# Den Europæiske Unions L 366/21.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 366 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang21. december 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 366

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang21. december 2006

---

| Indhold | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 5. juli 2005 om statsstøtte nr. C 20/04 (ex NN 25/04) til fordel for Huta Częstochowa S.A.
  (meddelt under nummer K(2005) 1962)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens beslutning af 4. juli 2006 om den af Belgien påtænkte statsstøtte til Ford Genk — C 40/2005 (ex N 331/2005)
  (meddelt under nummer K(2006) 2931)


   (
  1
  ) | 32 |
| | * | Kommissionens beslutning af 19. juli 2006 om en støtteforanstaltning anmeldt af Nederlandene til fordel for KG Holding N.V.
  (meddelt under nummer K(2006) 2954)


   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Kommissionens beslutning af 19. juli 2006 om Luxembourgs støtteordning C 3/2006 til fordel for 1929-holdingselskaber og milliardær-holdingselskaber
  (meddelt under nummer K(2006) 2956)


   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Kommissionens beslutning af 8. november 2006 om Italiens påtænkte statsstøtte C 11/06 (ex N 127/05) til AEM Torino
  (meddelt under nummer K(2006) 5276)


   (
  1
  ) | 62 |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | | Det Blandede EØS-udvalg |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 129/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen | 66 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 130/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen | 68 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 131/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 69 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 132/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 71 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 133/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 73 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 134/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 75 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 135/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen | 77 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 136/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen | 79 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 137/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XXII (Selskabsret) til EØS-aftalen | 81 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 138/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder | 83 |
| | * | Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 139/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder | 85 |
| | | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 143/06/KOL af 11. maj 2006 om et overvågningsprogram for 2006 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på korn og visse andre vegetabilske produkter samt nationale overvågningsprogrammer for 2007 | 87 |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 144/06/KOL af 11. maj 2006 om reduktion af forekomsten af dioxiner, furaner og PCB i foderstoffer og fødevarer | 93 |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 150/06/KOL af 17. maj 2006 vedrørende et samordnet kontrolprogram på foderstofområdet for 2006 | 96 |

Indhold

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 5. juli 2005 om statsstøtte nr. C 20/04 (ex NN 25/04) til fordel for Huta Częstochowa S.A.
  (meddelt under nummer K(2005) 1962)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 1962)

(
  1

1

*

Kommissionens beslutning af 4. juli 2006 om den af Belgien påtænkte statsstøtte til Ford Genk — C 40/2005 (ex N 331/2005)
  (meddelt under nummer K(2006) 2931)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 2931)

(
  1

32

*

Kommissionens beslutning af 19. juli 2006 om en støtteforanstaltning anmeldt af Nederlandene til fordel for KG Holding N.V.
  (meddelt under nummer K(2006) 2954)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 2954)

(
  1

40

*

Kommissionens beslutning af 19. juli 2006 om Luxembourgs støtteordning C 3/2006 til fordel for 1929-holdingselskaber og milliardær-holdingselskaber
  (meddelt under nummer K(2006) 2956)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 2956)

(
  1

47

*

Kommissionens beslutning af 8. november 2006 om Italiens påtænkte statsstøtte C 11/06 (ex N 127/05) til AEM Torino
  (meddelt under nummer K(2006) 5276)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 5276)

(
  1

62

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det Blandede EØS-udvalg

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 129/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen

66

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 130/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen

68

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 131/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

69

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 132/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

71

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 133/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

73

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 134/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

75

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 135/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

77

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 136/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

79

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 137/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af bilag XXII (Selskabsret) til EØS-aftalen

81

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 138/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

83

*

Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 139/2006 af 27. oktober 2006 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

85

EFTA-Tilsynsmyndigheden

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 143/06/KOL af 11. maj 2006 om et overvågningsprogram for 2006 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på korn og visse andre vegetabilske produkter samt nationale overvågningsprogrammer for 2007

87

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 144/06/KOL af 11. maj 2006 om reduktion af forekomsten af dioxiner, furaner og PCB i foderstoffer og fødevarer

93

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 150/06/KOL af 17. maj 2006 vedrørende et samordnet kontrolprogram på foderstofområdet for 2006

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/1

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 5. juli 2005

om statsstøtte Nr. C 20/04 (ex NN 25/04) til fordel for Huta Częstochowa SA

(meddelt under nummer K(2005) 1962)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/937/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, afsnit 1,

under henvisning til protokol nr. 8 til tiltrædelsestraktaten om strukturomlægning af den polske stålindustri
   (1) (i det følgende benævnt »protokol nr. 8«)

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), og under hensyntagen til de fremsendte bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved skrivelse af 4. august 2003 anmodede Kommissionen om oplysninger vedrørende kontrol med statsstøtte i Polen, herunder eventuelle foranstaltninger til omstrukturering af støttemodtageren. Kommissionen drøftede derefter sagen med de polske myndigheder på diverse tekniske møder, ligesom den var genstand for intensiv korrespondance mellem Kommissionen og Polen. |
| --- | --- |

(1)

Ved skrivelse af 4. august 2003 anmodede Kommissionen om oplysninger vedrørende kontrol med statsstøtte i Polen, herunder eventuelle foranstaltninger til omstrukturering af støttemodtageren. Kommissionen drøftede derefter sagen med de polske myndigheder på diverse tekniske møder, ligesom den var genstand for intensiv korrespondance mellem Kommissionen og Polen.

| (2) | Den 23. januar 2004 fremsendte konsulenten med ansvar for den uafhængige vurdering af omstruktureringsprogrammet i Polen i henhold til protokol nr. 8 sin vurdering af sagen til Kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Den 23. januar 2004 fremsendte konsulenten med ansvar for den uafhængige vurdering af omstruktureringsprogrammet i Polen i henhold til protokol nr. 8 sin vurdering af sagen til Kommissionen.

| (3) | Ved skrivelse af 19. maj 2004 meddelte Kommissionen Polen, at den havde besluttet at indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende foranstaltningerne og anmodede om oplysninger om en række forhold. |
| --- | --- |

(3)

Ved skrivelse af 19. maj 2004 meddelte Kommissionen Polen, at den havde besluttet at indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende foranstaltningerne og anmodede om oplysninger om en række forhold.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om foranstaltningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om foranstaltningen.

| (5) | Ved skrivelse af 26. juni 2004 svarede Polen på de rejste spørgsmål. Polen anmodede ligeledes Kommissionen om at træffe beslutning i henhold til punkt 10 i protokol nr. 8 vedrørende en aftale om at ændre det polske program for strukturomlægning af jern- og stålindustrien. |
| --- | --- |

(5)

Ved skrivelse af 26. juni 2004 svarede Polen på de rejste spørgsmål. Polen anmodede ligeledes Kommissionen om at træffe beslutning i henhold til punkt 10 i protokol nr. 8 vedrørende en aftale om at ændre det polske program for strukturomlægning af jern- og stålindustrien.

| (6) | Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter og videresendte dem til Polen ved skrivelse af 27. september 2004. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter og videresendte dem til Polen ved skrivelse af 27. september 2004.

| (7) | Ved skrivelse af 22. november 2004 svarede Polen på bemærkningerne fra de interesserede parter. Kommissionen mødtes efterfølgende ved flere lejligheder med de polske myndigheder. Yderligere oplysninger fremsendtes efterfølgende ved skrivelse af 8. juni 2005. |
| --- | --- |

(7)

Ved skrivelse af 22. november 2004 svarede Polen på bemærkningerne fra de interesserede parter. Kommissionen mødtes efterfølgende ved flere lejligheder med de polske myndigheder. Yderligere oplysninger fremsendtes efterfølgende ved skrivelse af 8. juni 2005.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

1.   Indledning

| (8) | Støttemodtageren er en kriseramt virksomhed, nemlig stålproducenten Huta Częstochowa S.A. (i det følgende benævnt »HCz«, se punkt 2, litra a)). I oktober 2002 udlejede HCz sine produktionsaktiver til en ny virksomhed, Huta Stali Częstochowa Sp z o.o. (i det følgende benævnt »HSCz«, se punkt 2, litra b)). |
| --- | --- |

(8)

Støttemodtageren er en kriseramt virksomhed, nemlig stålproducenten Huta Częstochowa S.A. (i det følgende benævnt »HCz«, se punkt 2, litra a)). I oktober 2002 udlejede HCz sine produktionsaktiver til en ny virksomhed, Huta Stali Częstochowa Sp z o.o. (i det følgende benævnt »HSCz«, se punkt 2, litra b)).

| (9) | Det drejer sig om to typer foranstaltninger: den økonomiske omstrukturering af HCz (se punkt 3) og flere andre direkte foranstaltninger (se punkt 4). |
| --- | --- |

(9)

Det drejer sig om to typer foranstaltninger: den økonomiske omstrukturering af HCz (se punkt 3) og flere andre direkte foranstaltninger (se punkt 4).

| (10) | »Omstruktureringen« foregik i tre faser, hvoraf kun den sidste er af interesse i forbindelse med kontrol af statsstøtte: Et første forsøg i november 2001 under en forligsprocedure i retten endte som en fiasko. Følgelig var HCz nødt til at indgive konkursbegæring i oktober 2002. I februar 2003 blev HCz godkendt til omstrukturering i henhold til en ny lov, og konkursbehandlingen blev derfor udsat. I henhold til omstruktureringsplanen skal aktiverne deles mellem forskellige virksomheder, og virksomhederne eller aktiverne sælges. Én virksomhed overtager stålproduktionsaktiverne med henblik på at betale gælden til de kommercielle kreditorer (banker og offentlige tjenesteudbydere), og en anden virksomhed modtager fortrinsvis fast ejendom med henblik på at betale gælden til offentlige kreditorer (gæld til offentlige institutioner, f.eks. skat). Derudover sælges HCz' resterende dattervirksomheder med henblik på at betale den offentlige og kommercielle gæld, der ikke kan omstruktureres. |
| --- | --- |

(10)

»Omstruktureringen« foregik i tre faser, hvoraf kun den sidste er af interesse i forbindelse med kontrol af statsstøtte: Et første forsøg i november 2001 under en forligsprocedure i retten endte som en fiasko. Følgelig var HCz nødt til at indgive konkursbegæring i oktober 2002. I februar 2003 blev HCz godkendt til omstrukturering i henhold til en ny lov, og konkursbehandlingen blev derfor udsat. I henhold til omstruktureringsplanen skal aktiverne deles mellem forskellige virksomheder, og virksomhederne eller aktiverne sælges. Én virksomhed overtager stålproduktionsaktiverne med henblik på at betale gælden til de kommercielle kreditorer (banker og offentlige tjenesteudbydere), og en anden virksomhed modtager fortrinsvis fast ejendom med henblik på at betale gælden til offentlige kreditorer (gæld til offentlige institutioner, f.eks. skat). Derudover sælges HCz' resterende dattervirksomheder med henblik på at betale den offentlige og kommercielle gæld, der ikke kan omstruktureres.

2.   Støttemodtageren

a)   Huta Częstochowa

| (11) | HCz er den næststørste stålproducent i Polen. Virksomheden fremstiller fortrinsvist kvartoplade (3), en type stål, der udgør over 60 % af omsætningen. Produktet anvendes til skibsbygning og konstruktion. |
| --- | --- |

(11)

HCz er den næststørste stålproducent i Polen. Virksomheden fremstiller fortrinsvist kvartoplade (3), en type stål, der udgør over 60 % af omsætningen. Produktet anvendes til skibsbygning og konstruktion.

| (12) | HCz' første anlæg blev etableret i perioden 1896-1902. I dag består HCz af et forholdsvist moderne stålværk og et pladevalseværk med en elektrisk lysbueovn, et strengstøbningsanlæg og et valseværk til tykke plader med færdigbehandlingsfaciliteter. Den nominelle kapacitet for stålproducenten (som fremstiller halvfabrikata, dvs. plader) er 700 000 tons, og for pladevalseværket (som omdanner halvfabrikata til færdige produkter) er kapaciteten ca. 780 000 tons. |
| --- | --- |

(12)

HCz' første anlæg blev etableret i perioden 1896-1902. I dag består HCz af et forholdsvist moderne stålværk og et pladevalseværk med en elektrisk lysbueovn, et strengstøbningsanlæg og et valseværk til tykke plader med færdigbehandlingsfaciliteter. Den nominelle kapacitet for stålproducenten (som fremstiller halvfabrikata, dvs. plader) er 700 000 tons, og for pladevalseværket (som omdanner halvfabrikata til færdige produkter) er kapaciteten ca. 780 000 tons.

| (13) | HCz ejer 14 dattervirksomheder, som yder andre tjenester. Disse omfatter rørproducenten Rurexpol Sp. z o o (4), koksværket Koksownia Sp. z o o. og elselskabet Elsen Sp. z o o. Sammen med sine dattervirksomheder beskæftigede HCz ca. 5 000 medarbejdere i 2002. |
| --- | --- |

(13)

HCz ejer 14 dattervirksomheder, som yder andre tjenester. Disse omfatter rørproducenten Rurexpol Sp. z o o (4), koksværket Koksownia Sp. z o o. og elselskabet Elsen Sp. z o o. Sammen med sine dattervirksomheder beskæftigede HCz ca. 5 000 medarbejdere i 2002.

| (14) | HCz ejes 100 % af det polske finansministerium. Selskabets aktiekapital udgør 370 mio. zloty (ca. 70 mio. EUR) (5). Selskabets indre værdi udgjorde den 31. december 2003768,5 mio. zloty (ca. 160 mio. EUR). |
| --- | --- |

(14)

HCz ejes 100 % af det polske finansministerium. Selskabets aktiekapital udgør 370 mio. zloty (ca. 70 mio. EUR) (5). Selskabets indre værdi udgjorde den 31. december 2003768,5 mio. zloty (ca. 160 mio. EUR).

| (15) | Siden sommeren 2001 har HCz haft alvorlige økonomiske problemer. Eftersom virksomheden ikke var i stand til at betale sin gæld (som ultimo 2003 udgjorde ca. 1,4 mia. zloty, ca. 310 mio. EUR), er størstedelen af dens aktiver, herunder alle stålaktiver, stillet som pant til store kreditorer. |
| --- | --- |

(15)

Siden sommeren 2001 har HCz haft alvorlige økonomiske problemer. Eftersom virksomheden ikke var i stand til at betale sin gæld (som ultimo 2003 udgjorde ca. 1,4 mia. zloty, ca. 310 mio. EUR), er størstedelen af dens aktiver, herunder alle stålaktiver, stillet som pant til store kreditorer.

| (16) | Den 11. november 2001 søgte HCz om en forligsprocedure i retten, hvorefter virksomheden gik i betalingsstandsning. Hensigten med forligsproceduren er at give virksomheden mulighed for omstrukturering gennem en delvis afskrivning af gælden fra kreditorernes side. I oktober 2002 annullerede retten forligsproceduren, da kreditorerne ikke var nået til enighed om en omstruktureringspakke. Ifølge de polske myndigheder mislykkedes forligsproceduren, fordi kreditorerne forlangte, at HCz skulle bruge statsstøtte til at betale sin gæld helt ud. |
| --- | --- |

(16)

Den 11. november 2001 søgte HCz om en forligsprocedure i retten, hvorefter virksomheden gik i betalingsstandsning. Hensigten med forligsproceduren er at give virksomheden mulighed for omstrukturering gennem en delvis afskrivning af gælden fra kreditorernes side. I oktober 2002 annullerede retten forligsproceduren, da kreditorerne ikke var nået til enighed om en omstruktureringspakke. Ifølge de polske myndigheder mislykkedes forligsproceduren, fordi kreditorerne forlangte, at HCz skulle bruge statsstøtte til at betale sin gæld helt ud.

| (17) | Den 28. oktober 2002 indgav HCz konkursbegæring. I henhold til polsk lovgivning var HCz forpligtet til at indgive konkursbegæring efter afslutningen af forligsproceduren, fordi den ikke kunne betale sin gæld, som forfaldt, da forligsproceduren blev opgivet. Samme dag udlejede HCz sine produktionsaktiver og indstillede stålproduktionen og har siden udelukkende handlet som et holdingselskab for sine dattervirksomheder. I dag består virksomheden kun af et ledelsesorgan bestående af ca. 40 personer. |
| --- | --- |

(17)

Den 28. oktober 2002 indgav HCz konkursbegæring. I henhold til polsk lovgivning var HCz forpligtet til at indgive konkursbegæring efter afslutningen af forligsproceduren, fordi den ikke kunne betale sin gæld, som forfaldt, da forligsproceduren blev opgivet. Samme dag udlejede HCz sine produktionsaktiver og indstillede stålproduktionen og har siden udelukkende handlet som et holdingselskab for sine dattervirksomheder. I dag består virksomheden kun af et ledelsesorgan bestående af ca. 40 personer.

b)   Huta Stali Częstochowa

| (18) | I lyset af HCz' konkursbehandling og for at sikre kontinuitet i produktionen uden risiko for, at støttemodtageren indstillede driften under behandlingen, blev der oprettet en ny virksomhed, HSCz, under kontrol af Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »TFS«, et aktieselskab i stålindustrien, hvis aktiekapital ejes af finansministeriet). |
| --- | --- |

(18)

I lyset af HCz' konkursbehandling og for at sikre kontinuitet i produktionen uden risiko for, at støttemodtageren indstillede driften under behandlingen, blev der oprettet en ny virksomhed, HSCz, under kontrol af Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »TFS«, et aktieselskab i stålindustrien, hvis aktiekapital ejes af finansministeriet).

| (19) | Den 28. oktober 2002 lejede HSCz HCz' stålproduktionsfaciliteter (herunder stålværket, pladevalseværket, koksværket og visse vigtige tjenester). I henhold til lejeaftalen skal HSCz betale [...] (6) mio. zloty pr. måned for udlejningen og overtage 2 057 medarbejdere fra HCz (i øjeblikket 1 950). |
| --- | --- |

(19)

Den 28. oktober 2002 lejede HSCz HCz' stålproduktionsfaciliteter (herunder stålværket, pladevalseværket, koksværket og visse vigtige tjenester). I henhold til lejeaftalen skal HSCz betale [...] (6) mio. zloty pr. måned for udlejningen og overtage 2 057 medarbejdere fra HCz (i øjeblikket 1 950).

| (20) | Lejeaftalen gav HSCz 14 måneders udsættelse med betalingen af lejegebyret. Selv om aftalen ikke indeholder specifikke bestemmelser om betaling af rente for udsættelsen, blev der den 30. november 2004 beregnet lovpligtig rente for for sen betaling, et beløb på i alt [...] zloty, som HSCz betalte til HCz. |
| --- | --- |

(20)

Lejeaftalen gav HSCz 14 måneders udsættelse med betalingen af lejegebyret. Selv om aftalen ikke indeholder specifikke bestemmelser om betaling af rente for udsættelsen, blev der den 30. november 2004 beregnet lovpligtig rente for for sen betaling, et beløb på i alt [...] zloty, som HSCz betalte til HCz.

| (21) | TFS gav kun HSCz en minimumskapital på 50 000 zloty. For at kunne operere på markedet uden driftskapital afkortede HSCz derfor betalingsfristen for tilgodehavender til ca. 15 dage, samtidig med at betalingsfristen for gæld blev forlænget til 50 dage. Dette var muligt, fordi alle nøgleleverandører med en enkelt undtagelse var parate til at acceptere disse kreditvilkår for at beholde HSCz som en stor kunde. I praksis indgik mange leverandører såkaldte naturalieaftaler, hvorved råmaterialer, særligt skrot, blev betalt med slutprodukter som f.eks. stålplader, der var beregnet til gensalg til specifikke slutbrugere. Virksomhederne kontrollerede nøje HSCz' produktion og regnskaber og stillede krav om store driftsoverskud til gengæld for den risiko, de påtog sig. |
| --- | --- |

(21)

TFS gav kun HSCz en minimumskapital på 50 000 zloty. For at kunne operere på markedet uden driftskapital afkortede HSCz derfor betalingsfristen for tilgodehavender til ca. 15 dage, samtidig med at betalingsfristen for gæld blev forlænget til 50 dage. Dette var muligt, fordi alle nøgleleverandører med en enkelt undtagelse var parate til at acceptere disse kreditvilkår for at beholde HSCz som en stor kunde. I praksis indgik mange leverandører såkaldte naturalieaftaler, hvorved råmaterialer, særligt skrot, blev betalt med slutprodukter som f.eks. stålplader, der var beregnet til gensalg til specifikke slutbrugere. Virksomhederne kontrollerede nøje HSCz' produktion og regnskaber og stillede krav om store driftsoverskud til gengæld for den risiko, de påtog sig.

| (22) | Det blev kun stillet krav om yderligere sikkerhed for forpligtelser i forbindelse med energi leveret af det polske energiforsyningsselskab Polskie Sieci Energetyczne S.A. (i det følgende benævnt »PSE«). TFS blev anmodet om at underskrive tre garantiaftaler på hver [...] zloty. De omfatter på den ene side sikkerhed bestående af tre veksler med løfte om betaling af et beløb på [...] mio. zloty hver og på den anden side tre samtykkeerklæringer om strakshåndhævelse i henhold til den polske retsplejelov (artikel 777), hvilket gav PSE en samlet kaution på omkring [...] mio. zloty. Den 28. november 2002 blev der udstedt to veksler/garantier på hver [...] mio. zloty, som var gældende til den 30. juni 2003, mens der den 30. december 2002 blev udstedt en anden veksel på [...] mio. zloty, der var gældende indtil den 31. marts 2005. For alle veksler og garantien betalte HSCz en fast præmie på [...] zloty, og for garantien på [...] mio. zloty et beløb svarende til ca. 0,8 %. De udestående elregninger udgjorde imidlertid på intet tidspunkt mere end [...] mio. zloty, da garantiaftalen indeholdt en mekanisme, som forpligtede HSCz til at betale alle udestående beløb inden for fem uger. |
| --- | --- |

(22)

Det blev kun stillet krav om yderligere sikkerhed for forpligtelser i forbindelse med energi leveret af det polske energiforsyningsselskab Polskie Sieci Energetyczne S.A. (i det følgende benævnt »PSE«). TFS blev anmodet om at underskrive tre garantiaftaler på hver [...] zloty. De omfatter på den ene side sikkerhed bestående af tre veksler med løfte om betaling af et beløb på [...] mio. zloty hver og på den anden side tre samtykkeerklæringer om strakshåndhævelse i henhold til den polske retsplejelov (artikel 777), hvilket gav PSE en samlet kaution på omkring [...] mio. zloty. Den 28. november 2002 blev der udstedt to veksler/garantier på hver [...] mio. zloty, som var gældende til den 30. juni 2003, mens der den 30. december 2002 blev udstedt en anden veksel på [...] mio. zloty, der var gældende indtil den 31. marts 2005. For alle veksler og garantien betalte HSCz en fast præmie på [...] zloty, og for garantien på [...] mio. zloty et beløb svarende til ca. 0,8 %. De udestående elregninger udgjorde imidlertid på intet tidspunkt mere end [...] mio. zloty, da garantiaftalen indeholdt en mekanisme, som forpligtede HSCz til at betale alle udestående beløb inden for fem uger.

3.   Omstrukturering af Huta Częstochowa

a)   Omstrukturering af den polske stålindustri

| (23) | I juni 1998 vedtog det polske ministerråd et indledende omstruktureringsprogram for den polske jern- og stålindustri. Programmet blev opdateret i 2001, og omstruktureringsloven (for jern- og stålindustrien) (7) af 24. august 2001, som udgjorde lovgrundlaget for den polske stålindustri, blev vedhæftet. |
| --- | --- |

(23)

I juni 1998 vedtog det polske ministerråd et indledende omstruktureringsprogram for den polske jern- og stålindustri. Programmet blev opdateret i 2001, og omstruktureringsloven (for jern- og stålindustrien) (7) af 24. august 2001, som udgjorde lovgrundlaget for den polske stålindustri, blev vedhæftet.

| (24) | Den 5. november 2002 godkendte det polske ministerråd et ændringsforslag til det første omstruktureringsprogram, som efterfølgende blev kaldt omstrukturerings- og udviklingsprogrammet for den polske jern- og stålindustri indtil 2006 (i det følgende benævnt »det nationale omstruktureringsprogram« eller »KPR«). Denne plan gør det muligt at tildele statsstøtte til den polske stålindustri med henblik på omstrukturering i perioden 1997-2006 på op til 3,387 mia. zloty (713 mio. EUR). |
| --- | --- |

(24)

Den 5. november 2002 godkendte det polske ministerråd et ændringsforslag til det første omstruktureringsprogram, som efterfølgende blev kaldt omstrukturerings- og udviklingsprogrammet for den polske jern- og stålindustri indtil 2006 (i det følgende benævnt »det nationale omstruktureringsprogram« eller »KPR«). Denne plan gør det muligt at tildele statsstøtte til den polske stålindustri med henblik på omstrukturering i perioden 1997-2006 på op til 3,387 mia. zloty (713 mio. EUR).

| (25) | Ifølge det nationale omstruktureringsprogram findes der 17 stålvirksomheder i Polen, fordelt på tre grupper. Den første gruppe omfatter otte virksomheder, som modtager statsstøtte i henhold til det nationale omstruktureringsprogram. Størstedelen af støtten blev tildelt til konsolidering af de fire største stålproducenter i Polen, som er blevet sammenlagt til Polens største stålproducent, Polskie Huty Stali S.A. (i det følgende benævnt »PHS«), som i dag bærer navnet Mittal Steel Poland (i det følgende benævnt »MSP«), efter den blev solgt til LNM holdings (8), som for nylig blev omdannet til Mittal Steel (9). Den anden gruppe omfatter seks virksomheder, som ikke var omfattet af omstruktureringsprogrammet, fordi deres største virksomhedsaktivitet ikke vedrørte stålproduktion, eller fordi de ikke havde modtaget støtte. Den tredje gruppe omfatter tre virksomheder, som havde modtaget støtte, men for hvilke der i mellemtiden var indledt konkursbehandlinger. |
| --- | --- |

(25)

Ifølge det nationale omstruktureringsprogram findes der 17 stålvirksomheder i Polen, fordelt på tre grupper. Den første gruppe omfatter otte virksomheder, som modtager statsstøtte i henhold til det nationale omstruktureringsprogram. Størstedelen af støtten blev tildelt til konsolidering af de fire største stålproducenter i Polen, som er blevet sammenlagt til Polens største stålproducent, Polskie Huty Stali S.A. (i det følgende benævnt »PHS«), som i dag bærer navnet Mittal Steel Poland (i det følgende benævnt »MSP«), efter den blev solgt til LNM holdings (8), som for nylig blev omdannet til Mittal Steel (9). Den anden gruppe omfatter seks virksomheder, som ikke var omfattet af omstruktureringsprogrammet, fordi deres største virksomhedsaktivitet ikke vedrørte stålproduktion, eller fordi de ikke havde modtaget støtte. Den tredje gruppe omfatter tre virksomheder, som havde modtaget støtte, men for hvilke der i mellemtiden var indledt konkursbehandlinger.

| (26) | HCz var opført på listen for den tredje gruppe. I lyset af HCz' konkursbegæring konkluderedes det i det nationale omstruktureringsprogram, hvad angår HCz, at yderligere omstrukturering af stålværket ville fortsætte under afviklingen (afsnit 3.1.2 og punkt 5.1). Faktisk anføres HCz i punkt 3.1.3.3 som et af de stålværker, for hvilke der er indledt konkursbehandling, ligesom det anføres, at værket nu administreres af den midlertidige bobestyrer. I punkt 5.4.2 i det nationale omstruktureringsprogram anføres det, at det for at muliggøre omstrukturering af HCz vil være nødvendigt at yde virksomheden et beløb på 1 milliard zloty i statsstøtte. Resultaterne ville dog stadig ikke være som forventet. Under sådanne omstændigheder omstruktureres virksomheden ved hjælp af afvikling, og produktionsaktiverne administreres af HSCz, som fortsætter HCz' produktionsaktivitet uden statsstøtte til omstrukturering. HCz' aktiver overtages ikke af en anden modtager af statsstøtte (afsnit 3.1.3.1). |
| --- | --- |

(26)

HCz var opført på listen for den tredje gruppe. I lyset af HCz' konkursbegæring konkluderedes det i det nationale omstruktureringsprogram, hvad angår HCz, at yderligere omstrukturering af stålværket ville fortsætte under afviklingen (afsnit 3.1.2 og punkt 5.1). Faktisk anføres HCz i punkt 3.1.3.3 som et af de stålværker, for hvilke der er indledt konkursbehandling, ligesom det anføres, at værket nu administreres af den midlertidige bobestyrer. I punkt 5.4.2 i det nationale omstruktureringsprogram anføres det, at det for at muliggøre omstrukturering af HCz vil være nødvendigt at yde virksomheden et beløb på 1 milliard zloty i statsstøtte. Resultaterne ville dog stadig ikke være som forventet. Under sådanne omstændigheder omstruktureres virksomheden ved hjælp af afvikling, og produktionsaktiverne administreres af HSCz, som fortsætter HCz' produktionsaktivitet uden statsstøtte til omstrukturering. HCz' aktiver overtages ikke af en anden modtager af statsstøtte (afsnit 3.1.3.1).

| (27) | Det nationale omstruktureringsprogram blev sendt til EU. Det blev afsluttet den 25. marts 2003 efter en intensiv dialog med Kommissionen. Efter sin vurdering stillede Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse om at forlænge perioden for at yde statsstøtte i den polske stålindustri i henhold til Europaaftalen (som oprindeligt kun var gældende indtil 1997) til slutningen af 2003 under forudsætning af at dette kan gennemføres inden 2006, hvilket blev godkendt af Rådet i juli 2003 (10). |
| --- | --- |

(27)

Det nationale omstruktureringsprogram blev sendt til EU. Det blev afsluttet den 25. marts 2003 efter en intensiv dialog med Kommissionen. Efter sin vurdering stillede Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse om at forlænge perioden for at yde statsstøtte i den polske stålindustri i henhold til Europaaftalen (som oprindeligt kun var gældende indtil 1997) til slutningen af 2003 under forudsætning af at dette kan gennemføres inden 2006, hvilket blev godkendt af Rådet i juli 2003 (10).

| (28) | EU afveg således fra sine regler og tillod Polen at yde omstruktureringsstøtte til stålindustrien (11). De vigtigste resultater i det nationale omstruktureringsprogram blev omdannet til en protokol til tiltrædelsestraktaten, protokol nr. 8 om strukturomlægning af den polske jern- og stålindustri. I henhold til protokol nr. 8 kan der ydes statsstøtte til de otte angivne virksomheder (ikke HCz) på op til 3,387 mia. zloty. På den anden side understreges det i protokol nr. 8, at der ikke kan ydes yderligere strukturomlægningsstøtte til den polske stålindustri. |
| --- | --- |

(28)

EU afveg således fra sine regler og tillod Polen at yde omstruktureringsstøtte til stålindustrien (11). De vigtigste resultater i det nationale omstruktureringsprogram blev omdannet til en protokol til tiltrædelsestraktaten, protokol nr. 8 om strukturomlægning af den polske jern- og stålindustri. I henhold til protokol nr. 8 kan der ydes statsstøtte til de otte angivne virksomheder (ikke HCz) på op til 3,387 mia. zloty. På den anden side understreges det i protokol nr. 8, at der ikke kan ydes yderligere strukturomlægningsstøtte til den polske stålindustri.

b)   Loven af 30. oktober 2002

| (29) | Den 30. oktober 2002, kort efter at HCz havde indgivet konkursbegæring, vedtoges lov om statsstøtte til virksomheder af særlig vigtighed for arbejdsmarkedet (ændret i november 2003 (12) og i det følgende benævnt »lov af 30. oktober 2002«) (13). I henhold til denne lov kan virksomheder gennemføre en omstrukturering for at undgå afvikling. Med henblik herpå indførtes der med loven en ny fremgangsmåde i forbindelse med omstrukturering, da den indeholder bestemmelser om omstrukturering (dvs. en delvis afskrivning) af den offentlige gæld, som indtil da kun kunne omlægges eller udsættes. |
| --- | --- |

(29)

Den 30. oktober 2002, kort efter at HCz havde indgivet konkursbegæring, vedtoges lov om statsstøtte til virksomheder af særlig vigtighed for arbejdsmarkedet (ændret i november 2003 (12) og i det følgende benævnt »lov af 30. oktober 2002«) (13). I henhold til denne lov kan virksomheder gennemføre en omstrukturering for at undgå afvikling. Med henblik herpå indførtes der med loven en ny fremgangsmåde i forbindelse med omstrukturering, da den indeholder bestemmelser om omstrukturering (dvs. en delvis afskrivning) af den offentlige gæld, som indtil da kun kunne omlægges eller udsættes.

| (30) | I henhold til artikel 7, stk. 1, i lov af 30. oktober 2002 er en virksomhed under omstrukturering berettiget til konkursbeskyttelse fra begyndelsen af omstruktureringen, til omstruktureringen afsluttes eller afbrydes. Omstruktureringen skal afsluttes senest 24 måneder efter beslutningen om omstruktureringen blev truffet (artikel 19, stk. 2, i lov af 30. oktober 2002). |
| --- | --- |

(30)

I henhold til artikel 7, stk. 1, i lov af 30. oktober 2002 er en virksomhed under omstrukturering berettiget til konkursbeskyttelse fra begyndelsen af omstruktureringen, til omstruktureringen afsluttes eller afbrydes. Omstruktureringen skal afsluttes senest 24 måneder efter beslutningen om omstruktureringen blev truffet (artikel 19, stk. 2, i lov af 30. oktober 2002).

| (31) | Lov af 30. oktober 2002 indeholder bestemmelser om finansiel omstrukturering af kommercielle forpligtelser, der er indgået inden juli 2002, og af offentlige forpligtelser, der er indgået inden juni 2002 (artikel 3 i lov af 30. oktober 2002, hvorefter sidstnævnte periode blev forlænget med et år). Hvor den private finansielle omstrukturering af kommercielle forpligtelser er baseret på en omstruktureringsaftale, som mindst 50 % af kreditorerne skal indgå (i henhold til kapitel 4 i lov af 30. oktober 2002), kan offentlige forpligtelser delvis afskrives på baggrund af en afgørelse fra formanden for det polske industriudviklingsagentur (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A., i det følgende benævnt »ARP«), som er det organ, der er ansvarligt for at kontrollere omstrukturering af virksomheder i henhold til lov af 30. oktober 2002 (i henhold til kapitel 5). |
| --- | --- |

(31)

Lov af 30. oktober 2002 indeholder bestemmelser om finansiel omstrukturering af kommercielle forpligtelser, der er indgået inden juli 2002, og af offentlige forpligtelser, der er indgået inden juni 2002 (artikel 3 i lov af 30. oktober 2002, hvorefter sidstnævnte periode blev forlænget med et år). Hvor den private finansielle omstrukturering af kommercielle forpligtelser er baseret på en omstruktureringsaftale, som mindst 50 % af kreditorerne skal indgå (i henhold til kapitel 4 i lov af 30. oktober 2002), kan offentlige forpligtelser delvis afskrives på baggrund af en afgørelse fra formanden for det polske industriudviklingsagentur (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A., i det følgende benævnt »ARP«), som er det organ, der er ansvarligt for at kontrollere omstrukturering af virksomheder i henhold til lov af 30. oktober 2002 (i henhold til kapitel 5).

| (32) | Endvidere blev det med ændringen af 14. november 2003 i kapitel 5a i lov af 30. oktober 2002 muligt at få tilbagebetalt beløb fra offentlige fordringer på baggrund af en særlig omstruktureringsordning, hvorved støttemodtageren overfører ejerskabet af aktiver, der er fri for kautioner, til en dattervirksomhed under ARP (»Operator«) med en værdi svarende til mindst 25 % af den samlede gæld. Disse aktiver sælges efterfølgende for at betale de offentlige kreditorer (artikel 32d i lov af 30. oktober 2002). De offentlige kreditorer skal dog godkende den særlige omstruktureringsordning (artikel 32h i lov af 30. oktober 2002). |
| --- | --- |

(32)

Endvidere blev det med ændringen af 14. november 2003 i kapitel 5a i lov af 30. oktober 2002 muligt at få tilbagebetalt beløb fra offentlige fordringer på baggrund af en særlig omstruktureringsordning, hvorved støttemodtageren overfører ejerskabet af aktiver, der er fri for kautioner, til en dattervirksomhed under ARP (»Operator«) med en værdi svarende til mindst 25 % af den samlede gæld. Disse aktiver sælges efterfølgende for at betale de offentlige kreditorer (artikel 32d i lov af 30. oktober 2002). De offentlige kreditorer skal dog godkende den særlige omstruktureringsordning (artikel 32h i lov af 30. oktober 2002).

| (33) | Med kapitel 5a og den særlige omstruktureringsordning udvides endvidere det midlertidige og materielle anvendelsesområde for fordringer, der kan omstruktureres. Fordringer skal omstruktureres i mere end et år (indtil den 30. juni 2003) og kan omfatte flere forskellige typer offentlig gæld i henhold til artikel 32a, stk. 1, i lov af 30. oktober 2002 (14). |
| --- | --- |

(33)

Med kapitel 5a og den særlige omstruktureringsordning udvides endvidere det midlertidige og materielle anvendelsesområde for fordringer, der kan omstruktureres. Fordringer skal omstruktureres i mere end et år (indtil den 30. juni 2003) og kan omfatte flere forskellige typer offentlig gæld i henhold til artikel 32a, stk. 1, i lov af 30. oktober 2002 (14).

c)   Omstrukturering af Huta Częstochowa

| (34) | Den 21. januar 2003 ansøgte HCz sammen med ARP om omstrukturering i medfør af lov af 30. oktober 2002. Den 21. februar 2003 accepterede formanden for ARP ansøgningen og henstillede, at der indledtes omstruktureringsprocedurer i henhold til artikel 10, stk. 1, i lov af 30. oktober 2002, som beskyttede HCz mod konkurs. |
| --- | --- |

(34)

Den 21. januar 2003 ansøgte HCz sammen med ARP om omstrukturering i medfør af lov af 30. oktober 2002. Den 21. februar 2003 accepterede formanden for ARP ansøgningen og henstillede, at der indledtes omstruktureringsprocedurer i henhold til artikel 10, stk. 1, i lov af 30. oktober 2002, som beskyttede HCz mod konkurs.

| (35) | Den 18. april 2003 sendte HCz en omstruktureringsplan til ARP. Den grundlæggende idé med planen var at opdele HCz' aktiver i produktionsaktiver og andre aktiver og sælge produktionsaktiverne som en going concern til en privat investor. Den 2. juli 2003 godkendte ARP omstruktureringsplanen. Planen blev derefter sendt til kontoret for konkurrence- og forbrugerbeskyttelse (i det følgende benævnt »OCCP«), som accepterede den 25. juli 2003, forudsat at der ikke ville blive ydet statsstøtte (15). |
| --- | --- |

(35)

Den 18. april 2003 sendte HCz en omstruktureringsplan til ARP. Den grundlæggende idé med planen var at opdele HCz' aktiver i produktionsaktiver og andre aktiver og sælge produktionsaktiverne som en going concern til en privat investor. Den 2. juli 2003 godkendte ARP omstruktureringsplanen. Planen blev derefter sendt til kontoret for konkurrence- og forbrugerbeskyttelse (i det følgende benævnt »OCCP«), som accepterede den 25. juli 2003, forudsat at der ikke ville blive ydet statsstøtte (15).

| (36) | Den 7. august 2003 traf formanden for ARP beslutning om omstruktureringen i henhold til artikel 10, stk. 4, i lov af 30. oktober 2002. I oktober 2003 blev omstruktureringsplanen ændret, så den omfattede OCCP's krav. Den 1. december 2003 godkendte ARP omstruktureringsplanen og ændrede dermed den oprindelige omstruktureringsbeslutning. |
| --- | --- |

(36)

Den 7. august 2003 traf formanden for ARP beslutning om omstruktureringen i henhold til artikel 10, stk. 4, i lov af 30. oktober 2002. I oktober 2003 blev omstruktureringsplanen ændret, så den omfattede OCCP's krav. Den 1. december 2003 godkendte ARP omstruktureringsplanen og ændrede dermed den oprindelige omstruktureringsbeslutning.

| (37) | Den 30. april 2004 udstedte ARP's formand endnu en beslutning om ændring af omstruktureringsbeslutningen. Beslutningen var baseret på en opdateret forretningsplan af 26. april 2004. Det var nødvendigt at ændre planen for at tage højde for ændringerne i lov af 30. oktober 2002. Den nye udgave indeholdt endvidere en mere detaljeret beskrivelse af opdelingen af aktiver (16). |
| --- | --- |

(37)

Den 30. april 2004 udstedte ARP's formand endnu en beslutning om ændring af omstruktureringsbeslutningen. Beslutningen var baseret på en opdateret forretningsplan af 26. april 2004. Det var nødvendigt at ændre planen for at tage højde for ændringerne i lov af 30. oktober 2002. Den nye udgave indeholdt endvidere en mere detaljeret beskrivelse af opdelingen af aktiver (16).

d)   Huta Częstochowas kreditorer

| (38) | I omstruktureringsplanen identificeres flere grupper af kreditorer på baggrund af forpligtelsernes juridiske beskaffenhed: |
| --- | --- |

(38)

I omstruktureringsplanen identificeres flere grupper af kreditorer på baggrund af forpligtelsernes juridiske beskaffenhed:

| (39) | Den første gruppe indeholder offentlig institutionel gæld (beløb pr. 30. juni 2003),
  sociale sikringsbidrag (til Zakład Ubezpieczeń Społecznych (i det følgende benævnt »ZUS«)) på ca. [...] mio. zloty ([...] millioner kan omstruktureres, og [...] millioner kan ikke);






  — | ejendomsskat (til Częstochowa-kommunen) på [...] mio. zloty; |
| --- | --- | --- |

(39)

Den første gruppe indeholder offentlig institutionel gæld (beløb pr. 30. juni 2003),

sociale sikringsbidrag (til Zakład Ubezpieczeń Społecznych (i det følgende benævnt »ZUS«)) på ca. [...] mio. zloty ([...] millioner kan omstruktureres, og [...] millioner kan ikke);

—

ejendomsskat (til Częstochowa-kommunen) på [...] mio. zloty;

| — | miljøafgift (til Silesia Province (regional enhed) på [...] mio. zloty; |
| --- | --- |

—

miljøafgift (til Silesia Province (regional enhed) på [...] mio. zloty;

| — | et lån fra Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (lønmodtagernes garantifond, i det følgende benævnt »FGSP«) på [...] mio. zloty; |
| --- | --- |

—

et lån fra Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (lønmodtagernes garantifond, i det følgende benævnt »FGSP«) på [...] mio. zloty;

| — | betalinger til Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (statsfonden for rehabilitering af handicappede, i det følgende benævnt »PFRON«) på [...] mio. zloty; |
| --- | --- |

—

betalinger til Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (statsfonden for rehabilitering af handicappede, i det følgende benævnt »PFRON«) på [...] mio. zloty;

| — | forpligtelser over for byrådet i Częstochowa på [...] mio. zloty; og |
| --- | --- |

—

forpligtelser over for byrådet i Częstochowa på [...] mio. zloty; og

| — | moms og andre afgifter (Urząd Skarbowy (i det følgende benævnt »skattekontoret«)) på [...] mio. zloty. |
| --- | --- |

—

moms og andre afgifter (Urząd Skarbowy (i det følgende benævnt »skattekontoret«)) på [...] mio. zloty.

De »offentlige institutionelle kreditorer« er således: ZUS, FGSP og PFRON, som er ansvarlige over for økonomi- og arbejdsministeriet, Częstochowa-kommunen, herunder skattekontoret og byrådet, samt Silesia-provinsen. Endvidere har forskellige andre kommuner, herunder Poraj, mindre fordringer.

| (40) | Den anden gruppe består af kommercielle fordringer (beløb pr. 30. september 2003), som kan underopdeles i fordringer fra offentlige og private kreditorer. Den første undergruppe (i det følgende benævnt »offentlige kommercielle kreditorer«) består af:






  — | PSE ([...] mio. zloty); |
| --- | --- | --- |

(40)

Den anden gruppe består af kommercielle fordringer (beløb pr. 30. september 2003), som kan underopdeles i fordringer fra offentlige og private kreditorer. Den første undergruppe (i det følgende benævnt »offentlige kommercielle kreditorer«) består af:

—

PSE ([...] mio. zloty);

| — | Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. (i det følgende benævnt »Zakład Energetyczny« ([...] mio. zloty); |
| --- | --- |

—

Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. (i det følgende benævnt »Zakład Energetyczny« ([...] mio. zloty);

| — | ARP ([...] mio. zloty); |
| --- | --- |

—

ARP ([...] mio. zloty);

| — | De polske statsbaner (PKP Dyrekcja Generalna S.A.), i det følgende benævnt »PKP« ([...] mio. zloty); |
| --- | --- |

—

De polske statsbaner (PKP Dyrekcja Generalna S.A.), i det følgende benævnt »PKP« ([...] mio. zloty);

| — | Det polske olie- og gasselskab (Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A.), i det følgende benævnt »PGNiG« ([...] mio. zloty); |
| --- | --- |

—

Det polske olie- og gasselskab (Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A.), i det følgende benævnt »PGNiG« ([...] mio. zloty);

| — | kulhandelsselskabet (Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A), i det følgende benævnt »CZW Węglozbyt« ([...] mio. zloty); og |
| --- | --- |

—

kulhandelsselskabet (Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A), i det følgende benævnt »CZW Węglozbyt« ([...] mio. zloty); og

| — | kulselskabet (Kompania Węglowa Sp. z o.o.) ([...] mio. zloty). |
| --- | --- |

—

kulselskabet (Kompania Węglowa Sp. z o.o.) ([...] mio. zloty).

| (41) | Den anden undergruppe og den tredje gruppe omfatter følgende private kreditorer (beløb pr. 30. september 2003):






  — | Kredyt Bank S.A. ([...] mio. zloty); |
| --- | --- | --- |

(41)

Den anden undergruppe og den tredje gruppe omfatter følgende private kreditorer (beløb pr. 30. september 2003):

—

Kredyt Bank S.A. ([...] mio. zloty);

| — | ING Bank Śląski S.A. (i det følgende benævnt »ING BSK«) ([...] mio. zloty); |
| --- | --- |

—

ING Bank Śląski S.A. (i det følgende benævnt »ING BSK«) ([...] mio. zloty);

| — | BPK Logo ([...] mio. zloty); |
| --- | --- |

—

BPK Logo ([...] mio. zloty);

| — | Bank Przemysłowo Handlowy S.A. (i det følgende benævnt »BPH«, [...] mio. zloty); |
| --- | --- |

—

Bank Przemysłowo Handlowy S.A. (i det følgende benævnt »BPH«, [...] mio. zloty);

| — | Citybank Handlowy S.A. ([...] mio. zloty og |
| --- | --- |

—

Citybank Handlowy S.A. ([...] mio. zloty og

| — | Bank Millenium S.A. ([...] mio. zloty). |
| --- | --- |

—

Bank Millenium S.A. ([...] mio. zloty).

e)   Finansiel omstrukturering

| (42) | Omstruktureringsplanen indeholder bestemmelser om finansiel omstrukturering af disse forpligtelser, hvorved aktiverne opdeles i tre virksomheder.






  1. | Majątek Hutniczy Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »MH«) overtager stålaktiverne. Virksomhedsaktier udstedes mod kommercielle tilgodehavender og sælges efterfølgende af kreditorerne (eventuelt sammen med TFS' salg af HSCz) til en strategisk investor. |
| --- | --- | --- |

(42)

Omstruktureringsplanen indeholder bestemmelser om finansiel omstrukturering af disse forpligtelser, hvorved aktiverne opdeles i tre virksomheder.

1.

Majątek Hutniczy Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »MH«) overtager stålaktiverne. Virksomhedsaktier udstedes mod kommercielle tilgodehavender og sælges efterfølgende af kreditorerne (eventuelt sammen med TFS' salg af HSCz) til en strategisk investor.

| 2. | Operator Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »Operator«) får visse ikke-produktionsaktiver (dvs. ikke-stålaktiver) med henblik på at betale offentlige tilgodehavender, der kan omstruktureres. |
| --- | --- |

2.

Operator Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »Operator«) får visse ikke-produktionsaktiver (dvs. ikke-stålaktiver) med henblik på at betale offentlige tilgodehavender, der kan omstruktureres.

| 3. | Regionalny Fundusz Gospodarczy (regionale økonomiske fonde, i det følgende benævnt »RFG«) bliver HCz' efterfølger under et nyt navn. For at betale den resterende gæld (fortrinsvis tilgodehavender, der ikke kan omstruktureres) sælges de fleste dattervirksomheder sammen med rørproducenten og koksværket til den strategiske investor. |
| --- | --- |

3.

Regionalny Fundusz Gospodarczy (regionale økonomiske fonde, i det følgende benævnt »RFG«) bliver HCz' efterfølger under et nyt navn. For at betale den resterende gæld (fortrinsvis tilgodehavender, der ikke kan omstruktureres) sælges de fleste dattervirksomheder sammen med rørproducenten og koksværket til den strategiske investor.

