kā “Kopienas iestāde vai struktūra”.

4. pants

Vides informācijas savākšana un izplatīšana

1.   Kopienas iestādes un struktūras apkopo vides informāciju, kas saistīta ar to funkcijām un ir to rīcībā, lai to aktīvi un sistemātiski izplatītu sabiedrībā, jo īpaši izmantojot datoru sakarus un/vai elektroniskās tehnoloģijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 11. panta 1. un 2. punktu un 12. punktu. Tās nodrošina, lai vides informāciju arvien vairāk apkopotu elektroniskajās datubāzēs, kas ir viegli pieejamas sabiedrībai, izmantojot publiskos telekomunikāciju tīklus. Lai šo panāktu, tās ievieto datubāzēs vides informāciju, kas ir to rīcībā, un šīs datubāzes aprīko ar meklēšanas rīkiem un cita veida programmām, kas paredzētas, lai palīdzētu sabiedrībai sameklēt tai vajadzīgo informāciju.

Informācijā, ko sniedz ar datoru sakaru un/vai elektronisko tehnoloģiju starpniecību, nav obligāti jāietilpst informācijai, kas ir apkopota pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ja vien tā jau nav pieejama elektroniskā formā. Kopienas iestādes un struktūras tiktāl, ciktāl tas iespējams, norāda, kur atrodama informācija, kas savākta pirms šīs regulas stāšanās spēkā un kas nav pieejama elektroniskā formā.

Kopienas iestādes un struktūras veic visus lietderīgos pasākumus, lai to rīcībā esošā vides informācija būtu tādā formā vai formātā, ka to var viegli pavairot un saņemt, izmantojot datoru sakarus vai citus elektroniskos līdzekļus.

2.   Pieejamo un izplatāmo vides informāciju pēc vajadzības atjaunina. Papildus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 12. panta 2. un 3. punktā un 13. panta 1. un 2. punktā uzskaitītajiem dokumentiem minētās datubāzes vai reģistri ietver šādus dokumentus:

| a) | starptautisko līgumu, konvenciju vai nolīgumu un Kopienas tiesību aktu tekstus vides jomā vai saistībā ar to, kā arī ar vidi saistītu politikas dokumentu, plānu un programmu tekstus; |
| --- | --- |

a)

starptautisko līgumu, konvenciju vai nolīgumu un Kopienas tiesību aktu tekstus vides jomā vai saistībā ar to, kā arī ar vidi saistītu politikas dokumentu, plānu un programmu tekstus;

| b) | ziņojumus par panākumiem attiecībā uz a) apakšpunktā minēto dokumentu īstenošanu, ja tie ir sagatavoti vai glabājas elektroniskā formā Kopienas iestādēs vai struktūrās; |
| --- | --- |

b)

ziņojumus par panākumiem attiecībā uz a) apakšpunktā minēto dokumentu īstenošanu, ja tie ir sagatavoti vai glabājas elektroniskā formā Kopienas iestādēs vai struktūrās;

| c) | pasākumus, kas par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem veikti tiesvedībā, sākot no argumentēta atzinuma stadijas, atbilstīgi Līguma 226. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem veikti tiesvedībā, sākot no argumentēta atzinuma stadijas, atbilstīgi Līguma 226. panta 1. punktam;

| d) | ziņojumus par vides stāvokli, kā minēts 4. punktā; |
| --- | --- |

d)

ziņojumus par vides stāvokli, kā minēts 4. punktā;

| e) | datus vai datu kopsavilkumus pēc to darbību monitoringa, kuras ietekmē vai var ietekmēt vidi; |
| --- | --- |

e)

datus vai datu kopsavilkumus pēc to darbību monitoringa, kuras ietekmē vai var ietekmēt vidi;

| f) | atļaujas, kam ir būtiska ietekme uz vidi, un vienošanās vides jomā, vai norādes, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt; |
| --- | --- |

f)

atļaujas, kam ir būtiska ietekme uz vidi, un vienošanās vides jomā, vai norādes, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt;

| g) | pētījumus par ietekmi uz vidi un riska novērtējumus attiecībā uz vides elementiem, vai norādi, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt. |
| --- | --- |

g)

pētījumus par ietekmi uz vidi un riska novērtējumus attiecībā uz vides elementiem, vai norādi, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt.

3.   Attiecīgos gadījumos Kopienas iestādes un struktūras var izpildīt 1. un 2. panta prasības, izveidojot saites uz tīmekļa vietnēm, kur var atrast šo informāciju.

4.   Komisija nodrošina, ka regulāri, retākais reizi četros gados, publicē un izplata ziņojumus par vides stāvokli, tostarp informāciju par vides kvalitāti un tās noslodzi.

5. pants

Vides informācijas kvalitāte

1.   Kopienas iestādes un struktūras, cik vien tām iespējams, nodrošina, lai visa informācija, ko tās apkopojušas vai kas apkopota to vārdā, būtu atjaunināta, precīza un salīdzināma.

2.   Saņēmušas pieprasījumu, Kopienas iestādes un struktūras paziņo pieprasījuma iesniedzējam par to, kur var atrast informāciju par mērījumu metodēm, ja tā ir pieejama, tostarp analīzes metodēm, paraugu ņemšanas un iepriekšējas apstrādes metodēm, ko izmanto, apkopojot informāciju. Alternatīvi, tās var paziņot pieprasījuma iesniedzējam par izmantoto standartizēto procedūru.

6. pants

Izņēmumu piemērošana pieprasījumiem piekļūt vides informācijai

1.   Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta pirmo un trešo ievilkumu, izņemot izmeklēšanas, jo īpaši attiecībā uz varbūtējiem Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem, uzskata, ka pastāv sevišķas sabiedrības intereses informācijas izpaušanā, ja pieprasītā informācija attiecas uz emisijām vidē. Attiecībā uz pārējiem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā paredzētajiem izņēmumiem, noraidījuma pamatojumus interpretē sašaurināti, ņemot vērā sabiedrības intereses informācijas izpaušanā un to, vai pieprasītā informācija attiecas uz emisijām vidē.

2.   Papildus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā izklāstītajiem izņēmumiem Kopienas iestādes un struktūras var atteikt pieeju vides informācijai, ja šīs informācijas izpaušana nelabvēlīgi ietekmētu tās vides aizsardzību, uz kuru attiecas minētā informācija, piemēram, reti sastopamu sugu vairošanās vietas.

7. pants

Pieprasījumi piekļūt vides informācijai, kas nav Kopienas iestādes vai struktūras rīcībā

Ja Kopienas iestāde vai struktūra saņem pieprasījumu piekļūt vides informācijai un ja tās rīcībā nav šīs informācijas, tā, cik drīz vien iespējams, bet ilgākais 15 darbadienās, informē pieprasījuma iesniedzēju par Kopienas iestādi vai struktūru vai publisku institūciju Direktīvas 2003/4/EK nozīmē, kur pēc tās ieskatiem ir iespējams griezties attiecīgās informācijas saņemšanai, vai arī pārsūta pieprasījumu uz atbilstošu Kopienas iestādi vai struktūru vai publisku institūciju, attiecīgi informējot pieprasījuma iesniedzēju.

8. pants

Sadarbība

Gadījumā, ja cilvēku darbība vai dabiski cēloņi radījuši jebkādu nenovēršamu apdraudējumu cilvēku veselībai, dzīvībai vai videi, Kopienas iestādes un struktūras, saņēmušas Direktīvas 2003/4/EK nozīmē esošo publisko institūciju pieteikumu, sadarbojas ar attiecīgajām publiskajām institūcijām un tām palīdz, lai tās varētu tai sabiedrības daļai, kas varētu būt apdraudēta, tūlīt un bez kavēšanās izplatīt visu vides informāciju, kas varētu palīdzēt tai veikt pasākumus, lai novērstu vai mazinātu iespējamo kaitējumu, ko izraisa apdraudējums, ciktāl šī informācija ir Kopienas iestāžu un struktūru un/vai šo publisko institūciju rīcībā vai to glabā šo Kopienas iestāžu un struktūru un/vai šo publisko institūciju uzdevumā.

Pirmo daļu piemēro, neskarot nekādus konkrētus pienākumus, kas paredzēti ar Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK un Lēmumu Nr. 1786/2002/EK.

III SADAĻA   SABIEDRĪBAS DALĪBA ATTIECĪBĀ UZ AR VIDI SAISTĪTIEM PLĀNIEM UN PROGRAMMĀM

9. pants

1.   Veicot atbilstošus praktiskus un/vai citus pasākumus, Kopienas iestādes un struktūras nodrošina sabiedrībai savlaicīgas un efektīvas iespējas piedalīties ar vidi saistītu plānu vai programmu sagatavošanā, pārveidē vai pārskatīšanā, kad ir vēl iespējami jebkādi risinājumi. Jo īpaši, ja Komisija sagatavo priekšlikumu šādam plānam vai programmai, kuru nodod pieņemšanai citām Kopienas iestādēm vai struktūrām, tā attiecīgajā sagatavošanas stadijā nodrošina sabiedrības dalību.

2.   Ievērojot šīs regulas mērķus, Kopienas iestādes un struktūras nosaka sabiedrības daļu, ko ietekmē vai var ietekmēt konkrēts plāns vai programma, kā minēts 1. punktā, vai kas tajā ir ieinteresēta.

3.   Kopienas iestādes un struktūras nodrošina, ka 2. punktā minēto sabiedrības daļu informē vai nu ar publisku paziņojumu, vai arī citā piemērotā veidā, piemēram, elektroniskajos plašsaziņas līdzekļos, ja tie ir pieejami, par:

| a) | priekšlikuma projektu, ja tas ir pieejams; |
| --- | --- |

a)

priekšlikuma projektu, ja tas ir pieejams;

| b) | vides informāciju vai novērtējumu, kas attiecas uz sagatavošanā esošo plānu vai programmu, ja tas ir pieejams; un |
| --- | --- |

b)

vides informāciju vai novērtējumu, kas attiecas uz sagatavošanā esošo plānu vai programmu, ja tas ir pieejams; un

| c) | praktiskiem pasākumiem dalībai, tostarp:






  i) | administratīvo vienību, no kuras var iegūt attiecīgo informāciju; |
| --- | --- | --- |

c)

praktiskiem pasākumiem dalībai, tostarp:

i)

administratīvo vienību, no kuras var iegūt attiecīgo informāciju;

| ii) | administratīvo vienību, kurai var iesniegt komentārus, atzinumus vai jautājumus; un |
| --- | --- |

ii)

administratīvo vienību, kurai var iesniegt komentārus, atzinumus vai jautājumus; un

| iii) | pamatotiem termiņiem, atvēlot pietiekamu laiku, lai sabiedrība tiktu informēta un varētu sagatavoties un efektīvi piedalīties ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

iii)

pamatotiem termiņiem, atvēlot pietiekamu laiku, lai sabiedrība tiktu informēta un varētu sagatavoties un efektīvi piedalīties ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā.