(1)   MH — og betaling af kommercielle fordringer

| (43) | I omstruktureringsplanen anføres det, at kreditorer med kommercielle fordringer skal tilbydes stålproduktionsaktiver i stedet for deres fordringer. De skal bytte gæld for aktier i en nyetableret dattervirksomhed, MH, som skal eje al udstyret i stålfabrikken, pladevalseværket og administrationsbygningen. |
| --- | --- |

(43)

I omstruktureringsplanen anføres det, at kreditorer med kommercielle fordringer skal tilbydes stålproduktionsaktiver i stedet for deres fordringer. De skal bytte gæld for aktier i en nyetableret dattervirksomhed, MH, som skal eje al udstyret i stålfabrikken, pladevalseværket og administrationsbygningen.

| (44) | Værdien af aktiverne blev fastlagt i overensstemmelse med polsk lovgivning om statsejede virksomheder, i henhold til hvilken der skal foretages en vurdering af aktiverne inden et salg. Således vurderede ATEST (17) i august 2003 højovnen (støberi) til en værdi af [...] mio. zloty. Endvidere blev valseværket vurderet af PROFCEN i Częstochowa til [...] mio. zloty. Da de kommercielle kreditorer imidlertid satte spørgsmålstegn ved disse vurderinger og hævdede, at de var for optimistiske i forhold til den anvendte metode, gennemførte ATEST i december 2003 endnu en vurdering på baggrund af den tilbagediskonterede fremtidige indtjening af den kombinerede højovn og støberi, og denne gang lød vurderingen på [...] mio. zloty. Desuden blev der foretaget en vurdering efter schweizisk metode (2/3 tilbagediskonteret fremtidig indtjening, 1/3 værdiansættelse af aktiver), som resulterede i vurderingen [...] PLN. Denne værdi blev mere eller mindre bekræftet af LNM's bud i december 2003, hvor disse aktiver blev vurderet til [...] mio. zloty, i slutningen af 2003 rettet til [...] mio. zloty (som følge af de betydelige prisstigninger på stål var denne værdi imidlertid næsten fordoblet i marts 2005 til [... mellem 600 og 650] mio. zloty). |
| --- | --- |

(44)

Værdien af aktiverne blev fastlagt i overensstemmelse med polsk lovgivning om statsejede virksomheder, i henhold til hvilken der skal foretages en vurdering af aktiverne inden et salg. Således vurderede ATEST (17) i august 2003 højovnen (støberi) til en værdi af [...] mio. zloty. Endvidere blev valseværket vurderet af PROFCEN i Częstochowa til [...] mio. zloty. Da de kommercielle kreditorer imidlertid satte spørgsmålstegn ved disse vurderinger og hævdede, at de var for optimistiske i forhold til den anvendte metode, gennemførte ATEST i december 2003 endnu en vurdering på baggrund af den tilbagediskonterede fremtidige indtjening af den kombinerede højovn og støberi, og denne gang lød vurderingen på [...] mio. zloty. Desuden blev der foretaget en vurdering efter schweizisk metode (2/3 tilbagediskonteret fremtidig indtjening, 1/3 værdiansættelse af aktiver), som resulterede i vurderingen [...] PLN. Denne værdi blev mere eller mindre bekræftet af LNM's bud i december 2003, hvor disse aktiver blev vurderet til [...] mio. zloty, i slutningen af 2003 rettet til [...] mio. zloty (som følge af de betydelige prisstigninger på stål var denne værdi imidlertid næsten fordoblet i marts 2005 til [... mellem 600 og 650] mio. zloty).

| (45) | Den 13. oktober 2003 underskrev de kommercielle kreditorer en aftale om omstrukturering af deres gæld, antedateret juni 2002 (i det følgende benævnt »omstruktureringsaftalen«), som trådte i kraft den 9. december 2003. På baggrund af MH's virksomhedsaktivers bogførte værdi, dvs. 320 mio. zloty, blev det i denne aftale først og fremmest fastlagt, at de kommercielle kreditorers fordringer pr. 30. juni 2002 skulle betales via en delvis konvertering til 80,44 % af aktierne i MH. Heraf blev 72,47 % betalt i forhold til de kommercielle kreditorers eksisterende fordringer, og 7,97 % blev fordelt i forhold til kreditorernes eksisterende kautioner. Dette medførte en afskrivning af gælden på ca. 60 % i 2003 og ca. 30 % i 2005. |
| --- | --- |

(45)

Den 13. oktober 2003 underskrev de kommercielle kreditorer en aftale om omstrukturering af deres gæld, antedateret juni 2002 (i det følgende benævnt »omstruktureringsaftalen«), som trådte i kraft den 9. december 2003. På baggrund af MH's virksomhedsaktivers bogførte værdi, dvs. 320 mio. zloty, blev det i denne aftale først og fremmest fastlagt, at de kommercielle kreditorers fordringer pr. 30. juni 2002 skulle betales via en delvis konvertering til 80,44 % af aktierne i MH. Heraf blev 72,47 % betalt i forhold til de kommercielle kreditorers eksisterende fordringer, og 7,97 % blev fordelt i forhold til kreditorernes eksisterende kautioner. Dette medførte en afskrivning af gælden på ca. 60 % i 2003 og ca. 30 % i 2005.

| (46) | Dernæst anførtes det i kreditoraftalen, at RFG skulle anvende de resterende 19,56 % af aktierne i MH til at betale samtlige renter på de forpligtelser, der var indgået før juni 2002 og frem til ikrafttrædelsesdatoen for aftalen, dvs. den 9. december 2003 (derefter erstattes den af kreditoraftalen), og de forpligtelser, der er indgået efter juni 2002 samt tilhørende renter. |
| --- | --- |

(46)

Dernæst anførtes det i kreditoraftalen, at RFG skulle anvende de resterende 19,56 % af aktierne i MH til at betale samtlige renter på de forpligtelser, der var indgået før juni 2002 og frem til ikrafttrædelsesdatoen for aftalen, dvs. den 9. december 2003 (derefter erstattes den af kreditoraftalen), og de forpligtelser, der er indgået efter juni 2002 samt tilhørende renter.

| (47) | Kreditoraftalen blev efterfølgende ændret flere gange med henblik på at ændre tidsfristen for, hvornår de deltagende kreditorer skulle modtage aktierne i MH, og med henblik på at ændre tidsplanen for afgivelse af bud på MH fra strategiske investorer. |
| --- | --- |

(47)

Kreditoraftalen blev efterfølgende ændret flere gange med henblik på at ændre tidsfristen for, hvornår de deltagende kreditorer skulle modtage aktierne i MH, og med henblik på at ændre tidsplanen for afgivelse af bud på MH fra strategiske investorer.

| (48) | Kreditoraftalen blev indledningsvist indgået af kreditorer, der repræsenterede 54 % af det krævede gældsbeløb, nemlig følgende kommercielle offentlige kreditorer: PSE, Zakład Energetyczny, ARP, PKP og PGNiG samt følgende private kreditorer: BPH Bank og BPK Logo. Kredyt Bank, ING BSK, Citibank Handlowy, Bank Millenium, CZW Węglozbyt og Kompania Węglowa indgik ikke oprindeligt aftalen. Ifølge artikel 23, stk. 2, i lov af 30. oktober 2002 er aftalen bindende for alle kreditorer med kommercielle fordringer. |
| --- | --- |

(48)

Kreditoraftalen blev indledningsvist indgået af kreditorer, der repræsenterede 54 % af det krævede gældsbeløb, nemlig følgende kommercielle offentlige kreditorer: PSE, Zakład Energetyczny, ARP, PKP og PGNiG samt følgende private kreditorer: BPH Bank og BPK Logo. Kredyt Bank, ING BSK, Citibank Handlowy, Bank Millenium, CZW Węglozbyt og Kompania Węglowa indgik ikke oprindeligt aftalen. Ifølge artikel 23, stk. 2, i lov af 30. oktober 2002 er aftalen bindende for alle kreditorer med kommercielle fordringer.

| (49) | I marts 2004 godkendte Bank Millenium, CZW Węglozbyt og Kompania Węglowa kreditoraftalen. Efterfølgende har Kredyt Bank, ING og Citibank Handlowy ligeledes accepteret det økonomiske rationale i omstruktureringsprogrammet. |
| --- | --- |

(49)

I marts 2004 godkendte Bank Millenium, CZW Węglozbyt og Kompania Węglowa kreditoraftalen. Efterfølgende har Kredyt Bank, ING og Citibank Handlowy ligeledes accepteret det økonomiske rationale i omstruktureringsprogrammet.

| (50) | Kommissionen er klar over, at MH skal sælges sammen med den resterende pant i virksomhedens aktiver, idet midlerne fra salget vil blive anvendt til at tilbagebetale den resterende kommercielle offentlige gæld, der ikke kan omstruktureres, og først herefter vil kautionerne blive frigivet. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen er klar over, at MH skal sælges sammen med den resterende pant i virksomhedens aktiver, idet midlerne fra salget vil blive anvendt til at tilbagebetale den resterende kommercielle offentlige gæld, der ikke kan omstruktureres, og først herefter vil kautionerne blive frigivet.

(2)   Operator — og betaling af offentlige institutionelle fordringer, der kan omstruktureres

| (51) | I henhold til omstruktureringsplanen som godkendt af omstruktureringsbeslutningen påtager Operator sig ansvaret for alle offentlige institutionelle fordringer pr. 30. juni 2003, som skal omstruktureres. |
| --- | --- |

(51)

I henhold til omstruktureringsplanen som godkendt af omstruktureringsbeslutningen påtager Operator sig ansvaret for alle offentlige institutionelle fordringer pr. 30. juni 2003, som skal omstruktureres.

| (52) | Til gengæld overfører HCZ i henhold til artikel 32, litra d), i lov af 30. oktober 2002 aktiver, der er fri for kautioner, til Operator til en værdi af mindst 25 % af de fordringer, der er overført til Operator. Disse aktiver er identificeret i omstruktureringsplanen og omfatter fast ejendom, hvoraf en del skal udgøre en industripark, energiselskabet Elsen og 10 mio. zloty i tilgodehavender. Operator forsøger at fremskaffe så mange likvide beholdninger som muligt af disse aktiver. Salget af hovedparten af aktiverne forventes ikke afsluttet før december 2005. |
| --- | --- |

(52)

Til gengæld overfører HCZ i henhold til artikel 32, litra d), i lov af 30. oktober 2002 aktiver, der er fri for kautioner, til Operator til en værdi af mindst 25 % af de fordringer, der er overført til Operator. Disse aktiver er identificeret i omstruktureringsplanen og omfatter fast ejendom, hvoraf en del skal udgøre en industripark, energiselskabet Elsen og 10 mio. zloty i tilgodehavender. Operator forsøger at fremskaffe så mange likvide beholdninger som muligt af disse aktiver. Salget af hovedparten af aktiverne forventes ikke afsluttet før december 2005.

| (53) | Værdien af den faste ejendom, som Operator skal modtage, er af en uafhængig revisor vurderet til 120,6 mio. zloty. Sammen med aktierne i Elsen, der er vurderet til ca. 25,4 mio. zloty og tilgodehavender til en værdi af 10 mio. zloty, bør Operators aktiver udgøre 156 mio. zloty (18). Denne vurdering blev gennemført for ARP af BRE Corporate Finance, investeringsbanken under Commerzbank i Polen (19). |
| --- | --- |

(53)

Værdien af den faste ejendom, som Operator skal modtage, er af en uafhængig revisor vurderet til 120,6 mio. zloty. Sammen med aktierne i Elsen, der er vurderet til ca. 25,4 mio. zloty og tilgodehavender til en værdi af 10 mio. zloty, bør Operators aktiver udgøre 156 mio. zloty (18). Denne vurdering blev gennemført for ARP af BRE Corporate Finance, investeringsbanken under Commerzbank i Polen (19).

| (54) | Overførslen af tilgodehavenderne til Operator medfører automatisk en frigivelse af kautionerne for disse forpligtelser. På grund af de forpligtelser, der ikke kan omstruktureres, vil visse offentlige kreditorer imidlertid stadig have kautioner, som vil være gældende, indtil HCz/RFG kan betale sine forpligtelser efter salget af MH. |
| --- | --- |

(54)

Overførslen af tilgodehavenderne til Operator medfører automatisk en frigivelse af kautionerne for disse forpligtelser. På grund af de forpligtelser, der ikke kan omstruktureres, vil visse offentlige kreditorer imidlertid stadig have kautioner, som vil være gældende, indtil HCz/RFG kan betale sine forpligtelser efter salget af MH.

| (55) | ZUS, Częstochowa-kommunen, PFRON Silesia-provinsen har tilkendegivet deres støtte til den særlige omstruktureringsordning. Polen har anført, at skattekontoret i Częstochowa, FGŚP og de kommunale myndigheder i Poraj i begyndelsen af juni 2005 afviste den særlige omstruktureringsordning, da de mente, at der kunne opnås bedre resultater med en konkurs. Deres gæld betragtes derfor som gæld, der ikke kan omstruktureres, og den skal således betales af HCz/RFG. De polske myndigheder har forsikret, at disse fordringer vil blive betalt fuldt ud. |
| --- | --- |

(55)

ZUS, Częstochowa-kommunen, PFRON Silesia-provinsen har tilkendegivet deres støtte til den særlige omstruktureringsordning. Polen har anført, at skattekontoret i Częstochowa, FGŚP og de kommunale myndigheder i Poraj i begyndelsen af juni 2005 afviste den særlige omstruktureringsordning, da de mente, at der kunne opnås bedre resultater med en konkurs. Deres gæld betragtes derfor som gæld, der ikke kan omstruktureres, og den skal således betales af HCz/RFG. De polske myndigheder har forsikret, at disse fordringer vil blive betalt fuldt ud.

(3)   RFG — og betaling af kommercielle og offentlige fordringer, der ikke kan omstruktureres

| (56) | HCz vil på et tidspunkt få navnet RFG. RFG skal eje flere af de resterende aktiver, særligt de fleste af HCz' dattervirksomheder som f.eks. Rurexpol og koksværket, hvoraf de fleste skal sælges til den strategiske investor. Derudover vil flere aktiver, der blev udlejet af HSCz, blive overført til et andet af HCz' dattervirksomheder, Majątek Hutniczy Plus (i det følgende benævnt »MH Plus«) med henblik på salg til den strategiske investor til fordel for RFG. |
| --- | --- |

(56)

HCz vil på et tidspunkt få navnet RFG. RFG skal eje flere af de resterende aktiver, særligt de fleste af HCz' dattervirksomheder som f.eks. Rurexpol og koksværket, hvoraf de fleste skal sælges til den strategiske investor. Derudover vil flere aktiver, der blev udlejet af HSCz, blive overført til et andet af HCz' dattervirksomheder, Majątek Hutniczy Plus (i det følgende benævnt »MH Plus«) med henblik på salg til den strategiske investor til fordel for RFG.

| (57) | RFG's aktiver blev første gang vurderet i slutningen af 2003 af konsulenter hos virksomheden PROFCEN i Częstochowa og blev indarbejdet i ATEST's efterfølgende vurderinger af dattervirksomhederne. Værdien af MH og MH Plus blev yderligere underbygget af bud fra strategiske investorer. Grundlaget for den anden vurdering blev fastlagt i begyndelsen af 2005 efter modtagelsen af tilbuddet om at købe aktier i forskellige dattervirksomheder (se punkt 62) og afspejler det store opsving på stålmarkedet. Dattervirksomhedernes værdi er angivet herunder:
  Tabel 1
  Vurdering af dattervirksomheder, der skal sælges af RFG







  beløb angivet i zloty |
| --- | --- |
| Dattervirksomheder | 2003 | 2005 |
| 19,6 % af MH | [...] | [...] |
| MH Plus | [...] | [...] |
| Koksownia Częstochowa Sp. z o.o. | [...] | [...] |
| HCz' resterende dattervirksomheder (20) | [...] | [...] |
| I alt | [...] | [...] |

(57)

RFG's aktiver blev første gang vurderet i slutningen af 2003 af konsulenter hos virksomheden PROFCEN i Częstochowa og blev indarbejdet i ATEST's efterfølgende vurderinger af dattervirksomhederne. Værdien af MH og MH Plus blev yderligere underbygget af bud fra strategiske investorer. Grundlaget for den anden vurdering blev fastlagt i begyndelsen af 2005 efter modtagelsen af tilbuddet om at købe aktier i forskellige dattervirksomheder (se punkt 62) og afspejler det store opsving på stålmarkedet. Dattervirksomhedernes værdi er angivet herunder:

Tabel 1

Vurdering af dattervirksomheder, der skal sælges af RFG

beløb angivet i zloty

Dattervirksomheder

2003

2005

19,6 % af MH

[...]

[...]

MH Plus

[...]

[...]

Koksownia Częstochowa Sp. z o.o.

[...]

[...]

HCz' resterende dattervirksomheder (20)

[...]

[...]

I alt

[...]

[...]

| (58) | RFG skal tilbagebetale al den offentlige institutionelle gæld, der ikke kan omstruktureres (ca. [...] mio. zloty) (21). RFG skal ligeledes betale rente på de kommercielle forpligtelser, der er omstruktureret i form af omdannelse til aktier i MH for perioden fra 1. juli 2002 til 9. december 2003 ([...] mio. zloty) og eventuelt nye kommercielle forpligtelser med rente, som er indgået efter juni 2002 (anslået ca. [...] mio. zloty) (22). Derfor vil [...] mio. zloty ud af de [...] mio. zloty, som RFG modtager fra salget af dattervirksomhederne, blive brugt til at betale al udestående gæld, mens [...] mio. zloty vil blive brugt til at betale omstruktureringsomkostninger, og [...] mio. zloty forbliver i RFG. |
| --- | --- |

(58)

RFG skal tilbagebetale al den offentlige institutionelle gæld, der ikke kan omstruktureres (ca. [...] mio. zloty) (21). RFG skal ligeledes betale rente på de kommercielle forpligtelser, der er omstruktureret i form af omdannelse til aktier i MH for perioden fra 1. juli 2002 til 9. december 2003 ([...] mio. zloty) og eventuelt nye kommercielle forpligtelser med rente, som er indgået efter juni 2002 (anslået ca. [...] mio. zloty) (22). Derfor vil [...] mio. zloty ud af de [...] mio. zloty, som RFG modtager fra salget af dattervirksomhederne, blive brugt til at betale al udestående gæld, mens [...] mio. zloty vil blive brugt til at betale omstruktureringsomkostninger, og [...] mio. zloty forbliver i RFG.

(4)   Salg af virksomhederne i Huta Częstochowa til en strategisk investor

| (59) | Sammen med HCz' kreditorer og under finansministeriets kontrol vil HCz og TFS sælge aktier i MH, MH Plus, koksværket, Rurexpol og visse andre dattervirksomheder sammen med aktierne i HSCz til en strategisk investor. Processen skal kontrolleres af et forhandlingsudvalg, som skal omfatte repræsentanter for HCz, TFS og ni af HCz' kreditorer (BPH, Citibank Bank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING BSK, PSE, PKP, PGNiG og ARP). |
| --- | --- |

(59)

Sammen med HCz' kreditorer og under finansministeriets kontrol vil HCz og TFS sælge aktier i MH, MH Plus, koksværket, Rurexpol og visse andre dattervirksomheder sammen med aktierne i HSCz til en strategisk investor. Processen skal kontrolleres af et forhandlingsudvalg, som skal omfatte repræsentanter for HCz, TFS og ni af HCz' kreditorer (BPH, Citibank Bank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING BSK, PSE, PKP, PGNiG og ARP).

| (60) | Efter et indledende udbud er LNM holdings N.V (som nu er fusioneret i Mittal Steel, men i det følgende benævnt »LNM«) og fagforeningen Donbass (i det følgende benævnt »Donbass«) af TFS og HCz blevet udvalgt som de foretrukne tilbudsgivere, som der skal indledes eneforhandlinger med. Den 31. marts 2004 blev en foreløbig aftale paraferet, som efterfølgende blev annulleret. I efteråret 2004 blev der igen lanceret et udbud med de foretrukne tilbudsgivere. |
| --- | --- |

(60)

Efter et indledende udbud er LNM holdings N.V (som nu er fusioneret i Mittal Steel, men i det følgende benævnt »LNM«) og fagforeningen Donbass (i det følgende benævnt »Donbass«) af TFS og HCz blevet udvalgt som de foretrukne tilbudsgivere, som der skal indledes eneforhandlinger med. Den 31. marts 2004 blev en foreløbig aftale paraferet, som efterfølgende blev annulleret. I efteråret 2004 blev der igen lanceret et udbud med de foretrukne tilbudsgivere.

| (61) | I februar 2005 fik LNM eneretten på baggrund af tilbudsprisen. Prisen var steget markant i lyset af opsvinget på koks- og stålmarkedet. Den 15. april 2005 blev der paraferet en aftale med LNM. Den 16. maj 2005, efter at LNM's forhandlinger med fagforeningerne brød sammen, blev der indledt forhandlinger med Donbass. Ifølge de polske myndigheder er Donbass nu også parat til at betale den pris, som blev tilbudt af LNM, og følgelig blev der den 16. juni 2005 paraferet en aftale, som danner grundlag for en endelig aftale om at sælge virksomhederne til Donbass. |
| --- | --- |

(61)

I februar 2005 fik LNM eneretten på baggrund af tilbudsprisen. Prisen var steget markant i lyset af opsvinget på koks- og stålmarkedet. Den 15. april 2005 blev der paraferet en aftale med LNM. Den 16. maj 2005, efter at LNM's forhandlinger med fagforeningerne brød sammen, blev der indledt forhandlinger med Donbass. Ifølge de polske myndigheder er Donbass nu også parat til at betale den pris, som blev tilbudt af LNM, og følgelig blev der den 16. juni 2005 paraferet en aftale, som danner grundlag for en endelig aftale om at sælge virksomhederne til Donbass.

| (62) | Der betales en pris på ca. [...] mio. zloty for en pakke bestående af MH (ca. [...(mellem 600 og 650)] mio. zloty), MH Plus (ca. [...] mio. zloty), Koksownia (ca. [...] mio. zloty), Rurexpol og otte andre af HCz' dattervirksomheder (ca. [...] mio. zloty i alt) og HSCz (ca. [...] mio. zloty — dette beløb modtages af TFS). |
| --- | --- |

(62)

Der betales en pris på ca. [...] mio. zloty for en pakke bestående af MH (ca. [...(mellem 600 og 650)] mio. zloty), MH Plus (ca. [...] mio. zloty), Koksownia (ca. [...] mio. zloty), Rurexpol og otte andre af HCz' dattervirksomheder (ca. [...] mio. zloty i alt) og HSCz (ca. [...] mio. zloty — dette beløb modtages af TFS).

| (63) | I oktober 2004 fremlagde TFS en opdateret individuel forretningsplan (i det følgende benævnt »forretningsplanen«) for HSCz for årene 2004-2006 under forudsætning af, at HSCz' drift og aktiver forenes i én virksomhed (omfattende MH, MH Plus og HSCz). Denne forretningsplan omfatter investeringer på 252,6 mio. zloty i det eksisterende værk. Der er endvidere planlagt flere andre omstruktureringsforanstaltninger som omkostningsreduktion og et miljøprogram. På baggrund af disse foranstaltninger forventes der i forretningsplanen et investeringsafkast på over 10 % for 2004-2006 og en kapitalforrentning på over 5 %. |
| --- | --- |

(63)

I oktober 2004 fremlagde TFS en opdateret individuel forretningsplan (i det følgende benævnt »forretningsplanen«) for HSCz for årene 2004-2006 under forudsætning af, at HSCz' drift og aktiver forenes i én virksomhed (omfattende MH, MH Plus og HSCz). Denne forretningsplan omfatter investeringer på 252,6 mio. zloty i det eksisterende værk. Der er endvidere planlagt flere andre omstruktureringsforanstaltninger som omkostningsreduktion og et miljøprogram. På baggrund af disse foranstaltninger forventes der i forretningsplanen et investeringsafkast på over 10 % for 2004-2006 og en kapitalforrentning på over 5 %.

| (64) | Ifølge udbuddet skulle investoren gennemføre investeringsprogrammet senest 24 måneder efter at fået bestemmende indflydelse i HSCz, MH og MH Plus. Endvidere må investoren i henhold til salgsaftalen ikke øge produktionskapaciteten for færdigvarer før den 31. december 2006 og må særligt ikke foretage investeringer i produktionslinjer til varmvalset stål. |
| --- | --- |

(64)

Ifølge udbuddet skulle investoren gennemføre investeringsprogrammet senest 24 måneder efter at fået bestemmende indflydelse i HSCz, MH og MH Plus. Endvidere må investoren i henhold til salgsaftalen ikke øge produktionskapaciteten for færdigvarer før den 31. december 2006 og må særligt ikke foretage investeringer i produktionslinjer til varmvalset stål.

f)   Oversigt over fordringer og overførsler

| (65) | For at vurdere virkningerne af omstruktureringen gennemførte PriceWaterhouseCoopers en detaljeret økonomisk analyse på Polens vegne (i det følgende benævnt »PWC-analysen«), hvori omfanget af gældsbetalingen sammenlignes i to forskellige scenarier, nemlig omstrukturering og konkurs. Omstruktureringsordningerne blev taget fra kreditoraftalen fra oktober 2003 og fra omstruktureringsbeslutningen fra august/december 2003. I konkursscenariet er ordningerne baseret på den hypotetiske anvendelse af konkurslovgivningen (23) og på det bedste resultat for de offentlige institutionelle investorer. |
| --- | --- |

(65)

For at vurdere virkningerne af omstruktureringen gennemførte PriceWaterhouseCoopers en detaljeret økonomisk analyse på Polens vegne (i det følgende benævnt »PWC-analysen«), hvori omfanget af gældsbetalingen sammenlignes i to forskellige scenarier, nemlig omstrukturering og konkurs. Omstruktureringsordningerne blev taget fra kreditoraftalen fra oktober 2003 og fra omstruktureringsbeslutningen fra august/december 2003. I konkursscenariet er ordningerne baseret på den hypotetiske anvendelse af konkurslovgivningen (23) og på det bedste resultat for de offentlige institutionelle investorer.

| (66) | I analysen antages det, at konkurs og omstrukturering i første tilfælde skal foregå den 31. december 2003 (se tabel 2) og i det andet tilfælde den 31. marts 2005 (se tabel 3). Antallet af tilgodehavender og værdien af aktiverne beregnes på baggrund af nutidsværdien på det pågældende tidspunkt (f.eks. vil værdien af MH i 2003 være [...(mellem 325 og 375)] mio. zloty, mens den for 2005 vil være [...mellem 600 og 650)] mio. zloty). Årsagen til, at analysen blev gennemført for to forskellige tidsperioder er, at de kommercielle kreditorer allerede har accepteret omstrukturering på baggrund af tabel 2, men de offentlige institutionelle investorer ikke endeligt godkendte dette i 2003, men først senere i forhold til scenariet i marts 2005. På det tidspunkt ændrede tallene sig imidlertid væsentligt, da kreditorernes tilgodehavender på den ene side steg som følge af yderligere påløbne renter, og provenuet på den anden side i både konkurs- og omstruktureringsscenariet forbedredes, eftersom værdien af de pågældende aktiver steg.
  Tabel 2
  Sammenligning mellem provenuer i december 2003















  i millioner zloty |
| --- | --- |
| Analyse for 2003 — justeret | Tilgodehavender pr. 31.12.2003 | Provenu under konkurs (PWC-analyse for 2003) | Provenu under omstruktureringsprogram | Difference (omstrukturering — konkurs) | Omstrukturering som % af konkurs | % retablering konkurs | % retablering omstrukturering |
| I alt | fra Majątek Hutniczy | fra RFG | fra Operator ARP |
| Alle offentlige kreditorer | 875,7 | 405,1 | 531,0 | [...] | [...] | [...] | 125,9 | 131 | 46 | 61 |
| Offentlige institutionelle kreditorer, herunder: | 470,1 | 234,9 | 315,4 | [...] | [...] | [...] | 80,5 | 134 | 50 | 67 |
| Institutionen for social sikring (ZUS) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 136 | 53 | 72 |
| Częstochowa-kommunen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 148 | 39 | 58 |
| Skattekontoret (Urząd Skarbowy) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 67 | 100 | 67 |
| Lønmodtagernes garantifond (FGŚP) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 100 | 53 |
| Statsfonden for rehabilitering af handicappede (PFRON) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 178 | 30 | 53 |
| Śląsk województwo | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 210 | 25 | 53 |
| Poraj-kommunen og andre kommuner | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 165 | 42 | 69 |
| Offentlige selskabskreditorer, herunder: | 405,6 | 170,2 | 215,6 | [...] | [...] | — | 45,4 | 127 | 42 | 53 |
| PSE S.A. (elnet) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 139 | 38 | 54 |
| Zakład Energetyczny (elforsyningsselskab) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 97 | 69 | 67 |
| Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (industrielt udviklingsagentur) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 116 | 42 | 49 |
| PKP S.A. (de polske statsbaner) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 174 | 26 | 46 |
| PGNiG S.A. (polsk olie- og gasselskab) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 104 | 51 | 53 |
| Kompania Węglowa S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 198 | 23 | 45 |
| CZW Węglozbyt S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 169 | 28 | 47 |
| Vigtige private selskabskreditorer, herunder: | 520,5 | 312,3 | 265,91 | [...] | [...] | — | 46,4 | 85 | 60 | 51 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 80 | 70 | 56 |
| ING Bank Śląski S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 91 | 63 | 57 |
| Bank BPH S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 62 | 81 | 50 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 99 | 46 | 46 |
| Millennium Big Bank Gdański S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 65 | 78 | 50 |
| Andre | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 111 | 41 | 45 |
| I ALT | | 717,41 | 796,91 | [...] | [...] | | | | | |

(66)

I analysen antages det, at konkurs og omstrukturering i første tilfælde skal foregå den 31. december 2003 (se tabel 2) og i det andet tilfælde den 31. marts 2005 (se tabel 3). Antallet af tilgodehavender og værdien af aktiverne beregnes på baggrund af nutidsværdien på det pågældende tidspunkt (f.eks. vil værdien af MH i 2003 være [...(mellem 325 og 375)] mio. zloty, mens den for 2005 vil være [...mellem 600 og 650)] mio. zloty). Årsagen til, at analysen blev gennemført for to forskellige tidsperioder er, at de kommercielle kreditorer allerede har accepteret omstrukturering på baggrund af tabel 2, men de offentlige institutionelle investorer ikke endeligt godkendte dette i 2003, men først senere i forhold til scenariet i marts 2005. På det tidspunkt ændrede tallene sig imidlertid væsentligt, da kreditorernes tilgodehavender på den ene side steg som følge af yderligere påløbne renter, og provenuet på den anden side i både konkurs- og omstruktureringsscenariet forbedredes, eftersom værdien af de pågældende aktiver steg.

Tabel 2

Sammenligning mellem provenuer i december 2003

i millioner zloty

Analyse for 2003 — justeret

Tilgodehavender pr. 31.12.2003

Provenu under konkurs (PWC-analyse for 2003)

Provenu under omstruktureringsprogram

Difference (omstrukturering — konkurs)

Omstrukturering som % af konkurs

% retablering konkurs

% retablering omstrukturering

I alt

fra Majątek Hutniczy

fra RFG

fra Operator ARP

Alle offentlige kreditorer

875,7

405,1

531,0

[...]

[...]

[...]

125,9

131

46

61

Offentlige institutionelle kreditorer, herunder:

470,1

234,9

315,4

[...]

[...]

[...]

80,5

134

50

67

Institutionen for social sikring (ZUS)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

136

53

72

Częstochowa-kommunen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

148

39

58

Skattekontoret (Urząd Skarbowy)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

67

100

67

Lønmodtagernes garantifond (FGŚP)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

100

53

Statsfonden for rehabilitering af handicappede (PFRON)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

178

30

53

Śląsk województwo

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

210

25

53

Poraj-kommunen og andre kommuner

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

165

42

69

Offentlige selskabskreditorer, herunder:

405,6

170,2

215,6

[...]

[...]

—

45,4

127

42

53

PSE S.A. (elnet)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

139

38

54

Zakład Energetyczny (elforsyningsselskab)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

97

69

67

Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (industrielt udviklingsagentur)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

116

42

49

PKP S.A. (de polske statsbaner)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

174

26

46

PGNiG S.A. (polsk olie- og gasselskab)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

104

51

53

Kompania Węglowa S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

198

23

45

CZW Węglozbyt S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

169

28

47

Vigtige private selskabskreditorer, herunder:

520,5

312,3

265,91

[...]

[...]

—

46,4

85

60

51

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

80

70

56

ING Bank Śląski S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

91

63

57

Bank BPH S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

62

81

50

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

99

46

46

Millennium Big Bank Gdański S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

65

78

50

Andre

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

111

41

45

I ALT

717,41

796,91

[...]

[...]

Tabel 3

Sammenligning mellem provenuer i december 2005

| i millioner PLN |
| --- |
| Analyse for 2005 | Tilgodehavender pr. 31.03.2005 | Provenu under konkurs (PWC-analyse for 2005) | Provenu under omstruktureringsprogram | Difference (omstrukturering — konkurs) | Omstrukturering som % af konkurs | % retablering konkurs | % retablering omstrukturering |
| I alt | fra Majątek Hutniczy | fra RFG | fra Operator ARP |
| Alle offentlige kreditorer | 950,6 | 659,7 | 664,4 | [...] | [...] | [...] | | | | |
| Offentlige institutionelle kreditorer, herunder: | 504,72 | 342,4 | 365,6 | [...] | [...] | [...] | 23,2 | 107 | 68 | 72 |
| Institutionen for social sikring (ZUS) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 110 | 68 | 74 |
| Częstochowa gmina | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 110 | 69 | 75 |
| Skattekontoret (Urząd Skarbowy) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 62 | 100 | 62 |
| Lønmodtagernes garantifond (FGŚP) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 49 | 100 | 49 |
| Statsfonden for rehabilitering af handicappede (PFRON) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 105 | 55 | 58 |
| Śląsk województwo | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 122 | 47 | 57 |
| Poraj gmina og andre gmina | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 73 | 39 |
| Offentlige selskabskreditorer, herunder: | 445,9 | 317,3 | 306,3 | [...] | [...] | — | 11,0 | 97 | 71 | 69 |
| PSE S.A. (elnet) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 96 | 69 | 66 |
| Zakład Energetyczny (elforsyningsselskab) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 85 | 76 |
| Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.(industrielt udviklingsagentur) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 74 | 100 | 74 |
| PKP S.A. (de polske statsbaner) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 142 | 47 | 67 |
| PGNiG S.A. (polsk olie- og gasselskab) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 72 | 66 |
| Kompania Węglowa S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 146 | 43 | 63 |
| CZW Węglozbyt S.A. | | | | | | | | 122 | 51 | 62 |
| Vigtige private selskabskreditorer, herunder: | | | | | | | | | | |
| Banker: | 411,4 | 346,2 | 295,9 | [...] | [...] | — | 50,3 | 85 | 84 | 72 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 82 | 89 | 73 |
| ING BSK | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 77 | 71 |
| Bank BPH | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 82 | 69 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 83 | 70 |
| Bank Millenium | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 90 | 81 |
| Andre selskabskreditorer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 63 | 88 | 55 |
| Små kreditorer | | | [...] | [...] | [...] | | | | | |
| I ALT | 1 529,0 | 1 152,5 | 1 070,4 | [...] | [...] | | | | | |

i millioner PLN

Analyse for 2005

Tilgodehavender pr. 31.03.2005

Provenu under konkurs (PWC-analyse for 2005)

Provenu under omstruktureringsprogram

Difference (omstrukturering — konkurs)

Omstrukturering som % af konkurs

% retablering konkurs

% retablering omstrukturering

I alt

fra Majątek Hutniczy

fra RFG

fra Operator ARP

Alle offentlige kreditorer

950,6

659,7

664,4

[...]

[...]

[...]

Offentlige institutionelle kreditorer, herunder:

504,72

342,4

365,6

[...]

[...]

[...]

23,2

107

68

72

Institutionen for social sikring (ZUS)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

110

68

74

Częstochowa gmina

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

110

69

75

Skattekontoret (Urząd Skarbowy)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

62

100

62

Lønmodtagernes garantifond (FGŚP)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

49

100

49

Statsfonden for rehabilitering af handicappede (PFRON)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

105

55

58

Śląsk województwo

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

122

47

57

Poraj gmina og andre gmina

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

73

39

Offentlige selskabskreditorer, herunder:

445,9

317,3

306,3

[...]

[...]

—

11,0

97

71

69

PSE S.A. (elnet)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

96

69

66

Zakład Energetyczny (elforsyningsselskab)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

85

76

Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.(industrielt udviklingsagentur)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

74

100

74

PKP S.A. (de polske statsbaner)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

142

47

67

PGNiG S.A. (polsk olie- og gasselskab)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

72

66

Kompania Węglowa S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

146

43

63

CZW Węglozbyt S.A.

122

51

62

Vigtige private selskabskreditorer, herunder:

Banker:

411,4

346,2

295,9

[...]

[...]

—

50,3

85

84

72

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

82

89

73

ING BSK

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

77

71

Bank BPH

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

82

69

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

83

70

Bank Millenium

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

90

81

Andre selskabskreditorer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

63

88

55

Små kreditorer

[...]

[...]

[...]

I ALT

1 529,0

1 152,5

1 070,4

[...]

[...]

3.   Subsidier og andre foranstaltninger

a)   Subsidier til fordel for Huta Częstochowa

| (67) | I perioden 1997 til maj 2002 modtog HCz finansiel støtte fra staten på i alt 25 161 072,08 zloty (5,3 mio. EUR). |
| --- | --- |

(67)

I perioden 1997 til maj 2002 modtog HCz finansiel støtte fra staten på i alt 25 161 072,08 zloty (5,3 mio. EUR).

| (68) | 19 699 452 zloty (4,15 mio. EUR) blev ydet som driftsstøtte og omstrukturering af beskæftigelsen:






  — | Den 10. juni 1997 blev der ydet et præferencelån på 900 000 zloty fra Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (fonden til beskyttelse af miljøet, i det følgende benævnt »miljøfonden«). Forskellen mellem præferencerenten og markedsrenten udgjorde 354 175,28 zloty (24). |
| --- | --- | --- |

(68)

19 699 452 zloty (4,15 mio. EUR) blev ydet som driftsstøtte og omstrukturering af beskæftigelsen:

—

Den 10. juni 1997 blev der ydet et præferencelån på 900 000 zloty fra Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (fonden til beskyttelse af miljøet, i det følgende benævnt »miljøfonden«). Forskellen mellem præferencerenten og markedsrenten udgjorde 354 175,28 zloty (24).

| — | Den 24. oktober 1997 eftergav formanden for PFRON fordringer på 1.019.436 zloty og 2 695 558 zloty (25). |
| --- | --- |

—

Den 24. oktober 1997 eftergav formanden for PFRON fordringer på 1.019.436 zloty og 2 695 558 zloty (25).

| — | Den 15. oktober 1998 eftergav miljøfonden fordringer på 50 000 zloty (26). |
| --- | --- |

—

Den 15. oktober 1998 eftergav miljøfonden fordringer på 50 000 zloty (26).

| — | Den 21. december 1998 eftergav Częstochowa Province fordringer på 2 116 260 zloty (27). |
| --- | --- |

—

Den 21. december 1998 eftergav Częstochowa Province fordringer på 2 116 260 zloty (27).

| — | Den 22. april 1999 faldt FGŚP renten på et lån ydet til HCz på 13 726 271,88 zloty. Renten udgjorde 3 369 111 zloty (28). |
| --- | --- |

—

Den 22. april 1999 faldt FGŚP renten på et lån ydet til HCz på 13 726 271,88 zloty. Renten udgjorde 3 369 111 zloty (28).

| — | Den 22. april 1999 eftergav skattekontoret i Częstochowa fordringer på 186 809 zloty (29). |
| --- | --- |

—

Den 22. april 1999 eftergav skattekontoret i Częstochowa fordringer på 186 809 zloty (29).

| — | Den 5. maj 1999 eftergav skattekontoret i Częstochowa fordringer på 151 187 zloty (30). |
| --- | --- |

—

Den 5. maj 1999 eftergav skattekontoret i Częstochowa fordringer på 151 187 zloty (30).

| — | Den 14. september 1999 ydede økonomiministeren subsidier på 3 556 808 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (31). |
| --- | --- |

—

Den 14. september 1999 ydede økonomiministeren subsidier på 3 556 808 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (31).

| — | Den 15. november 1999 eftergav byrådet i Częstochowa udestående fordringer på 394 427 zloty og 305 904 zloty (32). |
| --- | --- |

—

Den 15. november 1999 eftergav byrådet i Częstochowa udestående fordringer på 394 427 zloty og 305 904 zloty (32).

| — | Den 2. februar 2000 ydede økonomiministeren støtte på 24 400,55 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (33). |
| --- | --- |

—

Den 2. februar 2000 ydede økonomiministeren støtte på 24 400,55 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (33).

| — | Den 22. februar 2000 eftergav lederen af Popów-kommunen fordringer på 13 494,40 zloty og 1 339,60 zloty (34). |
| --- | --- |

—

Den 22. februar 2000 eftergav lederen af Popów-kommunen fordringer på 13 494,40 zloty og 1 339,60 zloty (34).

| — | Den 10. maj 2000 ydede økonomiministeren støtte på 4 217 240,57 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (35). |
| --- | --- |

—

Den 10. maj 2000 ydede økonomiministeren støtte på 4 217 240,57 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (35).

| — | Den 1. februar 2001 ydede økonomiministeren støtte på 117 849,19 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (36). |
| --- | --- |

—

Den 1. februar 2001 ydede økonomiministeren støtte på 117 849,19 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (36).

| — | Den 2. maj 2001 eftergav lederen af Poraj-kommunen fordringer på 77 986,70 zloty (37). |
| --- | --- |

—

Den 2. maj 2001 eftergav lederen af Poraj-kommunen fordringer på 77 986,70 zloty (37).

| — | Den 2. juli 2001 ydede økonomiministeren støtte på 795 685,06 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (38). |
| --- | --- |

—

Den 2. juli 2001 ydede økonomiministeren støtte på 795 685,06 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (38).

| — | Den 10. maj 2002 ydede økonomiministeren støtte på 251 780,73 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (39). |
| --- | --- |

—

Den 10. maj 2002 ydede økonomiministeren støtte på 251 780,73 zloty til omstrukturering af beskæftigelsen (39).

| (69) | Endvidere ydede Komitet Badań Naukowych (udvalget for videnskabelig forskning, i det følgende benævnt »KBN«) 5 461 620 zloty (1,15 mio. EUR) til HCz. Disse subsidier var baseret på aftaler mellem HCz og KBN og instituttet for metallurgi i Gliwice og var udviklet med henblik på yderligere projekter inden for forskning og udvikling (i det følgende benævnt »F&U«). Tilskuddene omfatter:






  — | Et tilskud af 20. juni 1997 på 394 420 zloty i forhold til samlede omkostninger på 2 391 420 zloty (16,5 %) til industriel forskning og førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed vedrørende gennemgangen fra et ingeniørmæssigt perspektiv af udviklingen af et system i overensstemmelse med ISO 14001 i henhold til den polske miljølovgivning (40). Hele projektet blev udført af et institut under det polske videnskabsakademi (41). De polske myndigheder har anført, at formålet med støtten var at fremme F&U, eftersom HCz ikke udfører denne type forskning og ikke selv ville have iværksat arbejde med henblik på at udvikle ISO-dokumentskabeloner, der kan anvendes af en lang række industrivirksomheder. |
| --- | --- | --- |

(69)

Endvidere ydede Komitet Badań Naukowych (udvalget for videnskabelig forskning, i det følgende benævnt »KBN«) 5 461 620 zloty (1,15 mio. EUR) til HCz. Disse subsidier var baseret på aftaler mellem HCz og KBN og instituttet for metallurgi i Gliwice og var udviklet med henblik på yderligere projekter inden for forskning og udvikling (i det følgende benævnt »F&U«). Tilskuddene omfatter:

—

Et tilskud af 20. juni 1997 på 394 420 zloty i forhold til samlede omkostninger på 2 391 420 zloty (16,5 %) til industriel forskning og førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed vedrørende gennemgangen fra et ingeniørmæssigt perspektiv af udviklingen af et system i overensstemmelse med ISO 14001 i henhold til den polske miljølovgivning (40). Hele projektet blev udført af et institut under det polske videnskabsakademi (41). De polske myndigheder har anført, at formålet med støtten var at fremme F&U, eftersom HCz ikke udfører denne type forskning og ikke selv ville have iværksat arbejde med henblik på at udvikle ISO-dokumentskabeloner, der kan anvendes af en lang række industrivirksomheder.

| — | Et tilskud af 6. oktober 1997 på 2 450 000 zloty i forhold til samlede omkostninger på 7 920 000 zloty (31,9 %) til industriforskning og førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed som led i et projekt om udvikling af moderne produktionsprocesser til legeret stål i en fuldstændig proceslinje til fremstilling af plader og rør (42). Forskningen blev udført af instituttet for metallurgi. De polske myndigheder har anført, at støtten havde en ansporende virkning, eftersom den resulterede i oplysninger om tekniske procedurer til behandling af legeret stål til en lang række virksomheder (i bl.a. bore-, skibsbygnings-, energi- og byggeindustrien), som HCz ikke selv ville have iværksat. |
| --- | --- |

—

Et tilskud af 6. oktober 1997 på 2 450 000 zloty i forhold til samlede omkostninger på 7 920 000 zloty (31,9 %) til industriforskning og førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed som led i et projekt om udvikling af moderne produktionsprocesser til legeret stål i en fuldstændig proceslinje til fremstilling af plader og rør (42). Forskningen blev udført af instituttet for metallurgi. De polske myndigheder har anført, at støtten havde en ansporende virkning, eftersom den resulterede i oplysninger om tekniske procedurer til behandling af legeret stål til en lang række virksomheder (i bl.a. bore-, skibsbygnings-, energi- og byggeindustrien), som HCz ikke selv ville have iværksat.

| — | Et tilskud af 26. november 1998 på 104 000 zloty i forhold til samlede omkostninger på 290 000 zloty (dvs. 35,8 %) til industriel forskning som led i projektet om udvikling af processen til forbedring af vandkvaliteten i industrielle kølesystemer med kølekolonner (43). Dette projekt blev gennemført af det polske videnskabsakademi. De polske myndigheder anfører, at støtten havde en ansporende virkning, eftersom HCz i modsat fald ikke ville have støttet projektet, idet det var blevet stillet til rådighed for andre virksomheder, der anvender lignende kølesystemer, og ikke ville være blevet anvendt udelukkende af HCz. |
| --- | --- |

—

Et tilskud af 26. november 1998 på 104 000 zloty i forhold til samlede omkostninger på 290 000 zloty (dvs. 35,8 %) til industriel forskning som led i projektet om udvikling af processen til forbedring af vandkvaliteten i industrielle kølesystemer med kølekolonner (43). Dette projekt blev gennemført af det polske videnskabsakademi. De polske myndigheder anfører, at støtten havde en ansporende virkning, eftersom HCz i modsat fald ikke ville have støttet projektet, idet det var blevet stillet til rådighed for andre virksomheder, der anvender lignende kølesystemer, og ikke ville være blevet anvendt udelukkende af HCz.

| — | Et tilskud af 30. november 1999 på 2 290 000 zloty i forhold til samlede omkostninger på 5 626 000 zloty. 2 000 000 zloty var beregnet til industriel forskning til en samlet værdi af 3 526 000 (56,7 %) og 290 000 zloty til førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed til en samlet værdi af 2 100 000 zloty (13,8 %). Forskningen blev gennemført af instituttet for metallurgi og omhandlede fremstilling af plader med homogen intern struktur (44). De polske myndigheder har anført, at støtten havde en ansporende virkning, idet oplysningerne senere blev stillet til rådighed for andre virksomheder, der arbejder med metalbehandling, da forskningen ellers ikke ville være blevet iværksat. |
| --- | --- |

—

Et tilskud af 30. november 1999 på 2 290 000 zloty i forhold til samlede omkostninger på 5 626 000 zloty. 2 000 000 zloty var beregnet til industriel forskning til en samlet værdi af 3 526 000 (56,7 %) og 290 000 zloty til førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed til en samlet værdi af 2 100 000 zloty (13,8 %). Forskningen blev gennemført af instituttet for metallurgi og omhandlede fremstilling af plader med homogen intern struktur (44). De polske myndigheder har anført, at støtten havde en ansporende virkning, idet oplysningerne senere blev stillet til rådighed for andre virksomheder, der arbejder med metalbehandling, da forskningen ellers ikke ville være blevet iværksat.

| — | Et tilskud af 15. november 2000 på 223 200 zloty i forhold til samlede omkostninger på 496 400 zloty (45 %) til industriel forskning som led i et projekt om plastometertest og identifikation af parametre for metalbearbejdningsprocesser. Dette projekt blev udført som led i det EU's femte rammeprogram, temaprogram III om vækst, med akronymet TESTIFY, og de polske myndigheder har forsikret, at virksomheden ikke ville have deltaget i projektet uden statsstøtte. |
| --- | --- |

—

Et tilskud af 15. november 2000 på 223 200 zloty i forhold til samlede omkostninger på 496 400 zloty (45 %) til industriel forskning som led i et projekt om plastometertest og identifikation af parametre for metalbearbejdningsprocesser. Dette projekt blev udført som led i det EU's femte rammeprogram, temaprogram III om vækst, med akronymet TESTIFY, og de polske myndigheder har forsikret, at virksomheden ikke ville have deltaget i projektet uden statsstøtte.

b)   Foranstaltninger til fordel for Huta Stali Częstochowa

| (70) | HSCz drog fordel af en række forskellige finansielle foranstaltninger i perioden november 2002 — januar 2004. |
| --- | --- |

(70)

HSCz drog fordel af en række forskellige finansielle foranstaltninger i perioden november 2002 — januar 2004.

| (71) | HCz udsatte sin gæld til ZUS og FGSP, men den er dog blevet betalt siden hen. For sene betalinger (betalt senere end to uger efter forfaldsdatoen) udgør i alt 18 155 302 zloty. For disse for sene betalinger, som generelt ikke blev betalt mere end seks måneder for sent, blev HSCz opkrævet lovpligtig rente, dvs. 560 383 zloty. |
| --- | --- |

(71)

HCz udsatte sin gæld til ZUS og FGSP, men den er dog blevet betalt siden hen. For sene betalinger (betalt senere end to uger efter forfaldsdatoen) udgør i alt 18 155 302 zloty. For disse for sene betalinger, som generelt ikke blev betalt mere end seks måneder for sent, blev HSCz opkrævet lovpligtig rente, dvs. 560 383 zloty.

| (72) | Skattekontoret i Częstochowa accepterede udsættelsen af skattebetalinger på ca. 7 mio. zloty mod betaling af lovpligtig rente, som blev behørigt betalt. Kontoret eftergav dog en del af den lovpligtige rente, som blev pålagt i kraft af de for sene betalinger. Forskellen mellem den betalte rente og den samlede lovpligtige rente er 31 145 zloty. |
| --- | --- |

(72)

Skattekontoret i Częstochowa accepterede udsættelsen af skattebetalinger på ca. 7 mio. zloty mod betaling af lovpligtig rente, som blev behørigt betalt. Kontoret eftergav dog en del af den lovpligtige rente, som blev pålagt i kraft af de for sene betalinger. Forskellen mellem den betalte rente og den samlede lovpligtige rente er 31 145 zloty.

| (73) | Formanden for PFRON eftergav rentefordringer mod HSCz på 22 821 zloty og accepterede betaling af disse fordringer i afdrag på ca. 350 000 zloty, dvs. en støtteværdi svarende til 8 150 zloty. Når de skattemæssige fordele af 31 145 zloty indregnes, blev HSCz fritaget for fordringer til en værdi af i alt 62 116 (ca. 13 077 EUR). |
| --- | --- |

(73)

Formanden for PFRON eftergav rentefordringer mod HSCz på 22 821 zloty og accepterede betaling af disse fordringer i afdrag på ca. 350 000 zloty, dvs. en støtteværdi svarende til 8 150 zloty. Når de skattemæssige fordele af 31 145 zloty indregnes, blev HSCz fritaget for fordringer til en værdi af i alt 62 116 (ca. 13 077 EUR).

| (74) | Til sidst ydede KBN den 27. november 2002 og den 20. november 2003 tilskud på i alt 1 100 000 zloty og 280 000 zloty (1 380 000 zloty) i forhold til samlede omkostninger på 4 370 000 zloty (30,4 %) til industriel forskning og førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed til et projekt, der er beregnet til at hjælpe med at analysere metoder til modernisering af den teknologiske proces i støberier ved at ændre sammensætningen af de komponenter, der anvendes til at fremstille stål med henblik på at øge både kvalitet og effektivitet (45). |
| --- | --- |

(74)

Til sidst ydede KBN den 27. november 2002 og den 20. november 2003 tilskud på i alt 1 100 000 zloty og 280 000 zloty (1 380 000 zloty) i forhold til samlede omkostninger på 4 370 000 zloty (30,4 %) til industriel forskning og førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed til et projekt, der er beregnet til at hjælpe med at analysere metoder til modernisering af den teknologiske proces i støberier ved at ændre sammensætningen af de komponenter, der anvendes til at fremstille stål med henblik på at øge både kvalitet og effektivitet (45).

III.   ÅRSAGER TIL INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (75) | I sin beslutning om at indlede en procedure betvivlede Kommissionen, at de foranstaltninger, som Polen havde gennemført, omfattede støtte, navnlig af tre årsager:






  — | Kommissionen havde grund til at tro, at omstruktureringen af HCz ikke opfyldte kriterierne for den private kreditor. Visse offentlige kreditorer afskrev tilsyneladende en større gæld i løbet af omstruktureringen, end de ville have gjort, hvis de havde stået over for en konkurs, i lyset af besiddelsen af førsteklasseskautioner, i det mindste i tilfælde af de offentlige institutionelle kreditorer. Under disse omstændigheder tøvede Kommissionen med at acceptere det polske argument om, at omstruktureringsplanen generelt ville give et bedre afkast til staten end afvikling. Endvidere var Kommissionen ikke sikker på, om de offentlige institutionelle kreditorers godkendelse var fremskaffet udelukkende på baggrund af lov af 30. oktober 2002, og om Operator reelt ville modtage værdifulde aktiver. |
| --- | --- | --- |

(75)

I sin beslutning om at indlede en procedure betvivlede Kommissionen, at de foranstaltninger, som Polen havde gennemført, omfattede støtte, navnlig af tre årsager:

—

Kommissionen havde grund til at tro, at omstruktureringen af HCz ikke opfyldte kriterierne for den private kreditor. Visse offentlige kreditorer afskrev tilsyneladende en større gæld i løbet af omstruktureringen, end de ville have gjort, hvis de havde stået over for en konkurs, i lyset af besiddelsen af førsteklasseskautioner, i det mindste i tilfælde af de offentlige institutionelle kreditorer. Under disse omstændigheder tøvede Kommissionen med at acceptere det polske argument om, at omstruktureringsplanen generelt ville give et bedre afkast til staten end afvikling. Endvidere var Kommissionen ikke sikker på, om de offentlige institutionelle kreditorers godkendelse var fremskaffet udelukkende på baggrund af lov af 30. oktober 2002, og om Operator reelt ville modtage værdifulde aktiver.

| — | Desuden vidste Kommissionen ikke, hvordan HSCz havde fortsat produktionen uden driftskapital, og om den havde modtaget anden finansiel støtte. |
| --- | --- |

—

Desuden vidste Kommissionen ikke, hvordan HSCz havde fortsat produktionen uden driftskapital, og om den havde modtaget anden finansiel støtte.

| — | Endelig var Kommissionen i besiddelse af oplysninger om, at HCz havde modtaget forskellige finansielle støtteforanstaltninger mellem 1997 og 2002. |
| --- | --- |

—

Endelig var Kommissionen i besiddelse af oplysninger om, at HCz havde modtaget forskellige finansielle støtteforanstaltninger mellem 1997 og 2002.

| (76) | Kommissionen udtrykte ligeledes bekymring over, om LNM i lyset af punkt 4a i protokol nr. 8 ville være berettiget til at købe aktier i HCz, eftersom LNM allerede ejede MSP, som i henhold til protokollen er modtager af statsstøtte. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen udtrykte ligeledes bekymring over, om LNM i lyset af punkt 4a i protokol nr. 8 ville være berettiget til at købe aktier i HCz, eftersom LNM allerede ejede MSP, som i henhold til protokollen er modtager af statsstøtte.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (77) | I en skrivelse af 9. september 2004 anfører UK Steel, der handler på vegne af HCz' britiske konkurrenter, at afskrivning og udsættelse af gæld svarer til statsstøtte, indtil den er betalt fuldt ud. Den støtter Kommissionens tanker om, at HCz' stålaktiver under normale markedsforhold ville være blevet afviklet og ikke udlejet til HSCz. UK Steel opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen til at anvende punkt 4b i protokol nr. 8, som efter UK Steels mening fuldstændig ville forhindre LNM i at købe HCz' aktiver. |
| --- | --- |

(77)

I en skrivelse af 9. september 2004 anfører UK Steel, der handler på vegne af HCz' britiske konkurrenter, at afskrivning og udsættelse af gæld svarer til statsstøtte, indtil den er betalt fuldt ud. Den støtter Kommissionens tanker om, at HCz' stålaktiver under normale markedsforhold ville være blevet afviklet og ikke udlejet til HSCz. UK Steel opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen til at anvende punkt 4b i protokol nr. 8, som efter UK Steels mening fuldstændig ville forhindre LNM i at købe HCz' aktiver.

| (78) | I en skrivelse af 10. september 2004 erklærede Tjekkiet som ejer af et andet pladefremstillende stålværk, Vítkovice Steel, sin interesse i Kommissionens procedure. |
| --- | --- |

(78)

I en skrivelse af 10. september 2004 erklærede Tjekkiet som ejer af et andet pladefremstillende stålværk, Vítkovice Steel, sin interesse i Kommissionens procedure.

| (79) | I en skrivelse af 10. september 2004 griber LNM ind i Kommissionens procedure som en af de potentielle tilbudsgivere. LNM anfører, at dens mål er at hjælpe med at vise, at privatiseringen af HCz-stålvirksomhederne og forholdet mellem andre virksomheder i LNM-koncernen er fuldt ud forenelige med tiltrædelsestraktaten og reglerne om statsstøtte. Navnlig bekræfter den, at dens dattervirksomhed MSP ikke er i gang med at købe HCz-virksomhederne. Den gentager sin entydige forsikring om, at den, hvis den skulle få held med at købe HCz-virksomhederne, vil drive dem som en uafhængig enhed, fuldstændig adskilt fra MSP, og at den vil sikre, at der ikke overføres nogen statsstøtte eller kapacitet mellem dem og MSP. Virksomhedernes forhold vil være rent kommercielt, idet MSP vil levere plader til HCz. Dette forhold vil blive organiseret på en gennemsigtig måde og til markedspriser, der ikke adskiller sig fra virksomhedens konkurrenters priser. |
| --- | --- |

(79)

I en skrivelse af 10. september 2004 griber LNM ind i Kommissionens procedure som en af de potentielle tilbudsgivere. LNM anfører, at dens mål er at hjælpe med at vise, at privatiseringen af HCz-stålvirksomhederne og forholdet mellem andre virksomheder i LNM-koncernen er fuldt ud forenelige med tiltrædelsestraktaten og reglerne om statsstøtte. Navnlig bekræfter den, at dens dattervirksomhed MSP ikke er i gang med at købe HCz-virksomhederne. Den gentager sin entydige forsikring om, at den, hvis den skulle få held med at købe HCz-virksomhederne, vil drive dem som en uafhængig enhed, fuldstændig adskilt fra MSP, og at den vil sikre, at der ikke overføres nogen statsstøtte eller kapacitet mellem dem og MSP. Virksomhedernes forhold vil være rent kommercielt, idet MSP vil levere plader til HCz. Dette forhold vil blive organiseret på en gennemsigtig måde og til markedspriser, der ikke adskiller sig fra virksomhedens konkurrenters priser.

| (80) | Donbass greb ind i Kommissionens procedure som en af de potentielle tilbudsgivere i en skrivelse af 13. september 2004. Donbass mente, at omstruktureringen foregår på markedsmæssige vilkår. I lyset af den omstændelige og langvarige konkursbehandling tvivler den på, at den vil være interesseret i at købe HCz' aktiver, hvis der blev indledt en konkursbehandling. |
| --- | --- |

(80)

Donbass greb ind i Kommissionens procedure som en af de potentielle tilbudsgivere i en skrivelse af 13. september 2004. Donbass mente, at omstruktureringen foregår på markedsmæssige vilkår. I lyset af den omstændelige og langvarige konkursbehandling tvivler den på, at den vil være interesseret i at købe HCz' aktiver, hvis der blev indledt en konkursbehandling.

V.   BEMÆKNINGER FRA POLEN

| (81) | De polske myndigheder gav yderligere oplysninger. De forsøger at forklare, at hverken omstruktureringen af HCz eller driften af HSCz omfattede omstruktureringsstøtte. De indrømmer blot, at HCz modtog nogen støtte inden slutningen af 2002. Endelig forklarer Polen, hvorfor Kommissionen bør acceptere en ændring af det nationale omstruktureringsprogram. |
| --- | --- |

(81)

De polske myndigheder gav yderligere oplysninger. De forsøger at forklare, at hverken omstruktureringen af HCz eller driften af HSCz omfattede omstruktureringsstøtte. De indrømmer blot, at HCz modtog nogen støtte inden slutningen af 2002. Endelig forklarer Polen, hvorfor Kommissionen bør acceptere en ændring af det nationale omstruktureringsprogram.

1.   Omstrukturering af Huta Częstochowa

| (82) | De polske myndigheder giver først nye argumenter for, hvorfor omstruktureringen af HCz ikke bør omfatte statsstøtte. I den forbindelse fremlægger de ovennævnte analyse af konkursscenariet, som PWC har gennemført. De ønsker at vise, at alle offentlige kreditorers fordringer i højere grad vil blive betalt i tilfælde af omstrukturering end i tilfælde af en konkurs. |
| --- | --- |

(82)

De polske myndigheder giver først nye argumenter for, hvorfor omstruktureringen af HCz ikke bør omfatte statsstøtte. I den forbindelse fremlægger de ovennævnte analyse af konkursscenariet, som PWC har gennemført. De ønsker at vise, at alle offentlige kreditorers fordringer i højere grad vil blive betalt i tilfælde af omstrukturering end i tilfælde af en konkurs.

| (83) | Analysen er baseret på en analyse af værdierne af kautionerne, som ikke var blevet gennemført tidligere. Rent faktisk fremhæves det i PWC-analysen, at de offentlige kreditorers fordringer fortrinsvist er sikret ved ikke-produktionsaktiver med kun en lille del af sikkerheden i produktionsaktiverne, mens de private kreditorers fordringer primært er sikret ved produktionsaktiver, som er de mest værdifulde. Selv i tilfælde, hvor offentlige kreditorers fordringer er sikret ved HCz' produktionsaktiver, blev de registreret med en senere dato end de private kreditorers fordringer. I henhold til den polske konkurslov kan sådanne fordringer ikke indfries, før tidligere registrerede fordringer er blevet indfriet (dvs. de private kreditorers fordringer). |
| --- | --- |

(83)

Analysen er baseret på en analyse af værdierne af kautionerne, som ikke var blevet gennemført tidligere. Rent faktisk fremhæves det i PWC-analysen, at de offentlige kreditorers fordringer fortrinsvist er sikret ved ikke-produktionsaktiver med kun en lille del af sikkerheden i produktionsaktiverne, mens de private kreditorers fordringer primært er sikret ved produktionsaktiver, som er de mest værdifulde. Selv i tilfælde, hvor offentlige kreditorers fordringer er sikret ved HCz' produktionsaktiver, blev de registreret med en senere dato end de private kreditorers fordringer. I henhold til den polske konkurslov kan sådanne fordringer ikke indfries, før tidligere registrerede fordringer er blevet indfriet (dvs. de private kreditorers fordringer).

| (84) | På baggrund af denne analyse påstår Polen, at omstruktureringen opfylder kriterierne for den private kreditor. Kun få offentlige kreditorer modtager mindre ved en omstrukturering end ved en konkurs (de, der er anført med et minus i sidste kolonne i tabel 2 og 3), men dette vil under alle omstædigheder stadig være mere end i et realistisk konkursscenario. |
| --- | --- |

(84)

På baggrund af denne analyse påstår Polen, at omstruktureringen opfylder kriterierne for den private kreditor. Kun få offentlige kreditorer modtager mindre ved en omstrukturering end ved en konkurs (de, der er anført med et minus i sidste kolonne i tabel 2 og 3), men dette vil under alle omstædigheder stadig være mere end i et realistisk konkursscenario.

| (85) | Polen anfører, at PWC-analysen for 2003 er et meget optimistisk scenario for offentlige institutionelle kreditorer. I realiteten er en yderligere reduktion af provenuet fra konkursbehandlingen primært resultatet af de særlige konkursbehandlinger under domstolene i Polen, som omfatter den midlertidige bobestyrers omkostninger, der sædvanligvis udgør 5 % af indtægterne fra salget og, i HCz' tilfælde, sandsynligvis helt op til 10 %. Endvidere er konkursbehandlinger langvarige, hvilket yderligere kan reducere værdien. |
| --- | --- |

(85)

Polen anfører, at PWC-analysen for 2003 er et meget optimistisk scenario for offentlige institutionelle kreditorer. I realiteten er en yderligere reduktion af provenuet fra konkursbehandlingen primært resultatet af de særlige konkursbehandlinger under domstolene i Polen, som omfatter den midlertidige bobestyrers omkostninger, der sædvanligvis udgør 5 % af indtægterne fra salget og, i HCz' tilfælde, sandsynligvis helt op til 10 %. Endvidere er konkursbehandlinger langvarige, hvilket yderligere kan reducere værdien.

| (86) | De polske myndigheder anfører endvidere, at konkurs kan medføre, at aktiverne ikke sælges i en ensartet proces, eftersom visse kreditorer har overført ejendomsrettigheder på enkelte aktiver og dermed kan sælge dem særskilt. I lyset heraf kan investorer ikke være sikre på, at de får hele produktionslinjen, hvilket kan medføre, at prisen reduceres. Polen har givet flere eksempler på salg under en konkursbehandling, herunder i forbindelse med Huta Andrzej, hvor en opdeling af ejendomsrettighederne til produktionsaktiverne i høj grad besværliggjorde salget og medførte en reduktion af prisen. Et salg under en konkursbehandling kan derfor medføre en meget lavere pris end et salg under en omstruktureringsproces. |
| --- | --- |

(86)

De polske myndigheder anfører endvidere, at konkurs kan medføre, at aktiverne ikke sælges i en ensartet proces, eftersom visse kreditorer har overført ejendomsrettigheder på enkelte aktiver og dermed kan sælge dem særskilt. I lyset heraf kan investorer ikke være sikre på, at de får hele produktionslinjen, hvilket kan medføre, at prisen reduceres. Polen har givet flere eksempler på salg under en konkursbehandling, herunder i forbindelse med Huta Andrzej, hvor en opdeling af ejendomsrettighederne til produktionsaktiverne i høj grad besværliggjorde salget og medførte en reduktion af prisen. Et salg under en konkursbehandling kan derfor medføre en meget lavere pris end et salg under en omstruktureringsproces.

| (87) | De polske myndigheder anfører endvidere, at de offentlige kreditorer, der lider tab, stadig er bedre stillet end private kreditorer, som under alle omstændigheder valgte omstrukturering (se også tabel 2 og 3) (46). |
| --- | --- |

(87)

De polske myndigheder anfører endvidere, at de offentlige kreditorer, der lider tab, stadig er bedre stillet end private kreditorer, som under alle omstændigheder valgte omstrukturering (se også tabel 2 og 3) (46).

| (88) | De polske myndigheder forklarer, at den primære årsag til, at kreditorerne ikke ville underskrive kreditoraftalen, var manglende tillid til, at omstruktureringsprogrammet ville give positive resultater. De polske myndigheder anfører desuden, at private kreditorer generelt er tilbageholdende over for nye forslag, navnlig fordi bankerne ikke vil bytte kautioner og pant i aktiver for aktier, da dette betyder, at deres tilgodehavender nedvurderes af revisorerne eller af bankinspektionen, ligesom de er forpligtede til at bogføre eventuelle tab. Hvis de derimod fastholder status quo, kan de bogføre en højere værdi, selv om denne ikke er realistisk. |
| --- | --- |

(88)

De polske myndigheder forklarer, at den primære årsag til, at kreditorerne ikke ville underskrive kreditoraftalen, var manglende tillid til, at omstruktureringsprogrammet ville give positive resultater. De polske myndigheder anfører desuden, at private kreditorer generelt er tilbageholdende over for nye forslag, navnlig fordi bankerne ikke vil bytte kautioner og pant i aktiver for aktier, da dette betyder, at deres tilgodehavender nedvurderes af revisorerne eller af bankinspektionen, ligesom de er forpligtede til at bogføre eventuelle tab. Hvis de derimod fastholder status quo, kan de bogføre en højere værdi, selv om denne ikke er realistisk.

| (89) | Da omstrukturering imidlertid synes at være et realistisk scenario, da der er forholdsvis kort tid til at opnå resultater, og da der er en god chance for at få betalt tilgodehavender, er der tendens til, at sådanne aftaler falder på plads. Rent faktisk har Polen tilvejebragt skrivelser fra Kredyt Bank og ING BSK, som viser, at selv de banker, der mister mest på en omstrukturering, nu ser omstruktureringsprogrammer som en bedre løsning end konkurs. I mellemtiden har de private kommercielle kreditorer anført, at de er parate til en yderligere reduktion i rentebetalingen for at sikre, at HCz har tilstrækkelige midler til at tilbagebetale alle de forpligtelser, der ikke kan omstruktureres, og dertil hørende omkostninger. |
| --- | --- |

(89)

Da omstrukturering imidlertid synes at være et realistisk scenario, da der er forholdsvis kort tid til at opnå resultater, og da der er en god chance for at få betalt tilgodehavender, er der tendens til, at sådanne aftaler falder på plads. Rent faktisk har Polen tilvejebragt skrivelser fra Kredyt Bank og ING BSK, som viser, at selv de banker, der mister mest på en omstrukturering, nu ser omstruktureringsprogrammer som en bedre løsning end konkurs. I mellemtiden har de private kommercielle kreditorer anført, at de er parate til en yderligere reduktion i rentebetalingen for at sikre, at HCz har tilstrækkelige midler til at tilbagebetale alle de forpligtelser, der ikke kan omstruktureres, og dertil hørende omkostninger.

| (90) | Polen anfører endvidere, at de offentlige kommercielle kreditorer, som på baggrund af PWC-analysen ville få mindre ud af et omstruktureringsscenario end af en konkurs, under ingen omstændigheder ville have beføjelser til at forhindre, at der bliver indgået en forligsaftale i henhold til polsk lovgivning. I praksis ville et mindretal af utilfredse kreditorer derfor ikke have magt til at fremtvinge afvikling. |
| --- | --- |

(90)

Polen anfører endvidere, at de offentlige kommercielle kreditorer, som på baggrund af PWC-analysen ville få mindre ud af et omstruktureringsscenario end af en konkurs, under ingen omstændigheder ville have beføjelser til at forhindre, at der bliver indgået en forligsaftale i henhold til polsk lovgivning. I praksis ville et mindretal af utilfredse kreditorer derfor ikke have magt til at fremtvinge afvikling.

| (91) | Hvad angår offentlige institutionelle kreditorer, har de polske myndigheder anført, at frigivelse af sikkerhedsstillelse fra de offentlige kreditorer og overførsel af fordringer til en ny enhed, Operator, ikke foregår automatisk. I stedet krævet en sådan handling en individuel godkendelse fra hver af de offentlige institutionelle kreditorer, og denne godkendelse er ifølge de polske myndigheder skønsmæssig. Dette illustreres bedst af de tre offentlige institutionelle kreditorer (skattekontoret i Częstochowa, FGSP og de kommunale myndigheder i Poraj), som afviste den særlige omstruktureringsordning med den begrundelse, at de ville være bedre stillet efter en konkurs. |
| --- | --- |

(91)

Hvad angår offentlige institutionelle kreditorer, har de polske myndigheder anført, at frigivelse af sikkerhedsstillelse fra de offentlige kreditorer og overførsel af fordringer til en ny enhed, Operator, ikke foregår automatisk. I stedet krævet en sådan handling en individuel godkendelse fra hver af de offentlige institutionelle kreditorer, og denne godkendelse er ifølge de polske myndigheder skønsmæssig. Dette illustreres bedst af de tre offentlige institutionelle kreditorer (skattekontoret i Częstochowa, FGSP og de kommunale myndigheder i Poraj), som afviste den særlige omstruktureringsordning med den begrundelse, at de ville være bedre stillet efter en konkurs.

2.   Driften af Huta Częstochowa

| (92) | Polen har ligeledes givet yderligere oplysninger om driften af HSCz. Det anfører, at HCz' udlejning af stålproduktionsaktiver til HSCz er en handling, som enhver privat kreditor normalt ville være enig i. Hvor domstolens midlertidige bobestyreres standardfremgangsmåde ville have medført, at produktionsaktiviteterne ophørte, betyder løsningen med at udleje disse aktiver inden en konkurs til en uafhængig virksomhed, der ikke er under bobestyrerens kontrol, at aktivernes værdi bevares som going concern. Til dette formål ville en privat kreditor også have accepteret en udsættelse af betalingerne i henhold til lejeaftalen. |
| --- | --- |

(92)

Polen har ligeledes givet yderligere oplysninger om driften af HSCz. Det anfører, at HCz' udlejning af stålproduktionsaktiver til HSCz er en handling, som enhver privat kreditor normalt ville være enig i. Hvor domstolens midlertidige bobestyreres standardfremgangsmåde ville have medført, at produktionsaktiviteterne ophørte, betyder løsningen med at udleje disse aktiver inden en konkurs til en uafhængig virksomhed, der ikke er under bobestyrerens kontrol, at aktivernes værdi bevares som going concern. Til dette formål ville en privat kreditor også have accepteret en udsættelse af betalingerne i henhold til lejeaftalen.

| (93) | Derudover er de polske myndigheder ikke enige i, at deres aktiviteter udgør statsstøtte, idet finansieringen kom fra lån, der blev ydet på kommerciel basis af leverandører og forudbetalinger fra stålværkets kunder, som ikke ville miste HCz/HSCz som kunde. |
| --- | --- |

(93)

Derudover er de polske myndigheder ikke enige i, at deres aktiviteter udgør statsstøtte, idet finansieringen kom fra lån, der blev ydet på kommerciel basis af leverandører og forudbetalinger fra stålværkets kunder, som ikke ville miste HCz/HSCz som kunde.

| (94) | Hvad angår betaling af energiregninger til PSE, anfører Polen, at garantierne ikke udgør statsstøtte, da HSCz betalte TFS markedsrenten for kautionerne, i alt 2 % af deres reelle værdi. Denne værdi er beregnet med udgangspunkt i, at det samlede garanterede beløb aldrig oversteg 6 mio. zloty, hvorved præmien på 120 000 zloty reelt skulle svare til 2 %. Til sammenligning citerer de polske myndigheder den nationale fond for kreditgarantier, som tilbyder »lånegarantier« til kunderne hos over 25 banker til en aktuel rente på 1 % for et år, 1,2 % for to år og 1,4 % for tre år. De polske myndigheder mener således, at omkostningerne i forbindelse med garantierne og de dertil hørende beløb afspejler de gældende markedsvilkår på det pågældende tidspunkt. |
| --- | --- |

(94)

Hvad angår betaling af energiregninger til PSE, anfører Polen, at garantierne ikke udgør statsstøtte, da HSCz betalte TFS markedsrenten for kautionerne, i alt 2 % af deres reelle værdi. Denne værdi er beregnet med udgangspunkt i, at det samlede garanterede beløb aldrig oversteg 6 mio. zloty, hvorved præmien på 120 000 zloty reelt skulle svare til 2 %. Til sammenligning citerer de polske myndigheder den nationale fond for kreditgarantier, som tilbyder »lånegarantier« til kunderne hos over 25 banker til en aktuel rente på 1 % for et år, 1,2 % for to år og 1,4 % for tre år. De polske myndigheder mener således, at omkostningerne i forbindelse med garantierne og de dertil hørende beløb afspejler de gældende markedsvilkår på det pågældende tidspunkt.

3.   Subsidier og andre foranstaltninger

| (95) | For det første tilkendegiver Polen, at støtten til HCz på 19 699 452 zloty (4 147 332 EUR), der blev ydet i perioden 1997 til maj 2002, var omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(95)

For det første tilkendegiver Polen, at støtten til HCz på 19 699 452 zloty (4 147 332 EUR), der blev ydet i perioden 1997 til maj 2002, var omstruktureringsstøtte.

| (96) | For det andet mener de polske myndigheder, hvad angår støtten til KBN, at de pågældende tilskud opfylder kriterierne i EF-rammebestemmelserne om statsstøtte til forskning og udvikling (i det følgende benævnt »F&U-rammebestemmelserne«) (47) og bør behandles som denne type støtte. |
| --- | --- |

(96)

For det andet mener de polske myndigheder, hvad angår støtten til KBN, at de pågældende tilskud opfylder kriterierne i EF-rammebestemmelserne om statsstøtte til forskning og udvikling (i det følgende benævnt »F&U-rammebestemmelserne«) (47) og bør behandles som denne type støtte.

| (97) | De polske myndigheder anfører, at denne støtte delvis dækkes af det program af 30. november 2001, som formanden for KBN tiltrådte, om kriterierne for og metoderne til at yde finansiel statsstøtte til videnskaben, som var opført på listen over eksisterende støtte i tiltrædelsestraktaten. Dette gælder som minimum støtten til HSCz på 1 380 000 zloty, som blev ydet, efter at programmet var vedtaget. |
| --- | --- |

(97)

De polske myndigheder anfører, at denne støtte delvis dækkes af det program af 30. november 2001, som formanden for KBN tiltrådte, om kriterierne for og metoderne til at yde finansiel statsstøtte til videnskaben, som var opført på listen over eksisterende støtte i tiltrædelsestraktaten. Dette gælder som minimum støtten til HSCz på 1 380 000 zloty, som blev ydet, efter at programmet var vedtaget.

| (98) | Polen mener endvidere, at selvom KBN's tilskud til HCz på 5 461 620 zloty ikke blev givet under programmet, bør de anses for forenelige, da de opfylder de tilsvarende betingelser i F&U-rammebestemmelserne. Selv om støtten blev givet, inden programmet trådte i kraft, blev den ikke desto mindre vurderet efter samme kriterier i programmet og stemmer derfor overens med F&U-rammebestemmelserne. Polen anfører, at der ikke findes yderligere oplysninger om den i del II beskrevne støtte, da KBN i mellemtiden er blevet opløst. |
| --- | --- |

(98)

Polen mener endvidere, at selvom KBN's tilskud til HCz på 5 461 620 zloty ikke blev givet under programmet, bør de anses for forenelige, da de opfylder de tilsvarende betingelser i F&U-rammebestemmelserne. Selv om støtten blev givet, inden programmet trådte i kraft, blev den ikke desto mindre vurderet efter samme kriterier i programmet og stemmer derfor overens med F&U-rammebestemmelserne. Polen anfører, at der ikke findes yderligere oplysninger om den i del II beskrevne støtte, da KBN i mellemtiden er blevet opløst.

| (99) | For det tredje anfører Polen, at der i mellemtiden er blevet betalt diverse finansielle foranstaltninger til fordel for HSCz. De udsatte lejebetalinger til HCz samt den skyldige rente til ZUS og FGSP blev betalt med den lovpligtige rentesats på 16 % mellem juli 2002 og den 21. januar 2003, 13 % indtil den 24. september 2003 og 12,25 % indtil den 25. november 2004. |
| --- | --- |

(99)

For det tredje anfører Polen, at der i mellemtiden er blevet betalt diverse finansielle foranstaltninger til fordel for HSCz. De udsatte lejebetalinger til HCz samt den skyldige rente til ZUS og FGSP blev betalt med den lovpligtige rentesats på 16 % mellem juli 2002 og den 21. januar 2003, 13 % indtil den 24. september 2003 og 12,25 % indtil den 25. november 2004.

| (100) | Endelig er støtten i form af skattefordele fra PFRON og skattekontoret på 62 116 zloty (ca. 13 077 EUR) ikke blevet betalt, fordi skattemyndighederne ikke accepterede tilbagebetalingen uden en beslutning om tilbagebetaling. Polen påstår imidlertid, at dette er de minimis-støtte. |
| --- | --- |

(100)

Endelig er støtten i form af skattefordele fra PFRON og skattekontoret på 62 116 zloty (ca. 13 077 EUR) ikke blevet betalt, fordi skattemyndighederne ikke accepterede tilbagebetalingen uden en beslutning om tilbagebetaling. Polen påstår imidlertid, at dette er de minimis-støtte.

4.   Godkendelse af ændringer i det nationale omstruktureringsprogram

| (101) | Polen anmoder om, at Kommissionen godkender ændringer i det nationale omstruktureringsprogram i henhold til punkt 10 i protokol nr. 8. De polske myndigheder har forsikret, at HCz vil fortsætte sin drift uden støtte og ikke vil blive afviklet. Til gengæld lover Polen, at HCz ikke vil modtage yderligere statsstøtte i perioden 1997-2006 og ikke vil øge den ovenfor beskrevne kapacitet før slutningen af 2006, hvor omstruktureringsperioden i henhold til protokol nr. 8 slutter. |
| --- | --- |

(101)

Polen anmoder om, at Kommissionen godkender ændringer i det nationale omstruktureringsprogram i henhold til punkt 10 i protokol nr. 8. De polske myndigheder har forsikret, at HCz vil fortsætte sin drift uden støtte og ikke vil blive afviklet. Til gengæld lover Polen, at HCz ikke vil modtage yderligere statsstøtte i perioden 1997-2006 og ikke vil øge den ovenfor beskrevne kapacitet før slutningen af 2006, hvor omstruktureringsperioden i henhold til protokol nr. 8 slutter.

| (102) | De polske myndigheder har forklaret, at det ikke blev anset for muligt at omstrukturere HCz uden statsstøtte, da det nationale omstruktureringsprogram blev udarbejdet i efteråret 2002. Så længe, der syntes at være mulighed for en fuldstændig tilbagebetaling af gælden ved hjælp af statsstøtte, var der ingen kreditorer, der var villige til at give afkald på sin del af gælden. Først da det nationale omstruktureringsprogram afviste at yde støtte til HCZ, indvilligede virksomhedens kreditorer i at reducere deres tilgodehavender. Endvidere var det først med ikrafttrædelsen af lov af 30. oktober 2002, at polsk lovgivning fik et effektivt instrument, der gjorde det muligt at afskrive offentlige fordringer og betale kreditorer i procedurer, som de kontrollerede. |
| --- | --- |

(102)

De polske myndigheder har forklaret, at det ikke blev anset for muligt at omstrukturere HCz uden statsstøtte, da det nationale omstruktureringsprogram blev udarbejdet i efteråret 2002. Så længe, der syntes at være mulighed for en fuldstændig tilbagebetaling af gælden ved hjælp af statsstøtte, var der ingen kreditorer, der var villige til at give afkald på sin del af gælden. Først da det nationale omstruktureringsprogram afviste at yde støtte til HCZ, indvilligede virksomhedens kreditorer i at reducere deres tilgodehavender. Endvidere var det først med ikrafttrædelsen af lov af 30. oktober 2002, at polsk lovgivning fik et effektivt instrument, der gjorde det muligt at afskrive offentlige fordringer og betale kreditorer i procedurer, som de kontrollerede.

5.   Forsikring vedrørende adskillelse af driften i henholdsvis LNM, MSP og HCz

| (103) | Polen har forsikret Kommissionen, at aftalerne om salg for MH, HSCZ og andre virksomheder til en strategisk investor vil udelukke muligheden for at overføre statsstøtte fra en af støttemodtagerne i henhold til protokol nr. 8 til HCz. Med dette for øje indarbejdes der i salgsaftalen med investoren en særlig bestemmelse vedrørende alle nødvendige kontrolforanstaltninger. |
| --- | --- |

(103)

Polen har forsikret Kommissionen, at aftalerne om salg for MH, HSCZ og andre virksomheder til en strategisk investor vil udelukke muligheden for at overføre statsstøtte fra en af støttemodtagerne i henhold til protokol nr. 8 til HCz. Med dette for øje indarbejdes der i salgsaftalen med investoren en særlig bestemmelse vedrørende alle nødvendige kontrolforanstaltninger.

VI.   VURDERING AF STØTTEN

1.   Gældende lov

| (104) | I punkt 1 i protokol nr. 8 fastsættes det, at »uanset artikel 87 og 88 i EF-traktaten anses statsstøtte, som Polen yder til bestemte dele af den polske stålindustri til strukturomlægningsformål, for at være forenelig med det fælles marked«, forudsat bl.a. at betingelserne i protokollen er opfyldt. |
| --- | --- |

(104)

I punkt 1 i protokol nr. 8 fastsættes det, at »uanset artikel 87 og 88 i EF-traktaten anses statsstøtte, som Polen yder til bestemte dele af den polske stålindustri til strukturomlægningsformål, for at være forenelig med det fælles marked«, forudsat bl.a. at betingelserne i protokollen er opfyldt.

| (105) | Ifølge punkt 3 i protokol nr. 8 er det kun virksomheder, der er opført i bilag 1, der er berettigede til statsstøtte. Polen har udvalgt otte virksomheder, der skal opføres på denne liste. Hverken HCz, HSCz eller andre af HCz' dattervirksomheder er opført. |
| --- | --- |

(105)

Ifølge punkt 3 i protokol nr. 8 er det kun virksomheder, der er opført i bilag 1, der er berettigede til statsstøtte. Polen har udvalgt otte virksomheder, der skal opføres på denne liste. Hverken HCz, HSCz eller andre af HCz' dattervirksomheder er opført.

| (106) | I henhold til punkt 6, afsnit 3, i protokol nr. 8 må Polen ikke yde den polske stålindustri nogen yderligere statsstøtte til strukturomlægningsformål. Til dette formål får Kommissionen i henhold til punkt 18 beføjelse til at træffe »de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at virksomheder, der måtte være berørt, tilbagebetaler al støtte, der er ydet«, hvis kontrollen viser, at Polen har »ydet supplerende uforenelig statsstøtte til stålindustrien« og dermed ikke opfyldt betingelserne. |
| --- | --- |

(106)

I henhold til punkt 6, afsnit 3, i protokol nr. 8 må Polen ikke yde den polske stålindustri nogen yderligere statsstøtte til strukturomlægningsformål. Til dette formål får Kommissionen i henhold til punkt 18 beføjelse til at træffe »de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at virksomheder, der måtte være berørt, tilbagebetaler al støtte, der er ydet«, hvis kontrollen viser, at Polen har »ydet supplerende uforenelig statsstøtte til stålindustrien« og dermed ikke opfyldt betingelserne.

| (107) | Rådet forlængede perioden, hvor der kunne ydes omstruktureringsstøtte til den polske stålindustri i henhold til Europaaftalen, til den 31. december 2006. Denne foranstaltning blev anerkendt i protokol nr. 8 som led i Polens tiltrædelse til Den Europæiske Union. For at nå dette mål dækker den tidsmæssigt en periode, der strækker sig før og efter tiltrædelsen. Mere præcist godkendes en begrænset strukturomlægningsstøtte i perioden 1997-2003, mens det i perioden 1997-2006 forbydes at yde den polske stålindustri yderligere statsstøtte til strukturomlægningsformål. I den henseende adskiller den sig klart fra bestemmelserne i tiltrædelsestraktaten som f.eks. den midlertidige mekanisme i bilag IV (»procedurerne vedrørende eksisterende støtte«), som udelukkende vedrører statsstøtte, som er trådt i kraft inden tiltrædelsesdatoen, og som »fortsat gælder« efter den dato. Protokol nr. 8 kan derfor anses som lex specialis, som i de forhold, den dækker, tilsidesætter alle andre bestemmelser i tiltrædelsestraktaten (48). |
| --- | --- |

(107)

Rådet forlængede perioden, hvor der kunne ydes omstruktureringsstøtte til den polske stålindustri i henhold til Europaaftalen, til den 31. december 2006. Denne foranstaltning blev anerkendt i protokol nr. 8 som led i Polens tiltrædelse til Den Europæiske Union. For at nå dette mål dækker den tidsmæssigt en periode, der strækker sig før og efter tiltrædelsen. Mere præcist godkendes en begrænset strukturomlægningsstøtte i perioden 1997-2003, mens det i perioden 1997-2006 forbydes at yde den polske stålindustri yderligere statsstøtte til strukturomlægningsformål. I den henseende adskiller den sig klart fra bestemmelserne i tiltrædelsestraktaten som f.eks. den midlertidige mekanisme i bilag IV (»procedurerne vedrørende eksisterende støtte«), som udelukkende vedrører statsstøtte, som er trådt i kraft inden tiltrædelsesdatoen, og som »fortsat gælder« efter den dato. Protokol nr. 8 kan derfor anses som lex specialis, som i de forhold, den dækker, tilsidesætter alle andre bestemmelser i tiltrædelsestraktaten (48).

| (108) | Således udvides kontrollen af statsstøtte i henhold til EF-traktaten ifølge bestemmelserne i protokol nr. 8 til al støtte, der er ydet til omstrukturering af den polske stålindustri i perioden 1997-2006, selv om traktatens artikel 87 og 88 normalt ikke finder anvendelse på støtte, der er ydet inden tiltrædelsen, og som ikke anvendes efter tiltrædelsen. |
| --- | --- |

(108)

Således udvides kontrollen af statsstøtte i henhold til EF-traktaten ifølge bestemmelserne i protokol nr. 8 til al støtte, der er ydet til omstrukturering af den polske stålindustri i perioden 1997-2006, selv om traktatens artikel 87 og 88 normalt ikke finder anvendelse på støtte, der er ydet inden tiltrædelsen, og som ikke anvendes efter tiltrædelsen.

| (109) | Beslutningen kan træffes efter Polens tiltrædelse i henhold til traktatens artikel 88, stk. 2, idet de normale regler og principper bør finde anvendelse, da der ikke findes særskilte bestemmelser herfor i protokol nr. 8. Derfor finder Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (i det følgende benævnt »procedureforordningen«) (49) ligeledes anvendelse. |
| --- | --- |

(109)

Beslutningen kan træffes efter Polens tiltrædelse i henhold til traktatens artikel 88, stk. 2, idet de normale regler og principper bør finde anvendelse, da der ikke findes særskilte bestemmelser herfor i protokol nr. 8. Derfor finder Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (i det følgende benævnt »procedureforordningen«) (49) ligeledes anvendelse.

2.   Støtte

| (110) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte enhver støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, idet den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, således at den er uforenelig med fællesmarkedet. I EF-traktatens artikel 86, stk. 1, fastlægges det, at traktatens artikel 87 ligeledes finder anvendelse på offentlige virksomheder, dvs. virksomheder, der kontrolleres af staten. |
| --- | --- |

(110)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte enhver støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, idet den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, således at den er uforenelig med fællesmarkedet. I EF-traktatens artikel 86, stk. 1, fastlægges det, at traktatens artikel 87 ligeledes finder anvendelse på offentlige virksomheder, dvs. virksomheder, der kontrolleres af staten.

a)   Støtte til omstrukturering af Huta Częstochowa og anvendelse af princippet om den private kreditor

| (111) | Myndighedernes afskrivning af gæld udgør en økonomisk fordel, idet det er en aftale om at give afkald på indtægter og dermed støtte fra statslige midler. Ifølge retspraksis udgør en statslig foranstaltning imidlertid kun støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, hvis støttemodtageren får en konkurrencemæssig fordel, som den ikke ville have fået under normale markedsforhold. Det er fastslået, at en markedsøkonomisk investor kan føre en strukturel politik under hensyntagen til de langsigtede muligheder for at få et afkast af den investerede kapital. Ifølge retspraksis vil en markedsøkonomisk kreditor imidlertid typisk søge at få inddækket de beløb, der skyldes ham af en økonomisk kriseramt debitor inden for en rimelig tidsfrist (50). |
| --- | --- |

(111)

Myndighedernes afskrivning af gæld udgør en økonomisk fordel, idet det er en aftale om at give afkald på indtægter og dermed støtte fra statslige midler. Ifølge retspraksis udgør en statslig foranstaltning imidlertid kun støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, hvis støttemodtageren får en konkurrencemæssig fordel, som den ikke ville have fået under normale markedsforhold. Det er fastslået, at en markedsøkonomisk investor kan føre en strukturel politik under hensyntagen til de langsigtede muligheder for at få et afkast af den investerede kapital. Ifølge retspraksis vil en markedsøkonomisk kreditor imidlertid typisk søge at få inddækket de beløb, der skyldes ham af en økonomisk kriseramt debitor inden for en rimelig tidsfrist (50).

| (112) | Retten i første instans mener derfor, at hvor en økonomisk kriseramt debitor foreslår omstrukturering af gælden med henblik på at undgå afvikling, skal de enkelte kreditorer som minimum nøje afveje fordelene ved det tilbudte beløb i henhold til omstruktureringsplanen og det beløb, de ville kunne få ved en afvikling af virksomheden (denne vurdering benævnes i det følgende »princippet om den private kreditor«) (51). Retten i Første Instans har fastslået, at der i forbindelse med princippet om den private kreditor er en række faktorer, der spiller ind, såsom om kravet er pantesikret, privilegeret eller simpelt, arten og omfanget af eventuel anden sikkerhed, en vurdering af mulighederne for genopretning af virksomheden og det udbytte, han vil kunne opnå ved en afvikling. |
| --- | --- |

(112)

Retten i første instans mener derfor, at hvor en økonomisk kriseramt debitor foreslår omstrukturering af gælden med henblik på at undgå afvikling, skal de enkelte kreditorer som minimum nøje afveje fordelene ved det tilbudte beløb i henhold til omstruktureringsplanen og det beløb, de ville kunne få ved en afvikling af virksomheden (denne vurdering benævnes i det følgende »princippet om den private kreditor«) (51). Retten i Første Instans har fastslået, at der i forbindelse med princippet om den private kreditor er en række faktorer, der spiller ind, såsom om kravet er pantesikret, privilegeret eller simpelt, arten og omfanget af eventuel anden sikkerhed, en vurdering af mulighederne for genopretning af virksomheden og det udbytte, han vil kunne opnå ved en afvikling.

| (113) | Hvad angår omstruktureringen af HCz, har Kommissionen vurderet den dokumentation og de oplysninger, som Polen har stillet til rådighed, og konkluderet, at den tvivl, den gav udtryk for, da proceduren blev indledt, efterfølgende er blevet bortvejret. I stedet mener Kommissionen, at omstruktureringen opfylder princippet om den private kreditor. |
| --- | --- |

(113)

Hvad angår omstruktureringen af HCz, har Kommissionen vurderet den dokumentation og de oplysninger, som Polen har stillet til rådighed, og konkluderet, at den tvivl, den gav udtryk for, da proceduren blev indledt, efterfølgende er blevet bortvejret. I stedet mener Kommissionen, at omstruktureringen opfylder princippet om den private kreditor.

| (114) | På baggrund af PWC-analysen mener Kommissionen ikke længere, at afvikling i lyset af de garantier, der indehaves af de offentlige institutionelle kreditorer, vil give et bedre afkast end omstrukturering. På baggrund af forklaringerne i PWC-analysen er Kommissionen klar over, at de offentlige kreditorer havde samme garantier som de private kreditorer på de samme produktionsaktiver, men at deres garantier blev registreret senere end de private kreditorers garantier. Betaling af de private kreditorer prioriteres således først, hvilket betyder, at de offentlige institutionelle kreditorer i mindre omfang får indfriet deres fordringer. |
| --- | --- |

(114)

På baggrund af PWC-analysen mener Kommissionen ikke længere, at afvikling i lyset af de garantier, der indehaves af de offentlige institutionelle kreditorer, vil give et bedre afkast end omstrukturering. På baggrund af forklaringerne i PWC-analysen er Kommissionen klar over, at de offentlige kreditorer havde samme garantier som de private kreditorer på de samme produktionsaktiver, men at deres garantier blev registreret senere end de private kreditorers garantier. Betaling af de private kreditorer prioriteres således først, hvilket betyder, at de offentlige institutionelle kreditorer i mindre omfang får indfriet deres fordringer.

| (115) | Derudover kan Kommissionen nu konkludere, at alle offentlige kreditorer med det aktuelle omstruktureringsforlag kan drage fordel af omstrukturering af HCz. I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at vurderingen vedrørende kommercielle kreditorer bør foretages under henvisning til situationen i december 2003. Selv om kreditoraftalen efterfølgende er blevet ændret, er aftalens grundlæggende elementer stadig gyldige og bindende. Den relevante dato for de institutionelle offentlige kreditorer er juni 2005, da disse kreditorer endnu ikke ubetinget har accepteret betingelserne i omstruktureringsbeslutningen. |
| --- | --- |

(115)

Derudover kan Kommissionen nu konkludere, at alle offentlige kreditorer med det aktuelle omstruktureringsforlag kan drage fordel af omstrukturering af HCz. I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at vurderingen vedrørende kommercielle kreditorer bør foretages under henvisning til situationen i december 2003. Selv om kreditoraftalen efterfølgende er blevet ændret, er aftalens grundlæggende elementer stadig gyldige og bindende. Den relevante dato for de institutionelle offentlige kreditorer er juni 2005, da disse kreditorer endnu ikke ubetinget har accepteret betingelserne i omstruktureringsbeslutningen.

| (116) | Analysen, der viser, at omstrukturering vil være mere rentabel for kreditorerne end konkurs, er også gældende i det bedste konkursscenario for de offentlige kreditorer. I det bedste konkursscenario for de offentlige kreditorer kunne kun tre offentlige institutionelle kreditorer i 2005 og kun én kommerciel kreditor i 2003 (52) have fået et mindre afkast i tilfælde af omstrukturering end i tilfælde af konkurs. Alle tre offentlige institutionelle kreditorer har imidlertid stemt imod omstruktureringen, og de polske myndigheder har garanteret, at deres fordringer vil blive indfriet fuldt ud af RFG's aktiver. Disse offentlige kreditorer har derfor ikke betydet nogen fordel for debitor, ligesom de ikke har forpligtet offentlige ressourcer, dvs. at deres adfærd ikke kan omfatte statsstøtte (53). |
| --- | --- |

(116)

Analysen, der viser, at omstrukturering vil være mere rentabel for kreditorerne end konkurs, er også gældende i det bedste konkursscenario for de offentlige kreditorer. I det bedste konkursscenario for de offentlige kreditorer kunne kun tre offentlige institutionelle kreditorer i 2005 og kun én kommerciel kreditor i 2003 (52) have fået et mindre afkast i tilfælde af omstrukturering end i tilfælde af konkurs. Alle tre offentlige institutionelle kreditorer har imidlertid stemt imod omstruktureringen, og de polske myndigheder har garanteret, at deres fordringer vil blive indfriet fuldt ud af RFG's aktiver. Disse offentlige kreditorer har derfor ikke betydet nogen fordel for debitor, ligesom de ikke har forpligtet offentlige ressourcer, dvs. at deres adfærd ikke kan omfatte statsstøtte (53).

| (117) | Hvad angår den kommercielle kreditor Zakład Energetyczny, som er energiforsyningsselskab i regionen Częstochowa, skal det indledningsvist bemærkes, at forskellen i indfrielsen af dens fordringer i omstruktureringsscenariet og i konkursscenariet er minimal. For det andet er Kommissionen klar over, at en privat kreditor, der yder tjenester til HCz, i de fleste tilfælde vil være mod konkurs, da den ville miste en vigtig kunde, hvis HCz' produktion blev afbrudt i længere tid eller ganske enkelt blev opgivet. Dette er navnlig relevant for Zakład Energetyczny, som ville have mistet sin største kunde. Denne kreditor handlede derfor i overensstemmelse med sine forretningsinteresser og gav ikke HCz en unødig fordel. |
| --- | --- |

(117)

Hvad angår den kommercielle kreditor Zakład Energetyczny, som er energiforsyningsselskab i regionen Częstochowa, skal det indledningsvist bemærkes, at forskellen i indfrielsen af dens fordringer i omstruktureringsscenariet og i konkursscenariet er minimal. For det andet er Kommissionen klar over, at en privat kreditor, der yder tjenester til HCz, i de fleste tilfælde vil være mod konkurs, da den ville miste en vigtig kunde, hvis HCz' produktion blev afbrudt i længere tid eller ganske enkelt blev opgivet. Dette er navnlig relevant for Zakład Energetyczny, som ville have mistet sin største kunde. Denne kreditor handlede derfor i overensstemmelse med sine forretningsinteresser og gav ikke HCz en unødig fordel.

| (118) | Derudover er Kommissionen klar over, at princippet om den private kreditor forudsætter en realistisk vurdering af konkurs over for omstrukturering i lyset af ovennævnte retspraksis (54) ifølge hvilken »det udbytte, han vil kunne opnå ved en afvikling« skal sammenlignes med »en vurdering af mulighederne for genopretning af virksomheden«. |
| --- | --- |

(118)

Derudover er Kommissionen klar over, at princippet om den private kreditor forudsætter en realistisk vurdering af konkurs over for omstrukturering i lyset af ovennævnte retspraksis (54) ifølge hvilken »det udbytte, han vil kunne opnå ved en afvikling« skal sammenlignes med »en vurdering af mulighederne for genopretning af virksomheden«.

| (119) | I dette tilfælde er der tydeligvis en stor sandsynlighed for, at virksomheden kan genoprettes. De kommercielle forpligtelser sælges til en strategisk investor, og der var (i 2003) og er stadig (i 2005) tegn på, at der er givet seriøse bud. Derudover synes overførslen af fordringer til operatøren ligeledes at være baseret på et fornuftig økonomisk grundlag. Værdien af aktiverne er bekræftet af en troværdig vurderingsvirksomhed. |
| --- | --- |

(119)

I dette tilfælde er der tydeligvis en stor sandsynlighed for, at virksomheden kan genoprettes. De kommercielle forpligtelser sælges til en strategisk investor, og der var (i 2003) og er stadig (i 2005) tegn på, at der er givet seriøse bud. Derudover synes overførslen af fordringer til operatøren ligeledes at være baseret på et fornuftig økonomisk grundlag. Værdien af aktiverne er bekræftet af en troværdig vurderingsvirksomhed.

| (120) | Kommissionen er ligeledes klar over, at tilgodehavendet i tilfælde af konkurs som foreslået som eksempel i PWC-analysen på ingen måde er garanteret. Analysen blev snarere foretaget på baggrund af det bedste scenario for offentlige kreditorer, og er baseret på samme forventninger til salget af aktiverne som i tilfælde af omstrukturering. Det er dog ingen garanti for, at aktiverne vil blive solgt sammen af den midlertidige bobestyrer i en ensartet proces. I stedet kan visse kreditorer fjerne aktiver, som de har pant i, og salget vil således give et mindre afkast end omstruktureringen. Polen har tilvejebragt empiriske beviser, der bekræfter denne hypotese. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen er ligeledes klar over, at tilgodehavendet i tilfælde af konkurs som foreslået som eksempel i PWC-analysen på ingen måde er garanteret. Analysen blev snarere foretaget på baggrund af det bedste scenario for offentlige kreditorer, og er baseret på samme forventninger til salget af aktiverne som i tilfælde af omstrukturering. Det er dog ingen garanti for, at aktiverne vil blive solgt sammen af den midlertidige bobestyrer i en ensartet proces. I stedet kan visse kreditorer fjerne aktiver, som de har pant i, og salget vil således give et mindre afkast end omstruktureringen. Polen har tilvejebragt empiriske beviser, der bekræfter denne hypotese.

| (121) | De private kreditorers adfærd viser med al tydelighed, at de ville vælge en markedsbaseret fremgangsmåde. Faktisk stemte private kreditorer også for omstrukturering, selv om konkurs ifølge tabel 2 og 3 ville tjene til deres fordel. For eksempel stod den private bank BPH i 2003 til at miste tilgodehavender til en værdi af 75 mio. zloty, svarende til 19 % (14 mio. zloty) i tilfælde af en konkurs, mens den i tilfælde af omstrukturering forventedes at ville miste ca. 49 % (37 mio. zloty). Således gav omstrukturering på det pågældende tidspunkt i forhold til det bedste konkursscenario et afkast på blot 62 %. Ikke desto mindre stemte BPH for kreditoraftalen. |
| --- | --- |

(121)

De private kreditorers adfærd viser med al tydelighed, at de ville vælge en markedsbaseret fremgangsmåde. Faktisk stemte private kreditorer også for omstrukturering, selv om konkurs ifølge tabel 2 og 3 ville tjene til deres fordel. For eksempel stod den private bank BPH i 2003 til at miste tilgodehavender til en værdi af 75 mio. zloty, svarende til 19 % (14 mio. zloty) i tilfælde af en konkurs, mens den i tilfælde af omstrukturering forventedes at ville miste ca. 49 % (37 mio. zloty). Således gav omstrukturering på det pågældende tidspunkt i forhold til det bedste konkursscenario et afkast på blot 62 %. Ikke desto mindre stemte BPH for kreditoraftalen.

| (122) | Hvis samme målestok skulle anvendes for de offentlige kreditorer, dvs. alle offentlige kommercielle kreditorer og de fleste offentlige institutionelle kreditorer, burde næsten alle have været for en omstrukturering. |
| --- | --- |

(122)

Hvis samme målestok skulle anvendes for de offentlige kreditorer, dvs. alle offentlige kommercielle kreditorer og de fleste offentlige institutionelle kreditorer, burde næsten alle have været for en omstrukturering.

| (123) | Kommissionen er heller ikke længere i tvivl om, hvorvidt udliciteringen af HCz' produktion til HSCz omfattede støtte. Kommissionen bemærker, at rationalet bag udlejningen af stålaktiverne inden en konkurs til en særskilt virksomhed, som ligger uden for den midlertidige bobestyrers kontrol, var en metode til at bevare aktivernes værdi som en going concern |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen er heller ikke længere i tvivl om, hvorvidt udliciteringen af HCz' produktion til HSCz omfattede støtte. Kommissionen bemærker, at rationalet bag udlejningen af stålaktiverne inden en konkurs til en særskilt virksomhed, som ligger uden for den midlertidige bobestyrers kontrol, var en metode til at bevare aktivernes værdi som en going concern

| (124) | Endvidere konkluderer Kommissionen, at HSCz fik sin driftskapital og garantien fra TFS på en kommerciel basis, der er i overensstemmelse med princippet om den private kreditor. Kommissionen er klar over, at HSCz blev finansieret af lån, der blev ydet af leverandører på kommerciel basis og forudbetalinger fra stålværkskunder, som havde en kapitalinteresse i fortsættelsen af stålproduktionen i Huta Częstochowa. |
| --- | --- |

(124)

Endvidere konkluderer Kommissionen, at HSCz fik sin driftskapital og garantien fra TFS på en kommerciel basis, der er i overensstemmelse med princippet om den private kreditor. Kommissionen er klar over, at HSCz blev finansieret af lån, der blev ydet af leverandører på kommerciel basis og forudbetalinger fra stålværkskunder, som havde en kapitalinteresse i fortsættelsen af stålproduktionen i Huta Częstochowa.

| (125) | Hvad angår garantien fra TFS, mener Kommissionen, at den på baggrund af Kommissionens praksis med vurdering af individuelle garantier ikke udgør statsstøtte (55). |
| --- | --- |

(125)

Hvad angår garantien fra TFS, mener Kommissionen, at den på baggrund af Kommissionens praksis med vurdering af individuelle garantier ikke udgør statsstøtte (55).

| (126) | For det første var HSCz ikke i økonomiske vanskeligheder som defineret i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (56). I stedet er det en ny virksomhed uden gæld, som allerede har et betydeligt antal ordrer i sine bøger. For det andet var virksomheden i stand til at optage lån fra det finansielle marked uden statslig intervention. Og for det tredje er garantien knyttet til et fast maksimumbeløb og er ikke tidsubegrænset. |
| --- | --- |

(126)

For det første var HSCz ikke i økonomiske vanskeligheder som defineret i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (56). I stedet er det en ny virksomhed uden gæld, som allerede har et betydeligt antal ordrer i sine bøger. For det andet var virksomheden i stand til at optage lån fra det finansielle marked uden statslig intervention. Og for det tredje er garantien knyttet til et fast maksimumbeløb og er ikke tidsubegrænset.

| (127) | Hvad angår prisen på garantien har Kommissionen ikke noget bevis på, at den betalte præmie ikke svarer til markedsprisen. Det fremgår klart efter de polske myndigheders udsagn, at på grund af kontraktforholdet oversteg det samlede garantibeløb ikke 6 millioner zloty, og præmien udgjorde derfor 2 %. Men selv i tilfælde af en præmie på 0,8 % viser eksempler på lignende garantier med præmier på 1 %, at præmien var en markedspris, navnlig i lyset af at TFS havde omfattende oplysninger om HSCz og dermed havde været i stand til at opstille et kontrolsystem, der gjorde det muligt at begrænse det samlede garantibeløb. Endvidere minder Kommissionen om, at den i andre stålsager mente, at den korrekte præmie var lavere end i nærværende sag.+ (57) |
| --- | --- |

(127)

Hvad angår prisen på garantien har Kommissionen ikke noget bevis på, at den betalte præmie ikke svarer til markedsprisen. Det fremgår klart efter de polske myndigheders udsagn, at på grund af kontraktforholdet oversteg det samlede garantibeløb ikke 6 millioner zloty, og præmien udgjorde derfor 2 %. Men selv i tilfælde af en præmie på 0,8 % viser eksempler på lignende garantier med præmier på 1 %, at præmien var en markedspris, navnlig i lyset af at TFS havde omfattende oplysninger om HSCz og dermed havde været i stand til at opstille et kontrolsystem, der gjorde det muligt at begrænse det samlede garantibeløb. Endvidere minder Kommissionen om, at den i andre stålsager mente, at den korrekte præmie var lavere end i nærværende sag.+ (57)

b)   Subsidier og andre foranstaltninger

| (128) | De finansielle foranstaltninger, som HCz modtog i perioden juni 1997 — maj 2002, i alt 25 161 072,08 zloty (ca. 5,3 mio. EUR) blev ydet til virksomheden af statslige midler. Da stålplader som produkt er genstand for stor handel i hele Europa, kan en sådan støtte fra Polen muligvis forvride konkurrencen ved at begunstige HCz og påvirke handlen mellem medlemsstaterne. Foranstaltningerne udgør dermed statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(128)

De finansielle foranstaltninger, som HCz modtog i perioden juni 1997 — maj 2002, i alt 25 161 072,08 zloty (ca. 5,3 mio. EUR) blev ydet til virksomheden af statslige midler. Da stålplader som produkt er genstand for stor handel i hele Europa, kan en sådan støtte fra Polen muligvis forvride konkurrencen ved at begunstige HCz og påvirke handlen mellem medlemsstaterne. Foranstaltningerne udgør dermed statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (129) | KBN's tilskud på 1 328 000 zloty gav ligeledes HSCz en økonomisk fordel og udgør dermed statsstøtte, da tilskuddene ligesom tilskuddene til HCz påvirker handlen og truer med at forvride konkurrencen. |
| --- | --- |

(129)

KBN's tilskud på 1 328 000 zloty gav ligeledes HSCz en økonomisk fordel og udgør dermed statsstøtte, da tilskuddene ligesom tilskuddene til HCz påvirker handlen og truer med at forvride konkurrencen.

| (130) | Kommissionen ser imidlertid ingen fordele, hvad angår HCz' for sene betaling af offentlige afgifter. Eftersom HSCz ikke var kriseramt, har Kommissionen ingen grund til at tro, at en privat kreditor i de offentlige institutioners sted ville have valgt kortsigtet inddrivelse af sin gæld (58). |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen ser imidlertid ingen fordele, hvad angår HCz' for sene betaling af offentlige afgifter. Eftersom HSCz ikke var kriseramt, har Kommissionen ingen grund til at tro, at en privat kreditor i de offentlige institutioners sted ville have valgt kortsigtet inddrivelse af sin gæld (58).

| (131) | Derudover betalte HSCz lovpligtig rente på for sene betalinger i overensstemmelse med polsk lovgivning. Denne rente er højere end Kommissionens referencesats. Kommissionen minder om, at målet med en procedure vedrørende ulovlig støtte i henhold til artikel 14 i procedureforordningen er at identificere det beløb, der skal tilbagebetales for at genoprette situationen, som om der ikke var blevet ydet nogen støtte. Hvis støttemodtageren imidlertid har tilbagebetalt støtten med et beløb, der svarer til eller er større end rentes rente at regne fra den dag, hvor støtten blev ydet, og til den blev tilbagebetalt i overensstemmelse med Kommissionens praksis, udgør foranstaltningen ikke længere statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(131)

Derudover betalte HSCz lovpligtig rente på for sene betalinger i overensstemmelse med polsk lovgivning. Denne rente er højere end Kommissionens referencesats. Kommissionen minder om, at målet med en procedure vedrørende ulovlig støtte i henhold til artikel 14 i procedureforordningen er at identificere det beløb, der skal tilbagebetales for at genoprette situationen, som om der ikke var blevet ydet nogen støtte. Hvis støttemodtageren imidlertid har tilbagebetalt støtten med et beløb, der svarer til eller er større end rentes rente at regne fra den dag, hvor støtten blev ydet, og til den blev tilbagebetalt i overensstemmelse med Kommissionens praksis, udgør foranstaltningen ikke længere statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (132) | Den lovpligtige rente, som i perioden 2002-2004 lå mellem 16 % og 12,25 % (se punkt 99) er rent faktisk højere end den referencesats, som Kommissionen anvender i forbindelse med tilbagebetaling af støtte. I henhold til artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (i det følgende benævnt »gennemførelsesforordningen«) (59) er dette den femårige interbank swap-sats for de sidste tre måneder i det foregående år, plus 75 basispoint. Pr. 1. maj 2004 var denne referencesats 7,62 % for Polen (60). Før maj 2004 fandtes der ingen femårs interbank swap-sats i Polen. Under alle omstændigheder var også andre indikatorer som f.eks. det gennemsnitlige afkast på etårige statsobligationer klart lavere (8,24 % i 2002, 5,34 % i 2003 og 6,63 % i 2004). |
| --- | --- |

(132)

Den lovpligtige rente, som i perioden 2002-2004 lå mellem 16 % og 12,25 % (se punkt 99) er rent faktisk højere end den referencesats, som Kommissionen anvender i forbindelse med tilbagebetaling af støtte. I henhold til artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (i det følgende benævnt »gennemførelsesforordningen«) (59) er dette den femårige interbank swap-sats for de sidste tre måneder i det foregående år, plus 75 basispoint. Pr. 1. maj 2004 var denne referencesats 7,62 % for Polen (60). Før maj 2004 fandtes der ingen femårs interbank swap-sats i Polen. Under alle omstændigheder var også andre indikatorer som f.eks. det gennemsnitlige afkast på etårige statsobligationer klart lavere (8,24 % i 2002, 5,34 % i 2003 og 6,63 % i 2004).

| (133) | Kun udsættelse af betalinger til skattekontoret i Częstochowa og PFRON, i alt 62 116,09 zloty, som ikke er blevet tilbagebetalt, kan udgøre statsstøtte. |
| --- | --- |

(133)

Kun udsættelse af betalinger til skattekontoret i Częstochowa og PFRON, i alt 62 116,09 zloty, som ikke er blevet tilbagebetalt, kan udgøre statsstøtte.