4.   Komentāru saņemšanai paredz vismaz astoņu nedēļu termiņu. Ja organizē sanāksmes vai uzklausīšanu, tās izziņo vismaz četras nedēļas iepriekš. Termiņus var saīsināt steidzamības kārtā vai tad, ja sabiedrībai jau ir bijusi iespēja izteikt komentārus par attiecīgo plānu vai programmu.

5.   Pieņemot lēmumu par ar vidi saistītu plānu vai programmu, Kopienas iestādes un struktūras atbilstīgi ņem vērā sabiedrības dalības iznākumu. Kopienas iestādes un struktūras informē sabiedrību par attiecīgo plānu vai programmu, tostarp tā tekstu, kā arī par pamatojumiem un apsvērumiem, kas ir lēmuma pamatā, tostarp informāciju par sabiedrības dalību.

IV SADAĻA   IEKŠĒJĀ PĀRSKATĪŠANA UN GRIEŠANĀS TIESĀ

10. pants

Pieprasījums veikt administratīvu aktu iekšēju pārskatīšanu

1.   Jebkura nevalstiska organizācija, kas atbilst 11. punktā noteiktajiem kritērijiem, ir tiesīga Kopienas iestādei vai struktūrai, kas saskaņā ar tiesību aktiem vides jomā ir pieņēmusi administratīvu aktu vai – ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība – kam būtu bijis jāpieņem šāds akts, iesniegt pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu.

Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski un termiņā, kas nepārsniedz sešas nedēļas pēc administratīvā akta pieņemšanas, paziņošanas vai publicēšanas, atkarībā no tā, kura ir vēlākā, vai – ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība – sešas nedēļas pēc dienas, kad administratīvais akts bija vajadzīgs. Tajā norāda pārskatīšanas pamatojumu.

2.   Šā panta 1. punktā minētā Kopienas iestāde vai struktūra izskata jebkuru šādu pieprasījumu, ja vien tas nav klaji nepamatots. Kopienas iestāde vai struktūra sniedz pamatojumu rakstiskā atbildē, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā divpadsmit nedēļas pēc pieprasījuma saņemšanas.

3.   Ja neatkarīgi no pienācīgas rūpības attiecīgā Kopienas iestāde vai struktūra nevar veikt darbības saskaņā ar 2. punktu, tā cik drīz vien iespējams un vēlākais tajā punktā minētajā laikposmā informē nevalstisku organizāciju, kas iesniedza pieprasījumu, par savas kavēšanās iemesliem un par to, kad tā paredz veikt darbības.

Jebkurā gadījumā Kopienas iestāde vai struktūra veic darbības astoņpadsmit nedēļās no pieprasījuma saņemšanas.

11. pants

Kritēriji, lai iegūtu tiesības pieprasīt iekšēju pārskatīšanu Kopienas līmenī

1.   Nevalstiska organizācija ir tiesīga saskaņā ar 10. pantu iesniegt pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu ar nosacījumu, ka:

| a) | atbilstīgi attiecīgas dalībvalsts tiesību aktiem vai praksei tā ir neatkarīga bezpeļņas juridiska persona; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgi attiecīgas dalībvalsts tiesību aktiem vai praksei tā ir neatkarīga bezpeļņas juridiska persona;

| b) | tās galvenais apliecinātais mērķis ir veicināt vides aizsardzību saistībā ar tiesību aktiem vides jomā; |
| --- | --- |

b)

tās galvenais apliecinātais mērķis ir veicināt vides aizsardzību saistībā ar tiesību aktiem vides jomā;

| c) | tā ir pastāvējusi ilgāk par diviem gadiem un aktīvi īsteno mērķi, kas minēts b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

tā ir pastāvējusi ilgāk par diviem gadiem un aktīvi īsteno mērķi, kas minēts b) apakšpunktā;

| d) | priekšmets, uz ko attiecas pieprasījums veikt iekšēju pārskatīšanu, ir ietverts tās mērķī un darbībās. |
| --- | --- |

d)

priekšmets, uz ko attiecas pieprasījums veikt iekšēju pārskatīšanu, ir ietverts tās mērķī un darbībās.

2.   Komisija pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 1. punktā minēto kritēriju pārskatāmu un konsekventu piemērošanu.

12. pants

Griešanās Tiesā

1.   Nevalstiska organizācija, kas saskaņā ar 10. pantu ir iesniegusi pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu, var celt prasību Tiesā atbilstīgi attiecīgiem Līguma noteikumiem.

2.   Ja Kopienas iestāde vai struktūra nedarbojas saskaņā ar 10. panta 2. vai 3. punktu, nevalstiska organizācija var celt prasību Tiesā atbilstīgi attiecīgiem Līguma noteikumiem.

V SADAĻA   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Piemērošanas pasākumi

Ja vajadzīgs, Kopienas iestādes un struktūras savu reglamentu pielāgo šai regulai. Minētie pielāgojumi stājas spēkā 2007. gada 28. jūnijā.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 28. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2006. gada 6. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  OV C 117, 30.4.2004., 52. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 31. marta Atzinums (OV C 103 E, 29.4.2004., 612. lpp.), Padomes 2005. gada 18. jūlija Kopējā nostāja (OV C 264 E, 25.10.2005., 18. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. janvāra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2006. gada 4. jūlija Normatīvā rezolūcija (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2006. gada 18. jūlija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.).

3

(4)  Ceturtā Kopienas vides rīcības programma (OV C 328, 7.12.1987., 1. lpp.), Piektā Kopienas vides rīcības programma (OV C 138, 17.5.1993., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2005/370/EK (OV L 124, 17.5.2005., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

6

(7)  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

7

(8)  OV L 268, 3.10.1998., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

8

(9)  OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).

9

---

| 25.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 264/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 264/20

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2006/44/EK

(2006. gada 6. septembris)

par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi

(Kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 78/659/EEK (1978. gada 18. jūlijs) par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi (3), ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un lietderības dēļ minētā direktīva būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 78/659/EEK (1978. gada 18. jūlijs) par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi (3), ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un lietderības dēļ minētā direktīva būtu jākodificē.

| (2) | Vides aizsardzībai un uzlabošanai nepieciešami konkrēti pasākumi, lai aizsargātu ūdeņus no piesārņojuma, to skaitā saldūdeņus, kurus var apdzīvot zivis. |
| --- | --- |

(2)

Vides aizsardzībai un uzlabošanai nepieciešami konkrēti pasākumi, lai aizsargātu ūdeņus no piesārņojuma, to skaitā saldūdeņus, kurus var apdzīvot zivis.

| (3) | No ekoloģijas un tautsaimniecības viedokļa ir nepieciešams pasargāt zivis no dažādiem kaitīgiem faktoriem, kas rodas kā sekas tam, ka ūdenī noplūst piesārņotājvielas, īpaši no atsevišķu sugu zivju skaita samazināšanās un dažos gadījumos pat vairāku šo sugu izzušanas. |
| --- | --- |

(3)

No ekoloģijas un tautsaimniecības viedokļa ir nepieciešams pasargāt zivis no dažādiem kaitīgiem faktoriem, kas rodas kā sekas tam, ka ūdenī noplūst piesārņotājvielas, īpaši no atsevišķu sugu zivju skaita samazināšanās un dažos gadījumos pat vairāku šo sugu izzušanas.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), mērķis ir sasniegt tādu ūdens kvalitāti, kas nerada negatīvas sekas videi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), mērķis ir sasniegt tādu ūdens kvalitāti, kas nerada negatīvas sekas videi.

| (5) | Atšķirības starp tiem noteikumiem, kas jau stājušies spēkā vai ir sagatavošanas stadijā dažādajās dalībvalstīs attiecībā uz tādiem ūdeņiem, kurus var apdzīvot saldūdens zivis, var izveidot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un tādējādi tiešā veidā ietekmēt kopējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(5)

Atšķirības starp tiem noteikumiem, kas jau stājušies spēkā vai ir sagatavošanas stadijā dažādajās dalībvalstīs attiecībā uz tādiem ūdeņiem, kurus var apdzīvot saldūdens zivis, var izveidot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un tādējādi tiešā veidā ietekmēt kopējā tirgus darbību.

| (6) | Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, dalībvalstis norāda ūdeņus, attiecībā uz kuriem tā ir piemērojama, un nosaka tādus robežlielumus, kas atbilst noteiktiem parametriem. Tiks veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka šādi norādītie ūdeņi piecu gadu laikā pēc šīs norādīšanas atbilstu šiem lielumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, dalībvalstis norāda ūdeņus, attiecībā uz kuriem tā ir piemērojama, un nosaka tādus robežlielumus, kas atbilst noteiktiem parametriem. Tiks veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka šādi norādītie ūdeņi piecu gadu laikā pēc šīs norādīšanas atbilstu šiem lielumiem.

| (7) | Jāparedz, ka noteiktos apstākļos saldūdeņi, kurus var apdzīvot zivis, uzskatāmi par tādiem, kas atbilst attiecīgajām parametru vērtībām, pat ja zināms procentuālais daudzums no ņemtajiem paraugiem neatbilst noteiktajiem robežlielumiem. |
| --- | --- |

(7)

Jāparedz, ka noteiktos apstākļos saldūdeņi, kurus var apdzīvot zivis, uzskatāmi par tādiem, kas atbilst attiecīgajām parametru vērtībām, pat ja zināms procentuālais daudzums no ņemtajiem paraugiem neatbilst noteiktajiem robežlielumiem.

| (8) | Lai nodrošinātu to, ka tiek pārbaudīta to saldūdeņu kvalitāte, kurus var apdzīvot zivis, jāņem minimālais pieļaujamais paraugu skaits un jāveic mērījumi attiecībā uz pielikumā noteiktajiem parametriem. Šāda paraugu ņemšana varētu tikt samazināta vai pārtraukta pamatojoties uz to, ka ūdens kvalitāte uzlabojas. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu to, ka tiek pārbaudīta to saldūdeņu kvalitāte, kurus var apdzīvot zivis, jāņem minimālais pieļaujamais paraugu skaits un jāveic mērījumi attiecībā uz pielikumā noteiktajiem parametriem. Šāda paraugu ņemšana varētu tikt samazināta vai pārtraukta pamatojoties uz to, ka ūdens kvalitāte uzlabojas.

| (9) | Dalībvalstis nevar ietekmēt konkrētus dabas apstākļus un tādēļ ir jāparedz iespēja atsevišķos gadījumos atkāpties no šīs direktīvas. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstis nevar ietekmēt konkrētus dabas apstākļus un tādēļ ir jāparedz iespēja atsevišķos gadījumos atkāpties no šīs direktīvas.

| (10) | Zinātnes un tehnikas attīstība var radīt nepieciešamību strauji piemērot kādas no I pielikumā noteiktajām prasībām. Lai atvieglotu šim nolūkam nepieciešamo pasākumu ieviešanu, būtu jānosaka procedūra, ar kuru tiktu izveidota cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
| --- | --- |

(10)

Zinātnes un tehnikas attīstība var radīt nepieciešamību strauji piemērot kādas no I pielikumā noteiktajām prasībām. Lai atvieglotu šim nolūkam nepieciešamo pasākumu ieviešanu, būtu jānosaka procedūra, ar kuru tiktu izveidota cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

| (11) | Šai direktīvai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem Direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts III pielikuma B daļā, |
| --- | --- |

(11)

Šai direktīvai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem Direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts III pielikuma B daļā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

1.   Šī direktīva attiecas uz saldūdeņu kvalitāti un ir piemērojama attiecībā uz tiem ūdeņiem, ko dalībvalstis norādījušas kā tādus, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi.

2.   Šī direktīva neattiecas uz ūdeni dabīgos vai mākslīgi izveidotos zivju dīķos, ko izmanto intensīvajai zivju audzēšanai.

3.   Šīs direktīvas uzdevums ir aizsargāt vai uzlabot to saldūdens ūdensteču vai ūdenstilpju kvalitāti, kuras var tikt apdzīvotas, vai – ja tiktu samazināts vai likvidēts piesārņojums – kas varētu kļūt apdzīvojamas zivīm, kuras pieder pie:

| a) | vietējām sugām, kurās izpaužas dabas daudzveidība, vai; |
| --- | --- |

a)

vietējām sugām, kurās izpaužas dabas daudzveidība, vai;

| b) | pie tādām sugām, kuru klātbūtni dalībvalstu kompetentas iestādes atzinušas par vēlamu no ūdenssaimniecības viedokļa. |
| --- | --- |

b)

pie tādām sugām, kuru klātbūtni dalībvalstu kompetentas iestādes atzinušas par vēlamu no ūdenssaimniecības viedokļa.

4.   Šajā direktīvā:

| a) | ūdeņi, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas, nozīmē ūdeņus, kurus var apdzīvot vai kuri kļūst apdzīvojami tādu sugu zivīm, kā laši (Salmo salar), taimiņi (Salmo trutta), alatas (Thymallus thymallus) un sīgas (Coregonus); |
| --- | --- |

a)

ūdeņi, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas, nozīmē ūdeņus, kurus var apdzīvot vai kuri kļūst apdzīvojami tādu sugu zivīm, kā laši (Salmo salar), taimiņi (Salmo trutta), alatas (Thymallus thymallus) un sīgas (Coregonus);

| b) | ūdeņi, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas, nozīmē ūdeņus, kurus var apdzīvot vai kuri kļūst apdzīvojami zivīm, kas pieder pie karpu dzimtas (Cyprinidae) vai pie citām sugām, tādām kā līdakas (Esox lucius), asari (Perca fluviatilis) un zuši (Anguilla anguilla). |
| --- | --- |

b)

ūdeņi, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas, nozīmē ūdeņus, kurus var apdzīvot vai kuri kļūst apdzīvojami zivīm, kas pieder pie karpu dzimtas (Cyprinidae) vai pie citām sugām, tādām kā līdakas (Esox lucius), asari (Perca fluviatilis) un zuši (Anguilla anguilla).

2. pants

Fiziskie un ķīmiskie parametri, kas piemērojami dalībvalstu norādītajiem ūdeņiem, uzskaitīti I pielikumā.

Šo parametru piemērošanai ūdeņus iedala ūdeņos, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas un ūdeņos, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas.

3. pants

1.   Attiecībā uz norādītajiem ūdeņiem dalībvalstis nosaka I pielikumā uzskaitīto parametru vērtības, ciktāl šīs vērtības uzskaitītas G slejā vai I slejā. Tie atbilst norādēm, kas ietvertas katrā no šīm slejām.

2.   Dalībvalstis nenosaka parametru vērtības, kas ir mazāk stingras nekā I pielikuma I slejā uzskaitītās, un cenšas ievērot G slejas vērtības, ņemot vērā 8. pantā izklāstīto principu.

4. pants

1.   Dalībvalstis norāda ūdeņus, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas, un ūdeņu, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas un var turpmāk veikt papildu norādīšanu.

2.   Dalībvalstis var pārskatīt norādes uz konkrētiem ūdeņiem sakarā ar tādiem faktoriem, kas netika paredzēti norādīšanas laikā, ņemot vērā 8. pantā izklāstīto principu.

5. pants

Dalībvalstis izveido programmas, lai samazinātu piesārņojumu un nodrošinātu, ka norādītie ūdeņi piecus gadus pēc to norādīšanas saskaņā ar 4. pantu atbilst gan tām parametru vērtībām, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 3. pantu, gan I pielikuma G un I sleju norādēm.

6. pants

1.   Īstenojot 5. pantu, norādītos ūdeņus uzskatīt par tādiem, kas atbilst šīs direktīvas prasībām, ja šādu ūdeņu paraugi, kas ņemti ar I pielikumā noteikto minimālo obligāto biežumu vienā un tajā pašā paraugu ņemšanas vietā un 12 mēnešu laikposmā, uzrāda, ka tie atbilst gan parametru vērtībām, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 3. pantu, gan I pielikuma G un I sleju norādēm, šādos gadījumos:

| a) | 95 % paraugu attiecībā uz parametriem: pH, BOD5, nitrīti, nejonizēts amonjaks, kopējais amonija daudzums, kopējais hlora atlikuma daudzums, kopējais cinka daudzums un izšķīdināts varš. Ja paraugu ņemšanas biežums ir retāks nekā viens paraugs mēnesī, tad gan iepriekšminētās parametru vērtības, gan norādes ievēro attiecībā uz visiem paraugiem; |
| --- | --- |

a)

95 % paraugu attiecībā uz parametriem: pH, BOD5, nitrīti, nejonizēts amonjaks, kopējais amonija daudzums, kopējais hlora atlikuma daudzums, kopējais cinka daudzums un izšķīdināts varš. Ja paraugu ņemšanas biežums ir retāks nekā viens paraugs mēnesī, tad gan iepriekšminētās parametru vērtības, gan norādes ievēro attiecībā uz visiem paraugiem;

| b) | I pielikumā uzskaitītā procentuālā izteiksme attiecībā uz parametriem: temperatūra un izšķīdināts skābeklis; |
| --- | --- |

b)

I pielikumā uzskaitītā procentuālā izteiksme attiecībā uz parametriem: temperatūra un izšķīdināts skābeklis;

| c) | vidējā koncentrācija, kas noteikta parametram: suspendētas cietās daļiņas. |
| --- | --- |

c)

vidējā koncentrācija, kas noteikta parametram: suspendētas cietās daļiņas.

2.   Gadījumus, kad parametru vērtības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 3. pantu, vai I pielikuma G un I sleju norādes ievēro, neņem vērā 1. punktā paredzēto procentuālo izteiksmju aprēķinos, ja tie ir plūdu vai citu dabas katastrofu sekas.

7. pants

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes veic paraugu ņemšanas darbības, un to minimālais biežums ir noteikts I pielikumā.

2.   Ja kompetentā iestāde fiksē to, ka norādīto ūdeņu kvalitāte ir ievērojami augstāka nekā tā, kas izriet no 3. pantā noteikto parametru vērtību, kā arī I pielikuma G un I sleju norāžu piemērošanas, paraugu ņemšanas biežumu var samazināt. Ja nepastāv piesārņojums un nav riska, ka ūdeņu kvalitāte varētu pasliktināties, attiecīgā kompetentā iestāde var nolemt, ka paraugu ņemšana nav nepieciešama.

3.   Ja ņemtie paraugi rāda, ka netiek ievērotas parametru vērtības, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar 3. pantu, vai kāda no I pielikuma G vai I slejas norādēm, dalībvalsts noskaidro, vai tam ir gadījuma raksturs, vai tas ir kādas dabas parādības vai piesārņojuma rezultāts, un veic attiecīgus pasākumus.

4.   Katras dalībvalsts kompetentā iestāde, balstoties konkrēti uz vietējiem vides apstākļiem, fiksē precīzu paraugu ņemšanas vietu, attālumu no šīs vietas līdz tuvākajai vietai, kur tikušas iepludinātas piesārņotājvielas, un dziļumu, kādā tikuši ņemti paraugi.

5.   Noteiktas standarta metodes attiecīgo analīžu parametru noteikšanai izklāstītas I pielikumā. Laboratorijas, kas izmanto cita veida metodes, nodrošina, lai iegūtie rezultāti būtu līdzvērtīgi vai salīdzināmi ar tiem, kas noteikti I pielikumā.

8. pants

Tādu pasākumu īstenošana, kas pieņemti, ievērojot šo direktīvu, nekādā gadījumā nedrīkst ne tiešā veidā, ne arī netieši palielināt saldūdeņu piesārņojumu.

9. pants

Dalībvalstis vienmēr var noteikt norādītajiem ūdeņiem stingrākas parametru vērtības, nekā tās, kas izklāstītas šajā direktīvā. Tās var izklāstīt arī noteikumus attiecībā uz citiem parametriem nekā tie, ko paredz šī direktīva.

10. pants

Ja saldūdeņus šķērso robežas starp dalībvalstīm vai tie veido robežas starp tām, un kāda no šīm valstīm nolemj norādīt šos saldūdeņus, šīs valstis savstarpēji apspriežas, lai noteiktu šādu ūdeņu platību, kurai varētu piemērot šo direktīvu, kā arī rezultātus, kas jāgūst no kopējās kvalitātes mērķiem, un šos rezultātus pēc oficiālām apspriedēm nosaka katra attiecīgā valsts. Komisija var piedalīties šajās pārrunās.

11. pants

Dalībvalstis var atkāpties no šīs direktīvas:

| a) | attiecībā uz noteiktiem parametriem, kas I pielikumā apzīmēti ar (0), ārkārtēju meteoroloģisko apstākļu vai īpašu ģeogrāfisko nosacījumu dēļ; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz noteiktiem parametriem, kas I pielikumā apzīmēti ar (0), ārkārtēju meteoroloģisko apstākļu vai īpašu ģeogrāfisko nosacījumu dēļ;

| b) | ja notiek norādīto ūdeņu bagātināšanās dabīgā veidā ar noteiktām vielām un tādējādi netiek ievērotas I pielikumā noteiktās parametru vērtības.
  Ar bagātināšanos dabīgā veidā apzīmē tādu procesu, kurā kādi ūdeņi bez cilvēku iejaukšanās saņem no augsnes noteiktas tajā esošas vielas. |
| --- | --- |

b)

ja notiek norādīto ūdeņu bagātināšanās dabīgā veidā ar noteiktām vielām un tādējādi netiek ievērotas I pielikumā noteiktās parametru vērtības.