3.   Støttens forenelighed med det indre marked

| (134) | Støtten på PLN 25 161 072,08 zloty, som HCz modtog i perioden juni 1997 — maj 2002, blev tildelt i lyset af, at den efterfølgende ville blive godkendt som statsstøtte i henhold til det nationale omstruktureringsprogram og protokol nr. 8, men blev senere afvist i lyset af HCz' konkurs. Da denne støtte imidlertid ikke var godkendt i henhold til protokol nr. 8, udgør den ulovlig omstruktureringsstøtte, medmindre den er forenelig i henhold til andre regler om statsstøtte. |
| --- | --- |

(134)

Støtten på PLN 25 161 072,08 zloty, som HCz modtog i perioden juni 1997 — maj 2002, blev tildelt i lyset af, at den efterfølgende ville blive godkendt som statsstøtte i henhold til det nationale omstruktureringsprogram og protokol nr. 8, men blev senere afvist i lyset af HCz' konkurs. Da denne støtte imidlertid ikke var godkendt i henhold til protokol nr. 8, udgør den ulovlig omstruktureringsstøtte, medmindre den er forenelig i henhold til andre regler om statsstøtte.

| (135) | Kommissionen bemærker, at indtil den 23. juli 2002 var reglerne om statsstøtte til stålsektoren at finde i Kommissionens beslutning nr. 2496/96/EKSF af 18. december 1996 om fællesskabsregler for støtte til jern- og stålindustrien (61) (i det følgende benævnt »fællesskabsregler for støtte til jern- og stålindustrien«) (62). |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen bemærker, at indtil den 23. juli 2002 var reglerne om statsstøtte til stålsektoren at finde i Kommissionens beslutning nr. 2496/96/EKSF af 18. december 1996 om fællesskabsregler for støtte til jern- og stålindustrien (61) (i det følgende benævnt »fællesskabsregler for støtte til jern- og stålindustrien«) (62).

| (136) | I artikel 2 i fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien godkendes støtte, der er forenelig med F&U-rammebestemmelserne. Kommissionen mener, at de fem foranstaltninger, som blev ydet af KBN til en værdi af 5 461 620 zloty, ikke giver anledning til alvorlig tvivl om foreneligheden deraf med F&U-rammebestemmelserne i henhold til bilag IV, stk. 3, nr. 2, i tiltrædelsestraktaten (63). |
| --- | --- |

(136)

I artikel 2 i fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien godkendes støtte, der er forenelig med F&U-rammebestemmelserne. Kommissionen mener, at de fem foranstaltninger, som blev ydet af KBN til en værdi af 5 461 620 zloty, ikke giver anledning til alvorlig tvivl om foreneligheden deraf med F&U-rammebestemmelserne i henhold til bilag IV, stk. 3, nr. 2, i tiltrædelsestraktaten (63).

| (137) | For det første synes Polen ikke at have vurderet sin støtte anderledes, før programmet blev godkendt, selv om subsidierne fra KBN til HCz ikke direkte er dækket af dekretet fra formanden for KBN om kriterierne for at yde finansiel støtte til videnskaben af 30. november 2001 (som er godkendt af Kommissionen som eksisterende støtte i henhold til foranstaltning PL 6 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten). Faktisk havde de polske myndigheder allerede i det nationale omstruktureringsprogram identificeret KBN's ressourcer som autoriseret statsstøtteinstrumenter i form af subsidier til F&U (64). Dette nationale omstruktureringsprogram er blevet vurderet af Kommissionen og blev godkendt af Rådet i en afgørelse i juli 2003 (se punkt 25). |
| --- | --- |

(137)

For det første synes Polen ikke at have vurderet sin støtte anderledes, før programmet blev godkendt, selv om subsidierne fra KBN til HCz ikke direkte er dækket af dekretet fra formanden for KBN om kriterierne for at yde finansiel støtte til videnskaben af 30. november 2001 (som er godkendt af Kommissionen som eksisterende støtte i henhold til foranstaltning PL 6 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten). Faktisk havde de polske myndigheder allerede i det nationale omstruktureringsprogram identificeret KBN's ressourcer som autoriseret statsstøtteinstrumenter i form af subsidier til F&U (64). Dette nationale omstruktureringsprogram er blevet vurderet af Kommissionen og blev godkendt af Rådet i en afgørelse i juli 2003 (se punkt 25).

| (138) | For det andet er støtteforanstaltningerne forenelige med F&U-rammebestemmelserne. Støtten blev tydeligvis ydet med henblik på F&U. Derudover er støtten stadig under loftet for forenelig støtte som angivet i F&U-rammebestemmelserne under forudsætning af en yderligere bonus på 10 %, eftersom støttemodtageren befandt sig i en region i henhold til artikel 87, stk. 3, litra a) (65). Det er enten støtte til industriel forskning, hvorved det holder sig under loftet på 60 % (punkt 69 i afsnit 1, 2 og 4) eller støtte, som anvendes til enten industriel forskning eller førkonkurrencemæssig udvikling, hvorved det bliver under loftet for førkonkurrencemæssig udvikling på 35 % (punkt 69 i afsnit 3, 4 og 5). Støtten har ligeledes en ansporende virkning, eftersom de polske myndigheder på overbevisende vis har vist, at HCz ikke ville have indledt F&U uden denne støtte. |
| --- | --- |

(138)

For det andet er støtteforanstaltningerne forenelige med F&U-rammebestemmelserne. Støtten blev tydeligvis ydet med henblik på F&U. Derudover er støtten stadig under loftet for forenelig støtte som angivet i F&U-rammebestemmelserne under forudsætning af en yderligere bonus på 10 %, eftersom støttemodtageren befandt sig i en region i henhold til artikel 87, stk. 3, litra a) (65). Det er enten støtte til industriel forskning, hvorved det holder sig under loftet på 60 % (punkt 69 i afsnit 1, 2 og 4) eller støtte, som anvendes til enten industriel forskning eller førkonkurrencemæssig udvikling, hvorved det bliver under loftet for førkonkurrencemæssig udvikling på 35 % (punkt 69 i afsnit 3, 4 og 5). Støtten har ligeledes en ansporende virkning, eftersom de polske myndigheder på overbevisende vis har vist, at HCz ikke ville have indledt F&U uden denne støtte.

| (139) | Kommissionen mener derfor, at den ikke ville have gjort indsigelser mod KBN's støtteforanstaltning i perioden 1997-2001 i henhold til bilag IV til tiltrædelsestraktaten, og mener således, at denne støtte er forenelig F&U-støtte og ikke omstruktureringsstøtte inden for betydningen af protokol nr. 8. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen mener derfor, at den ikke ville have gjort indsigelser mod KBN's støtteforanstaltning i perioden 1997-2001 i henhold til bilag IV til tiltrædelsestraktaten, og mener således, at denne støtte er forenelig F&U-støtte og ikke omstruktureringsstøtte inden for betydningen af protokol nr. 8.

| (140) | Hvad angår den resterende omstruktureringsstøtte til drift og beskæftigelse på 19 699 452 zloty, kan Kommissionen ikke se, i henhold til hvilke bestemmelser i fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien denne støtte skulle være forenelig. Det er tydeligvis ikke støtte til F&U eller støtte til lukning (artikel 4). Endvidere er støtten ikke tilladt driftsstøtte inden for betydningen af fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (66). Under alle omstændigheder gjorde de polske myndigheder ikke nogen undtagelser gældende, hverken i henhold til fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien eller fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

(140)

Hvad angår den resterende omstruktureringsstøtte til drift og beskæftigelse på 19 699 452 zloty, kan Kommissionen ikke se, i henhold til hvilke bestemmelser i fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien denne støtte skulle være forenelig. Det er tydeligvis ikke støtte til F&U eller støtte til lukning (artikel 4). Endvidere er støtten ikke tilladt driftsstøtte inden for betydningen af fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (66). Under alle omstændigheder gjorde de polske myndigheder ikke nogen undtagelser gældende, hverken i henhold til fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien eller fællesskabslovgivningen.

| (141) | I lyset af, at disse foranstaltninger ikke var dækket af en anden undtagelse i henhold til fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien mener Kommissionen, at de udgør omstruktureringsstøtte i henhold til artikel 1 i fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien, hvilket i henhold til protokol nr. 8 skønnes at være uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(141)

I lyset af, at disse foranstaltninger ikke var dækket af en anden undtagelse i henhold til fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien mener Kommissionen, at de udgør omstruktureringsstøtte i henhold til artikel 1 i fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien, hvilket i henhold til protokol nr. 8 skønnes at være uforenelig med fællesmarkedet.

| (142) | I 2002 og 2003 ydede KBN 1 380 000 zloty til HSCz. Denne støtte kan betragtes som eksisterende støtte i henhold til foranstaltning PL 6 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten. Polen bekræftede, at støtten blev ydet under ordningen i henhold til foranstaltning PL 6. Disse foranstaltninger giver således ikke anledning til alvorlig tvivl om foreneligheden deraf med F&U-rammebestemmelserne i henhold til bilag IV, stk. 3, nr. 2, i tiltrædelsestraktaten. |
| --- | --- |

(142)

I 2002 og 2003 ydede KBN 1 380 000 zloty til HSCz. Denne støtte kan betragtes som eksisterende støtte i henhold til foranstaltning PL 6 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten. Polen bekræftede, at støtten blev ydet under ordningen i henhold til foranstaltning PL 6. Disse foranstaltninger giver således ikke anledning til alvorlig tvivl om foreneligheden deraf med F&U-rammebestemmelserne i henhold til bilag IV, stk. 3, nr. 2, i tiltrædelsestraktaten.

| (143) | I lyset af foreneligheden af den støtte, som KBN ydede til HCz, udgør den potentielt uforenelige støtte, som HSCz modtog, i alt 62 116,09 zloty (ca. 13 077 EUR). Dette beløb opfylder imidlertid betingelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (67), hvorefter Kommissionen kan konkludere, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte inden for betydningen af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(143)

I lyset af foreneligheden af den støtte, som KBN ydede til HCz, udgør den potentielt uforenelige støtte, som HSCz modtog, i alt 62 116,09 zloty (ca. 13 077 EUR). Dette beløb opfylder imidlertid betingelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (67), hvorefter Kommissionen kan konkludere, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte inden for betydningen af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

4.   Konklusioner

| (144) | Af alle disse årsager konkluderer Kommissionen, at de foranstaltninger, som Polen har gennemført for omstruktureringen af HCz som led i omstruktureringsplanen af 7. august 2003 som ændret den 1. december 2003 og 30. april 2004 ikke udgør støtte inden for betydningen af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De foranstaltninger, som Polen har gennemført vedrørende driften af HSCz, udgør heller ikke støtte inden for betydningen af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Endvidere er den støtte, som KBN har ydet til HCz og HSCz til F&U, forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(144)

Af alle disse årsager konkluderer Kommissionen, at de foranstaltninger, som Polen har gennemført for omstruktureringen af HCz som led i omstruktureringsplanen af 7. august 2003 som ændret den 1. december 2003 og 30. april 2004 ikke udgør støtte inden for betydningen af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De foranstaltninger, som Polen har gennemført vedrørende driften af HSCz, udgør heller ikke støtte inden for betydningen af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Endvidere er den støtte, som KBN har ydet til HCz og HSCz til F&U, forenelig med fællesmarkedet.

| (145) | Den omstruktureringsstøtte, som HCz modtog i perioden 1997-2002 på 19 699 452 zloty (4,1 mio. EUR), er imidlertid ikke forenelig med fællesmarkedet og skal tilbagebetales i henhold til punkt 18 i protokol nr. 8. |
| --- | --- |

(145)

Den omstruktureringsstøtte, som HCz modtog i perioden 1997-2002 på 19 699 452 zloty (4,1 mio. EUR), er imidlertid ikke forenelig med fællesmarkedet og skal tilbagebetales i henhold til punkt 18 i protokol nr. 8.

| (146) | Den virksomhed, som rent faktisk drog fordel af støtten, vil blive anmodet om at tilbagebetale den. På det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, udgjorde den økonomiske enhed, der modtog den, en del af den juridiske enhed HCz. Eftersom aktiverne og forpligtelserne i den oprindelige HCz vil blive fordelt til tre efterfølgende virksomheder, RFG, MH og Operator, er den økonomiske enhed, der modtog støtte, ikke længere begrænset til den juridiske enhed, HCz, men bør også omfatte de enheder, der modtog HCz' aktiver og forpligtelser. HCz, RFG, MH og Operator, der hæfter solidarisk, vil derfor blive anmodet om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

(146)

Den virksomhed, som rent faktisk drog fordel af støtten, vil blive anmodet om at tilbagebetale den. På det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, udgjorde den økonomiske enhed, der modtog den, en del af den juridiske enhed HCz. Eftersom aktiverne og forpligtelserne i den oprindelige HCz vil blive fordelt til tre efterfølgende virksomheder, RFG, MH og Operator, er den økonomiske enhed, der modtog støtte, ikke længere begrænset til den juridiske enhed, HCz, men bør også omfatte de enheder, der modtog HCz' aktiver og forpligtelser. HCz, RFG, MH og Operator, der hæfter solidarisk, vil derfor blive anmodet om at tilbagebetale støtten.

| (147) | De beløb, der skal tilbagebetales, pålægges rente, der beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne i gennemførelsesforordningen. Navnlig kan Kommissionen i henhold til artikel 9, stk. 4, i gennemførelsesforordningen, hvor der ikke findes en femårig interbank swap-sats, i tæt samarbejde med den pågældende medlemsstat fastsætte en rentesats for tilbagebetaling af statsstøtte ved hjælp af en anden metode og på baggrund af de tilgængelige oplysninger. Eftersom der ikke fandtes nogen gældende femårige interbank swap-satser for Polen i den periode, hvor den uforenelige støtte blev ydet, bør rentesatsen for tilbagebetalingen anvendes på baggrund af en tilgængelige rentesats, der anses for hensigtsmæssig for den pågældende periode. |
| --- | --- |

(147)

De beløb, der skal tilbagebetales, pålægges rente, der beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne i gennemførelsesforordningen. Navnlig kan Kommissionen i henhold til artikel 9, stk. 4, i gennemførelsesforordningen, hvor der ikke findes en femårig interbank swap-sats, i tæt samarbejde med den pågældende medlemsstat fastsætte en rentesats for tilbagebetaling af statsstøtte ved hjælp af en anden metode og på baggrund af de tilgængelige oplysninger. Eftersom der ikke fandtes nogen gældende femårige interbank swap-satser for Polen i den periode, hvor den uforenelige støtte blev ydet, bør rentesatsen for tilbagebetalingen anvendes på baggrund af en tilgængelige rentesats, der anses for hensigtsmæssig for den pågældende periode.

VII.   GODKENDELSE AF ÆNDRINGER I DET NATIONALE OMSTRUKTURERINGSPROGRAM I HENHOLD TIL PUNKT 10 I PROTOKOL NR. 8

| (148) | Polen har annonceret en ændring i det nationale omstruktureringsprogram med henblik på at anføre, at HCz ikke vil blive afviklet, men kan omstruktureres uden statsstøtte. I henhold til punkt 10 i protokol nr. 8 har Kommissionen ingen indvendinger mod denne ændring. |
| --- | --- |

(148)

Polen har annonceret en ændring i det nationale omstruktureringsprogram med henblik på at anføre, at HCz ikke vil blive afviklet, men kan omstruktureres uden statsstøtte. I henhold til punkt 10 i protokol nr. 8 har Kommissionen ingen indvendinger mod denne ændring.

| (149) | I henhold til punkt 10 i protokol nr. 8, skal eventuelle efterfølgende ændringer i den overordnede strukturomlægningsplan og de individuelle planer godkendes af Kommissionen og eventuelt af Rådet". Eftersom Kommissionens afgørelse vedrører statsstøtte, er det hensigtsmæssigt at henvise til de proceduremæssige bestemmelser i EF-traktatens artikel 88 og til forordning nr. 659/99. I denne forbindelse træffes beslutninger af Kommissionen, dog ikke hvor en beslutning om at behandle den forenelige støtte berettiges af ganske særlige omstændigheder inden for betydningen af artikel 88, stk. 2, tredje afsnit. |
| --- | --- |

(149)

I henhold til punkt 10 i protokol nr. 8, skal eventuelle efterfølgende ændringer i den overordnede strukturomlægningsplan og de individuelle planer godkendes af Kommissionen og eventuelt af Rådet". Eftersom Kommissionens afgørelse vedrører statsstøtte, er det hensigtsmæssigt at henvise til de proceduremæssige bestemmelser i EF-traktatens artikel 88 og til forordning nr. 659/99. I denne forbindelse træffes beslutninger af Kommissionen, dog ikke hvor en beslutning om at behandle den forenelige støtte berettiges af ganske særlige omstændigheder inden for betydningen af artikel 88, stk. 2, tredje afsnit.

| (150) | Kommissionen er derfor berettiget til at godkende den foreslåede ændring, eftersom de vigtigste tal i protokollen vedrørende statsstøtte, kapacitet, tidsplan og proportionalitet vedrørende statsstøtte forbliver uændrede (68). Ændringen i det nationale omstruktureringsprogram påvirker ikke protokol nr. 8. HCz bliver ikke støttemodtager i henhold til protokol nr. 8, ligesom den overordnede fastlagte kapacitetsreduktion for den polske stålindustri i punkt 7 heller ikke ændres. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen er derfor berettiget til at godkende den foreslåede ændring, eftersom de vigtigste tal i protokollen vedrørende statsstøtte, kapacitet, tidsplan og proportionalitet vedrørende statsstøtte forbliver uændrede (68). Ændringen i det nationale omstruktureringsprogram påvirker ikke protokol nr. 8. HCz bliver ikke støttemodtager i henhold til protokol nr. 8, ligesom den overordnede fastlagte kapacitetsreduktion for den polske stålindustri i punkt 7 heller ikke ændres.

| (151) | Derudover har Polen givet tilstrækkelig begrundelse for ændringen. Omstruktureringen af HCz synes at være en markedsbaseret mulighed, og ovennævnte vurdering har vist, at HCz i modsætning til situationen i 2003 kan omstruktureres uden statsstøtte. |
| --- | --- |

(151)

Derudover har Polen givet tilstrækkelig begrundelse for ændringen. Omstruktureringen af HCz synes at være en markedsbaseret mulighed, og ovennævnte vurdering har vist, at HCz i modsætning til situationen i 2003 kan omstruktureres uden statsstøtte.

| (152) | Kommissionen konkluderer imidlertid, at den ikke kan acceptere den statsstøtte, der blev ydet til HCz i perioden 1997-2002. En accept af denne støtte vil betyde, at HCz skal opføres på listen over støttemodtagere. Dette vil forøge det beløb for statsstøtte, der kan ydes til den polske stålindustri, hvilket vil forstyrre balancen mellem statsstøtteforpligtelser og konkurrenceforvridning. Kommissionen kan ikke godkende en sådan ændring uden Rådets godkendelse. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen konkluderer imidlertid, at den ikke kan acceptere den statsstøtte, der blev ydet til HCz i perioden 1997-2002. En accept af denne støtte vil betyde, at HCz skal opføres på listen over støttemodtagere. Dette vil forøge det beløb for statsstøtte, der kan ydes til den polske stålindustri, hvilket vil forstyrre balancen mellem statsstøtteforpligtelser og konkurrenceforvridning. Kommissionen kan ikke godkende en sådan ændring uden Rådets godkendelse.

VIII.   OVERENSSTEMMELSE MED PUNKT 4 I PROTOKOL NR. 8

| (153) | Kommissionen mener ikke, at salget af HCz' og HSCz' dattervirksomheder er i strid med punkt 4 i protokol nr |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen mener ikke, at salget af HCz' og HSCz' dattervirksomheder er i strid med punkt 4 i protokol nr

| (154) | I punkt 4 i protokol nr. 8 anføres følgende: »En begunstiget virksomhed må:






  (a) | hvis den fusionerer med en virksomhed, der ikke står opført i bilag 1, ikke videregive støtte, som er ydet til den begunstigede virksomhed |
| --- | --- | --- |

(154)

I punkt 4 i protokol nr. 8 anføres følgende: »En begunstiget virksomhed må:

(a)

hvis den fusionerer med en virksomhed, der ikke står opført i bilag 1, ikke videregive støtte, som er ydet til den begunstigede virksomhed

| (b) | ikke overtage aktiver i en virksomhed, der ikke står opført i bilag 1, og som går konkurs i perioden op til den 31. december 2006 ...«. |
| --- | --- |

(b)

ikke overtage aktiver i en virksomhed, der ikke står opført i bilag 1, og som går konkurs i perioden op til den 31. december 2006 ...«.

I det nationale omstruktureringsprogram (se punkt 26) gentages det, at hensigten med denne bestemmelse var at forhindre en støttemodtager i henhold til protokol nr. 8 i at købe HCz' aktiver eller aktier.

| (155) | Kommissionen mener, at der i nærværende sag bør tages højde for punkt 4, litra a), og ikke punkt 4, litra b), eftersom den ikke omfatter salg af aktiver, men salg af aktier, hvilket betragtes som en fusion (69). I praksis vil den strategiske investor kun købe aktier i virksomheder og ikke individuelle aktiver. Endvidere er det tilstrækkeligt at anvende punkt 4, litra b), vedrørende HCz' konkurs, hvilket ikke er blevet erklæret. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen mener, at der i nærværende sag bør tages højde for punkt 4, litra a), og ikke punkt 4, litra b), eftersom den ikke omfatter salg af aktiver, men salg af aktier, hvilket betragtes som en fusion (69). I praksis vil den strategiske investor kun købe aktier i virksomheder og ikke individuelle aktiver. Endvidere er det tilstrækkeligt at anvende punkt 4, litra b), vedrørende HCz' konkurs, hvilket ikke er blevet erklæret.

| (156) | Kommissionen ser ingen overtrædelse af punkt 4, litra a), i protokol nr. 8, eftersom bestemmelsen tydeligvis er henvendt til støttemodtagere i henhold til protokol nr. 8, og hverken Donbass eller LNM er støttemodtagere i henhold til den pågældende protokol. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen ser ingen overtrædelse af punkt 4, litra a), i protokol nr. 8, eftersom bestemmelsen tydeligvis er henvendt til støttemodtagere i henhold til protokol nr. 8, og hverken Donbass eller LNM er støttemodtagere i henhold til den pågældende protokol.

| (157) | Det er sandt, at LNM har købt en støttemodtager, nemlig MSP. Kommissionen har imidlertid ingen beviser for, at LNM handler på vegne af eller som agent for MSP. I stedet køres LNM og MSP som særskilte virksomheder på selvstændig basis. Selv om Kommissionen så begrundelsen for ovennævnte bestemmelse som et forbud mod krydssubsidiering mellem støttemodtagere (muligvis MSP) og ikke-støttemodtagere (i dette tilfælde HCz), har Kommissionen fået tilstrækkelige forsikringer for, at enhver køber vil afstå fra at yde krydssubsidiering til HCz på baggrund af den støtte, der er modtaget i henhold til det nationale omstruktureringsprogram. Ikke blot Polen, men også LNM har lovet (se punkt 77 og 104) at understrege disse forsikringer. |
| --- | --- |

(157)

Det er sandt, at LNM har købt en støttemodtager, nemlig MSP. Kommissionen har imidlertid ingen beviser for, at LNM handler på vegne af eller som agent for MSP. I stedet køres LNM og MSP som særskilte virksomheder på selvstændig basis. Selv om Kommissionen så begrundelsen for ovennævnte bestemmelse som et forbud mod krydssubsidiering mellem støttemodtagere (muligvis MSP) og ikke-støttemodtagere (i dette tilfælde HCz), har Kommissionen fået tilstrækkelige forsikringer for, at enhver køber vil afstå fra at yde krydssubsidiering til HCz på baggrund af den støtte, der er modtaget i henhold til det nationale omstruktureringsprogram. Ikke blot Polen, men også LNM har lovet (se punkt 77 og 104) at understrege disse forsikringer.

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   De foranstaltninger, som Polen har gennemført vedrørende omstruktureringen af Huta Częstochowa S.A. på baggrund af omstruktureringsbeslutningen af 7. august 2003 som ændret den 1. december 2003 og 30. april 2004, udgør ikke støtte inden for betydningen af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

2.   De foranstaltninger, som Polen har gennemført vedrørende driften af Huta Stali Częstochowa Sp z o.o., udgør ikke støtte inden for betydningen af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Artikel 2

Den statsstøtte, som Polen har ydet til F&U på i alt 5 461 620 zloty til Huta Częstochowa S.A. og 1 328 000 zloty til Huta Stali Częstochowa Sp z o.o. er forenelig med fællesmarkedet.

Artikel 3

1.   Den statsstøtte, som Polen har ydet til Huta Częstochowa S.A. i perioden 1997 — maj 2002 som driftsstøtte og støtte til omstrukturering af beskæftigelsen på i alt 19 699 452 zloty, er uforenelig med fællesmarkedet.

2.   Polen træffer alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre, at Huta Częstochowa S.A., Regionalny Fundusz Gospodarczy, Majątek Hutniczy Sp. z o.o. og Operator Sp. z o.o. tilbagebetaler den i stk. 1 omtalte støtte, som er ydet ulovligt til Huta Częstochowa S.A. Alle disse virksomheder hæfter solidarisk.

Tilbagebetalingen skal ske uopholdeligt og i overensstemmelse med procedurerne i national ret, forudsat at disse giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt. De beløb, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra den dato, hvor de blev stillet til rådighed for Huta Częstochowa S.A., og indtil de er tilbagebetalt. Renten beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794.

3.   Senest to måneder efter at have modtaget meddelelse om denne beslutning, informerer Polen Kommissionen om de foranstaltninger, der allerede er truffet og planlagt med henblik på at efterkomme bestemmelserne heri. Disse oplysninger gives ved hjælp af det til bilag 1 i nærværende beslutning vedhæftede spørgeskema. Inden for nævnte tidsfrist giver Polen navnlig Kommissionen alle dokumenter, der kan bevise, at tilbagebetalingsprocessen er indledt over for de enheder, der er ansvarlige for at tilbagebetale den ulovlige støtte.

Artikel 4

Kommissionen godkender den foreslåede ændring i den polske nationale omstruktureringsplan i henhold til punkt 10 i protokol nr. 8 til tiltrædelsestraktaten i det omfang, denne tillader omstrukturering af Huta Częstochowa S.A. uden statsstøtte og uden at øge kapaciteten.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 236 af 23.9.2003, s. 948.

1

(2)  EUT C 204 af 12.8.2004, s. 6.

2

(3)  Se nærmere i: COMP/ECSC 1351 Usinor/Arbed/Aceralia, Kommissionens beslutning af 21 november 2001, punkt 88.

3

Usinor/Arbed/Aceralia

(4)  Rurexpol har specialiseret sig i fremstilling af sømløse rør, som er produkter, der anvendes til boreapplikationer og kedler. Virksomheden har en kapacitet på 60 000 tons. Omsætningen i 2003 og 2004 var på over 200 millioner zloty om året.

4

(5)  Det forudsættes, at 1 EUR svarer til ca. 4,75 zloty. Dette var den gennemsnitlige vekselkurs i maj 2004, da Polen blev medlem af EU, og den indledende beslutning blev truffet.

5

(6)  Dele af teksten er blevet slettet for at beskytte fortrolige oplysninger. Disse dele er angivet med firkantede paranteser: [...]

6

(7)  Lovtidende nr. 111, punkt 1.196.

7

(8)  Yderligere oplysninger om LNM holdings findes i Kommissionens afgørelse PHS/LNM af 5.2.2004 i sag COMP/M 3326, hvor købet af en polsk stålvirksomhed i henhold til fusionsforordningen blev præciseret.

8

(9)  De andre støttemodtagere er følgende syv stålproducerende virksomheder: Huta Bankowa, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Labędy, Huta Pokόj, Huta Andrzej og Huta Batory. De to sidstnævnte er siden erklæret konkurs.

9

(10)  Rent faktisk traf Rådet to afgørelser, én i juli 2002 om forlængelse af perioden i henhold til betingelserne i et troværdigt omstruktureringsprogram og individuelle forretningsplaner i henhold til artikel 8, stk. 4, i protokol nr. 2 til Europaaftalen, og én i juni 2003 om godkendelse af planerne i april 2003, med det resultat, at perioden, i hvilken der kan ydes statsstøtte, blev forlænget til slutningen af 2003.

10

(11)  Normalt er det ikke tilladt at yde statsstøtte til stålindustrien i EU; se Meddelelse fra Kommissionen om støtte til redning og omstrukturering og støtte til lukning i stålindustrien (EFT C 70 af 19.3.2002, s. 21). Regional investeringsstøtte er ligeledes forbudt; se punkt 27 i Multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (EFT C 70 af 19.3.2002, s. 8).

11

Meddelelse fra Kommissionen om støtte til redning og omstrukturering og støtte til lukning i stålindustrien

Multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter

(12)  Lov af 30.10.2002, lovtidende nr. 213, punkt 1.800, ændret ved lov af 14.11.2003, lovtidende nr. 229, punkt 2.271.

12

(13)  Loven danner grundlag for adskillige omstruktureringssager i Polen. Der findes bl.a. en detaljeret beskrivelse af loven i Kommissionens beslutning af 1.6.2005, sag C(2005) 17 og 18 om indledning af en formel undersøgelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, om omstruktureringsstøtte til de polske skibsværfter Gdynia og Gdansk, EUT C 220 af 8.9.2005, s. 7. Hvis lovens anvendelse varierer fra sag til sag, skyldes dette beskrivelsen af de polske myndigheder, da dette er et spørgsmål om national lovgivning.

13

(14)  Følgende kan ikke omstruktureres: bidrag til pensionsforsikringer og de dele af de sociale sikringsbidrag, der indbetales af medarbejderne og som er forbundet med lønudbetalinger (bidrag består af to dele, der normalt udgør 50 % hver). Dette skyldes, at en del af det bidrag, der skal betales af medarbejderen, er medarbejderens forpligtelse (og ikke arbejdsgiverens), selv om arbejdsgiveren skal betale det til ZUS. Virksomheden hæfter således fuldt ud for medarbejdernes bidrag, Derudover pålægges der lovpligtig rente på forfaldne beløb. Denne rente kan imidlertid udsættes i 24 måneder sammen med ovennævnte sociale sikringsbidrag, som den forsikrede har betalt, eller bidrag til pensionsforsikring (artikel 32b i lov af 30.10.2002).

14

(15)  Den 31. marts 2004 sendte OCCP et dokument til Kommissionen med angivelse af, hvorfor omstrukturering efter OCCP's mening opfyldte kriterierne for den private kreditor.

15

(16)  Beslutningen opfyldte dog stadig ikke alle betingelserne i henhold til ændringerne til lov af 30.10.2002, ligesom den heller ikke indeholdt en detaljeret beskrivelse af de offentlige forpligtelser, der var underlagt den særlige omstruktureringsordning, eller en forklaring på, hvorfor aktiverne kunne overføres til operatøren (selv om disse oplysninger er indeholdt i omstruktureringsplanen). De polske myndigheder har anført, at disse oplysninger bliver medtaget i en ny udgave, der er planlagt til ultimo juni 2005, og som vil indeholde beslutninger truffet af offentlige institutionelle kreditorer.

16

(17)  Virksomheden ATEST »Zakład Usług Doradczych i Technicznych« har været aktiv på det polske marked siden 1992 og har specialiseret sig i vurdering af virksomheder, erhvervsejendomme og produktionsaktiver. Den har vurderet en række virksomheder med henblik på at opnå gæld/bank-finansiering, privatisering og fusioner mellem virksomheder.

17

(18)  Det anførtes indledningsvist i omstruktureringsplanen, at de aktiver, som Operator havde modtaget, havde en bogført værdi på ca. 203,3 mio. zloty. Den præcise fordeling af de aktiver, der skal overføres til Operator, er blevet genforhandlet, idet Operators repræsentanter fokuserede på aktiver, der ville være lette at sælge.

18

(19)  BRE Corporate Finance S.A. er en dattervirksomhed, der er 100 % ejet af BRE Bank S.A., en af Polens største banker, der er noteret på børsen i Warszawa. BRE Bank ledes af Commerzbank AG i Tyskland, som besidder over 72 % af aktierne. BRE Corporate Finances aktiviteter omfatter investeringsbankaktiviteter, fusioner og opkøb, omstrukturering og erhvervsfinansiering. Polen bekræfter, at virksomheden har taget del i mange store privatiseringer samt fusioner og opkøb på vegne af såvel private kunder som finansministeriet. Disse projekter har som regel omfattet vurderinger af de pågældende virksomheder ved hjælp af forskellige metoder.

19

(20)  Dette beløb omfatter ikke tre virksomheder, der ikke skal sælges til den strategiske investor. Værdien heraf vurderes til mellem 0 og 15 mio. zloty.

20

(21)  Dette er et skøn under hensyntagen til provenu pr. marts 2005 på [...] mio. zloty (se tabel 3 nedenfor) plus ca. [...] mio. zloty i månedlig rente indtil oktober 2005, plus betaling af ca. [...] mio. zloty for tilgodehavender for de offentlige kreditorer, der har afvist omstrukturering.

21

(22)  Anslåede beløb for ultimo juni 2005.

22

(23)  PWC's analyse er baseret på en simulering i henhold til konkurs- og omstruktureringsloven af 28.2.2003.

23

(24)  På baggrund af miljøbeskyttelsesloven af 31. januar 1980, lovtidende nr. 49, 1994, punkt 196.

24

(25)  Ved beslutning nr. FEO/72752/E/97/TT i henhold til artikel 8, stk. 1, og artikel 4, stk. 1, i beskæftigelses- og rehabiliteringsloven (handicappede) af 9.5.1991 (lovtidende nr. 46, punkt 201 med efterfølgende ændringer).

25

(26)  Inden for betydningen af miljøbeskyttelsesloven af 31.1.1980 (lovtidende nr. 49, 1994, punkt 196).

26

(27)  Ved provinsens beslutning nr. GKN.IV.7224/653/98 i henhold til artikel 219, stk. 1, i loven om forvaltning af fast ejendom af 21.8.1997 (lovtidende nr. 115, punkt 741).

27

(28)  Ved beslutning af bestyrelsen for FGSP nr. 205/99 i henhold til artikel 4, stk. 1, i lov om beskyttelse af lønmodtageres fordringer (konkursramte virksomheder) af 29.12.1993 (lovtidende nr. 1, 1994, punkt 1).

28

(29)  Ved skattekontorets beslutning nr. DUS-E-924/424/99 i henhold til artikel 64 i lov om tvangsfuldbyrdelse under bobestyrelse (lovtidende nr. 36, 1991, punkt 161).

29

(30)  Ved skattekontorets leders beslutning nr. DUS-PP-733/12/99 i henhold til artikel 67 i skatteforordningen af 29.8.1997 (lovtidende nr. 137, punkt 926, med efterfølgende ændringer).

30

(31)  I henhold til artikel 36, stk. 1, i budgetloven af 17.2.2001 (lovtidende nr. 17, 1999, punkt 154, og nr. 47, 1999, punkt 466).

31

(32)  På baggrund af en aftale om omstruktureringen af HCz' gæld som følge af manglende betaling af ejendomsskat.

32

(33)  I henhold til artikel 36, stk. 1, i budgetloven af 17.2.1999 (lovtidende nr. 17, 1999, punkt 154).

33

(34)  Ved beslutning nr. 2/2000 i henhold til artikel 67 i skatteforordningen af 29.8.1997 (lovtidende nr. 137, punkt 929, med efterfølgende ændringer).

34

(35)  I henhold til artikel 36, stk. 1, i budgetloven af 21.1.2000 (lovtidende nr. 7, punkt 85).

35

(36)  I henhold til artikel 36, stk. 1, i budgetloven af 21.1.2000 (lovtidende nr. 7, punkt 85).

36

(37)  Ved beslutning nr. II — 3130/4/01 i henhold til artikel 67 i skatteforordningen af 29.8.1997 (lovtidende nr. 137, punkt 929, med efterfølgende ændringer).

37

(38)  I henhold til artikel 36, stk. 1, i budgetloven af 1.3.2001 (lovtidende nr. 21, punkt 246).

38

(39)  I henhold til artikel 36, stk. 1, i budgetloven fra 2000 af 14.3.2002 (lovtidende nr. 30, punkt 275, og lov om omstrukturering (jern- og stålindustrien) af 24.8.2001 (lovtidende nr. 111, punkt 1196).

39

(40)  Af disse omkostninger blev 606 800 zloty tildelt industriforskning, og resten gik til førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed. Videnskabsakademiet har nu de kommercielle rettigheder til F&U-programmerne.

40

(41)  En statslig videnskabelig institution, som er det vigtigste videnskabelige rådgivningsorgan og udelukkende statsfinansieret.

41

(42)  Af disse omkostninger blev 3 870 000 zloty tildelt industriforskning, og 4 050 000 zloty gik til førkonkurrencemæssig udviklingsvirksomhed. Alle betalinger fra KBN blev foretaget til instituttet for metallurgi.

42

(43)  Forskningsresultaterne blev videregivet af det polske videnskabsakademi til en række andre industrivirksomheder, som står over for problemet med at anvende kølevand fra kilder, der indeholder store mængder organiske stoffer, som beskadiger varmeudvekslerne.

43

(44)  Formålet med projektet var at udvikle teknologi til støbning og valsning af tykt pladestål med en homogen legeringsstruktur i hele pladens dybde. Skibsbygningsindustrien efterspurgte denne type stål, som ikke tidligere var blevet fremstillet i Polen. Forskningsresultaterne blev ligeledes stillet til rådighed for andre virksomheder og en række kunder.

44

(45)  Støtten blev primært udbetalt til instituttet for metallurgi.

45

(46)  De polske myndigheder har ligeledes anført, at mellem 46 % og 72 % (61 % i gennemsnit) af de offentlige kreditorers fordringer i 2003 blev indfriet som følge af en omstrukturering, mens reduktionen for de private kreditorer var mellem 46 % og 58 % (54 % i gennemsnit).

46

(47)  EF-rammebestemmelser om statsstøtte til forskning og udvikling, EFT C 45 af 17.2.1996, s. 5.

47

(48)  Se afgørelse af 14.12.2004 om omstruktureringsstøtte til den tjekkiske stålproducent Třinecké Železárny a.s, EUT C 22 af 27.1.2005, s. 2, som er baseret på protokol nr. 2 til tiltrædelsestraktaten om strukturomlægning af den tjekkiske stålindustri.

48

(49)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

49

(50)  Sag C-342/96 Spanien mod Kommissionen, præmis 46; sag C-256/97 DMT, præmis 24, generaladvokatens forslag til afgørelse i sag C-256/97 DMT, præmis 38; sag T-152/99 Hamsa, præmis 167.

50

Spanien

Kommissionen

DMT

DMT

Hamsa

(51)  Sag T-152/99, Hamsa, præmis 168: »Når en virksomhed, som står over for en væsentlig forringelse af sin økonomiske situation, foreslår en aftale eller en række aftaler om omstrukturering af dens gæld til sine kreditorer med henblik på at genoprette sin økonomiske situation og undgå afvikling, må hver enkelt kreditor træffe et valg dels med hensyn til det beløb, der bliver tilbudt ham i den foreslåede aftale, dels med hensyn til det beløb, som han forventer at kunne opnå i forbindelse med virksomhedens eventuelle afvikling. Dette valg er påvirket af en række faktorer, såsom om kravet er pantesikret, privilegeret eller simpelt, arten og omfanget af eventuel anden sikkerhed, en vurdering af mulighederne for genopretning af virksomheden og det udbytte, han vil kunne opnå ved en afvikling. Hvis det eksempelvis viser sig, at værdien af virksomhedens realiserede aktiver i forbindelse med afvikling af virksomheden alene dækker de pantesikrede og privilegerede fordringer, vil de simple fordringer ikke have nogen værdi. I en sådan situation er det ikke noget reelt offer for en simpel kreditor at give afkald på en væsentlig del af sin fordring.«

51

Hamsa

(52)  Rent faktisk er tallet fire for 2005, men dette er ikke relevant i dette tilfælde, da de allerede havde indvilliget i omstrukturering i 2003.

52

(53)  Kommissionen er heller ikke bekymret over, at andre kreditorer ligeledes kunne have afvist omstruktureringen, da disse andre kreditorer tydeligvis havde draget fordel af omstruktureringen og ikke ønskede at sætte denne proces over styr.

53

(54)  Sag T-152/99, Hamsa, præmis 168 (forfatterens fremhævelse).

54

Hamsa

(55)  Meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (EFT C 71 af 11.3.2000, s. 14).

55

(56)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

56

(57)  Se Kommissionens beslutning, Anon, af 26.7.2004, K(2004) 1813, punkt 47, endnu ikke offentliggjort, hvor Kommissionen accepterer en præmie på 0,6 %.

57

Anon

(58)  Generaladvokatens forslag til afgørelse i sag C-276/02 Spanien mod Kommissionen, præmis 40.

58

Spanien

Kommissionen

(59)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

59

(60)  Referencesatser og tilbagebetalingssatser på statsstøtteområdet, EUT C 48 af 24.2.2005, s. 2.

60

(61)  EFT L 338 af 28.12.1996, s. 42.

61

(62)  I henhold til punkt 44 i Kommissionens meddelelse om visse aspekter ved behandlingen af konkurrencesager efter EKSF-traktatens udløb (EFT C 152 af 26.6.2002, s. 5) vil Kommissionen, når den »træffer beslutninger efter den 23. juli 2002 om statsstøtteforanstaltninger, der er iværksat senest på dette tidspunkt uden Kommissionens forudgående godkendelse anvende sin meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte«. I henhold til denne meddelelse (se EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22) skal ulovlig støtte vurderes på grundlag af de gældende instrumenter på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.

62

træffer beslutninger efter den 23. juli 2002 om statsstøtteforanstaltninger, der er iværksat senest på dette tidspunkt uden Kommissionens forudgående godkendelse anvende sin meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte«.

(63)  Protokol nr. 8 finder kun anvendelse på strukturomlægningsstøtte til stålsektoren, dvs. enhver støtte, der ikke er forenelig i henhold til de andre fællesskabsregler om statsstøtte.

63

(64)  Side 38.

64

(65)  Se Kommissionens skrivelse til Polen af 13.8.2004, der ikke indeholder nogen indvendinger mod de meddelte foranstaltninger, herunder det polske regionalstøttekort (K(2004)3230/5).

65

(66)  EFT C 72 af 10.3.1994, s. 3, anvendt i overensstemmelse med artikel 3 i fællesskabsreglerne for støtte til jern- og stålindustrien (efterfølgende erstattet af EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3). Navnlig er det ikke støtte til håndtering af affald eller energibesparelse.

66

(67)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30.

67

(68)  Beslutning af 3.3.2005, K(2005) 424 — Udskydelse af VPFM's kapacitetsnedskæring.

68

(69)  Se artikel 3, stk. 1, litra b), i Rådets forordning nr. 139/2004, EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

69

---

BILAG

Oplysninger om gennemførelsen af Kommissionens beslutning 2006/937/EF

1.   Beregning af det beløb, der skal tilbagebetales

| 1.1. | Der ønskes følgende oplysninger om beløbet for den ulovlige statsstøtte, der er ydet støttemodtageren:








  Betalingsdato(er) (1) | Støttebeløb (2) | Valuta | Støttemodtagerens navn og adresse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

1.1.

Der ønskes følgende oplysninger om beløbet for den ulovlige statsstøtte, der er ydet støttemodtageren:

Betalingsdato(er) (1)

Støttebeløb (2)

Valuta

Støttemodtagerens navn og adresse

Bemærkninger:

| 1.2. | Giv en detaljeret redegørelse for, hvilken rentesats myndighederne har til hensigt at anvende i forbindelse med tilbagebetaling af den ulovlige støtte, som anses for en passende rentesats i Polen for perioden 1997 — maj 2004. |
| --- | --- |

1.2.

Giv en detaljeret redegørelse for, hvilken rentesats myndighederne har til hensigt at anvende i forbindelse med tilbagebetaling af den ulovlige støtte, som anses for en passende rentesats i Polen for perioden 1997 — maj 2004.

| 1.3. | Giv en detaljeret redegørelse for, hvordan de renter, der skal betales af den støtte, som skal tilbagebetales, vil blive beregnet. |
| --- | --- |

1.3.

Giv en detaljeret redegørelse for, hvordan de renter, der skal betales af den støtte, som skal tilbagebetales, vil blive beregnet.

2.   Planlagte og allerede trufne foranstaltninger for at tilbagebetale støtten

| 2.1. | Giv en detaljeret redegørelse for, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet, og hvilke der er planlagt for at sikre en hurtig og effektiv tilbagebetaling af støtten. Angiv ligeledes, hvilke alternative foranstaltninger der findes i henhold til den nationale lovgivning med henblik på tilbagebetaling. (Hvor det er relevant, angives desuden retsgrundlaget for de trufne eller planlagte foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.1.

Giv en detaljeret redegørelse for, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet, og hvilke der er planlagt for at sikre en hurtig og effektiv tilbagebetaling af støtten. Angiv ligeledes, hvilke alternative foranstaltninger der findes i henhold til den nationale lovgivning med henblik på tilbagebetaling. (Hvor det er relevant, angives desuden retsgrundlaget for de trufne eller planlagte foranstaltninger.

| 2.2. | Hvornår vil tilbagebetalingen være gennemført? |
| --- | --- |

2.2.

Hvornår vil tilbagebetalingen være gennemført?

3.   Allerede tilbagebetalte beløb

| 3.1. | Der ønskes følgende oplysninger om de støttebeløb, der allerede er tilbagebetalt af støttemodtageren:








  Dato(er) (3) | Tilbagebetalt beløb | Valuta | Støttemodtagerens navn og adresse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

3.1.

Der ønskes følgende oplysninger om de støttebeløb, der allerede er tilbagebetalt af støttemodtageren:

Dato(er) (3)

Tilbagebetalt beløb

Valuta

Støttemodtagerens navn og adresse

| 3.2. | Der bedes vedlagt dokumentation for tilbagebetaling af de beløb, der er angivet i tabellen under punkt 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Der bedes vedlagt dokumentation for tilbagebetaling af de beløb, der er angivet i tabellen under punkt 3.1.