Ar bagātināšanos dabīgā veidā apzīmē tādu procesu, kurā kādi ūdeņi bez cilvēku iejaukšanās saņem no augsnes noteiktas tajā esošas vielas.

12. pants

Lai pielāgotos zinātnes un tehnikas attīstībai, jāveic šādi grozījumi – “G” parametru vērtības un analīžu metodes, kas ietvertas I pielikumā, jāpieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru.

13. pants

1.   Komisijai palīdz Tehniskā un zinātniskā progresa ieviešanas komiteja, turpmāk – “komiteja”.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

14. pants

Šīs direktīvas piemērošanas nolūkos dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju attiecībā uz:

| a) | ūdeņiem, kas norādīti saskaņā ar 4. panta 1. punktu, kopsavilkuma veidā; |
| --- | --- |

a)

ūdeņiem, kas norādīti saskaņā ar 4. panta 1. punktu, kopsavilkuma veidā;

| b) | atsevišķu ūdeņu norādīšanas pārskatīšanu saskaņā ar 4. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

atsevišķu ūdeņu norādīšanas pārskatīšanu saskaņā ar 4. panta 2. punktu;

| c) | noteikumiem, kas pieņemti, lai noteiktu jaunus parametrus saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

c)

noteikumiem, kas pieņemti, lai noteiktu jaunus parametrus saskaņā ar 9. pantu;

| d) | atkāpju piemērošanu attiecībā uz I pielikuma I slejā uzskaitītajām parametru vērtībām. |
| --- | --- |

d)

atkāpju piemērošanu attiecībā uz I pielikuma I slejā uzskaitītajām parametru vērtībām.

Vispārinātākā veidā dalībvalstis sniedz Komisijai, pēc tās pamatota pieprasījuma, visas ziņas, kas nepieciešamas šīs direktīvas piemērošanai.

15. pants

Reizi trijos gados pēc pirmā ziņojuma, kas attiecas uz laikposmu no 1993. gada līdz 1995. gadam ieskaitot, dalībvalstis Komisijai nosūta nozares ziņojumu ar informāciju par šīs direktīvas īstenošanu, šis ziņojums attiecas arī uz citām piemērotām Kopienas direktīvām. Šo ziņojumu sagatavo, pamatojoties uz anketu vai formu, ko izstrādā Komisija saskaņā ar Padomes Direktīvas 91/692/EEK (1991. gada 23. decembris), ar ko standartizē un racionalizē ziņojumus par to, kā īsteno dažas direktīvas, kas attiecas uz vidi (7) 6. pantā paredzēto procedūru. Minēto anketu vai formu dalībvalstīm nosūta sešus mēnešus pirms ziņojumā aptvertā laikposma sākuma. Ziņojumu Komisijai nosūta deviņu mēnešu laikā pēc tam, kad beidzies ziņojumā aptvertais trīs gadu laikposms.

Kopienas ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu Komisija nodod atklātībai deviņu mēnešu laikā pēc dalībvalstu ziņojumu saņemšanas.

16. pants

Dalībvalstis dara zināmu Komisijai tos savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva.

17. pants

Direktīvu 78/659/EEK atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts III pielikuma B daļā.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar IV pielikumā doto korelācijas tabulu.

18. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

19. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2006. gada 6. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  OV C 117, 30.4.2004., 11. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa Atzinums (OV C 104 E, 30.4.2004., 545. lpp.) un Padomes 2006. gada 25. aprīļa Lēmums.

2

(3)  OV L 222, 14.8.1978., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

3

(4)  Skat. III pielikuma A daļu.

4

(5)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

PARAMETRU UZSKAITĪJUMS

| Parametrs | Ūdeņi, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas | Ūdeņi, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas | Analīzes vai pārbaudes metodes | Mazākais pieļaujamais paraugu ņemšanas un mērījumu izdarīšanas biežums | Novērojumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| G | I | G | I |
| 1. | Temperatūra (°C) |

Parametrs

Ūdeņi, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas

Ūdeņi, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas

Analīzes vai pārbaudes metodes

Mazākais pieļaujamais paraugu ņemšanas un mērījumu izdarīšanas biežums

Novērojumi

G

I

G

I

1.

Temperatūra (°C)

1.

Temperatūra, kas izmērīta straumes ziņā lejpus siltuma izvadīšanas punktam (pie sajaukšanās zonas robežas), nedrīkst pārsniegt neietekmēto temperatūru par vairāk nekā:

Termometrs

Ik nedēļas, gan straumes ziņā augšpus, gan lejpus siltuma izvadīšanas punktam.

Izvairās no pārāk pēkšņām temperatūras izmaiņām.

1,5 °C

3 °C

Dalībvalstis konkrētos apstākļos var izlemt par ģeogrāfiskā ziņā ierobežotu atkāpšanos, ja kompetentās iestādes var pierādīt to, ka nerodas kaitīgas sekas zivju populācijas līdzsvarotai attīstībai.

2.

Siltuma izvadīšana nedrīkst izraisīt to, ka temperatūra straumes ziņā lejpus siltuma izvadīšanas punktam (pie sajaukšanās zonas robežas) pārsniegtu šādas vērtības:

21,5 (0)

28 (0)

10 (0)

10 (0)

Temperatūras ierobežojums līdz 10 °C attiecas vienīgi uz to sugu nārsta periodiem, kam reprodukcijai nepieciešams, lai ūdens būtu auksts, un vienīgi uz tādiem ūdeņiem, kuros var būt šādas sugas.

Tomēr temperatūras ierobežojumi var tikt pārsniegti par 2 % no laika.

| 2. | Izšķīdināts skābeklis
  (mg/l O2) |
| --- | --- |

2.

Izšķīdināts skābeklis

(mg/l O2)

50 % ≥ 9

100 % ≥ 7

50 % ≥ 9

50 % ≥ 8

100 % ≥ 5

50 % ≥ 7

Vinklera metode vai specifiski elektrodi (elektroķīmijas metode).

Ik mēnesi, mazākais obligātais skaits viens paraugs, kas pārstāv parauga ņemšanas dienas zema skābekļa satura nosacījumus.

Tomēr, ja pastāv aizdomas par lielākām svārstībām dienas gaitā, tiek ņemts mazākais obligātais skaits – divi paraugi vienā dienā.

Ja skābekļa koncentrācija nokrītas zem 6 mg/l, tad dalībvalstis īsteno 7. panta 3. punkta noteikumus. Kompetentajai iestādei ir jāpierāda, ka šī situācija neizraisīs kaitīgas sekas attiecībā uz zivju populācijas līdzsvarotu attīstību

Ja skābekļa koncentrācija nokrītas zem 4 mg/l, tad dalībvalstis īsteno 7. panta 3. punkta noteikumus. Kompetentajai iestādei ir jāpierāda, ka šī situācija neizraisīs kaitīgas sekas attiecībā uz zivju populācijas līdzsvarotu attīstību

| 3. | pH |
| --- | --- |

3.

pH

no 6 līdz 9 (0) (1)

no 6 līdz 9 (0) (1)

Elektrometriskā kalibrēšana, izmantojot divus šķīdumus, ar noteiktu pH vērtību, ieteicams, lai tā ir vienam šķīdumam augstāka, otram zemāka par izmērāmo pH un abiem šķīdumiem – tuvu tam.

Ik mēnesi

| 4. | Suspendētas cietās daļiņas
  (mg/l) |
| --- | --- |

4.

Suspendētas cietās daļiņas

(mg/l)

≤ 25 (0)

≤ 25 (0)

Filtrēšana caur 0,45 μm filtrēšanas membrānu vai ar centrifūgas palīdzību (mazākais obligātais laiks piecas minūtes, vidējais paātrinājums no 2 800 līdz 3 200 g), žāvējot pie 105 °C un nosverot.

Uzrādītās vērtības ir koncentrācijas vidējie rādītāji, un tie neattiecas uz suspendētajām cietajām daļiņām ar kaitīgām ķīmiskām īpašībām.

Sevišķi augstu suspendēto cieto daļiņu koncentrāciju var būt izraisījuši plūdi.

| 5. | BOD5

  (mg/l O2) |
| --- | --- |

5.

BOD5

(mg/l O2)

≤ 3

≤ 6

O2 noteikšana ar Vinklera metodes palīdzību pirms piecas dienas ilgas inkubācijas pilnīgā tumsā pie 20 ± 1 °C (nekavējot nitrifikāciju) un pēc tās.

| 6. | Kopējais fosfors
  (mg/l P) |
| --- | --- |

6.

Kopējais fosfors

(mg/l P)

Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija

Attiecībā uz ezeriem, kuru vidējais dziļums ir starp 18 un 300 m, pielietojama šāda formula:

Formula

kur:

L

=

noslodze, izteikta kā mg P uz kvadrātmetru ezera virsmas viena gada laikā,

Formula

=

ezera vidējais dziļums metros,

Tw

=

teorētiskais ezera ūdens atjaunošanās laiks gados.

Attiecībā uz citiem gadījumiem, lai samazinātu eitrofikāciju, par indikatīvām var uzskatīt robežvērtības 0,2 mg/l ūdeņiem, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas, un 0,4 mg/l ūdeņiem, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas, izteikti PO4.

| 7. | Nitrīti
  (mg/l NO2) |
| --- | --- |

7.

Nitrīti

(mg/l NO2)

≤ 0,01

≤ 0,03

Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija

| 8. | Fenola savienojumi
  (mg/l C6H5OH) |
| --- | --- |

8.

Fenola savienojumi

(mg/l C6H5OH)

(2)

(2)

Pēc garšas metodes

Pārbaudi pēc garšas metodes veic tikai tad, ja pastāv aizdomas par fenola savienojumu klātbūtni.

| 9. | Naftas ogļūdeņraži |
| --- | --- |

9.

Naftas ogļūdeņraži

(3)

(3)

Vizuāli

Pēc garšas metodes

Ik mēnesi

Regulāri reizi mēnesī veic vizuālu pārbaudi, pārbaudot pēc garšas metodes vienīgi tad, ja pastāv aizdomas par ogļūdeņražu klātbūtni.

| 10. | Nejonizēts amonjaks
  (mg/l NH3) |
| --- | --- |

10.

Nejonizēts amonjaks

(mg/l NH3)

≤ 0,005

≤ 0,025

≤ 0,005

≤ 0,025

Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija, lietojot zilā indofenola vai Neslera metodi, saistot to ar pH un temperatūras noteikšanu.

Ik mēnesi

Parametru vērtības attiecībā uz nejonizētu amonjaku var tikt pārsniegtas dienas gaitā nelielu kulmināciju veidā.

Lai samazinātu toksiskuma risku, ko izraisa nejonizēts amonjaks, skābekļa patēriņa risku, ko izraisa nitrifikācija, un eitrofikācijas risku, kopējā amonija koncentrācijai nevajadzētu pārsniegt šādus rādītājus:

| 11. | Kopā amonijs
  (mg/l NH4) |
| --- | --- |

11.

Kopā amonijs

(mg/l NH4)

≤ 0,04

≤ 1 (4)

≤ 0,2

≤ 1 (4)

| 12. | Kopējais atlikuma hlors
  (mg/l HOCl) |
| --- | --- |

12.

Kopējais atlikuma hlors

(mg/l HOCl)

≤ 0,005

≤ 0,005

DPD metode (dietil–p–fenilēndiamēns)

Ik mēnesi

I vērtības atbilst pH = 6.

Augstāku kopējā hlora koncentrāciju var akceptēt, ja ir augstāks pH.

| 13. | Kopējais cinks
  (mg/l Zn) |
| --- | --- |

13.

Kopējais cinks

(mg/l Zn)

≤ 0,3

≤ 1,0

Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija

Ik mēnesi

I parametru vērtības atbilst ūdens cietībai 100 mg/l CaCO3.

Ūdens cietībai starp 10 un 500 mg/l atbilstošas robežvērtības atrodamas II pielikumā.

| 14. | Izšķīdināts varš
  (mg/l Cu) |
| --- | --- |

14.

Izšķīdināts varš

(mg/l Cu)

≤ 0,04

≤ 0,04

Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija

G parametru vērtības atbilst ūdens cietībai 100 mg/l CaCO3.

Ūdens cietībai starp 10 un 300 mg/l atbilstošas robežvērtības atrodamas II pielikumā.

Vispārējas piezīmes:

Nepieciešams vērst uzmanību uz to, ka šajā pielikumā uzskaitītās parametru vērtības pieņem, ka pārējie parametri ir labvēlīgi – neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav tikuši minēti šajā pielikumā. Jo sevišķi tas netieši norāda uz to, ka citu kaitīgo vielu koncentrācijas pakāpe ir ļoti zema.

Divu vai vairāku kaitīgu vielu sajaukumā var izpausties ievērojama kopīga iedarbība (savstarpēji papildinoša, sinerģiska vai antagonistiska iedarbības).

| G | = | ieteikts |
| --- | --- | --- |
| I | = | obligāts |
| (0) | = | iespējamas atkāpes saskaņā ar 11. pantu. |

G

=

ieteikts

I

=

obligāts

(0)

=

iespējamas atkāpes saskaņā ar 11. pantu.

---

(1)  Mākslīgas pH variācijas attiecībā uz neskartām parametru vērtībām nepārsniedz ±0,5 pH vienības, iekļaujoties robežās starp 6,0 un 9,0, ar nosacījumu, ka šīs variācijas nepastiprina citu ūdenī atrodošos vielu kaitīgumu.

(2)  Fenola savienojumu klātbūtne nevar būt tādā koncentrācijā, lai negatīvi ietekmētu zivju aromātu.

(3)  Naftas produkti nevar atrasties ūdenī tādos daudzumos, lai tie:

| — | veidotu uz ūdens virsmas saredzamu plēvi vai veidotu kārtu ūdensteču un ezeru gultnēs, |
| --- | --- |

—

veidotu uz ūdens virsmas saredzamu plēvi vai veidotu kārtu ūdensteču un ezeru gultnēs,

| — | piešķirtu zivīm jūtamu “ogļūdeņraža” garšu, |
| --- | --- |

—

piešķirtu zivīm jūtamu “ogļūdeņraža” garšu,

| — | radītu zivīs kaitīgas sekas. |
| --- | --- |

—

radītu zivīs kaitīgas sekas.

(4)  Konkrētos ģeogrāfiskos vai klimatiskos apstākļos, un jo īpaši gadījumos ar zemu ūdens temperatūru un samazinātu nitrifikāciju, vai tādos gadījumos, kad kompetentā iestāde var pierādīt to, ka nerodas kaitīgas sekas zivju populācijas līdzsvarotai attīstībai, dalībvalstis var noteikt tādas parametru vērtības, kas pārsniedz 1 mg/l.

---

II PIELIKUMS

DATI ATTIECĪBĀ UZ KOPĒJO CINKA DAUDZUMU UN IZŠĶĪDINĀTO VARU

Kopējais cinka daudzums

(skatīt I pielikuma 13. pozīciju, aili “Novērojumi”)

Cinka kopējā koncentrācija (mg/l Zn) dažādai ūdens cietībai starp 10 un 500 mg/l CaCO3:

| | Ūdens cietība (mg/l CaCO3) |
| --- | --- |
| 10 | 50 | 100 | 500 |
| Ūdeņi, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas (mg/l Zn) | 0,03 | 0,2 | 0,3 | 0,5 |
| Ūdeņi, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas (ml/l Zn) | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 2,0 |

Ūdens cietība (mg/l CaCO3)

10

50

100

500

Ūdeņi, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas (mg/l Zn)

0,03

0,2

0,3

0,5

Ūdeņi, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas (ml/l Zn)

0,3

0,7

1,0

2,0

Izšķīdināts varš

(skatīt I pielikuma 14. pozīciju, aili “Novērojumi”)

Izšķīdinātā vara koncentrācija (mg/l Cu) dažādām ūdens cietības vērtībām starp 10 un 300 mg/l CaCO3:

| | Ūdens cietība (mg/l CaCO3) |
| --- | --- |
| 10 | 50 | 100 | 300 |
| mg/l Cu | 0,005 (1) | 0,022 | 0,04 | 0,112 |

Ūdens cietība (mg/l CaCO3)

10

50

100

300

mg/l Cu

0,005 (1)

0,022

0,04

0,112

---

(1)  Zivju klātbūtne ūdeņos ar lielāku vara koncentrāciju var norādīt uz to, ka pārsvaru guvuši izšķīdināti kompleksi, kas sastāv no organiskajām vielām un vara.

---

III PIELIKUMS

A daļa

Atceltā direktīva ar grozījumiem

(minēta 17. pantā)

| Padomes Direktīva 78/659/EEK (OV L 222, 14.8.1978., 1. lpp.) (1) | |
| --- | --- |
| Padomes Direktīva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.). | Tikai I pielikuma c) punkts |
| Padomes Regula (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.). | Tikai III pielikuma 26. punkts |

Padomes Direktīva 78/659/EEK (OV L 222, 14.8.1978., 1. lpp.) (1)

Padomes Direktīva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.).

Tikai I pielikuma c) punkts

Padomes Regula (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

Tikai III pielikuma 26. punkts

B daļa

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēti 17. pantā)

| Direktīva | Termiņš transponēšanai |
| --- | --- |
| 78/659/EEK | 1980. gada 20. jūlijs |
| 91/692/EEK | 1993. gada 1. janvāris |

Direktīva

Termiņš transponēšanai

78/659/EEK

1980. gada 20. jūlijs

91/692/EEK

1993. gada 1. janvāris

---

(1)  Direktīva 78/659/EEK ir arī grozīta ar šādiem neatceltiem aktiem:

| — | 1979. gada Pievienošanās akts, |
| --- | --- |

—

1979. gada Pievienošanās akts,

| — | 1985. gada Pievienošanās akts, |
| --- | --- |

—

1985. gada Pievienošanās akts,

| — | 1994. gada Pievienošanās akts. |
| --- | --- |

—

1994. gada Pievienošanās akts.

---

IV PIELIKUMS

KORELĀCIJAS TABULA

| Direktīva 78/659/EEK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta 1. un 2. punkts | 1. panta 1. un 2. punkts |
| 1. panta 3. punkta ievadvārdi | 1. panta 3. punkta ievadvārdi |
| 1. panta 3. punkta pirmais ievilkums | 1. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| 1. panta 3. punkta otrais ievilkums | 1. panta 3. punkta b) apakšpunkts |
| 1. panta 4. punkta ievadvārdi | 1. panta 4. punkta ievadvārdi |
| 1. panta 4. punkta pirmais ievilkums | 1. panta 4. punkta a) apakšpunkts |
| 1. panta 4. punkta otrais ievilkums | 1. panta 4. punkta b) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkts | 2. pants, pirmā daļa |
| 2. panta 2. punkts | 2. panta otrā daļa |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. panta 1. un 2. punkts | 4. panta 1. punkts |
| 4. panta 3. punkts | 4. panta 2. punkts |
| 5. pants | 5. pants |
| 6. panta 1. punkta ievadvārdi | 6. panta 1. punkta ievadvārdi |
| 6. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 6. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 6. panta 1. punkta otrais ievilkums | 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 6. panta 1. punkta trešais ievilkums | 6. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 6. panta 2. punkts | 6. panta 2. punkts |
| 7. pants | 7. pants |
| 8. pants | 8. pants |
| 9. pants | 9. pants |
| 10. pants | 10. pants |
| 11. pants | 11. pants |
| 12. pants | 12. pants |
| 13. panta 1. punkts un 14. pants | 13. pants |
| 15. panta pirmās daļas ievadvārdi | 14. panta pirmās daļas ievadvārdi |
| 15. panta pirmās daļas pirmais ievilkums | 14. panta pirmās daļas a) punkts |
| 15. panta pirmās daļas otrais ievilkums | 14. panta pirmās daļas b) punkts |
| 15. panta pirmās daļas trešais ievilkums | 14. panta pirmās daļas c) punkts |
| 15. panta pirmās daļas ceturtais ievilkums | 14. panta pirmās daļas d) punkts |
| 15. panta otrā daļa | 14. panta otrā daļa |
| 16. pants | 15. pants |
| 17. panta 1. punkts | — |
| 17. panta 2. punkts | 16. pants |
| — | 17. pants |
| — | 18. pants |
| 18. pants | 19. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| — | III pielikums |
| — | IV pielikums |

Direktīva 78/659/EEK

Šī direktīva

1. panta 1. un 2. punkts

1. panta 1. un 2. punkts

1. panta 3. punkta ievadvārdi

1. panta 3. punkta ievadvārdi

1. panta 3. punkta pirmais ievilkums

1. panta 3. punkta a) apakšpunkts

1. panta 3. punkta otrais ievilkums

1. panta 3. punkta b) apakšpunkts

1. panta 4. punkta ievadvārdi

1. panta 4. punkta ievadvārdi

1. panta 4. punkta pirmais ievilkums

1. panta 4. punkta a) apakšpunkts

1. panta 4. punkta otrais ievilkums

1. panta 4. punkta b) apakšpunkts

2. panta 1. punkts

2. pants, pirmā daļa

2. panta 2. punkts

2. panta otrā daļa

3. pants

3. pants

4. panta 1. un 2. punkts

4. panta 1. punkts

4. panta 3. punkts

4. panta 2. punkts

5. pants

5. pants

6. panta 1. punkta ievadvārdi

6. panta 1. punkta ievadvārdi

6. panta 1. punkta pirmais ievilkums

6. panta 1. punkta a) apakšpunkts

6. panta 1. punkta otrais ievilkums

6. panta 1. punkta b) apakšpunkts

6. panta 1. punkta trešais ievilkums

6. panta 1. punkta c) apakšpunkts

6. panta 2. punkts

6. panta 2. punkts

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

9. pants

10. pants

10. pants

11. pants

11. pants

12. pants

12. pants

13. panta 1. punkts un 14. pants

13. pants

15. panta pirmās daļas ievadvārdi

14. panta pirmās daļas ievadvārdi

15. panta pirmās daļas pirmais ievilkums

14. panta pirmās daļas a) punkts

15. panta pirmās daļas otrais ievilkums

14. panta pirmās daļas b) punkts

15. panta pirmās daļas trešais ievilkums

14. panta pirmās daļas c) punkts

15. panta pirmās daļas ceturtais ievilkums

14. panta pirmās daļas d) punkts

15. panta otrā daļa

14. panta otrā daļa

16. pants

15. pants

17. panta 1. punkts

—

17. panta 2. punkts

16. pants

—

17. pants

—

18. pants

18. pants

19. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

—

III pielikums

—

IV pielikums

---

| 25.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 264/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 264/32