---

(1)

| (°) | Datoerne for, hvornår støtten (eller støtteraterne) er stillet til støttemodtagerens rådighed (foranstaltninger, der omfatter flere støtterater og betalinger, angives på separate rækker) |
| --- | --- |

(°)

Datoerne for, hvornår støtten (eller støtteraterne) er stillet til støttemodtagerens rådighed (foranstaltninger, der omfatter flere støtterater og betalinger, angives på separate rækker)

(2)  Støttebeløb stillet til rådighed for støttemodtageren (i bruttosubventionsækvivalent)

(3)

| (°) | Tilbagebetalingsdato(er) |
| --- | --- |

(°)

Tilbagebetalingsdato(er)

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/32

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 4. juli 2006

om den af Belgien påtænkte statsstøtte til Ford Genk — C 40/2005 (ex N 331/2005)

(meddelt under nummer K(2006) 2931)

(kun den franske og den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/938/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved brev af 22. juni 2005, der registreredes i Kommissionen 27. juni 2005, anmeldte Belgien sit forslag om at yde støtte til Ford, Genk. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 27. juli 2005, som de belgiske myndigheder fremsendte ved brev af 15. september 2005, der registreredes samme dag. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 22. juni 2005, der registreredes i Kommissionen 27. juni 2005, anmeldte Belgien sit forslag om at yde støtte til Ford, Genk. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 27. juli 2005, som de belgiske myndigheder fremsendte ved brev af 15. september 2005, der registreredes samme dag.

| (2) | Ved brev af 9. november 2005 underrettede Kommissionen Belgien om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. Der blev holdt et møde med de belgiske myndigheder den 25. november 2005. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 9. november 2005 underrettede Kommissionen Belgien om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. Der blev holdt et møde med de belgiske myndigheder den 25. november 2005.

| (3) | De belgiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger i et brev af 13. januar 2006, der registreredes samme dag. |
| --- | --- |

(3)

De belgiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger i et brev af 13. januar 2006, der registreredes samme dag.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 25. februar 2006 (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den omhandlede støtte, men den har ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 25. februar 2006 (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den omhandlede støtte, men den har ikke modtaget nogen bemærkninger.

| (5) | Støttemodtager er Ford-Werke GmbH, Ford-fabrikkerne i Genk (i det følgende benævnt »Ford Genk«). Ford-Werke GmbH er en del af Ford Motor Company. Fabrikken blev åbnet i 1964. Som led i Ford Europes generelle omstrukturering gennemførte fabrikken i slutningen af 2003 en kraftig nedskæring af arbejdsstyrken med i alt ca. 3 000 ansatte. Samtidig offentliggjorde selskabet et investeringsprogram på ca. 700 mio. EUR, hovedsagelig med henblik på indførelse af et nyt fleksibelt produktionssystem. Ifølge programmet skulle den igangværende produktion af Mondeo-modellen udvides med produktion af en ny generation af Galaxy og et tredje køretøj. Fabrikken beskæftiger i øjeblikket ca. 5 000 personer. I 2004 blev der produceret 207 163 køretøjer på fabrikken. I Belgien ejer Ford-gruppen også en Volvo-fabrik i Gent. |
| --- | --- |

(5)

Støttemodtager er Ford-Werke GmbH, Ford-fabrikkerne i Genk (i det følgende benævnt »Ford Genk«). Ford-Werke GmbH er en del af Ford Motor Company. Fabrikken blev åbnet i 1964. Som led i Ford Europes generelle omstrukturering gennemførte fabrikken i slutningen af 2003 en kraftig nedskæring af arbejdsstyrken med i alt ca. 3 000 ansatte. Samtidig offentliggjorde selskabet et investeringsprogram på ca. 700 mio. EUR, hovedsagelig med henblik på indførelse af et nyt fleksibelt produktionssystem. Ifølge programmet skulle den igangværende produktion af Mondeo-modellen udvides med produktion af en ny generation af Galaxy og et tredje køretøj. Fabrikken beskæftiger i øjeblikket ca. 5 000 personer. I 2004 blev der produceret 207 163 køretøjer på fabrikken. I Belgien ejer Ford-gruppen også en Volvo-fabrik i Gent.

| (6) | Ifølge oplysningerne fra Belgien andrager de samlede støtteberettigede udgifter til uddannelsesprogrammet 33,84 mio. EUR. Dette beløb omfatter 25,34 mio. EUR til særlig uddannelse og 8,5 mio. EUR til generel uddannelse. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge oplysningerne fra Belgien andrager de samlede støtteberettigede udgifter til uddannelsesprogrammet 33,84 mio. EUR. Dette beløb omfatter 25,34 mio. EUR til særlig uddannelse og 8,5 mio. EUR til generel uddannelse.

| (7) | De støtteberettigede omkostninger samt de respektive beløb i programmet fordeler sig således:






  — | omkostninger ved konsulentbistand: finansiering af eksterne undervisere |
| --- | --- | --- |

(7)

De støtteberettigede omkostninger samt de respektive beløb i programmet fordeler sig således:

—

omkostninger ved konsulentbistand: finansiering af eksterne undervisere

| — | uddannelse på arbejdspladsen: udgifter til de arbejdstagere, der skal uddannes i produktionen (fleksibilitet). Arbejdstagerne skal kunne arbejde på 3 forskellige pladser på holdet. Ifølge Fords uddannelsesmål svarer det til gennemsnitlig 1,35 uddannelsesdage pr. år |
| --- | --- |

—

uddannelse på arbejdspladsen: udgifter til de arbejdstagere, der skal uddannes i produktionen (fleksibilitet). Arbejdstagerne skal kunne arbejde på 3 forskellige pladser på holdet. Ifølge Fords uddannelsesmål svarer det til gennemsnitlig 1,35 uddannelsesdage pr. år

| — | slank organisation: udgifter til de medarbejdere, der skal undervise i slanke, fleksible og effektive produktionsmetoder baseret på Fords nye produktionssystem (»FPS«: Ford Production System) |
| --- | --- |

—

slank organisation: udgifter til de medarbejdere, der skal undervise i slanke, fleksible og effektive produktionsmetoder baseret på Fords nye produktionssystem (»FPS«: Ford Production System)

| — | omkostninger til medarbejdere, medens de ikke er beskæftiget i produktionen, dvs. lønomkostninger under selve uddannelsesforløbet i undervisningslokalerne. Ifølge Fords uddannelsesmål drejer det sig om i gennemsnit 1,95 uddannelsesdag pr. år |
| --- | --- |

—

omkostninger til medarbejdere, medens de ikke er beskæftiget i produktionen, dvs. lønomkostninger under selve uddannelsesforløbet i undervisningslokalerne. Ifølge Fords uddannelsesmål drejer det sig om i gennemsnit 1,95 uddannelsesdag pr. år

| — | »uddannelseslokaler«: store lokaler med vinduer med læsehjørne og plads til socialt samvær, udstyret med plancher med oplysninger om produktion og kvalitet. Belgien foreslår, at afskrivning af disse lokaler medtages i de støtteberettigede omkostninger i den omhandlede periode i det omfang de anvendes til undervisningsaktiviteter |
| --- | --- |

—

»uddannelseslokaler«: store lokaler med vinduer med læsehjørne og plads til socialt samvær, udstyret med plancher med oplysninger om produktion og kvalitet. Belgien foreslår, at afskrivning af disse lokaler medtages i de støtteberettigede omkostninger i den omhandlede periode i det omfang de anvendes til undervisningsaktiviteter

| — | personaleomkostninger i uddannelsesafdelingen: løn til de medarbejdere i virksomhedens uddannelsesafdeling, der er ansvarlig for uddannelsesprogrammet |
| --- | --- |

—

personaleomkostninger i uddannelsesafdelingen: løn til de medarbejdere i virksomhedens uddannelsesafdeling, der er ansvarlig for uddannelsesprogrammet

| — | ledelse efter kaskadeprincippet: fabrikkens direktør samler alle medarbejdere tre gange om året for at informere dem om gennemførelsen af Fords program »slank organisation« (FPS). Lønudgifter under disse møder. |
| --- | --- |

—

ledelse efter kaskadeprincippet: fabrikkens direktør samler alle medarbejdere tre gange om året for at informere dem om gennemførelsen af Fords program »slank organisation« (FPS). Lønudgifter under disse møder.

| — | Six Sigma: udgifter til det personale, der er ansvarlig for uddannelsen efter »DMAIC«-metoden (»define-measure-analyse-improve-control«) |
| --- | --- |

—

Six Sigma: udgifter til det personale, der er ansvarlig for uddannelsen efter »DMAIC«-metoden (»define-measure-analyse-improve-control«)

| — | omstrukturering: Ford Europe har i de seneste år forsøgt at tilpasse sin produktionskapacitet til en faldende efterspørgsel. Med dette mål for øje har Ford Genk mellem december 2003 og april 2004 gennemført en produktionsomlægning og afskediget eller førtidspensioneret (medarbejdere med tilstrækkelig stor anciennitet) 2 770 ansatte. For at sikre kontinuitet i produktion og kvalitet har virksomheden anmodet 279 erfarne medarbejdere om at blive nogle uger eller måneder længere for at uddanne deres efterfølgere |
| --- | --- |

—

omstrukturering: Ford Europe har i de seneste år forsøgt at tilpasse sin produktionskapacitet til en faldende efterspørgsel. Med dette mål for øje har Ford Genk mellem december 2003 og april 2004 gennemført en produktionsomlægning og afskediget eller førtidspensioneret (medarbejdere med tilstrækkelig stor anciennitet) 2 770 ansatte. For at sikre kontinuitet i produktion og kvalitet har virksomheden anmodet 279 erfarne medarbejdere om at blive nogle uger eller måneder længere for at uddanne deres efterfølgere

| — | indkøringsomkostninger: udgifter til uddannelse af produktionsinstruktører (dvs. de første medarbejdere, der skal medvirke ved indkøringen af nye modeller). Disse instruktører undervises i de nye produkter (konstruktion, anvendelse af nyt anlæg, procedurer) så de kan videreuddanne de øvrige medarbejdere.







  Aktivitetstype | Særlig uddannelse (mio. EUR) | Generel uddannelse (mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Konsulentbistand | 0,88 | 2,05 |
| Uddannelse på arbejdspladsen | 5,44 | |
| Slank organisation | 1,65 | |
| Udgifter til medarbejdere under uddannelse | 2,35 | 5,5 |
| »Undervisningslokaler« | 1,48 | |
| Omkostninger ved personale i uddannelsesafdelingen | | 0,92 |
| Ledelse efter kaskadeprincippet | 1,6 | |
| Six Sigma | | 0,026 |
| Strukturomlægning | 4,47 | |
| Indkøringsomkostninger | 7,44 | |

—

indkøringsomkostninger: udgifter til uddannelse af produktionsinstruktører (dvs. de første medarbejdere, der skal medvirke ved indkøringen af nye modeller). Disse instruktører undervises i de nye produkter (konstruktion, anvendelse af nyt anlæg, procedurer) så de kan videreuddanne de øvrige medarbejdere.

Aktivitetstype

Særlig uddannelse (mio. EUR)

Generel uddannelse (mio. EUR)

Konsulentbistand

0,88

2,05

Uddannelse på arbejdspladsen

5,44

Slank organisation

1,65

Udgifter til medarbejdere under uddannelse

2,35

5,5

»Undervisningslokaler«

1,48

Omkostninger ved personale i uddannelsesafdelingen

0,92

Ledelse efter kaskadeprincippet

1,6

Six Sigma

0,026

Strukturomlægning

4,47

Indkøringsomkostninger

7,44

| (8) | De samlede støtteberettigede omkostninger fordelt på udgiftstype:






  Udgiftstype | (mio. EUR) |
| --- | --- | --- |
| Udgifter til undervisere | 16,54 |
| Afskrivning af redskaber og udstyr | 1,48 |
| Udgifter til konsulentbistand | 0,92 |
| Udgifter til medarbejdere under uddannelse | 14,9 |
| Samlede støtteberettigede omkostninger | 33,84 |

(8)

De samlede støtteberettigede omkostninger fordelt på udgiftstype:

Udgiftstype

(mio. EUR)

Udgifter til undervisere

16,54

Afskrivning af redskaber og udstyr

1,48

Udgifter til konsulentbistand

0,92

Udgifter til medarbejdere under uddannelse

14,9

Samlede støtteberettigede omkostninger

33,84

| (9) | Den foreslåede støtte består i et direkte tilskud til Ford Genk på 12 279 423 EUR i perioden 2004-2006. Heraf dækker 4 677 408 EUR (38 %) generelle uddannelsesforanstaltninger og 7 602 015 EUR (61 %) særlige uddannelsesforanstaltninger. Støtten ydes som »ad hoc«-støtte af Vlaamse Gemeenschap (det flamske fællesskab). Belgien garanterer, at uddannelsesstøtten ikke kumuleres med anden støtte for at dække samme udgifter. |
| --- | --- |

(9)

Den foreslåede støtte består i et direkte tilskud til Ford Genk på 12 279 423 EUR i perioden 2004-2006. Heraf dækker 4 677 408 EUR (38 %) generelle uddannelsesforanstaltninger og 7 602 015 EUR (61 %) særlige uddannelsesforanstaltninger. Støtten ydes som »ad hoc«-støtte af Vlaamse Gemeenschap (det flamske fællesskab). Belgien garanterer, at uddannelsesstøtten ikke kumuleres med anden støtte for at dække samme udgifter.

| (10) | Ovennævnte støttebeløb svarer til en støtteintensitet på 55 % for de generelle uddannelsesforanstaltninger og 30 % for de særlige uddannelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(10)

Ovennævnte støttebeløb svarer til en støtteintensitet på 55 % for de generelle uddannelsesforanstaltninger og 30 % for de særlige uddannelsesforanstaltninger.

| (11) | I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure gav Kommissionen udtryk for tvivl med hensyn til 1) de belgiske myndigheders fortolkning af de støtteberettigede omkostningers omfang og 2) den foreslåede fordeling af visse udgiftsposter på generel og særlig uddannelse. |
| --- | --- |

(11)

I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure gav Kommissionen udtryk for tvivl med hensyn til 1) de belgiske myndigheders fortolkning af de støtteberettigede omkostningers omfang og 2) den foreslåede fordeling af visse udgiftsposter på generel og særlig uddannelse.

| (12) | Med hensyn til de støtteberettigede omkostninger undersøgte Kommissionen, om en række af de af Belgien foreslåede omkostninger var forenelige med artikel 4, stk. 7, i Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (3); det drejede sig om:






  — | »undervisningslokaler«: Kommissionen har undersøgt, om bygninger og andre infrastrukturtyper kan være omfattet af artikel 4, stk. 7, litra d), i forordning (EF) nr. 68/2001 |
| --- | --- | --- |

(12)

Med hensyn til de støtteberettigede omkostninger undersøgte Kommissionen, om en række af de af Belgien foreslåede omkostninger var forenelige med artikel 4, stk. 7, i Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (3); det drejede sig om:

—

»undervisningslokaler«: Kommissionen har undersøgt, om bygninger og andre infrastrukturtyper kan være omfattet af artikel 4, stk. 7, litra d), i forordning (EF) nr. 68/2001

| — | uddannelsesafdelingens omkostninger: Kommissionen betvivler, at disse omkostninger kan være omfattet af »omkostninger ved konsulentbistand og vejledning i forbindelse med uddannelsesprojektet« (artikel 4, stk. 7, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001) |
| --- | --- |

—

uddannelsesafdelingens omkostninger: Kommissionen betvivler, at disse omkostninger kan være omfattet af »omkostninger ved konsulentbistand og vejledning i forbindelse med uddannelsesprojektet« (artikel 4, stk. 7, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001)

| — | ledelse efter kaskadeprincippet: Kommissionen betvivler, at ledelse efter kaskadeprincippet har noget uddannelsesmæssigt indhold eller er mere vidtgående end almindelig ledelse i praksis. Den har desuden udtrykt forbehold med hensyn til, hvorvidt virksomheden skulle have behov for statsstøtte til denne form for ledelse efter kaskadeprincippet, som tilsyneladende er gængs praksis hos Ford Genk |
| --- | --- |

—

ledelse efter kaskadeprincippet: Kommissionen betvivler, at ledelse efter kaskadeprincippet har noget uddannelsesmæssigt indhold eller er mere vidtgående end almindelig ledelse i praksis. Den har desuden udtrykt forbehold med hensyn til, hvorvidt virksomheden skulle have behov for statsstøtte til denne form for ledelse efter kaskadeprincippet, som tilsyneladende er gængs praksis hos Ford Genk

| — | strukturomlægnings- og indkøringsomkostninger: Kommissionen har undersøgt, om støtte, der er knyttet til omstrukturerings- og indkøringsomkostninger, reelt tilskynder virksomheden til at gennemføre uddannelsesforanstaltninger. Den har endvidere udtrykt forbehold med hensyn til, hvorvidt strukturomlægningsomkostningerne er støtteberettigede ifølge artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001, da de tilsyneladende udelukkende kan henføres til den seneste omstrukturering på fabrikken |
| --- | --- |

—

strukturomlægnings- og indkøringsomkostninger: Kommissionen har undersøgt, om støtte, der er knyttet til omstrukturerings- og indkøringsomkostninger, reelt tilskynder virksomheden til at gennemføre uddannelsesforanstaltninger. Den har endvidere udtrykt forbehold med hensyn til, hvorvidt strukturomlægningsomkostningerne er støtteberettigede ifølge artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001, da de tilsyneladende udelukkende kan henføres til den seneste omstrukturering på fabrikken

| — | udgifter vedrørende 2004: en del af de støtteberettigede omkostninger svarer til udgifter, der allerede er afholdt i 2004. Da formålet med foranstaltningen er at støtte tidligere afholdte udgifter, undrer det Kommissionen, om den har kunnet have nogen indvirkning på virksomhedens uddannelsesforanstaltninger i den pågældende periode. |
| --- | --- |

—

udgifter vedrørende 2004: en del af de støtteberettigede omkostninger svarer til udgifter, der allerede er afholdt i 2004. Da formålet med foranstaltningen er at støtte tidligere afholdte udgifter, undrer det Kommissionen, om den har kunnet have nogen indvirkning på virksomhedens uddannelsesforanstaltninger i den pågældende periode.

| (13) | Med hensyn til fordelingen af udgifterne på »generel« og »særlig« uddannelse frygter Kommissionen, at de belgiske myndigheder i forbindelse med visse projektudgifter har anvendt en definition på generel uddannelse, der er alt for bred. Denne tvivl vedrører bl.a. posterne »omkostninger ved konsulentbistand« og »udgifter til medarbejdere, medens de ikke er aktive i produktionen«. Ifølge de belgiske myndigheder vurderede Ford Genks uddannelsesafdeling, at ca. 70 % af disse udgifter vedrørte generel uddannelse. Der er dog ikke fremlagt dokumentation til støtte for dette argument. |
| --- | --- |

(13)

Med hensyn til fordelingen af udgifterne på »generel« og »særlig« uddannelse frygter Kommissionen, at de belgiske myndigheder i forbindelse med visse projektudgifter har anvendt en definition på generel uddannelse, der er alt for bred. Denne tvivl vedrører bl.a. posterne »omkostninger ved konsulentbistand« og »udgifter til medarbejdere, medens de ikke er aktive i produktionen«. Ifølge de belgiske myndigheder vurderede Ford Genks uddannelsesafdeling, at ca. 70 % af disse udgifter vedrørte generel uddannelse. Der er dog ikke fremlagt dokumentation til støtte for dette argument.

| (14) | Som svar på indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder fremsat følgende bemærkninger:






  — | »undervisningslokaler«: ifølge de belgiske myndigheder anvendes disse lokaler, der er udstyret og adskilt af glasskillevægge, det meste af tiden til undervisningsaktiviteter og bør derfor betragtes som støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- | --- |

(14)

Som svar på indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder fremsat følgende bemærkninger:

—

»undervisningslokaler«: ifølge de belgiske myndigheder anvendes disse lokaler, der er udstyret og adskilt af glasskillevægge, det meste af tiden til undervisningsaktiviteter og bør derfor betragtes som støtteberettigede omkostninger

| — | personaleomkostninger i uddannelsesafdelingen: det hævdes fra belgisk side, at disse omkostninger falder ind under artikel 4, stk. 7, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 (»udgifter til konsulentvirksomhed i forbindelse med uddannelsesforanstaltninger«), at de pågældende medarbejdere har været detacheret for at beskæftige sig med programmet, at dette medfører ekstra personaleudgifter i denne periode, og at disse omkostninger skal henføres under generel uddannelse |
| --- | --- |

—

personaleomkostninger i uddannelsesafdelingen: det hævdes fra belgisk side, at disse omkostninger falder ind under artikel 4, stk. 7, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 (»udgifter til konsulentvirksomhed i forbindelse med uddannelsesforanstaltninger«), at de pågældende medarbejdere har været detacheret for at beskæftige sig med programmet, at dette medfører ekstra personaleudgifter i denne periode, og at disse omkostninger skal henføres under generel uddannelse

| — | ledelse efter kaskadeprincippet: de belgiske myndigheder accepterer Kommissionens synspunkt om, at denne ledelsesform skal betragtes som et ledelsesredskab og ikke som et uddannelsesredskab |
| --- | --- |

—

ledelse efter kaskadeprincippet: de belgiske myndigheder accepterer Kommissionens synspunkt om, at denne ledelsesform skal betragtes som et ledelsesredskab og ikke som et uddannelsesredskab

| — | omstruktureringsudgifter: ifølge de belgiske myndigheder kan afskedigelse af 2 770 medarbejdere hos Ford Genk i perioden 2003-2004 ikke betragtes som en normal omstruktureringsforanstaltning som følge af ændrede markedsvilkår. Nedskæringen af antallet af beskæftigede, der blev gennemført under overholdelse af alle betingelser på det sociale område og i samråd med medarbejderrepræsentanter, har derimod resulteret i en radikal ændring af fabrikkens organisation. Den har dog medført, at de mest erfarne medarbejdere pludselig har forladt fabrikken, dvs. dem, der er i stand til at oplære deres unge kollegaer. For at undgå at gøre brug af eksterne instruktører har virksomheden derfor besluttet at anmode nogle af disse medarbejdere om at blive på arbejdspladsen for udelukkende at tage sig af oplæringen |
| --- | --- |

—

omstruktureringsudgifter: ifølge de belgiske myndigheder kan afskedigelse af 2 770 medarbejdere hos Ford Genk i perioden 2003-2004 ikke betragtes som en normal omstruktureringsforanstaltning som følge af ændrede markedsvilkår. Nedskæringen af antallet af beskæftigede, der blev gennemført under overholdelse af alle betingelser på det sociale område og i samråd med medarbejderrepræsentanter, har derimod resulteret i en radikal ændring af fabrikkens organisation. Den har dog medført, at de mest erfarne medarbejdere pludselig har forladt fabrikken, dvs. dem, der er i stand til at oplære deres unge kollegaer. For at undgå at gøre brug af eksterne instruktører har virksomheden derfor besluttet at anmode nogle af disse medarbejdere om at blive på arbejdspladsen for udelukkende at tage sig af oplæringen

| — | indkøringsomkostninger: de belgiske myndigheder hævder, at man ikke kan sammenligne det foreliggende tilfælde med et normal uddannelseskursus, som gennemføres efter en fuldstændig eller delvis fornyelse af en eksisterende model. Fabrikken i Genk er især blevet fuldstændig ombygget, så der kan produceres tre modeller på et enkelt anlæg: tre fuldstændig nye modeller sættes således i produktion i løbet af 18 måneder |
| --- | --- |

—

indkøringsomkostninger: de belgiske myndigheder hævder, at man ikke kan sammenligne det foreliggende tilfælde med et normal uddannelseskursus, som gennemføres efter en fuldstændig eller delvis fornyelse af en eksisterende model. Fabrikken i Genk er især blevet fuldstændig ombygget, så der kan produceres tre modeller på et enkelt anlæg: tre fuldstændig nye modeller sættes således i produktion i løbet af 18 måneder

| — | udgifter vedrørende 2004: de belgiske myndigheder har forsikret, at uddannelsesprogrammet for 2004-2006 er udarbejdet, efter at den flamske regering lovede en støtte i november 2003, og at det første uddannelseskursus blev afholdt, efter at Ford Genk officielt havde anmodet den flamske regering om støtte |
| --- | --- |

—

udgifter vedrørende 2004: de belgiske myndigheder har forsikret, at uddannelsesprogrammet for 2004-2006 er udarbejdet, efter at den flamske regering lovede en støtte i november 2003, og at det første uddannelseskursus blev afholdt, efter at Ford Genk officielt havde anmodet den flamske regering om støtte

| — | med hensyn til sondringen mellem »generel uddannelse« og »særlig uddannelse« har de belgiske myndigheder fremlagt en detaljeret oversigt over kurserne og herunder navnene på de eksterne konsulenter, der skal afholde kurserne. De belgiske myndigheder har desuden forpligtet sig til efterfølgende at korrigere enhver afvigelse i forhold til den generelle uddannelse, der er opført i budgettet (70 %) på basis af virksomhedens hidtidige erfaringer. |
| --- | --- |

—

med hensyn til sondringen mellem »generel uddannelse« og »særlig uddannelse« har de belgiske myndigheder fremlagt en detaljeret oversigt over kurserne og herunder navnene på de eksterne konsulenter, der skal afholde kurserne. De belgiske myndigheder har desuden forpligtet sig til efterfølgende at korrigere enhver afvigelse i forhold til den generelle uddannelse, der er opført i budgettet (70 %) på basis af virksomhedens hidtidige erfaringer.

| (15) | Den af Belgien anmeldte foranstaltning til fordel for Ford Genk udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. Den tildeles i form af tilskud, der finansieres af staten eller af statslige midler. Foranstaltningen er selektiv, fordi den kun vedrører Ford Genk og vil kunne fordreje konkurrencen i fællesskabet, idet den begunstiger denne virksomhed i forhold til andre konkurrenter, der ikke modtager støtte. Endelig er bilmarkedet præget af meget stor samhandel mellem medlemsstaterne, og støtten kan derfor påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(15)

Den af Belgien anmeldte foranstaltning til fordel for Ford Genk udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. Den tildeles i form af tilskud, der finansieres af staten eller af statslige midler. Foranstaltningen er selektiv, fordi den kun vedrører Ford Genk og vil kunne fordreje konkurrencen i fællesskabet, idet den begunstiger denne virksomhed i forhold til andre konkurrenter, der ikke modtager støtte. Endelig er bilmarkedet præget af meget stor samhandel mellem medlemsstaterne, og støtten kan derfor påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (16) | Belgien anmoder om, at støtten godkendes på grundlag af forordning (EF) nr. 68/2001. Støtten ydes til et uddannelsesprogram. |
| --- | --- |

(16)

Belgien anmoder om, at støtten godkendes på grundlag af forordning (EF) nr. 68/2001. Støtten ydes til et uddannelsesprogram.

| (17) | I overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 68/2001 er støtten, hvis støttebeløbet til en virksomhed til et individuelt uddannelsesprojekt overstiger 1 mio. EUR, ikke fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen noterer sig, at støtten i det omhandlede tilfælde andrager 12 279 423 EUR, at den tildeles en enkelt virksomhed, og at uddannelsesprojektet er et individuelt projekt. Kommissionen fastslår derfor, at anmeldelsespligten gælder for den foreslåede støtte, og at den er opfyldt af Belgien. |
| --- | --- |

(17)

I overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 68/2001 er støtten, hvis støttebeløbet til en virksomhed til et individuelt uddannelsesprojekt overstiger 1 mio. EUR, ikke fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen noterer sig, at støtten i det omhandlede tilfælde andrager 12 279 423 EUR, at den tildeles en enkelt virksomhed, og at uddannelsesprojektet er et individuelt projekt. Kommissionen fastslår derfor, at anmeldelsespligten gælder for den foreslåede støtte, og at den er opfyldt af Belgien.

| (18) | I betragtning 16 til forordning (EF) nr. 68/2001 forklares, hvorfor denne type støtte ikke kan fritages for anmeldelsespligten: »Store støttebeløb bør fortsat vurderes individuelt af Kommissionen, før de ydes«. |
| --- | --- |

(18)

I betragtning 16 til forordning (EF) nr. 68/2001 forklares, hvorfor denne type støtte ikke kan fritages for anmeldelsespligten: »Store støttebeløb bør fortsat vurderes individuelt af Kommissionen, før de ydes«.

| (19) | Når den vurderer en individuel uddannelsesstøtte, som på grund af støttebeløbet ikke er omfattet af fritagelsen i forordning (EF) nr. 68/2001, og som derfor skal vurderes på grundlag af artikel 87, stk. 3, litra c), anvender Kommissionen samme retningslinjer som dem i forordning (EF) nr. 68/2001. På baggrund af betragtning 4 i forordning (EF) nr. 68/2001, ifølge hvilken Kommissionen især vurderer disse anmeldelser efter de kriterier, der er fastsat i denne forordning, undersøger Kommissionen desuden, om alle de støtteberettigede omkostninger kan godkendes og gør dermed igen brug af sine store skønsbeføjelser på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Sådanne foranstaltninger skal vurderes på en måde, der sikrer sammenhæng i beslutningspraksis og lige behandling (4). |
| --- | --- |

(19)

Når den vurderer en individuel uddannelsesstøtte, som på grund af støttebeløbet ikke er omfattet af fritagelsen i forordning (EF) nr. 68/2001, og som derfor skal vurderes på grundlag af artikel 87, stk. 3, litra c), anvender Kommissionen samme retningslinjer som dem i forordning (EF) nr. 68/2001. På baggrund af betragtning 4 i forordning (EF) nr. 68/2001, ifølge hvilken Kommissionen især vurderer disse anmeldelser efter de kriterier, der er fastsat i denne forordning, undersøger Kommissionen desuden, om alle de støtteberettigede omkostninger kan godkendes og gør dermed igen brug af sine store skønsbeføjelser på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Sådanne foranstaltninger skal vurderes på en måde, der sikrer sammenhæng i beslutningspraksis og lige behandling (4).

| (20) | Ved Kommissionens vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet skal det derfor undersøges, om alle de punkter, hvorom der herskede tvivl ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, er i overensstemmelse med fællesmarkedet i medfør af forordning (EF) nr. 68/2001 og traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Især |
| --- | --- |

(20)

Ved Kommissionens vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet skal det derfor undersøges, om alle de punkter, hvorom der herskede tvivl ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, er i overensstemmelse med fællesmarkedet i medfør af forordning (EF) nr. 68/2001 og traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Især

I)   med hensyn til støtteberettigede omkostninger

| (21) | Kommissionen noterer, at artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001 bestemmer, at følgende omkostninger ved et uddannelsesprojekt er støtteberettigede:






  a) | omkostninger ved undervisningspersonale |
| --- | --- | --- |

(21)

Kommissionen noterer, at artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001 bestemmer, at følgende omkostninger ved et uddannelsesprojekt er støtteberettigede:

a)

omkostninger ved undervisningspersonale

| b) | undervisernes og deltagernes rejseomkostninger |
| --- | --- |

b)

undervisernes og deltagernes rejseomkostninger

| c) | andre løbende udgifter, f.eks. udgifter til materialer og udstyr |
| --- | --- |

c)

andre løbende udgifter, f.eks. udgifter til materialer og udstyr

| d) | afskrivning af hjælpemidler og instrumenter, i det omfang de udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet |
| --- | --- |

d)

afskrivning af hjælpemidler og instrumenter, i det omfang de udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet

| e) | omkostninger ved konsulentbistand og vejledning i forbindelse med uddannelsesprojektet |
| --- | --- |

e)

omkostninger ved konsulentbistand og vejledning i forbindelse med uddannelsesprojektet

| f) | personaleomkostninger ved deltagelse i uddannelsesprojekter, dog højest et beløb svarende til de samlede øvrige støtteberettigede omkostninger, der er omhandlet i litra a) til litra e). |
| --- | --- |

f)

personaleomkostninger ved deltagelse i uddannelsesprojekter, dog højest et beløb svarende til de samlede øvrige støtteberettigede omkostninger, der er omhandlet i litra a) til litra e).

| (22) | Belgien har forelagt en oversigt over uddannelsesomkostningerne, der giver Kommissionen mulighed for at fastslå de støtteberettigede omkostninger. Ifølge de belgiske oplysninger overstiger lønomkostningerne for de medarbejdere, der deltager i uddannelsesprojektet ikke de øvrige samlede støtteberettigede omkostninger.






  i) | »Uddannelseslokaler« (1,5 mio. EUR) |
| --- | --- | --- |

(22)

Belgien har forelagt en oversigt over uddannelsesomkostningerne, der giver Kommissionen mulighed for at fastslå de støtteberettigede omkostninger. Ifølge de belgiske oplysninger overstiger lønomkostningerne for de medarbejdere, der deltager i uddannelsesprojektet ikke de øvrige samlede støtteberettigede omkostninger.

i)

»Uddannelseslokaler« (1,5 mio. EUR)

| (23) | Ifølge artikel 4, stk. 7, litra d), i forordning (EF) nr. 68/2001 er det muligt at betragte afskrivning af hjælpemidler og instrumenter som støtteberettigede i det omfang de udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet. Blandt de omkostninger, der eventuelt kan godkendes nævnes ikke bygninger. I det foreliggende tilfælde består »undervisningslokalerne« af forskellige faciliteter, der er installeret i lokaler afskærmet af glasvægge. Disse lokaler anvendes til undervisningsaktiviteter. Da de ligger i fabrikshaller, er der ikke tale om bygninger og de kan derfor falde ind under kategorien »hjælpemidler og instrumenter« som defineret i forordning (EF) nr. 68/2001. |
| --- | --- |

(23)

Ifølge artikel 4, stk. 7, litra d), i forordning (EF) nr. 68/2001 er det muligt at betragte afskrivning af hjælpemidler og instrumenter som støtteberettigede i det omfang de udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet. Blandt de omkostninger, der eventuelt kan godkendes nævnes ikke bygninger. I det foreliggende tilfælde består »undervisningslokalerne« af forskellige faciliteter, der er installeret i lokaler afskærmet af glasvægge. Disse lokaler anvendes til undervisningsaktiviteter. Da de ligger i fabrikshaller, er der ikke tale om bygninger og de kan derfor falde ind under kategorien »hjælpemidler og instrumenter« som defineret i forordning (EF) nr. 68/2001.

| (24) | Under disse omstændigheder betragter Kommissionen disse lokaler som støtteberettigede omkostninger.






  ii) | Lønomkostninger i uddannelsesafdelingen (1 mio. EUR) |
| --- | --- | --- |

(24)

Under disse omstændigheder betragter Kommissionen disse lokaler som støtteberettigede omkostninger.

ii)

Lønomkostninger i uddannelsesafdelingen (1 mio. EUR)

| (25) | Kommissionen konstaterer, at store virksomheder principielt har større chancer for at have deres egen uddannelsesafdeling og derfor er mindre tilbøjelig til at anmode om støtte til ekstern konsulentbistand. For at være forenelig med traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), skal støtteforanstaltningen endvidere stå i et rimeligt forhold til målet og ikke fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod den fælles interesse. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at det vil være diskriminerende over for store virksomheder at afvise at anvende artikel 4, stk. 7, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 på omkostninger, der vedrører en intern uddannelsesafdeling. Kommissionen accepterer derfor at betragte disse omkostninger som støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen konstaterer, at store virksomheder principielt har større chancer for at have deres egen uddannelsesafdeling og derfor er mindre tilbøjelig til at anmode om støtte til ekstern konsulentbistand. For at være forenelig med traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), skal støtteforanstaltningen endvidere stå i et rimeligt forhold til målet og ikke fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod den fælles interesse. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at det vil være diskriminerende over for store virksomheder at afvise at anvende artikel 4, stk. 7, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 på omkostninger, der vedrører en intern uddannelsesafdeling. Kommissionen accepterer derfor at betragte disse omkostninger som støtteberettigede omkostninger.

| (26) | Kommissionen vil anvende de kriterier, der anvendes i denne beslutning, i tilsvarende sager, der anmeldes. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen vil anvende de kriterier, der anvendes i denne beslutning, i tilsvarende sager, der anmeldes.

| (27) | Kommissionen afviser dog det belgiske argument om, at alle de pågældende omkostninger skal betragtes som generel uddannelse. Den mener, at konsulentbistand har samme (generelle/særlige) rækkevidde som de uddannelsesforanstaltninger, den vedrører. For at undgå at der ydes for stor støtte til konsulentbistand, skal der gælde samme maksimale støtteloft for uddannelsesafdelingens udgifter til »generel« eller »særlig« uddannelse som den tilsvarende uddannelsesforanstaltning. Som led i hele uddannelsesprojektet bliver uddannelsesafdelingens omkostninger derfor fordelt på »generelle« og »særlige« omkostninger i forhold til projektets generelle og særlige uddannelsesforanstaltninger. Baseret på de uddannelsesforanstaltninger, som Kommissionen godkender som støtteberettigede resulterer det i det foreliggende tilfælde i en sats på 57,8 % for generel uddannelse og 42,2 % for særlig uddannelse. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen afviser dog det belgiske argument om, at alle de pågældende omkostninger skal betragtes som generel uddannelse. Den mener, at konsulentbistand har samme (generelle/særlige) rækkevidde som de uddannelsesforanstaltninger, den vedrører. For at undgå at der ydes for stor støtte til konsulentbistand, skal der gælde samme maksimale støtteloft for uddannelsesafdelingens udgifter til »generel« eller »særlig« uddannelse som den tilsvarende uddannelsesforanstaltning. Som led i hele uddannelsesprojektet bliver uddannelsesafdelingens omkostninger derfor fordelt på »generelle« og »særlige« omkostninger i forhold til projektets generelle og særlige uddannelsesforanstaltninger. Baseret på de uddannelsesforanstaltninger, som Kommissionen godkender som støtteberettigede resulterer det i det foreliggende tilfælde i en sats på 57,8 % for generel uddannelse og 42,2 % for særlig uddannelse.

| (28) | Højere støtteintensiteter medfører urimelig konkurrencefordrejning. Kommissionen mener især, at forpligtelsen for virksomhederne til selv at finansiere en rimelig del af omkostningerne bidrager til at gøre foranstaltningen effektiv og praktisk gennemførlig. Den mener derfor, at en højere støtteintensitet vil påvirke samhandelen i et omfang, der er i strid med den fælles interesse. Denne del af foranstaltningen kan derfor ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).






  iii) | Omstruktureringsomkostninger (4,4 mio. EUR) |
| --- | --- | --- |

(28)

Højere støtteintensiteter medfører urimelig konkurrencefordrejning. Kommissionen mener især, at forpligtelsen for virksomhederne til selv at finansiere en rimelig del af omkostningerne bidrager til at gøre foranstaltningen effektiv og praktisk gennemførlig. Den mener derfor, at en højere støtteintensitet vil påvirke samhandelen i et omfang, der er i strid med den fælles interesse. Denne del af foranstaltningen kan derfor ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

iii)

Omstruktureringsomkostninger (4,4 mio. EUR)

| (29) | Inden der tages stilling til omstruktureringsforanstaltninger sammenligner en virksomhed nutidsværdien af den forventede nedgang i de fremtidige omkostninger med omstruktureringsomkostningerne. Udgifterne til uddannelse af medarbejdere, der skal varetage nye funktioner efter omstruktureringen, er en del af de normale omkostninger og nødvendige for omstruktureringen. Så snart virksomheden har besluttet at afskedige en stor del af sine medarbejdere, er den midlertidige uddannelse af ovennævnte medarbejdere nødvendig for at sikre kontinuitet i produktion og kvalitet. Virksomheden har ikke andet valg end at finansiere disse uddannelsesomkostninger for de medarbejdere, der bliver tilbage, og som skal erstatte de afskedigede medarbejderes kvalifikationer. Formålet med støtten vil derfor kun være at støtte de omkostninger, der er normale og nødvendige for omstruktureringen af virksomheden, og som den under alle omstændigheder skulle finansiere selv uden støtte. Den forekommer derfor ikke nødvendig og resulterer ikke i yderligere uddannelse. |
| --- | --- |

(29)

Inden der tages stilling til omstruktureringsforanstaltninger sammenligner en virksomhed nutidsværdien af den forventede nedgang i de fremtidige omkostninger med omstruktureringsomkostningerne. Udgifterne til uddannelse af medarbejdere, der skal varetage nye funktioner efter omstruktureringen, er en del af de normale omkostninger og nødvendige for omstruktureringen. Så snart virksomheden har besluttet at afskedige en stor del af sine medarbejdere, er den midlertidige uddannelse af ovennævnte medarbejdere nødvendig for at sikre kontinuitet i produktion og kvalitet. Virksomheden har ikke andet valg end at finansiere disse uddannelsesomkostninger for de medarbejdere, der bliver tilbage, og som skal erstatte de afskedigede medarbejderes kvalifikationer. Formålet med støtten vil derfor kun være at støtte de omkostninger, der er normale og nødvendige for omstruktureringen af virksomheden, og som den under alle omstændigheder skulle finansiere selv uden støtte. Den forekommer derfor ikke nødvendig og resulterer ikke i yderligere uddannelse.

| (30) | I betragtning 10 i forordning (EF) nr. 68/2001 redegøres der for sigtet med statsstøtte til uddannelse: »uddannelse har normalt positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, da den forøger antallet af uddannede arbejdstagere, som andre virksomheder kan benytte, og forbedrer industriens konkurrenceevne i Fællesskabet«. I det foreliggende tilfælde medfører omstruktureringen en formindskelse af antallet af uddannede arbejdstagere; den forekommer derfor at være i strid med formålet i forordning (EF) nr. 68/2001. |
| --- | --- |

(30)

I betragtning 10 i forordning (EF) nr. 68/2001 redegøres der for sigtet med statsstøtte til uddannelse: »uddannelse har normalt positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, da den forøger antallet af uddannede arbejdstagere, som andre virksomheder kan benytte, og forbedrer industriens konkurrenceevne i Fællesskabet«. I det foreliggende tilfælde medfører omstruktureringen en formindskelse af antallet af uddannede arbejdstagere; den forekommer derfor at være i strid med formålet i forordning (EF) nr. 68/2001.

| (31) | For at være forenelig med traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), skal støtteforanstaltningen stå i et rimeligt forhold til målet, og den må ikke fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod den fælles interesse. Da Ford Europe imidlertid er en af de største aktører på EU's automobilmarked, burde markedskræfterne alene være tilstrækkelig til at sikre den uddannelse, der er en følge af omstruktureringen. Enhver statsstøtte til denne uddannelse vil ifølge kriterierne i betragtning 11 i forordning (EF) nr. 68/2001 overstige det nødvendige minimum for at virkeliggøre det fælles mål, som ikke kan realiseres alene ved hjælp af markedskræfterne, og vil derfor medføre en urimelig konkurrencefordrejning. Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at Belgien trods den tvivl, der blev givet udtryk for ved procedurens indledning, ikke har forklaret, hvorfor virksomheden ikke har iværksat uddannelsesforanstaltningerne uden støtte. |
| --- | --- |

(31)

For at være forenelig med traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), skal støtteforanstaltningen stå i et rimeligt forhold til målet, og den må ikke fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod den fælles interesse. Da Ford Europe imidlertid er en af de største aktører på EU's automobilmarked, burde markedskræfterne alene være tilstrækkelig til at sikre den uddannelse, der er en følge af omstruktureringen. Enhver statsstøtte til denne uddannelse vil ifølge kriterierne i betragtning 11 i forordning (EF) nr. 68/2001 overstige det nødvendige minimum for at virkeliggøre det fælles mål, som ikke kan realiseres alene ved hjælp af markedskræfterne, og vil derfor medføre en urimelig konkurrencefordrejning. Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at Belgien trods den tvivl, der blev givet udtryk for ved procedurens indledning, ikke har forklaret, hvorfor virksomheden ikke har iværksat uddannelsesforanstaltningerne uden støtte.

| (32) | Kommissionen finder derfor, at der ikke kan ydes uddannelsesstøtte til disse omstruktureringsomkostninger.






  iv) | Indkøringsomkostninger (7,5 mio. EUR) |
| --- | --- | --- |

(32)

Kommissionen finder derfor, at der ikke kan ydes uddannelsesstøtte til disse omstruktureringsomkostninger.

iv)

Indkøringsomkostninger (7,5 mio. EUR)

| (33) | Inden for det seneste års tid har Kommissionen samlet beviser for, at visse bilproducenter bringer deres produktionsanlæg i forskellige medlemsstater i konkurrence med hinanden i forbindelse med produktion af deres nye modeller. De sammenligner flere lokaliteter med henblik på produktion af et nyt produkt og træffer beslutning om produktionssted på basis af de samlede produktionsomkostninger, dvs. alle omkostningstyper, men også alle former for statsstøtte, især uddannelsesstøtte. På baggrund af denne økonomiske realitet og den heri indbyggede risiko for, at visse former for uddannelsesstøtte ikke bidrager til målet om den fælles interesse i betragtning 10 til forordning (EF) nr. 68/2001, men simpelthen indebærer driftsstøtte, der fordrejer konkurrencen, skal Kommissionen mere omhyggeligt undersøge behovet for støtte »for at sikre, at statsstøtte begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp« (betragtning 11 i forordning (EF) nr. 68/2001 (5). Denne vurdering er navnlig berettiget i øjeblikket, hvor bilsektoren er præget af stor overkapacitet. |
| --- | --- |

(33)

Inden for det seneste års tid har Kommissionen samlet beviser for, at visse bilproducenter bringer deres produktionsanlæg i forskellige medlemsstater i konkurrence med hinanden i forbindelse med produktion af deres nye modeller. De sammenligner flere lokaliteter med henblik på produktion af et nyt produkt og træffer beslutning om produktionssted på basis af de samlede produktionsomkostninger, dvs. alle omkostningstyper, men også alle former for statsstøtte, især uddannelsesstøtte. På baggrund af denne økonomiske realitet og den heri indbyggede risiko for, at visse former for uddannelsesstøtte ikke bidrager til målet om den fælles interesse i betragtning 10 til forordning (EF) nr. 68/2001, men simpelthen indebærer driftsstøtte, der fordrejer konkurrencen, skal Kommissionen mere omhyggeligt undersøge behovet for støtte »for at sikre, at statsstøtte begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp« (betragtning 11 i forordning (EF) nr. 68/2001 (5). Denne vurdering er navnlig berettiget i øjeblikket, hvor bilsektoren er præget af stor overkapacitet.

| (34) | I tidligere sager har Kommissionen ikke foretaget en nærmere undersøgelse af behovet for særlig uddannelsesstøtte i forbindelse med indkøringsomkostninger (6). Den kan imidlertid gøre det, hvis det konstateres, at de økonomiske betingelser har udviklet sig på de pågældende markeder. I præmis 52 i dom af 30. september 2003 i de forenede sager C-57/00 P (7) og C-61/00 P anfører EF-Domstolen »uanset hvilken fortolkning Kommissionen tidligere har givet traktatens artikel 92, stk. 2, litra c) [nu artikel 87, stk. 2, litra c)], kan denne ikke anfægte rigtigheden af Kommissionens fortolkning af bestemmelsen i den anfægtede beslutning og dens gyldighed«. I præmis 177 i sin dom af 15. juni 2005 i sag T 171/02 (8) anførte Førsteinstansretten ligeledes: »Det er nemlig kun inden for rammerne af artikel 87, stk. 3, litra c), EF, at gyldigheden af en kommissionsbeslutning, hvorefter ny støtte ikke opfylder betingelserne for anvendelse af denne undtagelse, skal vurderes, og ikke i lyset af Kommissionens tidligere beslutningspraksis, hvis denne forudsættes godtgjort«. |
| --- | --- |

(34)

I tidligere sager har Kommissionen ikke foretaget en nærmere undersøgelse af behovet for særlig uddannelsesstøtte i forbindelse med indkøringsomkostninger (6). Den kan imidlertid gøre det, hvis det konstateres, at de økonomiske betingelser har udviklet sig på de pågældende markeder. I præmis 52 i dom af 30. september 2003 i de forenede sager C-57/00 P (7) og C-61/00 P anfører EF-Domstolen »uanset hvilken fortolkning Kommissionen tidligere har givet traktatens artikel 92, stk. 2, litra c) [nu artikel 87, stk. 2, litra c)], kan denne ikke anfægte rigtigheden af Kommissionens fortolkning af bestemmelsen i den anfægtede beslutning og dens gyldighed«. I præmis 177 i sin dom af 15. juni 2005 i sag T 171/02 (8) anførte Førsteinstansretten ligeledes: »Det er nemlig kun inden for rammerne af artikel 87, stk. 3, litra c), EF, at gyldigheden af en kommissionsbeslutning, hvorefter ny støtte ikke opfylder betingelserne for anvendelse af denne undtagelse, skal vurderes, og ikke i lyset af Kommissionens tidligere beslutningspraksis, hvis denne forudsættes godtgjort«.

| (35) | Kommissionen bemærker, at produktion af en ny model er nødvendig inden for bilindustrien for at fastholde konkurrenceevnen. Lanceringen af en ny model er derfor en normal og regelmæssig begivenhed inden for denne industri. For at kunne producere nye modeller skal bilproducenterne uddanne deres medarbejdere i nye teknikker. De uddannelsesomkostninger, der er forbundet med lancering af en ny model, bæres derfor normalt af producenterne på basis af et kommercielt incitament. Virksomheden burde derfor under alle omstændigheder have tilrettelagt de omhandlede uddannelsesforanstaltninger, især uden støtte. Uddannelsesstøtten er derfor ikke nødvendig i det foreliggende tilfælde. Den tilskynder ikke virksomheden til at iværksætte »yderligere« uddannelsesaktiviteter ud over dem, der allerede er gennemført alene ved hjælp af markedskræfterne. Den ville dække driftsudgifter, der normalt bæres af virksomheden, og udgør derfor driftsstøtte, der fordrejer konkurrencen. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bemærker, at produktion af en ny model er nødvendig inden for bilindustrien for at fastholde konkurrenceevnen. Lanceringen af en ny model er derfor en normal og regelmæssig begivenhed inden for denne industri. For at kunne producere nye modeller skal bilproducenterne uddanne deres medarbejdere i nye teknikker. De uddannelsesomkostninger, der er forbundet med lancering af en ny model, bæres derfor normalt af producenterne på basis af et kommercielt incitament. Virksomheden burde derfor under alle omstændigheder have tilrettelagt de omhandlede uddannelsesforanstaltninger, især uden støtte. Uddannelsesstøtten er derfor ikke nødvendig i det foreliggende tilfælde. Den tilskynder ikke virksomheden til at iværksætte »yderligere« uddannelsesaktiviteter ud over dem, der allerede er gennemført alene ved hjælp af markedskræfterne. Den ville dække driftsudgifter, der normalt bæres af virksomheden, og udgør derfor driftsstøtte, der fordrejer konkurrencen.

| (36) | Opførelse af et enkelt anlæg i Genk medfører utvivlsomt at de nye modeller kan produceres mere effektivt. Virksomheden får derfor direkte fordel af et nyt anlæg. Markedskræfterne alene er derfor tilstrækkelige til at tilskynde virksomheden til at gennemføre denne rationalisering af produktionsprocessen og bære omkostninger i forbindelse hermed. Støtten er derfor ikke nødvendig, fordi den ville dække de omkostninger, der normalt er i forbindelse med omstrukturering af en virksomhed. |
| --- | --- |

(36)

Opførelse af et enkelt anlæg i Genk medfører utvivlsomt at de nye modeller kan produceres mere effektivt. Virksomheden får derfor direkte fordel af et nyt anlæg. Markedskræfterne alene er derfor tilstrækkelige til at tilskynde virksomheden til at gennemføre denne rationalisering af produktionsprocessen og bære omkostninger i forbindelse hermed. Støtten er derfor ikke nødvendig, fordi den ville dække de omkostninger, der normalt er i forbindelse med omstrukturering af en virksomhed.

| (37) | Endvidere gælder de samme argumenter som dem, der er nævnt i betragtning 31 om støttens proportionalitet og forbud mod uberettiget konkurrencefordrejning som betingelser for at sikre forenelighed med bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), også for uddannelse i forbindelse med lancering af nye modeller. Enhver statsstøtte til en sådan uddannelse vil derfor overstige det minimum, der er nødvendigt for at virkeliggøre det fællesskabsmål, som ikke kan realiseres alene ved hjælp af markedskræfterne og vil derfor medføre en konkurrencefordrejning i strid med den fælles interesse. Kommissionen bemærker i denne forbindelse især, at Belgien trods den tvivl, der kom til udtryk i beslutningen om procedurens indledning, ikke har redegjort for, hvorfor virksomheden ikke har gennemført uddannelsesaktiviteterne uden støtte. |
| --- | --- |

(37)

Endvidere gælder de samme argumenter som dem, der er nævnt i betragtning 31 om støttens proportionalitet og forbud mod uberettiget konkurrencefordrejning som betingelser for at sikre forenelighed med bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), også for uddannelse i forbindelse med lancering af nye modeller. Enhver statsstøtte til en sådan uddannelse vil derfor overstige det minimum, der er nødvendigt for at virkeliggøre det fællesskabsmål, som ikke kan realiseres alene ved hjælp af markedskræfterne og vil derfor medføre en konkurrencefordrejning i strid med den fælles interesse. Kommissionen bemærker i denne forbindelse især, at Belgien trods den tvivl, der kom til udtryk i beslutningen om procedurens indledning, ikke har redegjort for, hvorfor virksomheden ikke har gennemført uddannelsesaktiviteterne uden støtte.

| (38) | Der kan derfor ikke ydes uddannelsesstøtte til indkøringsomkostningerne.






  v) | Omkostninger vedrørende 2004 |
| --- | --- | --- |

(38)

Der kan derfor ikke ydes uddannelsesstøtte til indkøringsomkostningerne.

v)

Omkostninger vedrørende 2004

| (39) | I deres svar til beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder givet solide og detaljerede garantier for, at den officielle støtteanmodning blev fremsat forud for uddannelsesprogrammet. Ifølge Kommissionen er disse garantier tilstrækkelige til at rydde ovennævnte tvivl af vejen. |
| --- | --- |

(39)

I deres svar til beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder givet solide og detaljerede garantier for, at den officielle støtteanmodning blev fremsat forud for uddannelsesprogrammet. Ifølge Kommissionen er disse garantier tilstrækkelige til at rydde ovennævnte tvivl af vejen.

| (40) | På basis af ovenstående argumenter skal projektets støtteberettigede omkostninger nedjusteres til 20,31 mio. EUR. Heraf dækker 13,29 mio. EUR, dvs. 65 % af det samlede beløb, personaleomkostningerne ved deltagelse i uddannelsesprojektet. |
| --- | --- |

(40)

På basis af ovenstående argumenter skal projektets støtteberettigede omkostninger nedjusteres til 20,31 mio. EUR. Heraf dækker 13,29 mio. EUR, dvs. 65 % af det samlede beløb, personaleomkostningerne ved deltagelse i uddannelsesprojektet.

| (41) | Ifølge artikel 4, stk. 7, litra f), i forordning (EF) nr. 68/2001 er disse omkostninger støtteberettigede, dog højst et beløb svarende til de samlede øvrige støtteberettigede omkostninger (9). Der skal derfor foretages en yderligere justering i dette tilfælde for at bringe disse omkostninger på et niveau, der svarer til de samlede øvrige omkostninger. Det resulterer i et beløb på 14,04 mio. EUR for de samlede støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

(41)

Ifølge artikel 4, stk. 7, litra f), i forordning (EF) nr. 68/2001 er disse omkostninger støtteberettigede, dog højst et beløb svarende til de samlede øvrige støtteberettigede omkostninger (9). Der skal derfor foretages en yderligere justering i dette tilfælde for at bringe disse omkostninger på et niveau, der svarer til de samlede øvrige omkostninger. Det resulterer i et beløb på 14,04 mio. EUR for de samlede støtteberettigede omkostninger.