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2006/68/EK

(2006. gada 6. septembris),

ar ko Padomes Direktīvu 77/91/EEK groza attiecībā uz akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 44. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Otrajā direktīvā 77/91/EEK (1976. gada 13. decembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (3), ir izklāstītas prasības dažiem ar kapitālu saistītiem pasākumiem, ko veic šādas sabiedrības. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Otrajā direktīvā 77/91/EEK (1976. gada 13. decembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (3), ir izklāstītas prasības dažiem ar kapitālu saistītiem pasākumiem, ko veic šādas sabiedrības.

| (2) | Komisija savā 2003. gada 21. maija Paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Uzņēmējdarbības tiesību modernizācija un korporatīvās vadības uzlabošana Eiropas Savienībā – attīstības plāns” secina, ka Direktīvas 77/91/EEK vienkāršošana un modernizācija būtiski sekmētu uzņēmējdarbības efektivitāti un konkurētspēju, nemazinot aizsardzību, ko sniedz akcionāriem un kreditoriem. Šie mērķi ir galvenā prioritāte, taču tie neskar vajadzību nekavējoties veikt vispārēju pārbaudi, lai izskatītu kapitāla uzturēšanas režīmam alternatīvu risinājumu īstenošanas iespējas, kas pietiekami aizsargātu gan akciju sabiedrības kreditoru, gan akcionāru intereses. |
| --- | --- |

(2)

Komisija savā 2003. gada 21. maija Paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Uzņēmējdarbības tiesību modernizācija un korporatīvās vadības uzlabošana Eiropas Savienībā – attīstības plāns” secina, ka Direktīvas 77/91/EEK vienkāršošana un modernizācija būtiski sekmētu uzņēmējdarbības efektivitāti un konkurētspēju, nemazinot aizsardzību, ko sniedz akcionāriem un kreditoriem. Šie mērķi ir galvenā prioritāte, taču tie neskar vajadzību nekavējoties veikt vispārēju pārbaudi, lai izskatītu kapitāla uzturēšanas režīmam alternatīvu risinājumu īstenošanas iespējas, kas pietiekami aizsargātu gan akciju sabiedrības kreditoru, gan akcionāru intereses.

| (3) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut akciju sabiedrībām piešķirt akcijas apmaiņā pret cita veida, ne naudas, ieguldījumu, neprasot, lai tās saņem īpašu ekspertu novērtējumu gadījumos, kad ir skaidra atsauce uz šāda ieguldījuma vērtēšanu. Tomēr būtu jāgarantē mazākuma akcionāru tiesības pieprasīt šādu vērtējumu. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut akciju sabiedrībām piešķirt akcijas apmaiņā pret cita veida, ne naudas, ieguldījumu, neprasot, lai tās saņem īpašu ekspertu novērtējumu gadījumos, kad ir skaidra atsauce uz šāda ieguldījuma vērtēšanu. Tomēr būtu jāgarantē mazākuma akcionāru tiesības pieprasīt šādu vērtējumu.

| (4) | Akciju sabiedrībām būtu jāļauj iegūt pašām savas akcijas, nepārsniedzot sabiedrības sadalāmās rezerves, un laikposms, attiecībā uz kuru akcionāru kopsapulce var atļaut šādu iegūšanu, būtu jāpalielina, lai uzlabotu elastību un samazinātu administratīvo apgrūtinājumu sabiedrībām, kurām strauji jāreaģē uz tirgus izmaiņām, kas iespaido viņu akciju cenu. |
| --- | --- |

(4)

Akciju sabiedrībām būtu jāļauj iegūt pašām savas akcijas, nepārsniedzot sabiedrības sadalāmās rezerves, un laikposms, attiecībā uz kuru akcionāru kopsapulce var atļaut šādu iegūšanu, būtu jāpalielina, lai uzlabotu elastību un samazinātu administratīvo apgrūtinājumu sabiedrībām, kurām strauji jāreaģē uz tirgus izmaiņām, kas iespaido viņu akciju cenu.

| (5) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut akciju sabiedrībām piešķirt finansiālu palīdzību, lai to akcijas varētu iegūt trešās personas, nepārsniedzot sabiedrības sadalāmās rezerves, lai uzlabotu elastību saistībā ar izmaiņām sabiedrību akciju kapitāla īpašumtiesību struktūrā. Šai iespējai būtu jāpiemēro aizsardzības pasākumi, ņemot vērā šīs direktīvas mērķi aizsargāt gan akcionārus, gan trešās personas. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut akciju sabiedrībām piešķirt finansiālu palīdzību, lai to akcijas varētu iegūt trešās personas, nepārsniedzot sabiedrības sadalāmās rezerves, lai uzlabotu elastību saistībā ar izmaiņām sabiedrību akciju kapitāla īpašumtiesību struktūrā. Šai iespējai būtu jāpiemēro aizsardzības pasākumi, ņemot vērā šīs direktīvas mērķi aizsargāt gan akcionārus, gan trešās personas.

| (6) | Lai uzlabotu kreditoru standartizētu aizsardzību visās dalībvalstīs, kreditoriem vajadzētu būt iespējai ar zināmiem nosacījumiem izmantot tiesas vai administratīvas procedūras, ja sakarā ar akciju sabiedrības kapitāla samazināšanu ir apdraudēti viņu prasījumi. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzlabotu kreditoru standartizētu aizsardzību visās dalībvalstīs, kreditoriem vajadzētu būt iespējai ar zināmiem nosacījumiem izmantot tiesas vai administratīvas procedūras, ja sakarā ar akciju sabiedrības kapitāla samazināšanu ir apdraudēti viņu prasījumi.

| (7) | Lai nodrošinātu to, ka netiek pieļauta tirgus ļaunprātīga izmantošana, dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanas nolūkā būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (4), Komisijas Regula (EK) Nr. 2273/2003 (2003. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK īsteno attiecībā uz atbrīvojumiem saistībā ar atpirkšanas programmām un finanšu instrumentu stabilizāciju (5), un Komisijas Direktīva 2004/72/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK attiecībā uz pieņemto tirgus praksi, ar atvasinātiem preču instrumentiem saistītās iekšējās informācijas definēšanu, to personu saraksta sastādīšanu, kam ir pieejama iekšējā informācija, vadības veikto darījumu izziņošanu un paziņošanu par aizdomīgiem darījumiem (6). |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu to, ka netiek pieļauta tirgus ļaunprātīga izmantošana, dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanas nolūkā būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (4), Komisijas Regula (EK) Nr. 2273/2003 (2003. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK īsteno attiecībā uz atbrīvojumiem saistībā ar atpirkšanas programmām un finanšu instrumentu stabilizāciju (5), un Komisijas Direktīva 2004/72/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK attiecībā uz pieņemto tirgus praksi, ar atvasinātiem preču instrumentiem saistītās iekšējās informācijas definēšanu, to personu saraksta sastādīšanu, kam ir pieejama iekšējā informācija, vadības veikto darījumu izziņošanu un paziņošanu par aizdomīgiem darījumiem (6).

| (8) | Tādēļ Direktīva 77/91/EEK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Direktīva 77/91/EEK būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas, |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Ar šo Direktīvu 77/91/EEK groza šādi:

| 1) | direktīvas 1. panta 1. punkta divdesmit pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:






  “— | Ungārijā:
  nyilvánosan működő részvénytársaság,” |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 1. panta 1. punkta divdesmit pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“—

Ungārijā:

nyilvánosan működő részvénytársaság,”

;

| 2) | iekļauj šādus pantus:
  “10.a pants
  1.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 10. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti pārvedami vērtspapīri, kā tie definēti 4. panta 1. punkta 18) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (8), vai naudas tirgus instrumenti, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 19) apakšpunktā, un ja šie vērtspapīri vai naudas tirgus instrumenti ir novērtēti pēc vidējās svērtās cenas, par kādu tie tirgoti vienā vai vairākos regulētos tirgos, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. panta 14) apakšpunktā, pietiekami ilgu laiku, kas nosakāms dalībvalsts tiesību aktos, pirms dienas, kad faktiski veikts attiecīgais cita veida, ne naudas, ieguldījums.
  Tomēr, ja cenu iespaido ārkārtas apstākļi, kas ievērojami mainītu aktīva vērtību tā faktiskās ieguldīšanas dienā, tostarp situācijas, kad šādu pārvedamu vērtspapīru vai naudas tirgus instrumentu tirgus ir kļuvis nelikvīds, tad pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras iniciatīvas un tās atbildībā veic pārvērtēšanu. Minētās pārvērtēšanas nolūkā piemēro 10. panta 1., 2. un 3. punktu.
  2.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 10. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti aktīvi, kuri nav 1. punktā minētie pārvedamie vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti un par kuru patieso vērtību atzinumu jau ir sniedzis atzīts neatkarīgs eksperts, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | patiesā vērtība ir noteikta dienā, kas ir ne vairāk kā sešus mēnešus pirms attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienas; |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādus pantus:

“10.a pants

1.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 10. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti pārvedami vērtspapīri, kā tie definēti 4. panta 1. punkta 18) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (8), vai naudas tirgus instrumenti, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 19) apakšpunktā, un ja šie vērtspapīri vai naudas tirgus instrumenti ir novērtēti pēc vidējās svērtās cenas, par kādu tie tirgoti vienā vai vairākos regulētos tirgos, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. panta 14) apakšpunktā, pietiekami ilgu laiku, kas nosakāms dalībvalsts tiesību aktos, pirms dienas, kad faktiski veikts attiecīgais cita veida, ne naudas, ieguldījums.

Tomēr, ja cenu iespaido ārkārtas apstākļi, kas ievērojami mainītu aktīva vērtību tā faktiskās ieguldīšanas dienā, tostarp situācijas, kad šādu pārvedamu vērtspapīru vai naudas tirgus instrumentu tirgus ir kļuvis nelikvīds, tad pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras iniciatīvas un tās atbildībā veic pārvērtēšanu. Minētās pārvērtēšanas nolūkā piemēro 10. panta 1., 2. un 3. punktu.