II)   Uddannelsens indhold

| (42) | I artikel 4 i forordning (EF) nr. 68/2001 skelnes der mellem særlige og generelle uddannelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(42)

I artikel 4 i forordning (EF) nr. 68/2001 skelnes der mellem særlige og generelle uddannelsesforanstaltninger.

| (43) | Artikel 2, litra d), i forordning (EF) nr. 68/2001 definerer særlig uddannelse som uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren primært kan benytte direkte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, og som giver kvalifikationer, der ikke eller kun i begrænset omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder. |
| --- | --- |

(43)

Artikel 2, litra d), i forordning (EF) nr. 68/2001 definerer særlig uddannelse som uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren primært kan benytte direkte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, og som giver kvalifikationer, der ikke eller kun i begrænset omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder.

| (44) | Artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 definerer generel uddannelse som uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren ikke kun eller ikke primært kan benytte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, men som giver kvalifikationer, der i vidt omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder og derved væsentligt forbedrer arbejdstagerens beskæftigelsesmuligheder. Uddannelsen anses som generel, hvis den f.eks. tilrettelægges af flere selvstændige virksomheder i fællesskab, eller hvis medarbejdere i forskellige virksomheder kan deltage i uddannelsen. |
| --- | --- |

(44)

Artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 definerer generel uddannelse som uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren ikke kun eller ikke primært kan benytte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, men som giver kvalifikationer, der i vidt omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder og derved væsentligt forbedrer arbejdstagerens beskæftigelsesmuligheder. Uddannelsen anses som generel, hvis den f.eks. tilrettelægges af flere selvstændige virksomheder i fællesskab, eller hvis medarbejdere i forskellige virksomheder kan deltage i uddannelsen.

| (45) | For at være forenelig med fællesmarkedet må uddannelsesstøtten ikke overstige de maksimale støtteintensiteter i forhold til de støtteberettigede omkostninger, der er fastsat i artikel 4, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 68/2001. Disse lofter afhænger bl.a. af den støttemodtagende virksomheds størrelse, det område, hvor virksomheden ligger, og hvilken kategori af arbejdstagere, der er omfattet. Kommissionen noterer, at Ford Genk er en stor virksomhed, at projektet ligger i et område (Limbourg-provincen), som er støtteberettiget i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c), og at der blandt de beskæftigede, der deltager i uddannelsen, ikke findes nogen dårligt stillede arbejdstagere som omhandlet i artikel 2, litra g), i forordning (EF) nr. 68/2001. De godkendte maksimumsintensiteter udgør derfor 30 % for særlig uddannelse og 55 % for generel uddannelse. |
| --- | --- |

(45)

For at være forenelig med fællesmarkedet må uddannelsesstøtten ikke overstige de maksimale støtteintensiteter i forhold til de støtteberettigede omkostninger, der er fastsat i artikel 4, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 68/2001. Disse lofter afhænger bl.a. af den støttemodtagende virksomheds størrelse, det område, hvor virksomheden ligger, og hvilken kategori af arbejdstagere, der er omfattet. Kommissionen noterer, at Ford Genk er en stor virksomhed, at projektet ligger i et område (Limbourg-provincen), som er støtteberettiget i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c), og at der blandt de beskæftigede, der deltager i uddannelsen, ikke findes nogen dårligt stillede arbejdstagere som omhandlet i artikel 2, litra g), i forordning (EF) nr. 68/2001. De godkendte maksimumsintensiteter udgør derfor 30 % for særlig uddannelse og 55 % for generel uddannelse.

| (46) | Ifølge Kommissionen har Belgien i sit svar til procedurens indledning forelagt tilstrækkelige oplysninger og garantier vedrørende uddannelsens indhold. Belgien har bl.a. meddelt navne på de eksterne virksomheder, der skal forestå den generelle uddannelse. Belgien har endvidere efterfølgende forpligtet sig til at korrigere enhver afvigelse i den andel, som den foreslåede generelle uddannelse tegner sig for. Denne korrektion foretages efter den revision, der gennemføres af de økonomiske tjenester i den flamske region (og på grundlag af hvilken den generelle uddannelses andel vil blive fastlagt). |
| --- | --- |

(46)

Ifølge Kommissionen har Belgien i sit svar til procedurens indledning forelagt tilstrækkelige oplysninger og garantier vedrørende uddannelsens indhold. Belgien har bl.a. meddelt navne på de eksterne virksomheder, der skal forestå den generelle uddannelse. Belgien har endvidere efterfølgende forpligtet sig til at korrigere enhver afvigelse i den andel, som den foreslåede generelle uddannelse tegner sig for. Denne korrektion foretages efter den revision, der gennemføres af de økonomiske tjenester i den flamske region (og på grundlag af hvilken den generelle uddannelses andel vil blive fastlagt).

| (47) | Kommissionen konstaterer, at undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, ikke finder anvendelse i forbindelse med den omhandlede støtteforanstaltning, da støtteforanstaltningen ikke opfylder nogen af de nævnte mål. Belgien har endvidere ikke fremsat argument til støtte herfor. Den anmeldte støtte har ikke til formål at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi eller at fremme kultur og bevarelse af kulturarven. Kommissionen finder derfor, at støtte, der skal dække de omkostninger, der er anført i betragtning 7, ifølge traktatens artikel 87, stk. 3, litra b) og d), ikke kan være omfattet af en undtagelse fra princippet om, at statsstøtte grundlæggende er uforeneligt med fællesmarkedet. Undtagelsen i artikel 87, stk. 3, litra a), finder heller ikke anvendelse, for foranstaltningerne har til formål at fremme uddannelse i et område, der ikke er omfattet af denne bestemmelse i traktaten. Endelig finder artikel 87, stk. 3, litra c), anvendelse i det omfang, der er tale om fremme af uddannelse og regional udvikling. Der er allerede taget hensyn til dette aspekt i ovennævnte undersøgelse. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen konstaterer, at undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, ikke finder anvendelse i forbindelse med den omhandlede støtteforanstaltning, da støtteforanstaltningen ikke opfylder nogen af de nævnte mål. Belgien har endvidere ikke fremsat argument til støtte herfor. Den anmeldte støtte har ikke til formål at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi eller at fremme kultur og bevarelse af kulturarven. Kommissionen finder derfor, at støtte, der skal dække de omkostninger, der er anført i betragtning 7, ifølge traktatens artikel 87, stk. 3, litra b) og d), ikke kan være omfattet af en undtagelse fra princippet om, at statsstøtte grundlæggende er uforeneligt med fællesmarkedet. Undtagelsen i artikel 87, stk. 3, litra a), finder heller ikke anvendelse, for foranstaltningerne har til formål at fremme uddannelse i et område, der ikke er omfattet af denne bestemmelse i traktaten. Endelig finder artikel 87, stk. 3, litra c), anvendelse i det omfang, der er tale om fremme af uddannelse og regional udvikling. Der er allerede taget hensyn til dette aspekt i ovennævnte undersøgelse.

| (48) | Kommissionen finder, at en del af de anmeldte foranstaltninger, f.eks. dem, der er beskrevet i betragtning 21-41, vedrører omkostninger, der ikke er støtteberettigede, eller foranstaltninger, som ikke er nødvendige for, at de omhandlede uddannelsesforanstaltninger gennemføres. Denne støtte er ikke forenelig med fællesmarkedet i medfør af nogen af de undtagelser, der er fastsat i traktaten, og derfor forbudt. Ifølge de belgiske myndigheder er støtten endnu ikke ydet, og den skal derfor ikke kræves tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen finder, at en del af de anmeldte foranstaltninger, f.eks. dem, der er beskrevet i betragtning 21-41, vedrører omkostninger, der ikke er støtteberettigede, eller foranstaltninger, som ikke er nødvendige for, at de omhandlede uddannelsesforanstaltninger gennemføres. Denne støtte er ikke forenelig med fællesmarkedet i medfør af nogen af de undtagelser, der er fastsat i traktaten, og derfor forbudt. Ifølge de belgiske myndigheder er støtten endnu ikke ydet, og den skal derfor ikke kræves tilbagebetalt.

| (49) | De øvrige foreslåede foranstaltninger, som repræsenterer 14,04 mio. EUR i støtteberettigede omkostninger, hvilket svarer til en støtte på 6 240 555 EUR, opfylder kriterierne for forenelighed med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3 - |
| --- | --- |

(49)

De øvrige foreslåede foranstaltninger, som repræsenterer 14,04 mio. EUR i støtteberettigede omkostninger, hvilket svarer til en støtte på 6 240 555 EUR, opfylder kriterierne for forenelighed med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den af Belgien påtænkte statsstøtte til fordel for et uddannelsesprojekt hos Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk, til et beløb af 6 038 868 EUR er uforenelig med fællesmarkedet.

Denne del af støtten kan derfor ikke ydes.

Resten af støtten, dvs. 6 240 555 EUR, er forenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

Belgien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2006.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 47 af 25.2.2006, s. 14.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 20. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 363/2004 (EUT L 63 af 28.2.2004, s. 20).

3

(4)  Se f.eks. Domstolens dom af 24. marts 1993 i sag C 313/90 — Commité International de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) og andre mod Kommissionen, Sml. 1993, s. I-1125, pkt. 44 og artikel 4, stk. 2 i Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horinsontal statsstøtte, (EFT L 142 af 14.5.1998, s. 1)

4

(5)  Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med fremgangsmåden i sag General Motors Antwerp (statsstøttesag nr. N 624/2005, formel undersøgelsesprocedure indledt den 26.4.2006, endnu ikke offentliggjort i EUT); Auto Europa (statsstøttesag nr. N 3/2006, formel undersøgelsesprocedure indledt den 16.5.2006, endnu ikke offentliggjort i EUT) og WEBASTO Portugal (statsstøttesag nr. N 653/2005, godkendt den 16.5.2006, endnu ikke offentliggjort i EUT). I sidstnævnte sag konkluderede Kommissionen på basis af en kombination af forskellige faktorer, at støtten er nødvendig, og at de positive virkninger for den fælles interesse opvejer eventuelle forstyrrelser af samhandelen. Blandt disse komponenter var bl.a. at uddannelsesprogrammet er mere vidtgående end støttemodtagerens fundamentale behov, hvilket fremgår af, at størstedelen af uddannelseskurserne vedrører kompetencer, der kan overføres (fortrinsvis generel uddannelse). Kommissionen konstaterede endvidere, at uddannelsen — i en støtteberettiget region hvor arbejdstagernes kvalifikationer er begrænsede — sigtede på at forberede de nyansatte arbejdstagere til at udøve aktiviteter i en ny fabrik, der anvender en teknologi, der endnu ikke er disponibel i den pågældende medlemsstat.

5

General Motors Antwerp

Auto Europa

(6)  Se f.eks. Kommissionens beslutning 2003/665/EF af 13. maj 2003 vedrørende statsstøtte, som Belgien har til hensigt at yde til fordel for Volvo Cars NV i Gent (EUT L 235 af 23.9.2003, s. 24) og Kommissionens beslutning 2003/592/EF af 13. maj 2003 om statsstøtte, som Belgien har til hensigt at yde til fordel for Opel Belgium NV (EUT L 201 af 8.8.2003, s. 21).

6

(7)  Dom af 30. september 2003, forenede sager C-57/00 P og C-61/00 P, delstaten Sachsen og Volkswagen AG og Volkswagen Sachsen GmbH, Sml. 2003, s. I-9975.

7

(8)  Dom af 15. juni 2005, sml. T-171/02, Den autonome region Sardinien mod Kommissionen (endnu ikke offentliggjort).

8

(9)  Med hensyn til nedsættelsen af beløbet for de støtteberettigede personaleomkostninger i forbindelse med uddannelsesprojektet, har Kommissionen nedsat personaleomkostningerne vedrørende deltagelsen i de særlige uddannelsesforanstaltninger.

9

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/40

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 19. juli 2006

om en støtteforanstaltning anmeldt af Nederlandene til fordel for KG Holding N.V.

(meddelt under nummer K(2006) 2954)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/939/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til aftalen om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 26. januar 2004, som blev registreret den 11. februar 2004, underrettede de nederlandske myndigheder Kommissionen om deres planer om i medfør af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, i det følgende benævnt rammebestemmelserne (2), at yde omstruktureringsstøtte til KG Holding NV, i det følgende benævnt »Kliq Holding« eller »KH«. Efter denne anmeldelse anmodede Kommissionen i april, august og november Nederlandene om oplysninger. I december 2004 anmodede de nederlandske myndigheder om en forlængelse af svarfristen, idet de oplyste, at virksomheden stadig ikke kunne udvise gode resultater, og at en anden virksomhed muligvis var interesseret i en overtagelse. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 26. januar 2004, som blev registreret den 11. februar 2004, underrettede de nederlandske myndigheder Kommissionen om deres planer om i medfør af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, i det følgende benævnt rammebestemmelserne (2), at yde omstruktureringsstøtte til KG Holding NV, i det følgende benævnt »Kliq Holding« eller »KH«. Efter denne anmeldelse anmodede Kommissionen i april, august og november Nederlandene om oplysninger. I december 2004 anmodede de nederlandske myndigheder om en forlængelse af svarfristen, idet de oplyste, at virksomheden stadig ikke kunne udvise gode resultater, og at en anden virksomhed muligvis var interesseret i en overtagelse.

| (2) | Ved brev af 5. august 2005 meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 5. august 2005 meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den pågældende foranstaltning.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om den pågældende foranstaltning.

| (4) | Ved brev af 7. september 2005 anmodede de nederlandske myndigheder om en forlængelse af fristen til at indsende deres bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren. Kommissionen imødekom denne anmodning ved brev af 15. september 2005. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 7. september 2005 anmodede de nederlandske myndigheder om en forlængelse af fristen til at indsende deres bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren. Kommissionen imødekom denne anmodning ved brev af 15. september 2005.

| (5) | Nederlandene sendte sine bemærkninger og oplysninger ved brev af 29. september 2005, som blev registreret den 30. september 2005, brev af 13. januar 2006, som blev registreret den 18. januar 2006, og brev af 17. februar 2006, som blev registreret den 23. februar 2006. |
| --- | --- |

(5)

Nederlandene sendte sine bemærkninger og oplysninger ved brev af 29. september 2005, som blev registreret den 30. september 2005, brev af 13. januar 2006, som blev registreret den 18. januar 2006, og brev af 17. februar 2006, som blev registreret den 23. februar 2006.

| (6) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

2.1.   Baggrund

| (7) | KH blev oprettet i 2002 som led i en privatisering af det nederlandske beskæftigelses- og socialministeriums reintegrationstjenester, som blev overført til et privatretligt selskab (4). Mod udgangen af 2003 havde KG reduceret sit personale betydeligt som følge af tiltagende tab, som blandt andet skyldtes de ugunstige markedsforhold og dårlig ledelse. |
| --- | --- |

(7)

KH blev oprettet i 2002 som led i en privatisering af det nederlandske beskæftigelses- og socialministeriums reintegrationstjenester, som blev overført til et privatretligt selskab (4). Mod udgangen af 2003 havde KG reduceret sit personale betydeligt som følge af tiltagende tab, som blandt andet skyldtes de ugunstige markedsforhold og dårlig ledelse.

| (8) | I november 2003 meddelte Nederlandene, at man i medfør af rammebestemmelserne havde til hensigt at yde virksomheden et lån på 45 mio. EUR i form af redningsstøtte, med det formål at holde virksomheden kørende, mens denne udarbejdede en bredt anlagt omstruktureringsplan. I december 2003 godkendte Kommissionen redningsstøtten til KH (5), mod at Nederlandene inden for seks måneder fremsendte en udførlig omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(8)

I november 2003 meddelte Nederlandene, at man i medfør af rammebestemmelserne havde til hensigt at yde virksomheden et lån på 45 mio. EUR i form af redningsstøtte, med det formål at holde virksomheden kørende, mens denne udarbejdede en bredt anlagt omstruktureringsplan. I december 2003 godkendte Kommissionen redningsstøtten til KH (5), mod at Nederlandene inden for seks måneder fremsendte en udførlig omstruktureringsplan.

2.2.   Virksomheden

| (9) | KH er et holdingselskab, hvis hovedaktivitet består i at tilbyde tjenester i forbindelse med reintegration af arbejdstagere på det nederlandske arbejdsmarked. Selskabet, der har været en del af den nederlandske statsadministration med ca. 3 000 ansatte, blev privatiseret den 1. januar 2002. Den nederlandske stat er den eneste aktionær. KH beskæftiger i dag 700 ansatte. |
| --- | --- |

(9)

KH er et holdingselskab, hvis hovedaktivitet består i at tilbyde tjenester i forbindelse med reintegration af arbejdstagere på det nederlandske arbejdsmarked. Selskabet, der har været en del af den nederlandske statsadministration med ca. 3 000 ansatte, blev privatiseret den 1. januar 2002. Den nederlandske stat er den eneste aktionær. KH beskæftiger i dag 700 ansatte.

| (10) | Ud over datterselskabet Kliq Reïntegratie, i det følgende: »Oud Kliq« eller »OK« med 1 450 ansatte, hvorunder reintegrationstjenesterne henhørte, var der et andet vigtigt datterselskab med navnet Kliq Employability, i det følgende: »KE« med 200 ansatte. Desuden havde KH interesser i seks meget små datterselskaber og joint ventures, som sammen med KE i det følgende omtales som »AD« (andre datterselskaber) med et personale, der varierede mellem 4 og 20 ansatte; det drejer sig om følgende: Kliq Experts, Brug- en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV og Kliq Business School. |
| --- | --- |

(10)

Ud over datterselskabet Kliq Reïntegratie, i det følgende: »Oud Kliq« eller »OK« med 1 450 ansatte, hvorunder reintegrationstjenesterne henhørte, var der et andet vigtigt datterselskab med navnet Kliq Employability, i det følgende: »KE« med 200 ansatte. Desuden havde KH interesser i seks meget små datterselskaber og joint ventures, som sammen med KE i det følgende omtales som »AD« (andre datterselskaber) med et personale, der varierede mellem 4 og 20 ansatte; det drejer sig om følgende: Kliq Experts, Brug- en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV og Kliq Business School.

| (11) | De to største datterselskabers kerneaktiviteter omfattede reintegration og beskæftigelse af personer, der har svært ved at finde arbejde, herunder handicappede, men også hjælp til virksomenheder, der har vanskeligheder med at finde de rette personer til bestemte job. |
| --- | --- |

(11)

De to største datterselskabers kerneaktiviteter omfattede reintegration og beskæftigelse af personer, der har svært ved at finde arbejde, herunder handicappede, men også hjælp til virksomenheder, der har vanskeligheder med at finde de rette personer til bestemte job.

2.3.   De relevante markeder

| (12) | Det vigtigste marked er i dette tilfælde markedet for tjenester vedrørende integration på arbejdsmarkedet. Både myndighederne og private virksomheder benytter de virksomheder, som tilbyder disse integrationstjenester. For KH er den offentlige sektor imidlertid i første instans det vigtigste marked. Lokale myndigheder og UWV (Uitvoeringsinstituut Werknemersverzekeringen) udliciterer opgaver til virksomheder som KH. KH havde en markedsandel på 16 % på UWV-markedet mod henholdsvis 12 % (Alexander Calder), 10 % (Argonaut) og 9 % (Randstad) for de andre vigtige markedsdeltagere. Det næstvigtigste marked for KH er markedet for udliciteringer fra kommuner, hvor KH's markedsandel andrager ca. 38 %. De andre vigtige deltagere på dette marked er Alexander Calder (25 %) og TMP (25 %). |
| --- | --- |

(12)

Det vigtigste marked er i dette tilfælde markedet for tjenester vedrørende integration på arbejdsmarkedet. Både myndighederne og private virksomheder benytter de virksomheder, som tilbyder disse integrationstjenester. For KH er den offentlige sektor imidlertid i første instans det vigtigste marked. Lokale myndigheder og UWV (Uitvoeringsinstituut Werknemersverzekeringen) udliciterer opgaver til virksomheder som KH. KH havde en markedsandel på 16 % på UWV-markedet mod henholdsvis 12 % (Alexander Calder), 10 % (Argonaut) og 9 % (Randstad) for de andre vigtige markedsdeltagere. Det næstvigtigste marked for KH er markedet for udliciteringer fra kommuner, hvor KH's markedsandel andrager ca. 38 %. De andre vigtige deltagere på dette marked er Alexander Calder (25 %) og TMP (25 %).

2.4.   Omstruktureringsplanen

| (13) | Som led i omstruktureringsplanen afvikler KH sit største og tabsgivende datterselskab, sælger eller likviderer alle de virksomheder, der hører ind under AD, og opretter et nyt, særligt datterselskab under navnet Kliq BV, i det følgende benævnt »Nieuw Kliq« eller »NK«, som først og fremmest skal koncentrere sig om at fortsætte KH's kerneaktivitet, dvs. reintegrationstjenester (6). Ifølge omstruktureringsplanen skal NK på lang sigt genoprette KH's rentabilitet. |
| --- | --- |

(13)

Som led i omstruktureringsplanen afvikler KH sit største og tabsgivende datterselskab, sælger eller likviderer alle de virksomheder, der hører ind under AD, og opretter et nyt, særligt datterselskab under navnet Kliq BV, i det følgende benævnt »Nieuw Kliq« eller »NK«, som først og fremmest skal koncentrere sig om at fortsætte KH's kerneaktivitet, dvs. reintegrationstjenester (6). Ifølge omstruktureringsplanen skal NK på lang sigt genoprette KH's rentabilitet.

| (14) | Hovedelementerne i det grundlæggende scenario i omstruktureringsscenariet var:






  — | De vigtigste foranstaltninger:







  — | NK skulle hovedsagelig fokusere på KH's kerneaktivitet, dvs. reintegrationstjenester, og KH skulle afhænde alle sine datterselskaber, bortset fra OK — det største og tabsgivende datterselskab — som skulle afvikles inden udgangen af 2004. |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Hovedelementerne i det grundlæggende scenario i omstruktureringsscenariet var:

—

De vigtigste foranstaltninger:

—

NK skulle hovedsagelig fokusere på KH's kerneaktivitet, dvs. reintegrationstjenester, og KH skulle afhænde alle sine datterselskaber, bortset fra OK — det største og tabsgivende datterselskab — som skulle afvikles inden udgangen af 2004.

| — | Omstrukturering af selskabets drift (personalereduktion, nedbringelse af antallet af driftssteder, forbedring af selskabets interne organisation, kontraktafvikling samt finansielle operationer osv.). |
| --- | --- |

—

Omstrukturering af selskabets drift (personalereduktion, nedbringelse af antallet af driftssteder, forbedring af selskabets interne organisation, kontraktafvikling samt finansielle operationer osv.).

| — | Mål:







  — | NK skulle være rentabel fra og med 2004 og udbetale overskud til KH. |
| --- | --- | --- |

—

Mål:

—

NK skulle være rentabel fra og med 2004 og udbetale overskud til KH.

| — | KH skulle være rentabel fra og med 2005 og skulle med tiden anvende det udbetalte overskud fra NK til tilbagebetaling af udestående statslån på 41 mio. EUR inden 2016. |
| --- | --- |

—

KH skulle være rentabel fra og med 2005 og skulle med tiden anvende det udbetalte overskud fra NK til tilbagebetaling af udestående statslån på 41 mio. EUR inden 2016.

| — | Omstruktureringsstøtte:







  — | Det af staten bevilgede redningslån på 45 mio. EUR fordeles af KH på henholdsvis NK (9,25 mio. EUR) og OK (35,75 mio. EUR). |
| --- | --- | --- |

—

Omstruktureringsstøtte:

—

Det af staten bevilgede redningslån på 45 mio. EUR fordeles af KH på henholdsvis NK (9,25 mio. EUR) og OK (35,75 mio. EUR).

| — | Det samlede redningslån til KH på i alt 45 mio. EUR plus påløbne renter, der foreløbigt anslås til ca. 1,2 mio. EUR, konverteres til omstruktureringsstøtte gennem konvertering til egenkapital, som i værste fald skal suppleres med yderligere statsstøtte (en oversigt over foranstaltningerne findes i bilag I i Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2). |
| --- | --- |

—

Det samlede redningslån til KH på i alt 45 mio. EUR plus påløbne renter, der foreløbigt anslås til ca. 1,2 mio. EUR, konverteres til omstruktureringsstøtte gennem konvertering til egenkapital, som i værste fald skal suppleres med yderligere statsstøtte (en oversigt over foranstaltningerne findes i bilag I i Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2).

| (15) | Skemaet nedenfor giver en oversigt over KH's struktur og ejerforholdene i overensstemmelse med omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(15)

Skemaet nedenfor giver en oversigt over KH's struktur og ejerforholdene i overensstemmelse med omstruktureringsplanen.

Image

3.   SITUATIONEN FOR OMSTRUKTURERINGSPLANEN, FØR PROCEDUREN BLEV INDLEDT

| (16) | Da de alvorlige problemer imidlertid fortsatte, anmodede KH og OK om henstand, hvilket blev imødekommet den 20. januar 2005 af henholdsvis domstolen i Rotterdam og domstolen i Utrecht. Den 7. februar 2005 anmodede KH's og OK's kuratorer domstolene om at ændre henstanden til konkurs. Den 8. februar 2005 blev KH og OK erklæret konkurs af de nævnte domstole. |
| --- | --- |

(16)

Da de alvorlige problemer imidlertid fortsatte, anmodede KH og OK om henstand, hvilket blev imødekommet den 20. januar 2005 af henholdsvis domstolen i Rotterdam og domstolen i Utrecht. Den 7. februar 2005 anmodede KH's og OK's kuratorer domstolene om at ændre henstanden til konkurs. Den 8. februar 2005 blev KH og OK erklæret konkurs af de nævnte domstole.

| (17) | I perioden mellem udgangen af 2003 og udgangen af 2004 bogførte NK tab på ca. 12 mio. EUR set i forhold til en egenkapital på 5,75 mio. EUR, som KH havde indskudt ved stiftelsen. NK's fremtid var desuden yderst usikker, da virksomheden ikke havde nået de mål, der var fastsat i omstruktureringsplanen og desuden stod over for ugunstige markedsvilkår, da det pågældende marked var reduceret som følge af en lovændring, hvorefter kommunerne ikke længere var forpligtede til at afsætte en del af deres budget til reintegrationstjenester. |
| --- | --- |

(17)

I perioden mellem udgangen af 2003 og udgangen af 2004 bogførte NK tab på ca. 12 mio. EUR set i forhold til en egenkapital på 5,75 mio. EUR, som KH havde indskudt ved stiftelsen. NK's fremtid var desuden yderst usikker, da virksomheden ikke havde nået de mål, der var fastsat i omstruktureringsplanen og desuden stod over for ugunstige markedsvilkår, da det pågældende marked var reduceret som følge af en lovændring, hvorefter kommunerne ikke længere var forpligtede til at afsætte en del af deres budget til reintegrationstjenester.

4.   BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE PROCEDUREN

| (18) | I sin beslutning fra august 2005 om at indlede proceduren kom Kommissionen til den konklusion, at den omstruktureringsstøtte, som Nederlandene ville yde til KH, ved at konvertere redningslånet på 45 mio. EUR plus påløbne renter til egenkapital, ikke syntes at opfylde betingelserne i rammebestemmelserne. Desuden tvivlede Kommissionen på, om støtten i realiteten vil være begrænset til et minimum, og især om støttemodtageren ville yde et betydeligt bidrag af egne midler. Derfor gav Kommissionen udtryk for tvivl om, hvorvidt omstruktureringsstøtten i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(18)

I sin beslutning fra august 2005 om at indlede proceduren kom Kommissionen til den konklusion, at den omstruktureringsstøtte, som Nederlandene ville yde til KH, ved at konvertere redningslånet på 45 mio. EUR plus påløbne renter til egenkapital, ikke syntes at opfylde betingelserne i rammebestemmelserne. Desuden tvivlede Kommissionen på, om støtten i realiteten vil være begrænset til et minimum, og især om støttemodtageren ville yde et betydeligt bidrag af egne midler. Derfor gav Kommissionen udtryk for tvivl om, hvorvidt omstruktureringsstøtten i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

5.   BEMÆRKNINGER FRA DE NEDERLANDSKE MYNDIGHEDER

| (19) | Ved brev fra september 2005 sendte de nederlandske myndigheder en reaktion på Kommissionens beslutning om at indlede proceduren, hvori de giver nærmere oplysninger om henholdsvis: i) Forløbet af konkursbehandlingen af KH og OK, ii) KH's finansielle resultater og afkast og iii) forløbet af retssagen mellem NK og den nederlandske stat. Denne retssag drejer sig især om det krav, som NK indbragte for den kompetente nederlandske domstol i kølvandet på KH' og OK's konkurs om at forpligte staten til at konvertere redningslånet på 9,25 mio. EUR, som KH efter Kommissionens godkendelse af redningsstøtten ydede til NK, til egenkapital. Selv om denne form for støtte ifølge rammebestemmelserne skal være likviditetsstøtte og af begrænset varighed og først kan betragtes som permanent, når Kommissionen har godkendt omstruktureringsstøtten, meddelte de nederlandske myndigheder i sommeren 2005 Kommissionen, at den kompetente nederlandske domstol havde forpligtet dem til at konvertere lånet til egenkapital. |
| --- | --- |

(19)

Ved brev fra september 2005 sendte de nederlandske myndigheder en reaktion på Kommissionens beslutning om at indlede proceduren, hvori de giver nærmere oplysninger om henholdsvis: i) Forløbet af konkursbehandlingen af KH og OK, ii) KH's finansielle resultater og afkast og iii) forløbet af retssagen mellem NK og den nederlandske stat. Denne retssag drejer sig især om det krav, som NK indbragte for den kompetente nederlandske domstol i kølvandet på KH' og OK's konkurs om at forpligte staten til at konvertere redningslånet på 9,25 mio. EUR, som KH efter Kommissionens godkendelse af redningsstøtten ydede til NK, til egenkapital. Selv om denne form for støtte ifølge rammebestemmelserne skal være likviditetsstøtte og af begrænset varighed og først kan betragtes som permanent, når Kommissionen har godkendt omstruktureringsstøtten, meddelte de nederlandske myndigheder i sommeren 2005 Kommissionen, at den kompetente nederlandske domstol havde forpligtet dem til at konvertere lånet til egenkapital.

| (20) | Endvidere har Nederlandene ved brev fra januar 2006 orienteret Kommissionen om NK's konkurs pr. 14. december 2005 og den heraf følgende procedure. Endelig har Nederlandene ved brev fra februar indsendt opdaterede oplysninger om konkursproceduren for KH og OK. |
| --- | --- |

(20)

Endvidere har Nederlandene ved brev fra januar 2006 orienteret Kommissionen om NK's konkurs pr. 14. december 2005 og den heraf følgende procedure. Endelig har Nederlandene ved brev fra februar indsendt opdaterede oplysninger om konkursproceduren for KH og OK.

6.   VURDERING

6.1.   Forekomst af statsstøtte

| (21) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(21)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (22) | For det første vedrører foranstaltningen en konvertering af statens redningsstøtte til KH plus påløbne renter til egenkapital, og den kan derfor tilskrives staten og betragtes som statsstøtte. Redningslånet til KH og konverteringen heraf i egenkapital indebærer desuden en fordel, som en virksomhed, der befinder sig i sådanne vanskeligheder og er på randen af konkurs, ikke ville have kunnet opnå på finansmarkedet. |
| --- | --- |

(22)

For det første vedrører foranstaltningen en konvertering af statens redningsstøtte til KH plus påløbne renter til egenkapital, og den kan derfor tilskrives staten og betragtes som statsstøtte. Redningslånet til KH og konverteringen heraf i egenkapital indebærer desuden en fordel, som en virksomhed, der befinder sig i sådanne vanskeligheder og er på randen af konkurs, ikke ville have kunnet opnå på finansmarkedet.

| (23) | Selv om KH opererer alene på det nederlandske marked, kan det ikke udelukkes, at en sådan fordel for KH fordrejer konkurrencen eller truer med at fordreje konkurrencen og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Desuden er der, som de nederlandske myndigheder har nævnt, mindre internationale virksomheder, der er aktive på det nederlandske marked, såsom TMP og Creyff's (datterselskab af Solvus, Belgien). Fordelen synes følgelig at begunstige en virksomhed i forhold til dennes konkurrenter, hvorved den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(23)

Selv om KH opererer alene på det nederlandske marked, kan det ikke udelukkes, at en sådan fordel for KH fordrejer konkurrencen eller truer med at fordreje konkurrencen og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Desuden er der, som de nederlandske myndigheder har nævnt, mindre internationale virksomheder, der er aktive på det nederlandske marked, såsom TMP og Creyff's (datterselskab af Solvus, Belgien). Fordelen synes følgelig at begunstige en virksomhed i forhold til dennes konkurrenter, hvorved den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (24) | På grundlag af det foregående skal den anmeldte foranstaltning til fordel for KH betragtes som statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, anvendte betydning og skal vurderes i henhold hertil. |
| --- | --- |

(24)

På grundlag af det foregående skal den anmeldte foranstaltning til fordel for KH betragtes som statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, anvendte betydning og skal vurderes i henhold hertil.

6.2.   Støttens forenelighed med fællesmarkedet

| (25) | Støtteforanstaltningen skal af Kommissionen vurderes som ad hoc-støtte. Traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hjemler undtagelser fra det generelle princip om statsstøttes uforenelighed med fællesmarkedet i denne artikels stk. 1. |
| --- | --- |

(25)

Støtteforanstaltningen skal af Kommissionen vurderes som ad hoc-støtte. Traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hjemler undtagelser fra det generelle princip om statsstøttes uforenelighed med fællesmarkedet i denne artikels stk. 1.

| (26) | Denne foranstaltning kan tydeligvis ikke omfattes af de undtagelser, der er nævnt i artikel 87, stk. 2. Den anmeldte støtteforanstaltning er nemlig ikke nogen foranstaltning af social karakter til enkelte forbrugere, den har heller ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder, og den er lige så lidt en støtteforanstaltning for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling. |
| --- | --- |

(26)

Denne foranstaltning kan tydeligvis ikke omfattes af de undtagelser, der er nævnt i artikel 87, stk. 2. Den anmeldte støtteforanstaltning er nemlig ikke nogen foranstaltning af social karakter til enkelte forbrugere, den har heller ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder, og den er lige så lidt en støtteforanstaltning for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.

| (27) | Traktatens artikel 87, stk. 3, litra a)-d), hjemler andre undtagelser. Da støttens hovedmålsætning ikke er af regional karakter, men vedrører en omstrukturering af en kriseramt virksomhed, forekommer kun undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 3, litra c), relevant, for så vidt denne åbner mulighed for godkendelse af statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når denne ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(27)

Traktatens artikel 87, stk. 3, litra a)-d), hjemler andre undtagelser. Da støttens hovedmålsætning ikke er af regional karakter, men vedrører en omstrukturering af en kriseramt virksomhed, forekommer kun undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 3, litra c), relevant, for så vidt denne åbner mulighed for godkendelse af statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når denne ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (28) | Med henblik på vurdering af rednings- og omstruktureringsstøtte har Kommissionen fastsat rammebestemmelser. Nederlandene har anmodet Kommissionen om at undersøge foranstaltningen på baggrund af rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(28)

Med henblik på vurdering af rednings- og omstruktureringsstøtte har Kommissionen fastsat rammebestemmelser. Nederlandene har anmodet Kommissionen om at undersøge foranstaltningen på baggrund af rammebestemmelserne.

| (29) | I rammebestemmelsernes afsnit 3.2. (punkt 28-63), særlig punkt 30-47, nævnes de betingelser, som omstruktureringsstøtte skal opfylde for at kunne godkendes af Kommissionen. Vurderingen findes i betragtningerne fra betragtning 30 til og med betragtning 55. |
| --- | --- |

(29)

I rammebestemmelsernes afsnit 3.2. (punkt 28-63), særlig punkt 30-47, nævnes de betingelser, som omstruktureringsstøtte skal opfylde for at kunne godkendes af Kommissionen. Vurderingen findes i betragtningerne fra betragtning 30 til og med betragtning 55.

6.2.1.   Betingelserne for, at virksomheden kan være støtteberettiget

| (30) | I henhold til punkt 30 i rammebestemmelserne skal virksomheden kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i overensstemmelse med definitionen i afsnit 2.1. (punkt 4-8) i rammebestemmelserne. Ifølge rammebestemmelsernes punkt 6 viser en virksomheds vanskeligheder sig sædvanligvis ved voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende selvfinansiering, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende nettoformue. |
| --- | --- |

(30)

I henhold til punkt 30 i rammebestemmelserne skal virksomheden kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i overensstemmelse med definitionen i afsnit 2.1. (punkt 4-8) i rammebestemmelserne. Ifølge rammebestemmelsernes punkt 6 viser en virksomheds vanskeligheder sig sædvanligvis ved voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende selvfinansiering, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende nettoformue.

| (31) | I rammebestemmelsernes punkt 5, litra a), betragtes en virksomhed som kriseramt, hvis der er tale om et selskab med begrænset ansvar, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder. |
| --- | --- |

(31)

I rammebestemmelsernes punkt 5, litra a), betragtes en virksomhed som kriseramt, hvis der er tale om et selskab med begrænset ansvar, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder.

| (32) | Ifølge anmeldelsen er dette tilfældet for KH. På grundlag af det kontrollerede regnskab fra 31. december 2002 kan det konkluderes, at holdingselskabets tegnede kapital (konsolideret) pr. 1. januar 2002 androg ca. 73 mio. EUR. Mod slutningen af det år var dette beløb sundet ind til 22 mio. EUR. Dette svarer til et fald på ca. 70 %. Derudover skrumpede kapitalen i de ni måneder frem til september 2003 yderligere ind. |
| --- | --- |

(32)

Ifølge anmeldelsen er dette tilfældet for KH. På grundlag af det kontrollerede regnskab fra 31. december 2002 kan det konkluderes, at holdingselskabets tegnede kapital (konsolideret) pr. 1. januar 2002 androg ca. 73 mio. EUR. Mod slutningen af det år var dette beløb sundet ind til 22 mio. EUR. Dette svarer til et fald på ca. 70 %. Derudover skrumpede kapitalen i de ni måneder frem til september 2003 yderligere ind.

| (33) | De nederlandske myndigheder har til hensigt at yde denne omstruktureringsstøtte til KH. KH vil på sin side fordele denne støtte på sine to datterselskaber, NK og OK, med henblik på at afslutte omstruktureringen. |
| --- | --- |

(33)

De nederlandske myndigheder har til hensigt at yde denne omstruktureringsstøtte til KH. KH vil på sin side fordele denne støtte på sine to datterselskaber, NK og OK, med henblik på at afslutte omstruktureringen.

| (34) | Det er Kommissionens opfattelse, at KH kan betragtes som en kriseramt virksomhed, jf. rammebestemmelsernes punkt 4-8, og derfor kan komme i betragtning til omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(34)

Det er Kommissionens opfattelse, at KH kan betragtes som en kriseramt virksomhed, jf. rammebestemmelsernes punkt 4-8, og derfor kan komme i betragtning til omstruktureringsstøtte.

6.2.2.   Genoprettelse af rentabiliteten

| (35) | For at der kan ydes støtte, skal der iværksættes en omstruktureringsplan, der skal godkendes af Kommissionen, for al individuel støtte som den foreliggende foranstaltning. Rammebestemmelsernes punkt 31-34 kræver følgende:






  — | »Omstruktureringsplanen, der skal strække sig over en så kort periode som muligt, skal inden for en rimelig tidshorisont og på grundlag af realistiske forventninger om de fremtidige betingelser for driften genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. Omstruktureringsstøtten skal derfor være knyttet sammen med en bæredygtig omstruktureringsplan, som medlemsstaten forpligter sig til at følge. ...« |
| --- | --- | --- |

(35)

For at der kan ydes støtte, skal der iværksættes en omstruktureringsplan, der skal godkendes af Kommissionen, for al individuel støtte som den foreliggende foranstaltning. Rammebestemmelsernes punkt 31-34 kræver følgende:

—

»Omstruktureringsplanen, der skal strække sig over en så kort periode som muligt, skal inden for en rimelig tidshorisont og på grundlag af realistiske forventninger om de fremtidige betingelser for driften genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. Omstruktureringsstøtten skal derfor være knyttet sammen med en bæredygtig omstruktureringsplan, som medlemsstaten forpligter sig til at følge. ...«

| — | »Omstruktureringsplanen skal omfatte foranstaltninger til en vending af udviklingen, så virksomheden efter omstruktureringen vil kunne dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger. Den omstrukturerede virksomheds afkast af egenkapitalen skal være tilstrækkeligt til, at den kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp«. |
| --- | --- |

—

»Omstruktureringsplanen skal omfatte foranstaltninger til en vending af udviklingen, så virksomheden efter omstruktureringen vil kunne dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger. Den omstrukturerede virksomheds afkast af egenkapitalen skal være tilstrækkeligt til, at den kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp«.

| (36) | For det første skal der mindes om, at den anmeldte omstruktureringsplan var ufuldstændig. De nederlandske myndigheder har for eksempel undladt at forelægge en opdateret likviditetsplan. Omstruktureringsplanen gav ikke Kommissionen de oplysninger, den havde brug for til at kunne foretage en fuldstændig vurdering på grundlag af rammebestemmelserne. Kommissionen måtte anmode om oplysninger om KH' likviditetsomkostninger og anmode om en følsomhedsanalyse med hensyn til de forskellige driftsscenarier. På grund af forretningsgangen i KH syntes de nederlandske myndigheder ikke på noget tidspunkt at have været i stand til at skaffe de krævede oplysninger. |
| --- | --- |

(36)

For det første skal der mindes om, at den anmeldte omstruktureringsplan var ufuldstændig. De nederlandske myndigheder har for eksempel undladt at forelægge en opdateret likviditetsplan. Omstruktureringsplanen gav ikke Kommissionen de oplysninger, den havde brug for til at kunne foretage en fuldstændig vurdering på grundlag af rammebestemmelserne. Kommissionen måtte anmode om oplysninger om KH' likviditetsomkostninger og anmode om en følsomhedsanalyse med hensyn til de forskellige driftsscenarier. På grund af forretningsgangen i KH syntes de nederlandske myndigheder ikke på noget tidspunkt at have været i stand til at skaffe de krævede oplysninger.

| (37) | Kommissionen har lige fra begyndelsen haft sine tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen kunne skabe den krævede vending på grund af den utilstrækkelige interne rentabilitet sammenlignet med det forventede afkast på egenkapitalen, på grund af den omstændighed, at NK's resultater ikke kunne leve op til resultatkravene i omstruktureringsplanen, på grund af de vedvarende alvorlige strukturproblemer, som havde bragt KH i vanskeligheder og endelig på grund af det forhold, at de nederlandske myndigheder havde undladt at opfylde sin forpligtelse til at nævne det betydelige bidrag, som støttemodtageren skal yde til omstruktureringen med egne midler. Som følge af disse betragtelige problemer har rammebestemmelsernes betingelser for godkendelse af omstruktureringsstøtten ikke kunnet opfyldes. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen har lige fra begyndelsen haft sine tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen kunne skabe den krævede vending på grund af den utilstrækkelige interne rentabilitet sammenlignet med det forventede afkast på egenkapitalen, på grund af den omstændighed, at NK's resultater ikke kunne leve op til resultatkravene i omstruktureringsplanen, på grund af de vedvarende alvorlige strukturproblemer, som havde bragt KH i vanskeligheder og endelig på grund af det forhold, at de nederlandske myndigheder havde undladt at opfylde sin forpligtelse til at nævne det betydelige bidrag, som støttemodtageren skal yde til omstruktureringen med egne midler. Som følge af disse betragtelige problemer har rammebestemmelsernes betingelser for godkendelse af omstruktureringsstøtten ikke kunnet opfyldes.

| (38) | Desuden bemærker Kommissionen, som det allerede er nævnt i præmis (16), at KH blev erklæret konkurs i februar 2005. Da KH ikke har haft held med ifølge planen at skabe den krævede vending, må det derfor fastslås, at også virksomhedens rentabilitet på lang sigt ikke længere kan genoprettes ved hjælp af den aktuelle eller en ændret omstruktureringsplan. Desuden bemærkes det, sådan som det blev nævnt efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, at selv NK, den særligt oprettede virksomhed, der skulle have vendt udviklingen i KH, er erklæret konkurs, hvilket er en bekræftelse af NK's alvorlige vanskeligheder, som der blev redegjort for i beslutningen om indledning af proceduren, og en bekræftelse af, at omstruktureringsplanen ikke var formålstjenlig. |
| --- | --- |

(38)

Desuden bemærker Kommissionen, som det allerede er nævnt i præmis (16), at KH blev erklæret konkurs i februar 2005. Da KH ikke har haft held med ifølge planen at skabe den krævede vending, må det derfor fastslås, at også virksomhedens rentabilitet på lang sigt ikke længere kan genoprettes ved hjælp af den aktuelle eller en ændret omstruktureringsplan. Desuden bemærkes det, sådan som det blev nævnt efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, at selv NK, den særligt oprettede virksomhed, der skulle have vendt udviklingen i KH, er erklæret konkurs, hvilket er en bekræftelse af NK's alvorlige vanskeligheder, som der blev redegjort for i beslutningen om indledning af proceduren, og en bekræftelse af, at omstruktureringsplanen ikke var formålstjenlig.

| (39) | Da de i rammebestemmelserne nævnte kerneværdier for ydelse af omstruktureringsstøtte ikke er opfyldt, kan Kommissionen ikke godkende omstruktureringsplanen og derfor heller ikke omstruktureringsstøtten. Af disse grunde kan den anmeldte foranstaltning heller ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(39)

Da de i rammebestemmelserne nævnte kerneværdier for ydelse af omstruktureringsstøtte ikke er opfyldt, kan Kommissionen ikke godkende omstruktureringsplanen og derfor heller ikke omstruktureringsstøtten. Af disse grunde kan den anmeldte foranstaltning heller ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

| (40) | På denne baggrund finder Kommissionen det ikke nødvendigt at foretage en grundigere undersøgelse af, om rammebestemmelsernes øvrige betingelser for godkendelse af omstruktureringsstøtte er opfyldt, herunder kravet i punkt 40 i rammebestemmelserne om, at støttens størrelse og intensitet skal være begrænset til det strengt nødvendige minimum, og at støttemodtageren selv skal yde et betydeligt bidrag af egne midler. |
| --- | --- |

(40)

På denne baggrund finder Kommissionen det ikke nødvendigt at foretage en grundigere undersøgelse af, om rammebestemmelsernes øvrige betingelser for godkendelse af omstruktureringsstøtte er opfyldt, herunder kravet i punkt 40 i rammebestemmelserne om, at støttens størrelse og intensitet skal være begrænset til det strengt nødvendige minimum, og at støttemodtageren selv skal yde et betydeligt bidrag af egne midler.

6.2.3.   Andre overvejelser

| (41) | I overensstemmelse med punkt 24 i rammebestemmelserne blev redningsstøtten til KH i første omgang godkendt for en periode af højst seks måneder. Inden for seks måneder efter godkendelsen af redningsstøtten til KH anmeldte de nederlandske myndigheder omstruktureringsplanen for KH. |
| --- | --- |

(41)

I overensstemmelse med punkt 24 i rammebestemmelserne blev redningsstøtten til KH i første omgang godkendt for en periode af højst seks måneder. Inden for seks måneder efter godkendelsen af redningsstøtten til KH anmeldte de nederlandske myndigheder omstruktureringsplanen for KH.

| (42) | I overensstemmelse med den omstruktureringsplan, der er anmeldt af de nederlandske myndigheder, har KH af redningslånet overdraget 35,75 mio. EUR til OK og 9,25 mio. EUR til NK. |
| --- | --- |

(42)

I overensstemmelse med den omstruktureringsplan, der er anmeldt af de nederlandske myndigheder, har KH af redningslånet overdraget 35,75 mio. EUR til OK og 9,25 mio. EUR til NK.

6.2.3.1.   Konvertering til egenkapital af det til NK overdragede redningslån på 9,25 mio. EUR

| (43) | De nederlandske myndigheder orienterede Kommissionen om, at den kompetente nederlandske domstol i henhold til artikel 53 og 69 i den nederlandske konkurslov havde pålagt dem at konvertere lånet på 9,25 mio. EUR til egenkapital. Konverteringen fandt sted den 22. august 2005. Konverteringen kan derfor betragtes som en delvis gennemførelse af den anmeldte foranstaltning. |
| --- | --- |

(43)

De nederlandske myndigheder orienterede Kommissionen om, at den kompetente nederlandske domstol i henhold til artikel 53 og 69 i den nederlandske konkurslov havde pålagt dem at konvertere lånet på 9,25 mio. EUR til egenkapital. Konverteringen fandt sted den 22. august 2005. Konverteringen kan derfor betragtes som en delvis gennemførelse af den anmeldte foranstaltning.

| (44) | Kommissionen minder de nederlandske myndigheder om princippet om, at fællesskabsretten har forrang for national ret. Gennemførelsen af den kendelse, der er afsagt af den nationale domstol, og som er nævnt i betragtning (43), er derfor i strid med forbuddet om at gennemføre en støtteforanstaltning, før denne er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 88, stk. 3. Konverteringen af redningslånet til egenkapital som led i omstruktureringen skal derfor betragtes som ulovlig omstruktureringsstøtte. Da den anmeldte støtte desuden ikke opfylder betingelserne i rammebestemmelserne, er en foranstaltning, som udgør en delvis gennemførelse heraf, ligeledes uforenelig. Det forhold, at foranstaltningen er gennemført efter påbud fra en national domstol, er ikke relevant i denne forbindelse, fordi de nationale domstole, ligesom andre statslige instanser, er forpligtede til at overholde traktatens bestemmelser. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen minder de nederlandske myndigheder om princippet om, at fællesskabsretten har forrang for national ret. Gennemførelsen af den kendelse, der er afsagt af den nationale domstol, og som er nævnt i betragtning (43), er derfor i strid med forbuddet om at gennemføre en støtteforanstaltning, før denne er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 88, stk. 3. Konverteringen af redningslånet til egenkapital som led i omstruktureringen skal derfor betragtes som ulovlig omstruktureringsstøtte. Da den anmeldte støtte desuden ikke opfylder betingelserne i rammebestemmelserne, er en foranstaltning, som udgør en delvis gennemførelse heraf, ligeledes uforenelig. Det forhold, at foranstaltningen er gennemført efter påbud fra en national domstol, er ikke relevant i denne forbindelse, fordi de nationale domstole, ligesom andre statslige instanser, er forpligtede til at overholde traktatens bestemmelser.

| (45) | Følgelig skal konverteringen af det redningslån på 9,25 mio. EUR, der blev overdraget til NK som følge af den nationale domstols kendelse, betragtes som ydelse af ulovlig og uforenelig omstruktureringsstøtte til NK. Da denne omstruktureringsstøtte ikke kan godkendes, er den uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(45)

Følgelig skal konverteringen af det redningslån på 9,25 mio. EUR, der blev overdraget til NK som følge af den nationale domstols kendelse, betragtes som ydelse af ulovlig og uforenelig omstruktureringsstøtte til NK. Da denne omstruktureringsstøtte ikke kan godkendes, er den uforenelig med fællesmarkedet.

| (46) | I overensstemmelse med artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 (7) om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 skal Kommissionen i negative beslutninger om ulovlig støtte fastsætte, at den pågældende medlemsstat træffer alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren. Kommissionen må imidlertid ikke kræve tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I den foreliggende sag kan der ikke henvises til et sådant princip. Derfor skal al den støtte, der er ydet i form af konvertering til egenkapital af redningslånet på 9,25 mio. EUR, kræves tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(46)

I overensstemmelse med artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 (7) om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 skal Kommissionen i negative beslutninger om ulovlig støtte fastsætte, at den pågældende medlemsstat træffer alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren. Kommissionen må imidlertid ikke kræve tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I den foreliggende sag kan der ikke henvises til et sådant princip. Derfor skal al den støtte, der er ydet i form af konvertering til egenkapital af redningslånet på 9,25 mio. EUR, kræves tilbagebetalt.

6.2.3.2.   Redningslånet på 35,75 mio. EUR, som blev overdraget til OK

| (47) | For at genoprette KH's rentabilitet på lang sigt overdrog KH i overensstemmelse med den anmeldte omstruktureringsplan 35,75 mio. EUR af det samlede redningslån fra staten på 45 mio. EUR til OK, før denne virksomhed blev lukket. I modsætning til redningslånet på 9,25 mio. EUR, som blev overdraget til NK, er dette lån ikke blevet konverteret til egenkapital. Derfor skal denne foranstaltning fortsat betragtes som redningsstøtte. |
| --- | --- |

(47)

For at genoprette KH's rentabilitet på lang sigt overdrog KH i overensstemmelse med den anmeldte omstruktureringsplan 35,75 mio. EUR af det samlede redningslån fra staten på 45 mio. EUR til OK, før denne virksomhed blev lukket. I modsætning til redningslånet på 9,25 mio. EUR, som blev overdraget til NK, er dette lån ikke blevet konverteret til egenkapital. Derfor skal denne foranstaltning fortsat betragtes som redningsstøtte.

| (48) | I henhold til rammebestemmelsernes punkt 23, litra d), skal medlemsstaten senest seks måneder fra godkendelsen af redningsstøtten tilsende Kommissionen enten en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller dokumentation for, at lånet er blevet fuldstændig tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(48)

I henhold til rammebestemmelsernes punkt 23, litra d), skal medlemsstaten senest seks måneder fra godkendelsen af redningsstøtten tilsende Kommissionen enten en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller dokumentation for, at lånet er blevet fuldstændig tilbagebetalt.

| (49) | I dette tilfælde gik de pågældende virksomheder konkurs, kort efter at omstruktureringsplanen blev indsendt til Kommissionen. Kommissionen kunne derfor ikke godkende planen. |
| --- | --- |

(49)

I dette tilfælde gik de pågældende virksomheder konkurs, kort efter at omstruktureringsplanen blev indsendt til Kommissionen. Kommissionen kunne derfor ikke godkende planen.

| (50) | De nederlandske myndigheder underrettede imidlertid Kommissionen om, at den formelle konkurs- og likvidationsprocedure var indledt. Dette er i overensstemmelse med punkt 23, litra d), i rammebestemmelserne, hvori der som alternativ til fuldstændig tilbagebetaling af lånet eller indsendelse af en omstruktureringsplan kræves, at der forelægges en likvidationsplan. Kommissionen godkendte denne likvidationsplan, forudsat at følgende betingelser blev opfyldt:






  — | Nederlandene registrerer hos bobestyreren sin fordring på KH og/eller OK til et beløb af 35,75 mio. EUR som kreditor i konkursboet og |
| --- | --- | --- |

(50)

De nederlandske myndigheder underrettede imidlertid Kommissionen om, at den formelle konkurs- og likvidationsprocedure var indledt. Dette er i overensstemmelse med punkt 23, litra d), i rammebestemmelserne, hvori der som alternativ til fuldstændig tilbagebetaling af lånet eller indsendelse af en omstruktureringsplan kræves, at der forelægges en likvidationsplan. Kommissionen godkendte denne likvidationsplan, forudsat at følgende betingelser blev opfyldt:

—

Nederlandene registrerer hos bobestyreren sin fordring på KH og/eller OK til et beløb af 35,75 mio. EUR som kreditor i konkursboet og

| — | Nederlandene sørger for, at selskabet likvideres på en sådan måde, at der sættes en stopper for konkurrencefordrejningen, hvilket indebærer, at de pågældende virksomheders aktiviteter indstilles, og at deres aktiver så hurtigt som muligt sælges på markedsvilkår. I almindelighed gælder det, at salg af en virksomhed i sin helhed indebærer en risiko for, at den ydede støtte overgår til den, der erhverver virksomheden. Denne risiko mindskes, hvis det kun er virksomhedens aktiver, der sælges. |
| --- | --- |

—

Nederlandene sørger for, at selskabet likvideres på en sådan måde, at der sættes en stopper for konkurrencefordrejningen, hvilket indebærer, at de pågældende virksomheders aktiviteter indstilles, og at deres aktiver så hurtigt som muligt sælges på markedsvilkår. I almindelighed gælder det, at salg af en virksomhed i sin helhed indebærer en risiko for, at den ydede støtte overgår til den, der erhverver virksomheden. Denne risiko mindskes, hvis det kun er virksomhedens aktiver, der sælges.

6.2.3.3.   De gamle lån, der blev ydet ved KH's stiftelse

| (51) | Selv om de tidligere offentlige lån til KH falder uden for rammerne af denne omstruktureringspakke og denne procedure (8), vil Kommissionen give sin holdning til kende for at bidrage til at sikre, at der ikke opstår yderligere modstrid mellem fællesskabsreglerne om statsstøtte og de kompetente domstoles anvendelse af den nationale lovgivning, som det har været tilfældet med den foranstaltning, der er beskrevet i præmis (43)-(46). Den holdning skal især understreges i forbindelse med den sag, der er anlagt ved den nederlandske domstol, som der er redegjort nærmere for i præmis (52)-(55). |
| --- | --- |

(51)

Selv om de tidligere offentlige lån til KH falder uden for rammerne af denne omstruktureringspakke og denne procedure (8), vil Kommissionen give sin holdning til kende for at bidrage til at sikre, at der ikke opstår yderligere modstrid mellem fællesskabsreglerne om statsstøtte og de kompetente domstoles anvendelse af den nationale lovgivning, som det har været tilfældet med den foranstaltning, der er beskrevet i præmis (43)-(46). Den holdning skal især understreges i forbindelse med den sag, der er anlagt ved den nederlandske domstol, som der er redegjort nærmere for i præmis (52)-(55).

| (52) | Som led i den anmeldte omstruktureringsplan skulle KH før 2016 tilbagebetale alle gamle lån til et beløb af i alt 41 mio. EUR, inklusive en betinget kreditfacilitet i løbende regning på 17 mio. EUR, i det følgende benævnt »kreditfacilitet«, som blev ydet af staten i 2002 efter KH's stiftelse, og som falder uden rammerne af omstruktureringspakken. |
| --- | --- |

(52)

Som led i den anmeldte omstruktureringsplan skulle KH før 2016 tilbagebetale alle gamle lån til et beløb af i alt 41 mio. EUR, inklusive en betinget kreditfacilitet i løbende regning på 17 mio. EUR, i det følgende benævnt »kreditfacilitet«, som blev ydet af staten i 2002 efter KH's stiftelse, og som falder uden rammerne af omstruktureringspakken.

| (53) | Ved brev fra februar 2006 meddelte Nederlandene Kommissionen, at bobestyrerne som led i konkursprocedurerne for KH og OK havde anmodet de kompetente domstole om at forpligte staten til at foretage den fuldstændige udbetaling af kreditfaciliteten, som efter betalingshenstanden i afventning af KH's og OK's konkurs var blevet indefrosset af staten i februar 2005. |
| --- | --- |

(53)

Ved brev fra februar 2006 meddelte Nederlandene Kommissionen, at bobestyrerne som led i konkursprocedurerne for KH og OK havde anmodet de kompetente domstole om at forpligte staten til at foretage den fuldstændige udbetaling af kreditfaciliteten, som efter betalingshenstanden i afventning af KH's og OK's konkurs var blevet indefrosset af staten i februar 2005.

| (54) | Kommissionen bemærker, at denne sag falder ind under den kompetente domstols retlige kompetence, og at det er denne domstol, der skal fastslå, om statens beslutning var i overensstemmelse med aftalen om at bringe kreditfaciliteten til ophør. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen bemærker, at denne sag falder ind under den kompetente domstols retlige kompetence, og at det er denne domstol, der skal fastslå, om statens beslutning var i overensstemmelse med aftalen om at bringe kreditfaciliteten til ophør.

| (55) | Kommissionen indtager den holdning, at hvis statens beslutning var i overensstemmelse med aftalen, skal den kompetente domstol bekræfte statens beslutning og afvise bobestyrernes krav. Hvis domstolen imidlertid måtte bestemme, at staten, til trods for at den har holdt sig til alle sine aftalemæssige rettigheder og forpligtelser, alligevel som led i konkursproceduren skal betale det fulde beløb af kreditfaciliteten til bobestyrerne, da kan en sådan kendelse betragtes som tildeling af ny statsstøtte til fordel for KH's kreditorer, og denne støtte skal i så fald anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen indtager den holdning, at hvis statens beslutning var i overensstemmelse med aftalen, skal den kompetente domstol bekræfte statens beslutning og afvise bobestyrernes krav. Hvis domstolen imidlertid måtte bestemme, at staten, til trods for at den har holdt sig til alle sine aftalemæssige rettigheder og forpligtelser, alligevel som led i konkursproceduren skal betale det fulde beløb af kreditfaciliteten til bobestyrerne, da kan en sådan kendelse betragtes som tildeling af ny statsstøtte til fordel for KH's kreditorer, og denne støtte skal i så fald anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 88, stk. 3.

7.   KONKLUSION

| (56) | På baggrund af ovenstående må Kommissionen konkludere, at den undersøgte foranstaltning er statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. De oplysninger, som de nederlandske myndigheder har givet, herunder også i forbindelse med den formelle undersøgelse, har bekræftet, at den omstruktureringsstøtte, som Nederlandene har til hensigt at yde til KH ved at konvertere redningslånet på 45 mio. EUR og de påløbne renter til egenkapital, ikke opfylder betingelserne i rammebestemmelserne og derfor ikke er i overensstemmelse med traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(56)

På baggrund af ovenstående må Kommissionen konkludere, at den undersøgte foranstaltning er statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. De oplysninger, som de nederlandske myndigheder har givet, herunder også i forbindelse med den formelle undersøgelse, har bekræftet, at den omstruktureringsstøtte, som Nederlandene har til hensigt at yde til KH ved at konvertere redningslånet på 45 mio. EUR og de påløbne renter til egenkapital, ikke opfylder betingelserne i rammebestemmelserne og derfor ikke er i overensstemmelse med traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

| (57) | For så vidt støtteforanstaltningen allerede er gennemført ved konvertering til egenkapital af det til KH overdragne redningslån på 9,25 mio. EUR, skal dette beløb kræves tilbagebetalt - |
| --- | --- |

(57)

For så vidt støtteforanstaltningen allerede er gennemført ved konvertering til egenkapital af det til KH overdragne redningslån på 9,25 mio. EUR, skal dette beløb kræves tilbagebetalt -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Nederlandenes støtteforanstaltning i form af omstruktureringsstøtte til fordel for KG Holding NV til et beløb af 45 mio. EUR opfylder ikke kravene i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og er derfor uforenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

1.   Nederlandene træffer alle nødvendige foranstaltninger til at kræve, at den del af den i artikel 1 nævnte støtte, som KG Holding NV har overdraget til sit datterselskab Kliq BV i form af et redningslån på 9,25 mio. EUR, og som er konverteret til egenkapital, tilbagebetales af KG Holding NV og Kliq BV., inklusive påløbne renter.

2.   Tilbagesøgningen skal ske uophørligt og i overensstemmelse med national lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt.

3.   Det beløb, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra den dato, hvor de enkelte dele af beløbet er blevet stillet til rådighed for støttemodtageren, og indtil den dato, hvor de i realiteten er tilbagebetalt.

4.   Den i stk. 3 nævnte rente beregnes i overensstemmelse med artikel 9 og 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (9).

Artikel 3

Nederlandene registrerer hos bobestyreren sin fordring på KG Holding NV og/eller Kliq Reïntegratie til et beløb af 35,75 mio. EUR som kreditor i konkursboet. Nederlandene sørger for, at virksomhederne likvideres på en sådan måde, at der sættes en stopper for konkurrencefordrejningen, hvilket indebærer, at de pågældende virksomheders aktiviteter indstilles, og at deres aktiver så hurtigt som muligt sælges på markedsvilkår.

Artikel 4

Nederlandene underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2006

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 280 af 12.11.2005, s. 2.

1

(2)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2. I betragtning af, at støtteforanstaltningen blev anmeldt før den 10. oktober 2004, finder disse rammebestemmelser anvendelse i henhold til punkt 103 i de nye EF-rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2).

2

(3)  Jf. fodnote 1.

3

(4)  Selskabet blev oprettet under navnet NV Kliq, som i andet halvår af 2003 blev ændret til KG Holding NV.

4

(5)  EUT C 33 af 6.2.2004, s. 8.

5

(6)  Til dette formål har NK som led i omstruktureringsplanen overtaget OK's aktiver, passiver og en del af personalet og har erhvervet de løbende reintegrationskontrakter.

6

(7)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1. Ændret ved Tiltrædelsesakten af 2003.

7

(8)  Der mindes om, at alle tidligere lån blev ydet på markedsvilkår.

8

(9)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

9

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/47

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 19. juli 2006

om Luxembourgs støtteordning C 3/2006 til fordel for »1929-holdingselskaber« og »milliardær-holdingselskaber«

(meddelt under nummer K(2006) 2956)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/940/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I 1997 vedtog Rådet en adfærdskodeks for erhvervsbeskatning for at bekæmpe skadelig skattekonkurrence (2). I overensstemmelse med de tilsagn, der blev afgivet som led i denne kodeks, offentliggjorde Kommissionen i 1998 en meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (3), hvor den understregede, at den var besluttet på at anvende disse regler strengt og at overholde ligebehandlingsprincippet. Den foreliggende sag skal ses som led i denne meddelelse. |
| --- | --- |

(1)

I 1997 vedtog Rådet en adfærdskodeks for erhvervsbeskatning for at bekæmpe skadelig skattekonkurrence (2). I overensstemmelse med de tilsagn, der blev afgivet som led i denne kodeks, offentliggjorde Kommissionen i 1998 en meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (3), hvor den understregede, at den var besluttet på at anvende disse regler strengt og at overholde ligebehandlingsprincippet. Den foreliggende sag skal ses som led i denne meddelelse.

I.   SAGSFORLØB

| (2) | Ved brev D/50716 af 12. februar 1999 anmodede Kommissionen Luxembourg om at fremsende oplysninger om selskaber, der er skattefritaget efter en lov af 1929. Ved brev A/32604 af 26. marts 1999 sendte de luxembourgske myndigheder Kommissionen en beskrivelse af 1929-ordningen for skattefritagelse for holdingselskaber (i det følgende benævnt »1929-holdingselskaber«), som ændret ved lov af 29. december 1971 og ved lov af 30. november 1978. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev D/50716 af 12. februar 1999 anmodede Kommissionen Luxembourg om at fremsende oplysninger om selskaber, der er skattefritaget efter en lov af 1929. Ved brev A/32604 af 26. marts 1999 sendte de luxembourgske myndigheder Kommissionen en beskrivelse af 1929-ordningen for skattefritagelse for holdingselskaber (i det følgende benævnt »1929-holdingselskaber«), som ændret ved lov af 29. december 1971 og ved lov af 30. november 1978.

| (3) | Ved brev D/53671 af 5. juli 2000 anmodede Kommissionen Luxembourg om yderligere oplysninger om 1929-holdingselskaberne og især om lov af 17. december 1938 vedrørende ordningen for skattefritagelse for de såkaldte milliardær-holdingselskaber (i det følgende benævnt »milliardær-holdingselskaber«. De luxembourgske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger ved brev A/36150 af 20. juli 2000. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev D/53671 af 5. juli 2000 anmodede Kommissionen Luxembourg om yderligere oplysninger om 1929-holdingselskaberne og især om lov af 17. december 1938 vedrørende ordningen for skattefritagelse for de såkaldte milliardær-holdingselskaber (i det følgende benævnt »milliardær-holdingselskaber«. De luxembourgske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger ved brev A/36150 af 20. juli 2000.

| (4) | Ved brev D/51279 af 26. marts 2001 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, især lovteksterne om indførelsen af skatteordninger til fordel for 1929-holdingselskaberne og milliardær-holdingselskaberne. De luxembourgske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger ved brev A/33928 af 11. maj 2001. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev D/51279 af 26. marts 2001 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, især lovteksterne om indførelsen af skatteordninger til fordel for 1929-holdingselskaberne og milliardær-holdingselskaberne. De luxembourgske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger ved brev A/33928 af 11. maj 2001.

| (5) | Ved brev D/50571 af 11. februar 2002 meddelte Kommissionen de luxembourgske myndigheder, at den foreløbigt betragtede denne foranstaltning som støtte og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger i henhold til den samarbejdsprocedure vedrørende eksisterende støtteordninger, der er indført ved artikel 17, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 [nu artikel 88] (4). Efter et møde mellem Kommissionen og de luxembourgske myndigheder den 19. april 2002 fremsendte sidstnævnte de ønskede oplysninger ved brev A/33288 af 2. maj 2002. Der blev afholdt et nyt møde mellem de luxembourgske myndigheder og Kommissionen den 17. oktober 2002. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev D/50571 af 11. februar 2002 meddelte Kommissionen de luxembourgske myndigheder, at den foreløbigt betragtede denne foranstaltning som støtte og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger i henhold til den samarbejdsprocedure vedrørende eksisterende støtteordninger, der er indført ved artikel 17, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 [nu artikel 88] (4). Efter et møde mellem Kommissionen og de luxembourgske myndigheder den 19. april 2002 fremsendte sidstnævnte de ønskede oplysninger ved brev A/33288 af 2. maj 2002. Der blev afholdt et nyt møde mellem de luxembourgske myndigheder og Kommissionen den 17. oktober 2002.

| (6) | Ved brev A/51743 af 9. marts 2004 anmodede Kommissionen Luxembourg om at ajourføre oplysningerne om den pågældende ordning og underrette den om alle nye bestemmelser, der var blevet foreslået eller allerede var vedtaget om skattebehandlingen af 1929-holdingselskaberne, med henblik på at afslutte den foreløbige undersøgelse af ordningen i overensstemmelse med proceduren efter artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999. Luxembourg meddelte Kommissionen de ønskede oplysninger ved brev af 6. maj 2004. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev A/51743 af 9. marts 2004 anmodede Kommissionen Luxembourg om at ajourføre oplysningerne om den pågældende ordning og underrette den om alle nye bestemmelser, der var blevet foreslået eller allerede var vedtaget om skattebehandlingen af 1929-holdingselskaberne, med henblik på at afslutte den foreløbige undersøgelse af ordningen i overensstemmelse med proceduren efter artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999. Luxembourg meddelte Kommissionen de ønskede oplysninger ved brev af 6. maj 2004.

| (7) | Den 15. september 2004 blev der afholdt et tredje møde mellem de luxembourgske myndigheder og Kommissionen, hvor Kommissionen modtog en række oplysninger om lovforslag nr. 5231 vedrørende ændringer i lov af 31. juli 1929 om skatteordningen for 1929-holdingselskaberne. |
| --- | --- |

(7)

Den 15. september 2004 blev der afholdt et tredje møde mellem de luxembourgske myndigheder og Kommissionen, hvor Kommissionen modtog en række oplysninger om lovforslag nr. 5231 vedrørende ændringer i lov af 31. juli 1929 om skatteordningen for 1929-holdingselskaberne.

| (8) | Ved brev D/53536 af 4. maj 2005 anmodede Kommissionen om at få tilsendt samtlige oplysninger om godkendelsen af lovforslag nr. 5231 den 19. april 2005, for at den kunne afslutte sin foreløbige vurdering af den pågældende ordning. De luxembourgske myndigheder meddelte Kommissionen de ønskede oplysninger ved brev af 1. juni 2005 (A/34536) og 23. juni 2005 (A/35047). |
| --- | --- |

(8)

Ved brev D/53536 af 4. maj 2005 anmodede Kommissionen om at få tilsendt samtlige oplysninger om godkendelsen af lovforslag nr. 5231 den 19. april 2005, for at den kunne afslutte sin foreløbige vurdering af den pågældende ordning. De luxembourgske myndigheder meddelte Kommissionen de ønskede oplysninger ved brev af 1. juni 2005 (A/34536) og 23. juni 2005 (A/35047).

| (9) | Ved brev af 11. juli 2005 (D/55311) meddelte Kommissionen blandt andet Luxembourg, at den på grundlag af sin foreløbige vurdering mente, at den pågældende ordning (som ændret ved Parlamentets vedtagelse af lovforslag nr. 5231 den 29. april 2005, der blev til lov af 21. juni 2005 om ændring af artikel 1 i lov af 31. juli 1929 om skatteordningen for holdingselskaber) skulle betragtes som en støtteforanstaltning, der var uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 11. juli 2005 (D/55311) meddelte Kommissionen blandt andet Luxembourg, at den på grundlag af sin foreløbige vurdering mente, at den pågældende ordning (som ændret ved Parlamentets vedtagelse af lovforslag nr. 5231 den 29. april 2005, der blev til lov af 21. juni 2005 om ændring af artikel 1 i lov af 31. juli 1929 om skatteordningen for holdingselskaber) skulle betragtes som en støtteforanstaltning, der var uforenelig med fællesmarkedet.

| (10) | Den 25. juli 2005 blev der afholdt et fjerde møde mellem de luxembourgske myndigheder og Kommissionen, hvor sagen blev drøftet på baggrund af blandt andet ændringerne i ordningen som følge af lov af 21. juni 2005. |
| --- | --- |

(10)

Den 25. juli 2005 blev der afholdt et fjerde møde mellem de luxembourgske myndigheder og Kommissionen, hvor sagen blev drøftet på baggrund af blandt andet ændringerne i ordningen som følge af lov af 21. juni 2005.

| (11) | Ved brev af 28. juli 2005 (D/55780) meddelte Kommissionen Luxembourg, at den på grundlag af sin foreløbige vurdering mente, at lov af 31. juli 1929, som ændret ved lov af 21. juni 2005, skulle betragtes som en støtteforanstaltning, der var uforenelig med fællesmarkedet, og den opfordrede Luxembourg til at fremsætte bemærkninger, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(11)

Ved brev af 28. juli 2005 (D/55780) meddelte Kommissionen Luxembourg, at den på grundlag af sin foreløbige vurdering mente, at lov af 31. juli 1929, som ændret ved lov af 21. juni 2005, skulle betragtes som en støtteforanstaltning, der var uforenelig med fællesmarkedet, og den opfordrede Luxembourg til at fremsætte bemærkninger, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999.

| (12) | Ved brev af 5. september 2005 (D/56729) og af 19. september 2005 (D/57172) sendte Kommissionen de luxembourgske myndigheder en påmindelse om de ønskede bemærkninger. |
| --- | --- |

(12)

Ved brev af 5. september 2005 (D/56729) og af 19. september 2005 (D/57172) sendte Kommissionen de luxembourgske myndigheder en påmindelse om de ønskede bemærkninger.

| (13) | Da Kommissionen ikke havde modtaget noget svar ved fristens udløb, foreslog den ved brev af 25. november 2005 (5) Luxembourg en række foranstaltninger i henhold til traktatens artikel 88, stk. 1, der gik ud på, at Luxembourg:






  (a) | skulle nægte enhver ny ansøger adgang til at være omfattet af den luxembourgske ordning for 1929-holdingselskaber senest 30 dage efter, at Luxembourg havde accepteret disse foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

(13)

Da Kommissionen ikke havde modtaget noget svar ved fristens udløb, foreslog den ved brev af 25. november 2005 (5) Luxembourg en række foranstaltninger i henhold til traktatens artikel 88, stk. 1, der gik ud på, at Luxembourg:

(a)

skulle nægte enhver ny ansøger adgang til at være omfattet af den luxembourgske ordning for 1929-holdingselskaber senest 30 dage efter, at Luxembourg havde accepteret disse foranstaltninger

| (b) | skulle træffe alle lovgivningsmæssige, administrative og andre nødvendige foranstaltninger for at ophæve den luxembourgske ordning for 1929-holdingselskaber eller fjerne alle de støtteelementer i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som den medførte |
| --- | --- |

(b)

skulle træffe alle lovgivningsmæssige, administrative og andre nødvendige foranstaltninger for at ophæve den luxembourgske ordning for 1929-holdingselskaber eller fjerne alle de støtteelementer i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som den medførte

| (c) | i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 659/1999 skulle anmelde alle ændringer, der påtænktes foretaget i ordningen for 1929-holdingselskaber som led i punkt (a) ovenfor |
| --- | --- |

(c)

i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 659/1999 skulle anmelde alle ændringer, der påtænktes foretaget i ordningen for 1929-holdingselskaber som led i punkt (a) ovenfor

| (d) | inden 30 dage fra det tidspunkt, hvor Luxembourg accepterede disse foranstaltninger, skulle udsende en offentlig erklæring om, at der vil blive indføjet de nødvendige ændringer i skattelovgivningen. |
| --- | --- |

(d)

inden 30 dage fra det tidspunkt, hvor Luxembourg accepterede disse foranstaltninger, skulle udsende en offentlig erklæring om, at der vil blive indføjet de nødvendige ændringer i skattelovgivningen.

| (14) | Ved samme brev opfordrede Kommissionen ligeledes de luxembourgske myndigheder til senest en måned efter modtagelsen af forslaget skriftligt at meddele, om Luxembourg i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 uforbeholdent og utvetydigt accepterede alle de foreslåede foranstaltninger, og samtidig meddele, hvornår ordningen ville ophøre. Kommissionen fremførte, at den i modsat fald kunne indlede proceduren efter artikel 4, stk. 4, som fastsat i forordningens artikel 19, stk. 2. |
| --- | --- |

(14)

Ved samme brev opfordrede Kommissionen ligeledes de luxembourgske myndigheder til senest en måned efter modtagelsen af forslaget skriftligt at meddele, om Luxembourg i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 uforbeholdent og utvetydigt accepterede alle de foreslåede foranstaltninger, og samtidig meddele, hvornår ordningen ville ophøre. Kommissionen fremførte, at den i modsat fald kunne indlede proceduren efter artikel 4, stk. 4, som fastsat i forordningens artikel 19, stk. 2.

| (15) | Ved brev af 9. december 2005 (A/40451) meddelte de luxembourgske myndigheder Kommissionen, at de ikke kunne acceptere de foreslåede foranstaltninger. På dette grundlag og på baggrund af de luxembourgske myndigheders bemærkninger i ovennævnte brev, besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

(15)

Ved brev af 9. december 2005 (A/40451) meddelte de luxembourgske myndigheder Kommissionen, at de ikke kunne acceptere de foreslåede foranstaltninger. På dette grundlag og på baggrund af de luxembourgske myndigheders bemærkninger i ovennævnte brev, besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2.

| (16) | Ved brev af 9. februar 2006 (SG D/200621) og af 28. marts 2006 (SG D/201345) meddelte Kommissionen Luxembourg sin beslutning om at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, samt et korrigendum til denne beslutning. |
| --- | --- |

(16)

Ved brev af 9. februar 2006 (SG D/200621) og af 28. marts 2006 (SG D/201345) meddelte Kommissionen Luxembourg sin beslutning om at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, samt et korrigendum til denne beslutning.

| (17) | Kommissionens beslutning (i den ændrede version) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6). Kommissionen opfordrede i sin beslutning interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionens beslutning (i den ændrede version) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6). Kommissionen opfordrede i sin beslutning interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

| (18) | Luxembourg fremsendte sine bemærkninger ved brev af 13. april 2006 (A/32917). |
| --- | --- |

(18)

Luxembourg fremsendte sine bemærkninger ved brev af 13. april 2006 (A/32917).

| (19) | Den 6. juli 2006 blev der afholdt et supplerende møde mellem de luxembourgske myndigheder og Kommissionen, hvor førstnævnte fremlagde supplerende oplysninger om 1929-holdingselskabernes finansieringsvirksomhed og deres berettigede forventning om fortsat at kunne være omfattet af fritagelsesordningen i en overgangsperiode. |
| --- | --- |

(19)

Den 6. juli 2006 blev der afholdt et supplerende møde mellem de luxembourgske myndigheder og Kommissionen, hvor førstnævnte fremlagde supplerende oplysninger om 1929-holdingselskabernes finansieringsvirksomhed og deres berettigede forventning om fortsat at kunne være omfattet af fritagelsesordningen i en overgangsperiode.

II.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (20) | Ved lov af 31. juli 1929 om ordningen for skattefritagelse for holdingselskaber blev der indført et skatteinstrument, som skulle fremme udlodningen af overskud, der akkumuleres i en multinational koncerns driftsselskaber, og samtidig forhindre dobbeltbeskatning af de overskud, som udbetales til holdingselskaberne og dernæst udloddes til deres aktionærer. Efter at der i 1937 blev gennemført en række ændringer af lov af 31. juli 1929, indførte Luxembourg yderligere fritagelse for milliardær-holdingselskaber, der dannes ved indskud af en indbetalt startkapital på mindst 1 mia. luxembourgske franc (LUF). Luxembourg indførte desuden en fritagelsesordning, således at udbytter, royalties, kapitalgevinster og provenuet ved salg af aktier i de selskaber, hvor holdingselskabet har kapitalandele, ikke er skattepligtige, hvis bestemte betingelser er opfyldt. Ud over den generelle fritagelsesordning for kapitalandele, der henhører under de almindelige retsregler (artikel 166 i lov om indkomstskat (LIR)) og implementerer direktiverne om »moder- og datterselskaber« og »renter-royalties« (7), har Luxembourg således i dag en særlig ordning for 1929-holdingselskaber og milliardær-holdingselskaber. |
| --- | --- |

(20)

Ved lov af 31. juli 1929 om ordningen for skattefritagelse for holdingselskaber blev der indført et skatteinstrument, som skulle fremme udlodningen af overskud, der akkumuleres i en multinational koncerns driftsselskaber, og samtidig forhindre dobbeltbeskatning af de overskud, som udbetales til holdingselskaberne og dernæst udloddes til deres aktionærer. Efter at der i 1937 blev gennemført en række ændringer af lov af 31. juli 1929, indførte Luxembourg yderligere fritagelse for milliardær-holdingselskaber, der dannes ved indskud af en indbetalt startkapital på mindst 1 mia. luxembourgske franc (LUF). Luxembourg indførte desuden en fritagelsesordning, således at udbytter, royalties, kapitalgevinster og provenuet ved salg af aktier i de selskaber, hvor holdingselskabet har kapitalandele, ikke er skattepligtige, hvis bestemte betingelser er opfyldt. Ud over den generelle fritagelsesordning for kapitalandele, der henhører under de almindelige retsregler (artikel 166 i lov om indkomstskat (LIR)) og implementerer direktiverne om »moder- og datterselskaber« og »renter-royalties« (7), har Luxembourg således i dag en særlig ordning for 1929-holdingselskaber og milliardær-holdingselskaber.

| (21) | I henhold til lov af 31. juli 1929 er 1929-holdingselskaberne fritaget for direkte beskatning i Luxembourg, såsom selskabsskat, kommunal erhvervsskat (8) og nettoværdiskat (9). De er dog forpligtede til at betale kapitalskat, såsom ejendomsskat (10) og årlige tegningsafgifter (11). Dividender, renter, royalties og kapitalgevinster, som et 1929-holdingselskab modtager, er derfor ikke skattepligtige i Luxembourg, og dets udbetaling af dividende, royalties (12) og renter er fritaget for kildeskat (13). Endelig opkræves der ingen kildeskat af renter, som udbetales i udlandet af 1929-holdingselskaber, hvad der også er tilfældet for andre luxembourgske selskaber. Renter, som luxembourgske selskaber, der ikke er skattefritaget, får udbetalt, betragtes altid som skattepligtige indtægter. |
| --- | --- |

(21)

I henhold til lov af 31. juli 1929 er 1929-holdingselskaberne fritaget for direkte beskatning i Luxembourg, såsom selskabsskat, kommunal erhvervsskat (8) og nettoværdiskat (9). De er dog forpligtede til at betale kapitalskat, såsom ejendomsskat (10) og årlige tegningsafgifter (11). Dividender, renter, royalties og kapitalgevinster, som et 1929-holdingselskab modtager, er derfor ikke skattepligtige i Luxembourg, og dets udbetaling af dividende, royalties (12) og renter er fritaget for kildeskat (13). Endelig opkræves der ingen kildeskat af renter, som udbetales i udlandet af 1929-holdingselskaber, hvad der også er tilfældet for andre luxembourgske selskaber. Renter, som luxembourgske selskaber, der ikke er skattefritaget, får udbetalt, betragtes altid som skattepligtige indtægter.

| (22) | Det skal bemærkes, at renter, som udbetales af 1929-holdingselskaber (som af ethvert andet luxembourgsk selskab) til fysiske personer — retmæssige ejere i henhold til Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (14) — der har bopæl i en medlemsstat, pålægges kildeskat som fastsat i dette direktiv. Der findes en tilsvarende kildeskat på 10 % med fuldt frigørende virkning, som Luxembourg indførte den 1. januar 2006 for rentebetalinger til fysiske personer, der er valutaindlændinge. Den opkræves også af renter, som udbetales af 1929-holdingselskaberne. |
| --- | --- |

(22)

Det skal bemærkes, at renter, som udbetales af 1929-holdingselskaber (som af ethvert andet luxembourgsk selskab) til fysiske personer — retmæssige ejere i henhold til Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (14) — der har bopæl i en medlemsstat, pålægges kildeskat som fastsat i dette direktiv. Der findes en tilsvarende kildeskat på 10 % med fuldt frigørende virkning, som Luxembourg indførte den 1. januar 2006 for rentebetalinger til fysiske personer, der er valutaindlændinge. Den opkræves også af renter, som udbetales af 1929-holdingselskaberne.

| (23) | 1929-holdingselskaberne er normalt ikke omfattet af de bilaterale aftaler vedrørende dobbeltbeskatning og skattesvig, som Luxembourg indgår. |
| --- | --- |

(23)

1929-holdingselskaberne er normalt ikke omfattet af de bilaterale aftaler vedrørende dobbeltbeskatning og skattesvig, som Luxembourg indgår.

| (24) | Hvad kapitalbeskatning angår, er et 1929-holdingselskab forpligtet til at betale en kapitaltilførselsafgift på 1 % ved kapitalindskud eller tilførsel af aktiver (15). Det skal desuden betale en årlig tegningsafgift på 0,2 % af den indbetalte selskabskapital og af emissionspræmiernes værdi, som opgjort på det tidspunkt, hvor det foregående regnskabsår afsluttes (16). Et 1929-holdingselskab kan optage lån hos sine aktionærer, banker eller andre kreditinstitutter og kan udstede obligationer. For at hindre unddragelse af tegningsafgiften anvendes reglerne om underkapitalisering, hvis finansiering gennem lånoptagelse i stedet for aktieudstedelse overstiger visse finansielle kvoter. Endelig opkræves der kildeskat på 20 % af tantiemer, der udbetales til valutaindlændinge eller valutaudlændinge, som er medlemmer af bestyrelsen eller direktionen eller er revisorer i et 1929-holdingselskab. |
| --- | --- |

(24)

Hvad kapitalbeskatning angår, er et 1929-holdingselskab forpligtet til at betale en kapitaltilførselsafgift på 1 % ved kapitalindskud eller tilførsel af aktiver (15). Det skal desuden betale en årlig tegningsafgift på 0,2 % af den indbetalte selskabskapital og af emissionspræmiernes værdi, som opgjort på det tidspunkt, hvor det foregående regnskabsår afsluttes (16). Et 1929-holdingselskab kan optage lån hos sine aktionærer, banker eller andre kreditinstitutter og kan udstede obligationer. For at hindre unddragelse af tegningsafgiften anvendes reglerne om underkapitalisering, hvis finansiering gennem lånoptagelse i stedet for aktieudstedelse overstiger visse finansielle kvoter. Endelig opkræves der kildeskat på 20 % af tantiemer, der udbetales til valutaindlændinge eller valutaudlændinge, som er medlemmer af bestyrelsen eller direktionen eller er revisorer i et 1929-holdingselskab.

| (25) | Ordningen for 1929-holdingselskaber gælder kun for selskaber (17), der er indregistreret i Luxembourg, og ikke for enkeltmandsvirksomheder, konsortier, der ikke er organiseret i selskabsform, udenlandske selskabers faste driftssteder og datterselskaber eller lokale filialer. Hvor stor et 1929-holdingselskabs tegnede kapital er, afhænger af den valgte selskabsform. I henhold til et luxembourgsk dekret af 29. juli 1977 skal et 1929-holdingselskab have en fuldt indbetalt selskabskapital på mindst 24 000 EUR. |
| --- | --- |

(25)

Ordningen for 1929-holdingselskaber gælder kun for selskaber (17), der er indregistreret i Luxembourg, og ikke for enkeltmandsvirksomheder, konsortier, der ikke er organiseret i selskabsform, udenlandske selskabers faste driftssteder og datterselskaber eller lokale filialer. Hvor stor et 1929-holdingselskabs tegnede kapital er, afhænger af den valgte selskabsform. I henhold til et luxembourgsk dekret af 29. juli 1977 skal et 1929-holdingselskab have en fuldt indbetalt selskabskapital på mindst 24 000 EUR.

| (26) | De selskaber, der etableres i Luxembourg, kan indregistreres som 1929-holdingselskaber på betingelse af, at de kun beskæftiger sig med køb, besiddelse og udnyttelse af enhver form for kapitalinteresser i andre luxembourgske eller udenlandske selskaber, blandt andet ved at yde lån, besidde patenter eller udstede licenser på ophavsrettigheder eller knowhow til selskaber, som de har kapitalinteresser i. Et 1929-holdingselskab kan ikke udøve erhvervsvirksomhed for egen regning eller drive en erhvervsvirksomhed, som er åben for offentligheden. Hvis det udvider sin virksomhed til at omfatte mere end ovennævnte område, mister det sin status og behandles som en fuldt skattepligtig erhvervsvirksomhed. |
| --- | --- |

(26)

De selskaber, der etableres i Luxembourg, kan indregistreres som 1929-holdingselskaber på betingelse af, at de kun beskæftiger sig med køb, besiddelse og udnyttelse af enhver form for kapitalinteresser i andre luxembourgske eller udenlandske selskaber, blandt andet ved at yde lån, besidde patenter eller udstede licenser på ophavsrettigheder eller knowhow til selskaber, som de har kapitalinteresser i. Et 1929-holdingselskab kan ikke udøve erhvervsvirksomhed for egen regning eller drive en erhvervsvirksomhed, som er åben for offentligheden. Hvis det udvider sin virksomhed til at omfatte mere end ovennævnte område, mister det sin status og behandles som en fuldt skattepligtig erhvervsvirksomhed.

| (27) | Et 1929-holdingselskabs tilladte aktiviteter omfatter blandt andet:






  (a) | køb, besiddelse, forvaltning og salg af kapitalandele i luxembourgske eller udenlandske anpartsselskaber |
| --- | --- | --- |

(27)

Et 1929-holdingselskabs tilladte aktiviteter omfatter blandt andet:

(a)

køb, besiddelse, forvaltning og salg af kapitalandele i luxembourgske eller udenlandske anpartsselskaber

| (b) | køb, besiddelse, forvaltning og salg af luxembourgske eller udenlandske obligationer, indlånsbeviser og usikrede gældsbeviser |
| --- | --- |

(b)

køb, besiddelse, forvaltning og salg af luxembourgske eller udenlandske obligationer, indlånsbeviser og usikrede gældsbeviser

| (c) | køb, besiddelse, forvaltning og salg af kapitalandele i luxembourgske og udenlandske selskaber |
| --- | --- |

(c)

køb, besiddelse, forvaltning og salg af kapitalandele i luxembourgske og udenlandske selskaber

| (d) | udstedelse af lån, forskud eller garantier under enhver form til selskaber, hvori det har en direkte kapitalandel. Der kræves en minimumandel på 25 % i de nævnte selskabers kapital som garanti for sådanne lån |
| --- | --- |

(d)

udstedelse af lån, forskud eller garantier under enhver form til selskaber, hvori det har en direkte kapitalandel. Der kræves en minimumandel på 25 % i de nævnte selskabers kapital som garanti for sådanne lån

| (e) | besiddelse af guld eller værdipapirer, der er knyttet til guldværdien |
| --- | --- |

(e)

besiddelse af guld eller værdipapirer, der er knyttet til guldværdien

| (f) | udstedelse af obligationer eller indlånsbeviser (noteret på børsen eller udstedt privat) |
| --- | --- |

(f)

udstedelse af obligationer eller indlånsbeviser (noteret på børsen eller udstedt privat)

| (g) | køb og besiddelse af patenter, udnyttelse af disse patenter ved udstedelse af licenser til dets filialer og opkrævning af royalties for disse licenser (licenserne kan også tilbydes tredjemand, men der kan ikke handles med dem) |
| --- | --- |

(g)

køb og besiddelse af patenter, udnyttelse af disse patenter ved udstedelse af licenser til dets filialer og opkrævning af royalties for disse licenser (licenserne kan også tilbydes tredjemand, men der kan ikke handles med dem)

| (h) | besiddelse af varemærker og licenser som supplement til besiddelsen af et patent og udnyttelse af dem ved opkrævning af royalties hos dets filialer er ligeledes tilladt, men kun som bibeskæftigelse |
| --- | --- |

(h)

besiddelse af varemærker og licenser som supplement til besiddelsen af et patent og udnyttelse af dem ved opkrævning af royalties hos dets filialer er ligeledes tilladt, men kun som bibeskæftigelse

| (i) | besiddelse af kapitalinteresser i personselskaber på betingelse af at 1929-holdingselskabet har en andel af den indbetalte kapital på mindst 1 240 000 EUR, og at dets finansielle ansvar er begrænset til dets indskud. |
| --- | --- |

(i)

besiddelse af kapitalinteresser i personselskaber på betingelse af at 1929-holdingselskabet har en andel af den indbetalte kapital på mindst 1 240 000 EUR, og at dets finansielle ansvar er begrænset til dets indskud.

| (28) | De forbudte aktiviteter omfatter blandt andet:






  (a) | udøvelse af enhver form for industriel eller kommerciel virksomhed eller præstation af tjenesteydelser |
| --- | --- | --- |

(28)

De forbudte aktiviteter omfatter blandt andet:

(a)

udøvelse af enhver form for industriel eller kommerciel virksomhed eller præstation af tjenesteydelser

| (b) | drift af en erhvervsvirksomhed, der er åben for offentligheden |
| --- | --- |

(b)

drift af en erhvervsvirksomhed, der er åben for offentligheden

| (c) | ejendomsret til andre ejendomme end dem, selskabet benytter som sine egne lokaler |
| --- | --- |

(c)

ejendomsret til andre ejendomme end dem, selskabet benytter som sine egne lokaler

| (d) | udøvelse af agentur-, bank- eller forvaltningsvirksomhed mod betaling for andre selskaber end datterselskaber |
| --- | --- |

(d)

udøvelse af agentur-, bank- eller forvaltningsvirksomhed mod betaling for andre selskaber end datterselskaber

| (e) | udstedelse af kort- eller mellemfristede gældsbeviser |
| --- | --- |

(e)

udstedelse af kort- eller mellemfristede gældsbeviser

| (f) | udstedelse af lån, forskud eller garantier under enhver form til andre virksomheder end datterselskaber |
| --- | --- |

(f)

udstedelse af lån, forskud eller garantier under enhver form til andre virksomheder end datterselskaber

| (g) | erhvervelse af upatenterbare intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

(g)

erhvervelse af upatenterbare intellektuelle ejendomsrettigheder

| (h) | direkte deltagelse i datterselskabernes forretninger. |
| --- | --- |

(h)

direkte deltagelse i datterselskabernes forretninger.

| (29) | 1929-holdingselskaberne er undergivet tilsyn af det luxembourgske organ, »Administration de l'enregistrement et des domaines«, der har bemyndigelse til at gennemgå deres bøger, men udelukkende for at sikre, at de aktiviteter, de udøver, falder inden for de grænser, der er fastsat i loven af 1929. |
| --- | --- |

(29)

1929-holdingselskaberne er undergivet tilsyn af det luxembourgske organ, »Administration de l'enregistrement et des domaines«, der har bemyndigelse til at gennemgå deres bøger, men udelukkende for at sikre, at de aktiviteter, de udøver, falder inden for de grænser, der er fastsat i loven af 1929.

| (30) | Blandt 1929-holdingselskaberne findes der en særlig form for holdingselskab, nemlig milliardær-holdingselskabet. Det kan etableres enten ved tilførsel af aktier fra udenlandske selskaber, eller ved at forhøje den fuldt indbetalte selskabskapital og reserverne til et beløb på mindst 24 mio. EUR (1 mia. LUF). Milliardær-holdingselskaber kan vælge en skatteordning, hvor tegningsafgiften erstattes af en såkaldt indkomstskat. I henhold til det luxembourgske dekret af 1937 om milliardær-holdingselskaber opkræves denne indkomstskat af renter, der udbetales til indehavere af obligationer og andre værdipapirer, af dividende, der udloddes til aktionærerne, og af tantiemer, der udbetales til et sådant selskabs ledende medarbejdere, revisorer og kuratorer. |
| --- | --- |

(30)

Blandt 1929-holdingselskaberne findes der en særlig form for holdingselskab, nemlig milliardær-holdingselskabet. Det kan etableres enten ved tilførsel af aktier fra udenlandske selskaber, eller ved at forhøje den fuldt indbetalte selskabskapital og reserverne til et beløb på mindst 24 mio. EUR (1 mia. LUF). Milliardær-holdingselskaber kan vælge en skatteordning, hvor tegningsafgiften erstattes af en såkaldt indkomstskat. I henhold til det luxembourgske dekret af 1937 om milliardær-holdingselskaber opkræves denne indkomstskat af renter, der udbetales til indehavere af obligationer og andre værdipapirer, af dividende, der udloddes til aktionærerne, og af tantiemer, der udbetales til et sådant selskabs ledende medarbejdere, revisorer og kuratorer.

| (31) | Når de samlede renter, der udbetales til indehavere af obligationer eller andre værdipapirer for det pågældende regnskabsår, beløber sig til mindst 2,4 mio. EUR, beregnes skatten efter en skala, der omfatter 3 % af de udbetalte renter, 1,8 % af dividender, tantiemer og vederlag af et udbetalt beløb på op til 1,2 mio. EUR og 0,1 % af dividender, tantiemer og vederlag, der overstiger denne tærskel. Når de samlede renter, der udbetales til indehavere af obligationer eller andre papirer for det pågældende regnskabsår er lavere end 2,4 mio. EUR, beregnes skatten efter en anden skala, der omfatter 3 % af de udbetalte renter, 3 % af dividender, tantiemer og vederlag op til et beløb svarende til forskellen mellem 2,4 mio. EUR og de samlede udbetalte renter, 1,8 % af den del af dividenderne, der overstiger denne tærskel, op til et beløb på 1,2 mio. EUR, og 0,1 % af de resterende dividender, tantiemer og vederlag, der overstiger denne tærskel. Milliardær-holdingselskaberne er således ikke undergivet de almindelige regler for underkapitalisering, der gælder for tegningsafgifter, og der opkræves ikke kildeskat af tantiemer og vederlag. |
| --- | --- |

(31)

Når de samlede renter, der udbetales til indehavere af obligationer eller andre værdipapirer for det pågældende regnskabsår, beløber sig til mindst 2,4 mio. EUR, beregnes skatten efter en skala, der omfatter 3 % af de udbetalte renter, 1,8 % af dividender, tantiemer og vederlag af et udbetalt beløb på op til 1,2 mio. EUR og 0,1 % af dividender, tantiemer og vederlag, der overstiger denne tærskel. Når de samlede renter, der udbetales til indehavere af obligationer eller andre papirer for det pågældende regnskabsår er lavere end 2,4 mio. EUR, beregnes skatten efter en anden skala, der omfatter 3 % af de udbetalte renter, 3 % af dividender, tantiemer og vederlag op til et beløb svarende til forskellen mellem 2,4 mio. EUR og de samlede udbetalte renter, 1,8 % af den del af dividenderne, der overstiger denne tærskel, op til et beløb på 1,2 mio. EUR, og 0,1 % af de resterende dividender, tantiemer og vederlag, der overstiger denne tærskel. Milliardær-holdingselskaberne er således ikke undergivet de almindelige regler for underkapitalisering, der gælder for tegningsafgifter, og der opkræves ikke kildeskat af tantiemer og vederlag.

| (32) | Et milliardær-holdingselskabs tilladte aktiviteter omfatter blandt andet:






  (a) | finansiel bistand til selskaber, som det kontrollerer direkte eller indirekte |
| --- | --- | --- |

(32)

Et milliardær-holdingselskabs tilladte aktiviteter omfatter blandt andet:

(a)

finansiel bistand til selskaber, som det kontrollerer direkte eller indirekte

| (b) | finansiel bistand til selskaber, hvor de selskaber, det kontrollerer, har en kapitalandel på mindst 25 %, og med hvilke det opretholder konstante økonomiske forbindelser |
| --- | --- |

(b)

finansiel bistand til selskaber, hvor de selskaber, det kontrollerer, har en kapitalandel på mindst 25 %, og med hvilke det opretholder konstante økonomiske forbindelser

| (c) | finansiel bistand til filialer, som kontrolleres af de selskaber, hvor det har en kapitalandel på 25 %. |
| --- | --- |

(c)

finansiel bistand til filialer, som kontrolleres af de selskaber, hvor det har en kapitalandel på 25 %.

| (33) | Den skattefritagelse, der er beskrevet ovenfor, er på visse betingelser blevet udvidet til at omfatte »finansielle holdingselskaber«, som er en underkategori af 1929-holdingselskaberne. De beskæftiger sig med finansiering af de aktiviteter, der udøves af en koncerns datter- eller søsterselskaber. I denne forbindelse anses selskaber for at indgå i en koncern, hvis de benytter en fælles betegnelse, der er symbol på gensidig afhængighed, eller hvis koncernselskaberne har en betydelig andel (på mindst 25 %) i deres selskabskapital og indbyrdes har varige økonomiske forbindelser. |
| --- | --- |

(33)

Den skattefritagelse, der er beskrevet ovenfor, er på visse betingelser blevet udvidet til at omfatte »finansielle holdingselskaber«, som er en underkategori af 1929-holdingselskaberne. De beskæftiger sig med finansiering af de aktiviteter, der udøves af en koncerns datter- eller søsterselskaber. I denne forbindelse anses selskaber for at indgå i en koncern, hvis de benytter en fælles betegnelse, der er symbol på gensidig afhængighed, eller hvis koncernselskaberne har en betydelig andel (på mindst 25 %) i deres selskabskapital og indbyrdes har varige økonomiske forbindelser.

| (34) | I lighed med milliardær-holdingselskaberne kan et finansielt holdingselskab udøve flere aktiviteter end et 1929-holdingselskab, når det gælder koncernintern finansiering. Mens 1929-holdingselskaberne kun kan finansiere de selskaber, hvor de har en direkte kapitalandel, kan de finansielle holdingselskaber yde lån til samtlige selskaber i deres koncern. Et finansielt holdingselskabs tilladte aktiviteter omfatter blandt andet:






  (a) | finansiering af andre koncernselskaber ved lån til selskaber, hvor de ikke har nogen direkte kapitalandel, og i selskaber, hvor de har en sådan andel |
| --- | --- | --- |

(34)

I lighed med milliardær-holdingselskaberne kan et finansielt holdingselskab udøve flere aktiviteter end et 1929-holdingselskab, når det gælder koncernintern finansiering. Mens 1929-holdingselskaberne kun kan finansiere de selskaber, hvor de har en direkte kapitalandel, kan de finansielle holdingselskaber yde lån til samtlige selskaber i deres koncern. Et finansielt holdingselskabs tilladte aktiviteter omfatter blandt andet:

(a)

finansiering af andre koncernselskaber ved lån til selskaber, hvor de ikke har nogen direkte kapitalandel, og i selskaber, hvor de har en sådan andel

| (b) | udstedelse af obligationer og anvendelse af provenuet herved til finansiering af ethvert andet koncernselskabs aktiviteter |
| --- | --- |

(b)

udstedelse af obligationer og anvendelse af provenuet herved til finansiering af ethvert andet koncernselskabs aktiviteter

| (c) | betaling af fakturaer som factoringselskab inden for koncernen |
| --- | --- |

(c)

betaling af fakturaer som factoringselskab inden for koncernen

| (d) | modtagelse af kontante indskud fra koncernselskaber med henblik på lån til andre selskaber. |
| --- | --- |

(d)

modtagelse af kontante indskud fra koncernselskaber med henblik på lån til andre selskaber.

| (35) | Den 6. november 2003 forelagde den luxembourgske regering parlamentet lovforslag nr. 5231 om ændring af lov af 31. juli 1929 om ordningen for1929-holdingselskaber. Det luxembourgske parlament vedtog lovforslaget med en række ændringer den 19. april 2005. Den nye lov blev indført den 21. juni 2005 og offentliggjort i Luxembourgs lovtidende den 22. juni 2005. Loven af 21. juni 2005 trådte i kraft den 1. juli 2005. |
| --- | --- |

(35)

Den 6. november 2003 forelagde den luxembourgske regering parlamentet lovforslag nr. 5231 om ændring af lov af 31. juli 1929 om ordningen for1929-holdingselskaber. Det luxembourgske parlament vedtog lovforslaget med en række ændringer den 19. april 2005. Den nye lov blev indført den 21. juni 2005 og offentliggjort i Luxembourgs lovtidende den 22. juni 2005. Loven af 21. juni 2005 trådte i kraft den 1. juli 2005.

| (36) | I henhold til denne lov vil holdingselskaber, som modtager mindst 5 % af det samlede udbytte, der er udloddet i det pågældende regnskabsår af selskaber, som er valutaudlændinge, og som ikke skal betale en selskabsskat svarende til den luxembourgske, miste deres status som 1929-holdingselskab og dermed blive underlagt de almindelige skatteregler. I de parlamentsdokumenter, der ledsager lovforslaget, forklares det, at en indkomstskat skal opkræves efter en sats på mindst 11 % (dvs. 50 % af den luxembourgske selskabsskat), for at den kan betragtes som svarende til den luxembourgske indkomstskat, ligesom dens beregningsgrundlag skal være det samme som det, der anvendes i Luxembourg. |
| --- | --- |

(36)

I henhold til denne lov vil holdingselskaber, som modtager mindst 5 % af det samlede udbytte, der er udloddet i det pågældende regnskabsår af selskaber, som er valutaudlændinge, og som ikke skal betale en selskabsskat svarende til den luxembourgske, miste deres status som 1929-holdingselskab og dermed blive underlagt de almindelige skatteregler. I de parlamentsdokumenter, der ledsager lovforslaget, forklares det, at en indkomstskat skal opkræves efter en sats på mindst 11 % (dvs. 50 % af den luxembourgske selskabsskat), for at den kan betragtes som svarende til den luxembourgske indkomstskat, ligesom dens beregningsgrundlag skal være det samme som det, der anvendes i Luxembourg.

| (37) | Det fremgår af bemærkningerne til denne lov, at disse ændringer er vedtaget for at bringe skattereglerne for 1929-holdingselskaberne i overensstemmelse med de henstillinger, som Rådet rettede til de luxembourgske myndigheder den 3. juni 2003 ved evalueringen efter adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning. Den nye lov har således indført en overgangsordning, som sikrer de eksisterende fordele for virksomheder med status som 1929-holdingselskaber eller milliardær-holdingselskaber fra lovens ikrafttræden til den 1. januar 2011. |
| --- | --- |

(37)

Det fremgår af bemærkningerne til denne lov, at disse ændringer er vedtaget for at bringe skattereglerne for 1929-holdingselskaberne i overensstemmelse med de henstillinger, som Rådet rettede til de luxembourgske myndigheder den 3. juni 2003 ved evalueringen efter adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning. Den nye lov har således indført en overgangsordning, som sikrer de eksisterende fordele for virksomheder med status som 1929-holdingselskaber eller milliardær-holdingselskaber fra lovens ikrafttræden til den 1. januar 2011.