2.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 10. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti aktīvi, kuri nav 1. punktā minētie pārvedamie vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti un par kuru patieso vērtību atzinumu jau ir sniedzis atzīts neatkarīgs eksperts, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

patiesā vērtība ir noteikta dienā, kas ir ne vairāk kā sešus mēnešus pirms attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienas;

| b) | novērtēšana ir veikta saskaņā ar dalībvalstī vispārpieņemtiem vērtēšanas standartiem un principiem, kuri piemērojami ieguldāmo aktīvu veidam. |
| --- | --- |

b)

novērtēšana ir veikta saskaņā ar dalībvalstī vispārpieņemtiem vērtēšanas standartiem un principiem, kuri piemērojami ieguldāmo aktīvu veidam.

Ja ir jauni būtiski apstākļi, kas ievērojami mainītu aktīva patieso vērtību tā faktiskās ieguldīšanas dienā, tad pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras iniciatīvas un tās atbildībā veic pārvērtēšanu. Minētās pārvērtēšanas nolūkā piemēro 10. panta 1., 2. un 3. punktu.

Ja šādu pārvērtēšanu neveic, viens vai vairāki akcionāri, kuriem dienā, kad tiek pieņemts lēmums par kapitāla palielināšanu, kopumā pieder vismaz 5 % no sabiedrības parakstītā kapitāla, var pieprasīt, lai neatkarīgs eksperts veic novērtēšanu, un šādā gadījumā piemēro 10. panta 1., 2. un 3. punktu. Šis akcionārs vai šie akcionāri var iesniegt pieprasījumu līdz attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienai, ar nosacījumu, ka pieprasījuma iesniegšanas dienā attiecīgajam akcionāram vai akcionāriem joprojām kopumā pieder vismaz 5 % no sabiedrības parakstītā kapitāla, kā tas bija dienā, kad tika pieņemts lēmums par kapitāla palielināšanu.

3.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 10. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti aktīvi, kuri nav 1. punktā minētie pārvedamie vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti un kuru individuālā patiesā vērtība izriet no iepriekšējā gada obligātajiem pārskatiem, ar nosacījumu, ka obligātajiem pārskatiem ir veikta obligātā revīzija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (9).

Šā panta 2. punkta otro un trešo daļu piemēro mutatis mutandis.

10.b pants

1.   Ja 10.a pantā minēto cita veida, ne naudas, ieguldījumu veic bez 10. panta 1., 2. un 3. punktā minētā eksperta ziņojuma, tad papildus 3. panta h) punktā izklāstītajām prasībām un viena mēneša laikā pēc attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienas publicē deklarāciju, kurā ir:

| a) | attiecīgā cita veida, ne naudas, ieguldījuma apraksts; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā cita veida, ne naudas, ieguldījuma apraksts;

| b) | tā vērtība, tā novērtējuma avots un, attiecīgā gadījumā, novērtēšanas metode; |
| --- | --- |

b)

tā vērtība, tā novērtējuma avots un, attiecīgā gadījumā, novērtēšanas metode;

| c) | paziņojums par to, vai iegūtā vērtība atbilst vismaz akciju, kuras piešķir apmaiņā pret šādu ieguldījumu, skaitam, nominālvērtībai vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtībai un – attiecīgā gadījumā – piemaksai par tām; |
| --- | --- |

c)

paziņojums par to, vai iegūtā vērtība atbilst vismaz akciju, kuras piešķir apmaiņā pret šādu ieguldījumu, skaitam, nominālvērtībai vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtībai un – attiecīgā gadījumā – piemaksai par tām;

| d) | paziņojums par to, ka nav radušies jauni būtiski apstākļi, kas iespaido sākotnējo novērtējumu. |
| --- | --- |

d)

paziņojums par to, ka nav radušies jauni būtiski apstākļi, kas iespaido sākotnējo novērtējumu.

Šo deklarāciju publicē, kā noteikts katras dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu.

2.   Ja saistībā ar kapitāla palielināšanu, ko ierosināts veikt atbilstīgi 25. panta 2. punktam, tiek piedāvāts veikt cita veida, ne naudas, ieguldījumu bez 10. panta 1., 2. un 3. punktā minētā eksperta ziņojuma, tad – pirms faktiski veikts cita veida, ne naudas, ieguldījums – kārtībā, kādu paredz katras dalībvalsts tiesību akti saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu, publicē paziņojumu, kurā norāda pieņemšanas datumu lēmumam par kapitāla palielināšanu un 1. punktā uzskaitīto informāciju. Šādā gadījumā 1. punktā paredzētajā deklarācijā ietver vienīgi paziņojumu par to, ka pēc iepriekšminētā paziņojuma publicēšanas dienas nav radušies jauni būtiski apstākļi.

3.   Katra dalībvalsts paredz piemērotus aizsardzības pasākumus, nodrošinot 10.a pantā un šajā pantā izklāstīto procedūru ievērošanu, ja cita veida, ne naudas, ieguldījumu veic bez 10. panta 1., 2. un 3. punktā minētā eksperta ziņojuma.

| 3) | direktīvas 11. panta 1. punkta pirmo daļu groza šādi:






  a) | vārdkopu “10. pantā” aizstāj ar vārdkopu “10. panta 1., 2. un 3. punktā”; |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvas 11. panta 1. punkta pirmo daļu groza šādi:

a)

vārdkopu “10. pantā” aizstāj ar vārdkopu “10. panta 1., 2. un 3. punktā”;

| b) | pievieno šādu teikumu:
  “Šīs direktīvas 10.a un 10.b pantu piemēro mutatis mutandis.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu teikumu:

“Šīs direktīvas 10.a un 10.b pantu piemēro mutatis mutandis.”

| 4) | direktīvas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Neskarot principu, kas paredz vienādu attieksmi pret viena un tā paša līmeņa akcionāriem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (10), dalībvalstis var atļaut sabiedrībai iegūt savas akcijas vai nu pašai, vai ar tādas personas starpniecību, kura darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs. Ciktāl šāda iegūšana ir atļauta, dalībvalstis tai piemēro šādus nosacījumus:






  a) | atļauju dod kopsapulce, kas nosaka šādas iegūšanas noteikumus un jo īpaši iegūstamo akciju maksimālo skaitu, atļaujas derīguma termiņu, kura maksimālo ilgumu nosaka dalībvalsts tiesību aktos, tomēr nepārsniedzot piecus gadus, un – iegūšanai par nominālvērtību – ieguldījuma maksimālo un minimālo apjomu. Administrācijas vai pārvaldes institūcijas locekļi pārliecinās par to, ka, veicot katru atļauto iegūšanu, tiek ievēroti b) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi; |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Neskarot principu, kas paredz vienādu attieksmi pret viena un tā paša līmeņa akcionāriem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (10), dalībvalstis var atļaut sabiedrībai iegūt savas akcijas vai nu pašai, vai ar tādas personas starpniecību, kura darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs. Ciktāl šāda iegūšana ir atļauta, dalībvalstis tai piemēro šādus nosacījumus:

a)

atļauju dod kopsapulce, kas nosaka šādas iegūšanas noteikumus un jo īpaši iegūstamo akciju maksimālo skaitu, atļaujas derīguma termiņu, kura maksimālo ilgumu nosaka dalībvalsts tiesību aktos, tomēr nepārsniedzot piecus gadus, un – iegūšanai par nominālvērtību – ieguldījuma maksimālo un minimālo apjomu. Administrācijas vai pārvaldes institūcijas locekļi pārliecinās par to, ka, veicot katru atļauto iegūšanu, tiek ievēroti b) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi;

| b) | ieguvumi, tostarp sabiedrības iepriekš iegūtās un tās turētās akcijas, un akcijas, kuras ieguvusi persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nedrīkst izraisīt tīro aktīvu samazināšanos līdz apjomam, kas ir mazāks par 15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto apjomu; |
| --- | --- |

b)

ieguvumi, tostarp sabiedrības iepriekš iegūtās un tās turētās akcijas, un akcijas, kuras ieguvusi persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nedrīkst izraisīt tīro aktīvu samazināšanos līdz apjomam, kas ir mazāks par 15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto apjomu;

| c) | darījumu var veikt vienīgi ar pilnībā apmaksātām akcijām. |
| --- | --- |

c)

darījumu var veikt vienīgi ar pilnībā apmaksātām akcijām.

Turklāt dalībvalstis var iegādēm šā punkta pirmās daļas nozīmē piemērot jebkuru no šādiem nosacījumiem:

| i) | iegūto akciju, tostarp sabiedrības iepriekš iegūto un tās turēto akciju un akciju, kuras ieguvusi persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nominālvērtība vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtība nepārsniedz dalībvalsts noteikto maksimumu. Šis maksimums nedrīkst būt mazāks par 10 % no parakstītā kapitāla; |
| --- | --- |

i)

iegūto akciju, tostarp sabiedrības iepriekš iegūto un tās turēto akciju un akciju, kuras ieguvusi persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nominālvērtība vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtība nepārsniedz dalībvalsts noteikto maksimumu. Šis maksimums nedrīkst būt mazāks par 10 % no parakstītā kapitāla;

| ii) | atļauja sabiedrībai iegūt pašai savas akcijas šā punkta pirmās daļas nozīmē, iegūstamo akciju maksimālais skaits, šādu tiesību termiņu un maksimālais vai minimālais ieguldījums ir noteikts sabiedrības statūtos vai dibināšanas dokumentā; |
| --- | --- |

ii)

atļauja sabiedrībai iegūt pašai savas akcijas šā punkta pirmās daļas nozīmē, iegūstamo akciju maksimālais skaits, šādu tiesību termiņu un maksimālais vai minimālais ieguldījums ir noteikts sabiedrības statūtos vai dibināšanas dokumentā;

| iii) | sabiedrība pilda attiecīgās prasības par pārskatu un paziņojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

iii)

sabiedrība pilda attiecīgās prasības par pārskatu un paziņojumu sniegšanu;

| iv) | dažām dalībvalstu noteiktām sabiedrībām var prasīt anulēt iegūtās akcijas ar nosacījumu, ka anulēto akciju nominālvērtībai ekvivalentu summa jāiekļauj rezervē, kuru nevar sadalīt akcionāriem, izņemot parakstītā kapitāla samazināšanās gadījumu. Šo rezervi var izmantot vienīgi parakstītā kapitāla palielināšanai, kapitalizējot rezerves; |
| --- | --- |

iv)

dažām dalībvalstu noteiktām sabiedrībām var prasīt anulēt iegūtās akcijas ar nosacījumu, ka anulēto akciju nominālvērtībai ekvivalentu summa jāiekļauj rezervē, kuru nevar sadalīt akcionāriem, izņemot parakstītā kapitāla samazināšanās gadījumu. Šo rezervi var izmantot vienīgi parakstītā kapitāla palielināšanai, kapitalizējot rezerves;

| v) | iegāde nedrīkst iespaidot kreditoru prasījumu izpildi. |
| --- | --- |

v)

iegāde nedrīkst iespaidot kreditoru prasījumu izpildi.

| 5) | direktīvas 20. panta 3. punktā vārdkopu “15. panta 1. punkta a) apakšpunktā” aizstāj ar vārdkopu “15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 20. panta 3. punktā vārdkopu “15. panta 1. punkta a) apakšpunktā” aizstāj ar vārdkopu “15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā”;

| 6) | direktīvas 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Ja dalībvalsts ļauj sabiedrībai tieši vai netieši izsniegt avansā līdzekļus, piešķirt aizdevumus vai sniegt nodrošinājumu, lai tās akcijas varētu iegūt trešā persona, tad tās šādiem darījumiem piemēro nosacījumus, kas izklāstīti šā punkta otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā.
  Darījumus veic administrācijas vai pārvaldes struktūras atbildībā un ar godīgiem tirgus nosacījumiem, īpaši ņemot vērā sabiedrības saņemtos procentus un nodrošinājumu, ko sabiedrībai sniedz saistībā ar šā punkta pirmajā daļā minētajiem sabiedrības aizdevumiem un avansa maksājumiem. Pienācīgi pārbauda trešās personas vai – daudzpusējos darījumos – katra darījumu partnera kredītspēju.
  Administrācijas vai pārvaldes struktūra darījumus iesniedz kopsapulcei iepriekšējai apstiprināšanai, par ko kopsapulce lemj saskaņā ar 40. pantā paredzētajiem noteikumiem par pārstāvību un balsu vairākumu. Administrācijas vai pārvaldes struktūra sniedz kopsapulcei rakstisku ziņojumu, norādot darījuma mērķus, sabiedrības intereses šā darījuma noslēgšanā, darījuma noslēgšanas nosacījumus, ar darījumu saistītos riskus sabiedrības likviditātei un maksātspējai un cenu, par kādu trešā persona iegādāsies akcijas. Šo ziņojumu iesniedz reģistram publicēšanai saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu.
  Trešām personām piešķirtās finansiālās palīdzības kopapjoms nekādā gadījumā neizraisa tīro aktīvu samazināšanos līdz apjomam, kas ir mazāks par 15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto apjomu, ņemot vērā arī tīro aktīvu jebkādu samazināšanos, ko var izraisīt sabiedrības vai tās vārdā veikta savu akciju iegāde saskaņā ar 19. panta 1. punktu. Sabiedrība bilances pasīvu daļā iekļauj rezervi, kura nav sadalāma un kuras apjoms atbilst finansiālās palīdzības kopapjomam.
  Ja trešā persona, izmantojot finansiālo palīdzību no sabiedrības, iegūst šīs sabiedrības pašu akcijas 19. panta 1. punkta nozīmē vai parakstās uz akcijām, ko emitē, palielinot parakstīto kapitālu, tad šādu iegūšanu vai parakstīšanu veic par taisnīgu cenu.”; |
| --- | --- |

6)

direktīvas 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Ja dalībvalsts ļauj sabiedrībai tieši vai netieši izsniegt avansā līdzekļus, piešķirt aizdevumus vai sniegt nodrošinājumu, lai tās akcijas varētu iegūt trešā persona, tad tās šādiem darījumiem piemēro nosacījumus, kas izklāstīti šā punkta otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā.

Darījumus veic administrācijas vai pārvaldes struktūras atbildībā un ar godīgiem tirgus nosacījumiem, īpaši ņemot vērā sabiedrības saņemtos procentus un nodrošinājumu, ko sabiedrībai sniedz saistībā ar šā punkta pirmajā daļā minētajiem sabiedrības aizdevumiem un avansa maksājumiem. Pienācīgi pārbauda trešās personas vai – daudzpusējos darījumos – katra darījumu partnera kredītspēju.

Administrācijas vai pārvaldes struktūra darījumus iesniedz kopsapulcei iepriekšējai apstiprināšanai, par ko kopsapulce lemj saskaņā ar 40. pantā paredzētajiem noteikumiem par pārstāvību un balsu vairākumu. Administrācijas vai pārvaldes struktūra sniedz kopsapulcei rakstisku ziņojumu, norādot darījuma mērķus, sabiedrības intereses šā darījuma noslēgšanā, darījuma noslēgšanas nosacījumus, ar darījumu saistītos riskus sabiedrības likviditātei un maksātspējai un cenu, par kādu trešā persona iegādāsies akcijas. Šo ziņojumu iesniedz reģistram publicēšanai saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu.

Trešām personām piešķirtās finansiālās palīdzības kopapjoms nekādā gadījumā neizraisa tīro aktīvu samazināšanos līdz apjomam, kas ir mazāks par 15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto apjomu, ņemot vērā arī tīro aktīvu jebkādu samazināšanos, ko var izraisīt sabiedrības vai tās vārdā veikta savu akciju iegāde saskaņā ar 19. panta 1. punktu. Sabiedrība bilances pasīvu daļā iekļauj rezervi, kura nav sadalāma un kuras apjoms atbilst finansiālās palīdzības kopapjomam.

Ja trešā persona, izmantojot finansiālo palīdzību no sabiedrības, iegūst šīs sabiedrības pašu akcijas 19. panta 1. punkta nozīmē vai parakstās uz akcijām, ko emitē, palielinot parakstīto kapitālu, tad šādu iegūšanu vai parakstīšanu veic par taisnīgu cenu.”

| 7) | iekļauj šādu pantu:
  “23.a pants
  Ja 23. panta 1. punktā minētā darījuma partneris ir kāds sabiedrības administrācijas vai pārvaldes struktūras loceklis vai mātesuzņēmuma – Padomes Direktīvas 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs) par konsolidētajiem pārskatiem (11) 1. panta nozīmē – administrācijas vai pārvaldes struktūras loceklis, vai pats mātesuzņēmums, vai fiziskās personas, kas darbojas savā vārdā, bet šādu struktūru locekļu vai mātesuzņēmumu interesēs, tad dalībvalstis ar atbilstīgiem aizsardzības pasākumiem nodrošina, ka šāds darījums nav pretrunā sabiedrības interesēm. |
| --- | --- |

7)

iekļauj šādu pantu:

“23.a pants

Ja 23. panta 1. punktā minētā darījuma partneris ir kāds sabiedrības administrācijas vai pārvaldes struktūras loceklis vai mātesuzņēmuma – Padomes Direktīvas 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs) par konsolidētajiem pārskatiem (11) 1. panta nozīmē – administrācijas vai pārvaldes struktūras loceklis, vai pats mātesuzņēmums, vai fiziskās personas, kas darbojas savā vārdā, bet šādu struktūru locekļu vai mātesuzņēmumu interesēs, tad dalībvalstis ar atbilstīgiem aizsardzības pasākumiem nodrošina, ka šāds darījums nav pretrunā sabiedrības interesēm.

| 8) | direktīvas 27. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Piemēro 10. panta 2. un 3. punktu, 10.a un 10.b pantu.”; |
| --- | --- |

8)

direktīvas 27. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Piemēro 10. panta 2. un 3. punktu, 10.a un 10.b pantu.”

| 9) | direktīvas 32. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Parakstītā kapitāla samazināšanas gadījumā vismaz tie kreditori, kuru prasījumi ir radušies pirms kapitāla samazināšanas lēmuma publicēšanas, ir tiesīgi vismaz uz nodrošinājumu par prasījumiem, kuriem termiņš nav iestājies līdz minētās publikācijas dienai. Dalībvalstis nevar atteikt šādas tiesības, ja vien kreditoram nav attiecīgas aizsardzības vai ja vien šāda aizsardzība nav nepieciešama, ņemot vērā sabiedrības aktīvus.
  Dalībvalstis paredz nosacījumus, kā īstenot šā punkta pirmajā daļā paredzētās tiesības. Jebkurā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka kreditoriem ir ļauts griezties attiecīgā administratīvā vai tiesu iestādē atbilstīgas aizsardzības iegūšanai, ja viņi var ticami pierādīt, ka parakstītā kapitāla samazināšanas dēļ viņu prasījumi ir apdraudēti un ka no sabiedrības nav saņemta nekāda atbilstīga aizsardzība.”; |
| --- | --- |

9)

direktīvas 32. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Parakstītā kapitāla samazināšanas gadījumā vismaz tie kreditori, kuru prasījumi ir radušies pirms kapitāla samazināšanas lēmuma publicēšanas, ir tiesīgi vismaz uz nodrošinājumu par prasījumiem, kuriem termiņš nav iestājies līdz minētās publikācijas dienai. Dalībvalstis nevar atteikt šādas tiesības, ja vien kreditoram nav attiecīgas aizsardzības vai ja vien šāda aizsardzība nav nepieciešama, ņemot vērā sabiedrības aktīvus.

Dalībvalstis paredz nosacījumus, kā īstenot šā punkta pirmajā daļā paredzētās tiesības. Jebkurā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka kreditoriem ir ļauts griezties attiecīgā administratīvā vai tiesu iestādē atbilstīgas aizsardzības iegūšanai, ja viņi var ticami pierādīt, ka parakstītā kapitāla samazināšanas dēļ viņu prasījumi ir apdraudēti un ka no sabiedrības nav saņemta nekāda atbilstīga aizsardzība.”

| 10) | direktīvas 41. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Dalībvalstis var atkāpties no 9. panta 1. punkta, 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmā teikuma un 25., 26. un 29. panta tiktāl, ciktāl šāda atkāpe ir vajadzīga, lai pieņemtu vai piemērotu noteikumus, kuru mērķis ir sekmēt darbinieku vai citu dalībvalsts tiesību aktos noteiktu personu grupu dalību uzņēmumu kapitālā.”. |
| --- | --- |

10)

direktīvas 41. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Dalībvalstis var atkāpties no 9. panta 1. punkta, 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmā teikuma un 25., 26. un 29. panta tiktāl, ciktāl šāda atkāpe ir vajadzīga, lai pieņemtu vai piemērotu noteikumus, kuru mērķis ir sekmēt darbinieku vai citu dalībvalsts tiesību aktos noteiktu personu grupu dalību uzņēmumu kapitālā.”

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2008. gada 15. aprīlim izpildītu šīs direktīvas prasības.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2006. gada 6. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  OV C 294, 25.11.2005., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 24. jūlija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

3

(4)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

4

(5)  OV L 336, 23.12.2003., 33. lpp.

5

(6)  OV L 162, 30.4.2004., 70. lpp.

6

(7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

7

(8)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/31/EK (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.).

8

(9)  OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.”;

9

(10)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.”;

10

(11)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/43/EK.”;

11

---