III.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (38) | Kommissionen fastslog i sin beslutning af 9. februar 2006, at ordningen for 1929-holdingselskaber måtte betragtes som støtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. Kommissionen mente nemlig, at ordningen alene gav de pågældende holdingselskaber en række økonomiske fordele, som bestod i ekstraordinær fritagelse for selskabsskat, kildeskat, nettoværdiskat og ejendomsskat. Disse fordele gav sig udslag i, at holdingselskaberne og de koncerner, de tilhører, fik reduceret deres skattemæssige forpligtelser over for den luxembourgske stat. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen fastslog i sin beslutning af 9. februar 2006, at ordningen for 1929-holdingselskaber måtte betragtes som støtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. Kommissionen mente nemlig, at ordningen alene gav de pågældende holdingselskaber en række økonomiske fordele, som bestod i ekstraordinær fritagelse for selskabsskat, kildeskat, nettoværdiskat og ejendomsskat. Disse fordele gav sig udslag i, at holdingselskaberne og de koncerner, de tilhører, fik reduceret deres skattemæssige forpligtelser over for den luxembourgske stat.

| (39) | Kommissionen mente, at det på grund af disse fordele så ud til, at der blev anvendt statsmidler i form af et skatteprovenutab for den luxembourgske stat. Ordningen syntes at være selektiv, da den var forbeholdt virksomheder, der var organiseret som holdingselskaber, og som udelukkende udøvede bestemte typer aktiviteter, især finansieringsvirksomhed, forvaltning, udstedelse af licenser og långivning. Ordningen var desuden begrænset til koncerninterne aktiviteter, idet virksomhederne skulle operere inden for en koncern for at være omfattet af ordningen. Ordningen var dermed ikke åben for alle virksomheder, men kun for virksomheder, der indgik i en koncernstruktur med etablering af et holdingselskab i Luxembourg, som udelukkende skulle udøve bestemte aktiviteter, såsom finansiering, forvaltning af kapitalinteresser, samordning og udstedelse af licenser og patenter. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen mente, at det på grund af disse fordele så ud til, at der blev anvendt statsmidler i form af et skatteprovenutab for den luxembourgske stat. Ordningen syntes at være selektiv, da den var forbeholdt virksomheder, der var organiseret som holdingselskaber, og som udelukkende udøvede bestemte typer aktiviteter, især finansieringsvirksomhed, forvaltning, udstedelse af licenser og långivning. Ordningen var desuden begrænset til koncerninterne aktiviteter, idet virksomhederne skulle operere inden for en koncern for at være omfattet af ordningen. Ordningen var dermed ikke åben for alle virksomheder, men kun for virksomheder, der indgik i en koncernstruktur med etablering af et holdingselskab i Luxembourg, som udelukkende skulle udøve bestemte aktiviteter, såsom finansiering, forvaltning af kapitalinteresser, samordning og udstedelse af licenser og patenter.

| (40) | Kommissionen fremførte i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at denne fordel indebar konkurrenceforvridninger og påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne, da de finansierings- og forvaltningsaktiviteter, som 1929-holdingselskaberne normalt udøver, generelt foregår på de internationale markeder, hvor konkurrencen er intens. Det kunne også skabe konkurrenceforvridninger, at 1929-holdingselskaberne blev favoriseret i forhold til leverandører af tjenesteydelser og uafhængige finansielle mellemmænd, bl.a. banker og traditionelle konsulentvirksomheder. Samhandelen syntes at blive påvirket af de fordele, som ordningen for 1929-holdingselskaber indebar, da denne ordning kun favoriserer de holdingselskaber, der udøver en række finansielle aktiviteter, som hovedsagelig er grænseoverskridende. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen fremførte i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at denne fordel indebar konkurrenceforvridninger og påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne, da de finansierings- og forvaltningsaktiviteter, som 1929-holdingselskaberne normalt udøver, generelt foregår på de internationale markeder, hvor konkurrencen er intens. Det kunne også skabe konkurrenceforvridninger, at 1929-holdingselskaberne blev favoriseret i forhold til leverandører af tjenesteydelser og uafhængige finansielle mellemmænd, bl.a. banker og traditionelle konsulentvirksomheder. Samhandelen syntes at blive påvirket af de fordele, som ordningen for 1929-holdingselskaber indebar, da denne ordning kun favoriserer de holdingselskaber, der udøver en række finansielle aktiviteter, som hovedsagelig er grænseoverskridende.

| (41) | Ingen af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, kunne tilsyneladende anvendes, da den pågældende foranstaltning måtte betragtes som driftsstøtte, der ikke var forbundet med gennemførelse af særlige projekter, men kun syntes at mindske støttemodtagernes normale omkostninger uden at bidrage til at nå et fællesskabsmål. |
| --- | --- |

(41)

Ingen af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, kunne tilsyneladende anvendes, da den pågældende foranstaltning måtte betragtes som driftsstøtte, der ikke var forbundet med gennemførelse af særlige projekter, men kun syntes at mindske støttemodtagernes normale omkostninger uden at bidrage til at nå et fællesskabsmål.

| (42) | Kommissionen konkluderede endvidere, at der var tale om eksisterende støtte efter artikel 1, litra b), punkt i), i forordning (EF) nr. 659/1999. I denne forbindelse så det ikke ud til, at lov af 2005 om ændring af ordningen for 1929-holdingselskaber ændrede den pågældende støttes status som eksisterende, idet den ikke ændrede de fordele, som ordningen indebærer, men midlertidigt begrænsede antallet af støttemodtagere til virksomheder, der ikke modtager bestemte former for dividende, som er undergivet en reduceret beskatning uden for Luxembourg. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen konkluderede endvidere, at der var tale om eksisterende støtte efter artikel 1, litra b), punkt i), i forordning (EF) nr. 659/1999. I denne forbindelse så det ikke ud til, at lov af 2005 om ændring af ordningen for 1929-holdingselskaber ændrede den pågældende støttes status som eksisterende, idet den ikke ændrede de fordele, som ordningen indebærer, men midlertidigt begrænsede antallet af støttemodtagere til virksomheder, der ikke modtager bestemte former for dividende, som er undergivet en reduceret beskatning uden for Luxembourg.

| (43) | Ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure opfordrede Kommissionen de luxembourgske myndigheder til at fremsende alle de oplysninger, der kunne være nyttige for vurderingen af den pågældende ordnings virkninger for samhandelen, navnlig inden for sektoren for finansielle tjenester. Den opfordrede også Luxembourg og andre interesserede parter til at udtale sig om, hvorvidt støttemodtagerne eventuelt havde en berettiget forventning, som kunne begrunde vedtagelse af overgangsforanstaltninger i det tilfælde, hvor den pågældende ordning blev krævet ophævet. |
| --- | --- |

(43)

Ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure opfordrede Kommissionen de luxembourgske myndigheder til at fremsende alle de oplysninger, der kunne være nyttige for vurderingen af den pågældende ordnings virkninger for samhandelen, navnlig inden for sektoren for finansielle tjenester. Den opfordrede også Luxembourg og andre interesserede parter til at udtale sig om, hvorvidt støttemodtagerne eventuelt havde en berettiget forventning, som kunne begrunde vedtagelse af overgangsforanstaltninger i det tilfælde, hvor den pågældende ordning blev krævet ophævet.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DE LUXEMBOURGSKE MYNDIGHEDER OG ANDRE INTERESSEREDE PARTER

| (44) | Efter offentliggørelsen af Kommissionens beslutning af 9. februar 2006 i Den Europæiske Unions Tidende
   (18) blev der ikke formelt fremsat bemærkninger fra andre interesserede parter. Flere repræsentanter for 1929-holdingselskaberne tog dog uformelt kontakt til Kommissionen for blandt andet at få oplysninger om, hvilke juridiske konsekvenser Kommissionens formelle undersøgelsesprocedure efter traktatens artikel 88, stk. 2, ville få for privatpersoner, og hvorvidt de skattefritagelser, som de havde opnået, var lovlige. |
| --- | --- |

(44)

Efter offentliggørelsen af Kommissionens beslutning af 9. februar 2006 i Den Europæiske Unions Tidende
   (18) blev der ikke formelt fremsat bemærkninger fra andre interesserede parter. Flere repræsentanter for 1929-holdingselskaberne tog dog uformelt kontakt til Kommissionen for blandt andet at få oplysninger om, hvilke juridiske konsekvenser Kommissionens formelle undersøgelsesprocedure efter traktatens artikel 88, stk. 2, ville få for privatpersoner, og hvorvidt de skattefritagelser, som de havde opnået, var lovlige.

| (45) | De luxembourgske myndigheder fremsatte bemærkninger ved brev af 13. april 2006. De gav i denne forbindelse udtryk for, at de var uenige i, at ordningen for skattefritagelse for 1929-holdingselskaberne skulle anses for støtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. Luxembourg kommenterede ikke den pågældende skattefritagelsesordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(45)

De luxembourgske myndigheder fremsatte bemærkninger ved brev af 13. april 2006. De gav i denne forbindelse udtryk for, at de var uenige i, at ordningen for skattefritagelse for 1929-holdingselskaberne skulle anses for støtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. Luxembourg kommenterede ikke den pågældende skattefritagelsesordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| (46) | Ved brev af 13. april 2006 afslog Luxembourg desuden at fremsende oplysninger, der kunne være nyttige for vurderingen af den pågældende foranstaltning og dens virkninger for konkurrencen og samhandelen, bl.a. inden for sektoren for finansielle tjenester, koncerninterne aktiviteter og forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder. Der blev ikke fremsendt oplysninger om de investeringer, som 1929-holdingselskaberne har forvaltet, og heller ikke nogen fortegnelse over 1929-holdingselskaberne. De luxembourgske myndigheder fremførte i denne forbindelse, at 1929-holdingselskaberne ikke skulle godkendes administrativt, og at det derfor var umuligt at opstille en liste over dem. |
| --- | --- |

(46)

Ved brev af 13. april 2006 afslog Luxembourg desuden at fremsende oplysninger, der kunne være nyttige for vurderingen af den pågældende foranstaltning og dens virkninger for konkurrencen og samhandelen, bl.a. inden for sektoren for finansielle tjenester, koncerninterne aktiviteter og forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder. Der blev ikke fremsendt oplysninger om de investeringer, som 1929-holdingselskaberne har forvaltet, og heller ikke nogen fortegnelse over 1929-holdingselskaberne. De luxembourgske myndigheder fremførte i denne forbindelse, at 1929-holdingselskaberne ikke skulle godkendes administrativt, og at det derfor var umuligt at opstille en liste over dem.

| (47) | Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt de virksomheder, som er omfattet af fritagelsesordningen, kan have en berettiget forventning, som kan begrunde vedtagelse af overgangsforanstaltninger i tilfælde af en endelig negativ beslutning, bemærkede de luxembourgske myndigheder, at en eventuel ophævelse af ordningen for 1929-holdingselskaber ville få en sådan indvirkning på skattesystemet i Luxembourg, at det ville være nødvendigt at beskytte forventningerne hos de virksomheder, der er omfattet af denne ordning. Disse kan nemlig ikke udsættes for, at deres juridiske status afskaffes helt »fra den ene dag til den anden«. |
| --- | --- |

(47)

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt de virksomheder, som er omfattet af fritagelsesordningen, kan have en berettiget forventning, som kan begrunde vedtagelse af overgangsforanstaltninger i tilfælde af en endelig negativ beslutning, bemærkede de luxembourgske myndigheder, at en eventuel ophævelse af ordningen for 1929-holdingselskaber ville få en sådan indvirkning på skattesystemet i Luxembourg, at det ville være nødvendigt at beskytte forventningerne hos de virksomheder, der er omfattet af denne ordning. Disse kan nemlig ikke udsættes for, at deres juridiske status afskaffes helt »fra den ene dag til den anden«.

| (48) | Ved brev af 13. april 2006 benægter de luxembourgske myndigheder af nedenstående årsager, at den pågældende skatteordning skal betragtes som støtte. |
| --- | --- |

(48)

Ved brev af 13. april 2006 benægter de luxembourgske myndigheder af nedenstående årsager, at den pågældende skatteordning skal betragtes som støtte.

| (49) | For det første indebar ordningen for 1929-holdingselskaber ikke nogen fordele i forhold til de almindelige beskatningsregler for holdingselskaber. Den tog udelukkende sigte på at undgå en mangedobling af den skattebyrde, der er forbundet med overskud, som udloddes af driftsselskaber. Uden den pågældende fritagelsesordning ville 1929-holdingselskaberne nemlig blive straffet skattemæssigt, fordi et driftsselskabs overskud i første omfang beskattes som selskabets overskud og i anden omgang, ved udlodningen, beskattes som holdingselskabets indtægter og endelig — ved yderligere udlodning — som aktionærens udbytte. |
| --- | --- |

(49)

For det første indebar ordningen for 1929-holdingselskaber ikke nogen fordele i forhold til de almindelige beskatningsregler for holdingselskaber. Den tog udelukkende sigte på at undgå en mangedobling af den skattebyrde, der er forbundet med overskud, som udloddes af driftsselskaber. Uden den pågældende fritagelsesordning ville 1929-holdingselskaberne nemlig blive straffet skattemæssigt, fordi et driftsselskabs overskud i første omfang beskattes som selskabets overskud og i anden omgang, ved udlodningen, beskattes som holdingselskabets indtægter og endelig — ved yderligere udlodning — som aktionærens udbytte.

| (50) | For det andet mener de luxembourgske myndigheder ikke, at ordningen for 1929-holdingselskaber er selektiv og dermed fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Alle virksomheder i den samme faktiske og retlige situation, især med hensyn til køb af kapitalinteresser, forvaltning, finansiering og udnyttelse af kapitalinteresser i kontrollerede selskaber, kan nemlig være omfattet af ordningen. |
| --- | --- |

(50)

For det andet mener de luxembourgske myndigheder ikke, at ordningen for 1929-holdingselskaber er selektiv og dermed fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Alle virksomheder i den samme faktiske og retlige situation, især med hensyn til køb af kapitalinteresser, forvaltning, finansiering og udnyttelse af kapitalinteresser i kontrollerede selskaber, kan nemlig være omfattet af ordningen.

| (51) | Endelig kan ordningen for 1929-holdingselskaber ikke fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen inden for Fællesskabet, da de holdingselskaber, der er omfattet, udelukkende er passive indkomstmodtagere og ikke befinder i samme situation som de øvrige operatører, der præsterer tjenesteydelser uafhængigt. Under alle omstændigheder har Kommissionen ikke påvist, at den pågældende ordning styrker 1929-holdingselskabernes stilling i forhold til de øvrige typer holdingselskaber. |
| --- | --- |

(51)

Endelig kan ordningen for 1929-holdingselskaber ikke fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen inden for Fællesskabet, da de holdingselskaber, der er omfattet, udelukkende er passive indkomstmodtagere og ikke befinder i samme situation som de øvrige operatører, der præsterer tjenesteydelser uafhængigt. Under alle omstændigheder har Kommissionen ikke påvist, at den pågældende ordning styrker 1929-holdingselskabernes stilling i forhold til de øvrige typer holdingselskaber.

V.   VURDERING AF ORDNINGEN

| (52) | I henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(52)

I henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (53) | Kommissionvven har omhyggeligt undersøgt ordningen for 1929-holdingselskaberne på grundlag af de luxembourgske myndigheders bemærkninger. De mange indvendinger har dog ikke givet Kommissionen mulighed for at ændre sin foreløbige vurdering, nemlig at de skattefordele, som ordningen giver disse selskaber, skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionvven har omhyggeligt undersøgt ordningen for 1929-holdingselskaberne på grundlag af de luxembourgske myndigheders bemærkninger. De mange indvendinger har dog ikke givet Kommissionen mulighed for at ændre sin foreløbige vurdering, nemlig at de skattefordele, som ordningen giver disse selskaber, skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1.

| (54) | Det skal erindres, at følgende kumulative betingelser skal være opfyldt, for at en national foranstaltning kan betragtes som statsstøtte: 1) den pågældende foranstaltning indebærer en fordel, 2) denne fordel gives ved hjælp af statsmidler, 3) fordelen er selektiv, og 4) den pågældende foranstaltning fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og vil kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne (19). |
| --- | --- |

(54)

Det skal erindres, at følgende kumulative betingelser skal være opfyldt, for at en national foranstaltning kan betragtes som statsstøtte: 1) den pågældende foranstaltning indebærer en fordel, 2) denne fordel gives ved hjælp af statsmidler, 3) fordelen er selektiv, og 4) den pågældende foranstaltning fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og vil kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne (19).

| (55) | I den foreliggende sag mener Kommissionen, at lov af 1929 giver skattefordele, som ikke er begrænset til afskaffelsen af dobbeltbeskatningen af andre holdingselskabers indkomster i Luxemburg, dvs. selskaber, der principielt er skattepligtige, men er fradragsberettigede med hensyn til de skatter, der allerede er betalt enten i Luxembourg eller i udlandet. |
| --- | --- |

(55)

I den foreliggende sag mener Kommissionen, at lov af 1929 giver skattefordele, som ikke er begrænset til afskaffelsen af dobbeltbeskatningen af andre holdingselskabers indkomster i Luxemburg, dvs. selskaber, der principielt er skattepligtige, men er fradragsberettigede med hensyn til de skatter, der allerede er betalt enten i Luxembourg eller i udlandet.

| (56) | Kommissionen mener i denne forbindelse, at ordningen giver en række skattefordele i forhold til de almindelige regler, og at disse fordele begunstiger visse virksomheder, der udøver et begrænset antal aktiviteter i Luxembourg, som generelt er af finansiel art. Ordningen er derfor selektiv. I betragtning af de mange indvendinger, Luxembourg har rejst, finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at redegøre nærmere for årsagerne til, at den pågældende ordning, som er beskrevet ovenfor, opfylder alle de betingelser, der er nævnt i betragtning (53). |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen mener i denne forbindelse, at ordningen giver en række skattefordele i forhold til de almindelige regler, og at disse fordele begunstiger visse virksomheder, der udøver et begrænset antal aktiviteter i Luxembourg, som generelt er af finansiel art. Ordningen er derfor selektiv. I betragtning af de mange indvendinger, Luxembourg har rejst, finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at redegøre nærmere for årsagerne til, at den pågældende ordning, som er beskrevet ovenfor, opfylder alle de betingelser, der er nævnt i betragtning (53).

| (57) | Luxembourg fremførte i sine bemærkninger af 13. april 2006, at ordningen for 1929-holdingselskaberne var en generel skatteordning, der fandt anvendelse på virksomheder, som kun havde passive indkomster, der allerede var beskattet på indtjeningstidspunktet, uanset virksomhedernes størrelse, aktivitetsområde og retlige form. Luxembourg hævdede desuden, at ordningen var berettiget i henhold til det luxembourgske skattesystem, der tager sigte på at undgå dobbeltbeskatning, idet fuldt skattepligtige virksomheder har adgang til andre tilsvarende ordninger for at undgå dobbeltbeskatning. Ifølge Luxembourg indebar ordningen ingen fordele af nedenstående hovedårsager. |
| --- | --- |

(57)

Luxembourg fremførte i sine bemærkninger af 13. april 2006, at ordningen for 1929-holdingselskaberne var en generel skatteordning, der fandt anvendelse på virksomheder, som kun havde passive indkomster, der allerede var beskattet på indtjeningstidspunktet, uanset virksomhedernes størrelse, aktivitetsområde og retlige form. Luxembourg hævdede desuden, at ordningen var berettiget i henhold til det luxembourgske skattesystem, der tager sigte på at undgå dobbeltbeskatning, idet fuldt skattepligtige virksomheder har adgang til andre tilsvarende ordninger for at undgå dobbeltbeskatning. Ifølge Luxembourg indebar ordningen ingen fordele af nedenstående hovedårsager.

| (58) | For det første omfattede selskabsskattesystemet i Luxembourg en række ordninger, der kunne anvendes alternativt i tilsvarende situationer, og som alle virksomheder havde adgang til uden forskelsbehandling. Et sådant system kunne derfor ikke medføre fordele som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, i overensstemmelse med Domstolens dom i »Banks«-sagen (20). I denne dom havde Domstolen nemlig fastslået, at der ikke er tale om støtte, når alle virksomheder uden forskelsbehandling har adgang til forskellige beskatningsformer, som eventuelt indebærer fordele alt efter, hvad virksomhederne rent faktisk vælger. |
| --- | --- |

(58)

For det første omfattede selskabsskattesystemet i Luxembourg en række ordninger, der kunne anvendes alternativt i tilsvarende situationer, og som alle virksomheder havde adgang til uden forskelsbehandling. Et sådant system kunne derfor ikke medføre fordele som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, i overensstemmelse med Domstolens dom i »Banks«-sagen (20). I denne dom havde Domstolen nemlig fastslået, at der ikke er tale om støtte, når alle virksomheder uden forskelsbehandling har adgang til forskellige beskatningsformer, som eventuelt indebærer fordele alt efter, hvad virksomhederne rent faktisk vælger.

| (59) | For det andet mente de luxembourgske myndigheder, at den skattebyrde, der påhviler 1929-holdingselskaberne, burde evalueres under hensyn til alle ordningens elementer, såvel de fordelagtige som de ufordelagtige. Det var dog indlysende, at Kommissionen ikke havde fulgt denne fremgangsmåde. De luxembourgske myndigheder fremførte, at de ved brev af 13. april 2006 havde givet tre eksempler på 1929-holdingselskaber, som anvendelsen af den pågældende ordning havde defavoriseret i forhold til de skattepligtige holdingselskaber. |
| --- | --- |

(59)

For det andet mente de luxembourgske myndigheder, at den skattebyrde, der påhviler 1929-holdingselskaberne, burde evalueres under hensyn til alle ordningens elementer, såvel de fordelagtige som de ufordelagtige. Det var dog indlysende, at Kommissionen ikke havde fulgt denne fremgangsmåde. De luxembourgske myndigheder fremførte, at de ved brev af 13. april 2006 havde givet tre eksempler på 1929-holdingselskaber, som anvendelsen af den pågældende ordning havde defavoriseret i forhold til de skattepligtige holdingselskaber.

| (60) | Kommissionen er ikke enig i de luxembourgske myndigheders konklusioner, for i modsætning til, hvad de har fremført, er den pågældende ordning kendetegnet ved flere skattefritagelser, især fritagelse for indkomstskat, kommunal erhvervsskat og nettoværdiafgiften. Disse fritagelser må betragtes som en undtagelse fra de normale regler for beskatning af disse selskaber. De tager heller ikke udelukkende sigte på at undgå dobbeltbeskatning af indkomster, men at fritage visse økonomiske aktiviteter, der er omhandlet af lov af 31. juli 1929, og som udøves af de skattefritagne holdingselskaber, for en række skatter. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen er ikke enig i de luxembourgske myndigheders konklusioner, for i modsætning til, hvad de har fremført, er den pågældende ordning kendetegnet ved flere skattefritagelser, især fritagelse for indkomstskat, kommunal erhvervsskat og nettoværdiafgiften. Disse fritagelser må betragtes som en undtagelse fra de normale regler for beskatning af disse selskaber. De tager heller ikke udelukkende sigte på at undgå dobbeltbeskatning af indkomster, men at fritage visse økonomiske aktiviteter, der er omhandlet af lov af 31. juli 1929, og som udøves af de skattefritagne holdingselskaber, for en række skatter.

| (61) | Selv om ordningen for 1929-holdingselskaber ikke omfatter alle de skatter, som luxembourgske selskaber principielt skal betale (21), omfatter denne procedure kun de påviste skattefritagelser og en række personskatter, som selskaberne er fritaget for (22). 1929-holdingselskaberne er helt fritaget for direkte skatter, især indkomstskat, kommunal erhvervsskat og nettoværdiskat (formueskat). |
| --- | --- |

(61)

Selv om ordningen for 1929-holdingselskaber ikke omfatter alle de skatter, som luxembourgske selskaber principielt skal betale (21), omfatter denne procedure kun de påviste skattefritagelser og en række personskatter, som selskaberne er fritaget for (22). 1929-holdingselskaberne er helt fritaget for direkte skatter, især indkomstskat, kommunal erhvervsskat og nettoværdiskat (formueskat).

| (62) | I betragtning af ovenstående erkender Kommissionen, at 1929-holdingselskaberne skal betale ejendomsskat i henhold til lov af 1. december 1936, og at de ikke opnår fordele i denne forbindelse, således som Kommissionen havde fremført i sin beslutning af 9. februar 2006. |
| --- | --- |

(62)

I betragtning af ovenstående erkender Kommissionen, at 1929-holdingselskaberne skal betale ejendomsskat i henhold til lov af 1. december 1936, og at de ikke opnår fordele i denne forbindelse, således som Kommissionen havde fremført i sin beslutning af 9. februar 2006.

| (63) | 1929-holdingselskabernes fritagelse for indkomstskat og kommunal erhvervsskat strækker sig for holdingindkomsternes (udbytter og kapitalgevinster) vedkommende langt videre end den skattefritagelse for udbytter og kapitalgevinster, der gives skattepligtige holdingselskaber for at undgå dobbeltbeskatning. 1929-holdingselskaberne er således fritaget uafhængigt af, om de opfylder betingelserne for at være omfattet af de almindelige regler for fritagelse, der tager sigte på at undgå dobbeltbeskatning (23). De er dermed automatisk fritaget i modsætning til de skattepligtige holdingselskaber. Under disse omstændigheder mener Kommissionen, at den pågældende fritagelse giver 1929-holdingselskaberne en fordel ved at reducere de omkostninger, de normalt selv skal afholde over deres budget (24). |
| --- | --- |

(63)

1929-holdingselskabernes fritagelse for indkomstskat og kommunal erhvervsskat strækker sig for holdingindkomsternes (udbytter og kapitalgevinster) vedkommende langt videre end den skattefritagelse for udbytter og kapitalgevinster, der gives skattepligtige holdingselskaber for at undgå dobbeltbeskatning. 1929-holdingselskaberne er således fritaget uafhængigt af, om de opfylder betingelserne for at være omfattet af de almindelige regler for fritagelse, der tager sigte på at undgå dobbeltbeskatning (23). De er dermed automatisk fritaget i modsætning til de skattepligtige holdingselskaber. Under disse omstændigheder mener Kommissionen, at den pågældende fritagelse giver 1929-holdingselskaberne en fordel ved at reducere de omkostninger, de normalt selv skal afholde over deres budget (24).

| (64) | Med hensyn til indkomstskat og kommunal erhvervsskat skal Kommissionen tilføje, at renter og royalties, som 1929-holdingselskaber får udbetalt, er helt fritaget i strid med de almindelige skatteregler, der finder anvendelse på andre holdingselskaber i Luxembourg. Denne fritagelse kan dog ikke begrundes med ønsket om at forhindre dobbeltbeskatning af disse indtægter, da omkostningerne herved fradrages i de foregående led af dem, der afholder dem. Fritagelsen for disse indtægter i henhold til lov af 31. juli 1929 er dermed en undtagelse og i strid med det princip, at renter og royalties pålægges indkomstskat mindst én gang. Da der hermed er tale om en undtagelse, mener Kommissionen også, at 1929-holdingselskaberne i dette tilfælde opnår en reduktion af de omkostninger, de normalt selv skal afholde over deres budget. |
| --- | --- |

(64)

Med hensyn til indkomstskat og kommunal erhvervsskat skal Kommissionen tilføje, at renter og royalties, som 1929-holdingselskaber får udbetalt, er helt fritaget i strid med de almindelige skatteregler, der finder anvendelse på andre holdingselskaber i Luxembourg. Denne fritagelse kan dog ikke begrundes med ønsket om at forhindre dobbeltbeskatning af disse indtægter, da omkostningerne herved fradrages i de foregående led af dem, der afholder dem. Fritagelsen for disse indtægter i henhold til lov af 31. juli 1929 er dermed en undtagelse og i strid med det princip, at renter og royalties pålægges indkomstskat mindst én gang. Da der hermed er tale om en undtagelse, mener Kommissionen også, at 1929-holdingselskaberne i dette tilfælde opnår en reduktion af de omkostninger, de normalt selv skal afholde over deres budget.

| (65) | Hvad angår kildeskat af udloddet overskud, udbytter og royalties, som 1929-holdingselskaberne har udbetalt, konstaterer Kommissionen, at disse holdingselskaber ikke er forpligtede til at indeholde den normale kildeskat i Luxembourg for betalinger til valutaudlændinge, herunder — for milliardær-holdingselskabernes vedkommende — kildeskat af tantiemer. Kommissionen mener derfor, at 1929-holdingselskaberne også i dette tilfælde opnår en reduktion af de omkostninger, de normalt selv skal afholde over deres budget. |
| --- | --- |

(65)

Hvad angår kildeskat af udloddet overskud, udbytter og royalties, som 1929-holdingselskaberne har udbetalt, konstaterer Kommissionen, at disse holdingselskaber ikke er forpligtede til at indeholde den normale kildeskat i Luxembourg for betalinger til valutaudlændinge, herunder — for milliardær-holdingselskabernes vedkommende — kildeskat af tantiemer. Kommissionen mener derfor, at 1929-holdingselskaberne også i dette tilfælde opnår en reduktion af de omkostninger, de normalt selv skal afholde over deres budget.

| (66) | Selv om man antager, at denne fritagelse for kildeskat favoriserer indkomstmodtagerne direkte og kun favoriserer 1929-holdingselskaberne indirekte, mener Kommissionen, at den under alle omstændigheder medfører, at sidstnævnte fritages for omkostninger, som udloddende selskaber, der er skattepligtige selskaber i Luxembourg, normalt selv skal afholde. Denne vurdering bekræftes af, at den anvendte sats i forbindelse med kildeskat er højere, hvis omkostningerne afholdes af det udloddende selskab, og at dette selskab ikke er juridisk forpligtet til i så fald at vælte skatten over på indkomstmodtageren. Desuden opnår 1929-holdingselskaberne en indirekte fordel ved den lettere adgang til risikovillig kapital/lånekapital, der er forbundet med det højere afkast, som investorernes skattefritagelse medfører. |
| --- | --- |

(66)

Selv om man antager, at denne fritagelse for kildeskat favoriserer indkomstmodtagerne direkte og kun favoriserer 1929-holdingselskaberne indirekte, mener Kommissionen, at den under alle omstændigheder medfører, at sidstnævnte fritages for omkostninger, som udloddende selskaber, der er skattepligtige selskaber i Luxembourg, normalt selv skal afholde. Denne vurdering bekræftes af, at den anvendte sats i forbindelse med kildeskat er højere, hvis omkostningerne afholdes af det udloddende selskab, og at dette selskab ikke er juridisk forpligtet til i så fald at vælte skatten over på indkomstmodtageren. Desuden opnår 1929-holdingselskaberne en indirekte fordel ved den lettere adgang til risikovillig kapital/lånekapital, der er forbundet med det højere afkast, som investorernes skattefritagelse medfører.

| (67) | Endelig er 1929-holdingselskaberne ikke forpligtede til at betale den nettoværdiskat, som gælder for selskaber, der er skattepligtige i Luxembourg. Selv om man antager, at denne fritagelse kun har begrænset økonomisk betydning, fritager den dog 1929-holdingselskaberne for en omkostning, der normalt påhviler selskaber i Luxembourg. |
| --- | --- |

(67)

Endelig er 1929-holdingselskaberne ikke forpligtede til at betale den nettoværdiskat, som gælder for selskaber, der er skattepligtige i Luxembourg. Selv om man antager, at denne fritagelse kun har begrænset økonomisk betydning, fritager den dog 1929-holdingselskaberne for en omkostning, der normalt påhviler selskaber i Luxembourg.

| (68) | Det fremgår af det ovenstående, at de pågældende fordele efter Kommissionens opfattelse skal betragtes som undtagelser, der kan favorisere visse virksomheder i forhold til andre, som befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation, når det gælder ordningens målsætning — nemlig at forhindre dobbeltbeskatning. Kommissionen mener i denne forbindelse, at de luxembourgske myndigheders henvisning til Banks-dommen er irrelevant. I denne sag er der nemlig ingen af de forskellige beskatningsformer, der på forhånd optræder som den mest fordelagtige. I den foreliggende sag må det dog konstateres, at skattefritagelse principielt er mere fordelagtig end indkomstbeskatning. Kommissionen konkluderer derfor, at 1929-holdingselskaberne ikke alene har mulighed for at få nedsat de omkostninger, der normalt skal afholdes over deres budget, men faktisk opnår en sådan nedsættelse i praksis. |
| --- | --- |

(68)

Det fremgår af det ovenstående, at de pågældende fordele efter Kommissionens opfattelse skal betragtes som undtagelser, der kan favorisere visse virksomheder i forhold til andre, som befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation, når det gælder ordningens målsætning — nemlig at forhindre dobbeltbeskatning. Kommissionen mener i denne forbindelse, at de luxembourgske myndigheders henvisning til Banks-dommen er irrelevant. I denne sag er der nemlig ingen af de forskellige beskatningsformer, der på forhånd optræder som den mest fordelagtige. I den foreliggende sag må det dog konstateres, at skattefritagelse principielt er mere fordelagtig end indkomstbeskatning. Kommissionen konkluderer derfor, at 1929-holdingselskaberne ikke alene har mulighed for at få nedsat de omkostninger, der normalt skal afholdes over deres budget, men faktisk opnår en sådan nedsættelse i praksis.

| (69) | De tre eksempler, som de luxembourgske myndigheder nævnte i deres brev af 13. april 2006, kan ikke ændre den konklusion, at den pågældende ordning medfører fordele, som er en undtagelse fra de almindelige skatteregler, og som ikke er begrundet i det luxembourgske skattesystems art. For det første vedrører de nemlig tilfælde, der ikke er repræsentative for den faktiske anvendelse af ordningen for 1929-holdingselskaber, og for det andet vedrører de udelukkende situationer, hvor de almindelige retsregler allerede indebærer en fuldstændig indkomstskattefritagelse. Til gengæld tager Luxembourg ikke hensyn til de situationer, hvor de almindelige retsregler ikke indebærer fritagelse, mens det, som tidligere konstateret, udelukkende er i disse situationer, at ordningen giver de begunstigede mulighed for at opnå en speciel fordel i forhold til de almindelige retsregler. |
| --- | --- |

(69)

De tre eksempler, som de luxembourgske myndigheder nævnte i deres brev af 13. april 2006, kan ikke ændre den konklusion, at den pågældende ordning medfører fordele, som er en undtagelse fra de almindelige skatteregler, og som ikke er begrundet i det luxembourgske skattesystems art. For det første vedrører de nemlig tilfælde, der ikke er repræsentative for den faktiske anvendelse af ordningen for 1929-holdingselskaber, og for det andet vedrører de udelukkende situationer, hvor de almindelige retsregler allerede indebærer en fuldstændig indkomstskattefritagelse. Til gengæld tager Luxembourg ikke hensyn til de situationer, hvor de almindelige retsregler ikke indebærer fritagelse, mens det, som tidligere konstateret, udelukkende er i disse situationer, at ordningen giver de begunstigede mulighed for at opnå en speciel fordel i forhold til de almindelige retsregler.

| (70) | Kommissionen mener derfor ikke, at der er nogen grund til at tage hensyn til alle de direkte og indirekte skatter, der finder anvendelse, for at fastslå, om der er tale om en reel skattemæssig fordel for 1929-holdingselskaberne, idet det allerede i vid udstrækning er blevet påvist, at der er tale om en sådan fordel. Desuden konstaterer Kommissionen, at det ville være umuligt at foretage en sådan analyse i betragtning af det store antal situationer, der skal tages i betragtning. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen mener derfor ikke, at der er nogen grund til at tage hensyn til alle de direkte og indirekte skatter, der finder anvendelse, for at fastslå, om der er tale om en reel skattemæssig fordel for 1929-holdingselskaberne, idet det allerede i vid udstrækning er blevet påvist, at der er tale om en sådan fordel. Desuden konstaterer Kommissionen, at det ville være umuligt at foretage en sådan analyse i betragtning af det store antal situationer, der skal tages i betragtning.

| (71) | Kommissionen konkluderer, at den pågældende ordning indebærer en fordel for 1929-holdingselskaberne. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen konkluderer, at den pågældende ordning indebærer en fordel for 1929-holdingselskaberne.

| (72) | Det skal erindres, at en statsforanstaltnings særlige karakter, dvs. dens selektive karakter, er et af de afgørende elementer i statsstøttebegrebet efter traktatens artikel 87, stk. 1. I denne forbindelse er det vigtigt at efterprøve, om de pågældende skatteregler medfører fordele, som udelukkende gavner bestemte virksomheder eller bestemte sektorer (25). I den foreliggende sag mener de luxembourgske myndigheder ikke, at ordningen for 1929-holdingselskaberne er selektiv, fordi den gælder for alle virksomheder i tilsvarende situationer, dvs. virksomheder, som udelukkende beskæftiger sig med forvaltningsaktiviteter og valorisering af kapitalinteresser i kontrollerede selskaber samt opkrævning af provenuet af disse aktiviteter. |
| --- | --- |

(72)

Det skal erindres, at en statsforanstaltnings særlige karakter, dvs. dens selektive karakter, er et af de afgørende elementer i statsstøttebegrebet efter traktatens artikel 87, stk. 1. I denne forbindelse er det vigtigt at efterprøve, om de pågældende skatteregler medfører fordele, som udelukkende gavner bestemte virksomheder eller bestemte sektorer (25). I den foreliggende sag mener de luxembourgske myndigheder ikke, at ordningen for 1929-holdingselskaberne er selektiv, fordi den gælder for alle virksomheder i tilsvarende situationer, dvs. virksomheder, som udelukkende beskæftiger sig med forvaltningsaktiviteter og valorisering af kapitalinteresser i kontrollerede selskaber samt opkrævning af provenuet af disse aktiviteter.

| (73) | Kommissionen er i enig med de luxembourgske myndigheder i, at en foranstaltnings selektivitet, såsom skattefritagelse for holdingaktiviteter, nødvendigvis må vurderes på grundlag af tilsvarende situationer (26). Kommissionen mener dog, at der som sammenligningsgrundlag i det foreliggende tilfælde skal tages hensyn til selskaber, der opnår et provenu svarende til 1929-holdingselskabernes. Men Kommissionen bemærker, at det blandt de luxembourgske selskaber kun er 1929-holdingselskaberne, der er helt fritaget for beskatning af alle deres indtægter uafhængigt af, om deres indkomster eventuelt allerede er blevet beskattet i de foregående omsætningsled af de selskaber, hvori de har kapitalinteresser |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen er i enig med de luxembourgske myndigheder i, at en foranstaltnings selektivitet, såsom skattefritagelse for holdingaktiviteter, nødvendigvis må vurderes på grundlag af tilsvarende situationer (26). Kommissionen mener dog, at der som sammenligningsgrundlag i det foreliggende tilfælde skal tages hensyn til selskaber, der opnår et provenu svarende til 1929-holdingselskabernes. Men Kommissionen bemærker, at det blandt de luxembourgske selskaber kun er 1929-holdingselskaberne, der er helt fritaget for beskatning af alle deres indtægter uafhængigt af, om deres indkomster eventuelt allerede er blevet beskattet i de foregående omsætningsled af de selskaber, hvori de har kapitalinteresser

| (74) | Under disse omstændigheder kan Kommissionen kun konkludere, at en sådan fritagelsesordning er selektiv, fordi den blandt alle de forskellige virksomheder og aktiviteter, der er udsat for risikoen for dobbeltbeskatning, favoriserer bestemte virksomheder, der udelukkende udøver bestemte aktiviteter. |
| --- | --- |

(74)

Under disse omstændigheder kan Kommissionen kun konkludere, at en sådan fritagelsesordning er selektiv, fordi den blandt alle de forskellige virksomheder og aktiviteter, der er udsat for risikoen for dobbeltbeskatning, favoriserer bestemte virksomheder, der udelukkende udøver bestemte aktiviteter.

| (75) | Denne vurdering bekræftes desuden af, at lov af 31. juli 1929 ifølge de luxembourgske myndigheder tager sigte på at forhindre, at denne ordning i for høj grad udvides til at omfatte andre selskaber end 1929-holdingselskaberne, så det undgås, at ordningen bliver for stor en belastning for statsbudgettet. Kommissionen erindrer i denne forbindelse om, at »princippet om, at en støtteforanstaltning kan være begrundet i skattesystemets karakter eller opbygning, henviser til en konkret skattemæssig foranstaltnings overensstemmelse med det generelle skattesystems art og indretning« (27). Dette kan dog ikke være tilfældet i den foreliggende sag, da Luxembourg ikke har begrundet den skattefritagelsesordning, der kun gælder for 1929-holdingselskaberne, med det nationale skattesystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

(75)

Denne vurdering bekræftes desuden af, at lov af 31. juli 1929 ifølge de luxembourgske myndigheder tager sigte på at forhindre, at denne ordning i for høj grad udvides til at omfatte andre selskaber end 1929-holdingselskaberne, så det undgås, at ordningen bliver for stor en belastning for statsbudgettet. Kommissionen erindrer i denne forbindelse om, at »princippet om, at en støtteforanstaltning kan være begrundet i skattesystemets karakter eller opbygning, henviser til en konkret skattemæssig foranstaltnings overensstemmelse med det generelle skattesystems art og indretning« (27). Dette kan dog ikke være tilfældet i den foreliggende sag, da Luxembourg ikke har begrundet den skattefritagelsesordning, der kun gælder for 1929-holdingselskaberne, med det nationale skattesystems karakter og opbygning.

| (76) | Kommissionen konstaterer desuden, at fritagelsen efter lov af 31. juli 1929 blandt andet er betinget af, at der findes et registreringssystem, som myndighederne fører tilsyn med, at en række retlige krav med hensyn til den minimale nettoværdi overholdes, og at selskaberne kun udøver en række strengt definerede aktiviteter. Efter Kommissionens opfattelse styrker disse strenge kriterier den pågældende ordnings selektive karakter. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen konstaterer desuden, at fritagelsen efter lov af 31. juli 1929 blandt andet er betinget af, at der findes et registreringssystem, som myndighederne fører tilsyn med, at en række retlige krav med hensyn til den minimale nettoværdi overholdes, og at selskaberne kun udøver en række strengt definerede aktiviteter. Efter Kommissionens opfattelse styrker disse strenge kriterier den pågældende ordnings selektive karakter.

| (77) | I denne forbindelse konstaterer Kommissionen, at 1929-holdingselskaberne skal begrænse deres aktiviteter til erhvervelse af kapitalinteresser under en hvilken som helst form i andre virksomheder og til forvaltning og valorisering af disse kapitalinteresser. Den korte definition af valorisering af kapitalinteresser, som lov af 31. juli 1929 indeholder, er blevet præciseret af myndighederne (Administration de l'Enregistrement et des Domaines), som har anlagt en bred fortolkning og fremført, at den bør omfatte flere økonomiske aktiviteter, der er direkte eller indirekte forbundet med valoriseringen af kapitalinteresser, og det vil især sige finansieringsvirksomhed. Holdingselskaberne har således tilladelse til at yde forskud og lån på lang eller kort sigt til selskaber, hvor de har en direkte kapitalinteresse (28). |
| --- | --- |

(77)

I denne forbindelse konstaterer Kommissionen, at 1929-holdingselskaberne skal begrænse deres aktiviteter til erhvervelse af kapitalinteresser under en hvilken som helst form i andre virksomheder og til forvaltning og valorisering af disse kapitalinteresser. Den korte definition af valorisering af kapitalinteresser, som lov af 31. juli 1929 indeholder, er blevet præciseret af myndighederne (Administration de l'Enregistrement et des Domaines), som har anlagt en bred fortolkning og fremført, at den bør omfatte flere økonomiske aktiviteter, der er direkte eller indirekte forbundet med valoriseringen af kapitalinteresser, og det vil især sige finansieringsvirksomhed. Holdingselskaberne har således tilladelse til at yde forskud og lån på lang eller kort sigt til selskaber, hvor de har en direkte kapitalinteresse (28).

| (78) | I henhold til lov af 31. juli 1929 omfatter begrebet valorisering af kapitalinteresser også sikkerhedsstillelse over for kreditorer, når det drejer sig om selskaber, hvor 1929-holdingselskaberne har en kapitalinteresse, samt kaution for deres kapitaludvidelser. Ud over kapitalinteresser i form af aktier kan 1929-holdingselskaberne være indehavere af offentlige eller private obligationer, der eventuelt kan være noteret på regulerede eller uofficielle markeder, og kan være udstedt af den offentlige sektor eller ej. 1929-holdingselskaberne kan således kun være i besiddelse af obligationer uafhængigt af eller sideløbende med forvaltningsaktiviteterne. For finansielle holdingselskaber er det således muligt at udvide kredsen af potentielle begunstigede i forbindelse med finansieringer og i denne forbindelse yde lån til alle de selskaber, der indgår i koncernen, og dermed til alle selskaber med samme navn, som for mindst 25 % vedkommende ejes af et fælles moderselskab. |
| --- | --- |

(78)

I henhold til lov af 31. juli 1929 omfatter begrebet valorisering af kapitalinteresser også sikkerhedsstillelse over for kreditorer, når det drejer sig om selskaber, hvor 1929-holdingselskaberne har en kapitalinteresse, samt kaution for deres kapitaludvidelser. Ud over kapitalinteresser i form af aktier kan 1929-holdingselskaberne være indehavere af offentlige eller private obligationer, der eventuelt kan være noteret på regulerede eller uofficielle markeder, og kan være udstedt af den offentlige sektor eller ej. 1929-holdingselskaberne kan således kun være i besiddelse af obligationer uafhængigt af eller sideløbende med forvaltningsaktiviteterne. For finansielle holdingselskaber er det således muligt at udvide kredsen af potentielle begunstigede i forbindelse med finansieringer og i denne forbindelse yde lån til alle de selskaber, der indgår i koncernen, og dermed til alle selskaber med samme navn, som for mindst 25 % vedkommende ejes af et fælles moderselskab.

| (79) | Desuden antages en række aktiviteter at være sidestillet med erhvervelse af kapitalinteresser, selv om det pågældende 1929-holdingselskab ikke er i besiddelse af nogen andel. Et holdingselskab kan således være indehaver af patenter og kan, selv om det ikke kan udnytte eller sælge dem, meddele licenser på udnyttelsen af dem til andre udenforstående selskaber eller andre selskaber i den koncern, det tilhører, og dermed opkræve royalties, uden at fritagelsen bortfalder. |
| --- | --- |

(79)

Desuden antages en række aktiviteter at være sidestillet med erhvervelse af kapitalinteresser, selv om det pågældende 1929-holdingselskab ikke er i besiddelse af nogen andel. Et holdingselskab kan således være indehaver af patenter og kan, selv om det ikke kan udnytte eller sælge dem, meddele licenser på udnyttelsen af dem til andre udenforstående selskaber eller andre selskaber i den koncern, det tilhører, og dermed opkræve royalties, uden at fritagelsen bortfalder.

| (80) | Blandt de tilladte aktiviteter for 1929-holdingselskaberne figurerer også rådgivningsvirksomhed i forbindelse med forvaltning og investering gennem investeringsfonde. Denne aktivitet tager sigte på at rådgive investeringsforeninger med hensyn til forvaltningen af den portefølje, de har fået overdraget, og den udøves normalt af et rådgivningsselskab, der principielt er skattepligtigt i henhold til de almindelige skatteregler. Når visse betingelser er opfyldt, er det dog muligt for et rådgivningsselskab at vælge status som 1929-holdingselskab (29). |
| --- | --- |

(80)

Blandt de tilladte aktiviteter for 1929-holdingselskaberne figurerer også rådgivningsvirksomhed i forbindelse med forvaltning og investering gennem investeringsfonde. Denne aktivitet tager sigte på at rådgive investeringsforeninger med hensyn til forvaltningen af den portefølje, de har fået overdraget, og den udøves normalt af et rådgivningsselskab, der principielt er skattepligtigt i henhold til de almindelige skatteregler. Når visse betingelser er opfyldt, er det dog muligt for et rådgivningsselskab at vælge status som 1929-holdingselskab (29).

| (81) | Det fremgår af ovenstående, at de aktiviteter, et 1929-holdingselskab kan udøve, er stærkt begrænset af lov af 31. juli 1929, og at udøvelse af andre aktiviteter straffes med, at de fratages deres status som skattefritaget. Kommissionen mener, at disse restriktioner bekræfter, at skattefritagelsesordningen for 1929-holdingselskaberne er selektiv. Som Kommissionen har nævnt i sin beslutning af 9. februar 2006, kan man også konstatere, at en række erhvervssektorer ikke kan opnå de fordele, som denne ordning giver. Virksomheder, der udøver andre aktiviteter end dem, der er tilladt med hensyn til valorisering af kapitalinteresser og aktiviteter vedrørende flere andre sektorer, såsom fremstillingsvirksomhed, landbrug eller handel, er således udelukket fra denne ordning. |
| --- | --- |

(81)

Det fremgår af ovenstående, at de aktiviteter, et 1929-holdingselskab kan udøve, er stærkt begrænset af lov af 31. juli 1929, og at udøvelse af andre aktiviteter straffes med, at de fratages deres status som skattefritaget. Kommissionen mener, at disse restriktioner bekræfter, at skattefritagelsesordningen for 1929-holdingselskaberne er selektiv. Som Kommissionen har nævnt i sin beslutning af 9. februar 2006, kan man også konstatere, at en række erhvervssektorer ikke kan opnå de fordele, som denne ordning giver. Virksomheder, der udøver andre aktiviteter end dem, der er tilladt med hensyn til valorisering af kapitalinteresser og aktiviteter vedrørende flere andre sektorer, såsom fremstillingsvirksomhed, landbrug eller handel, er således udelukket fra denne ordning.

| (82) | Kommissionen mener ikke, at der kan gives nogen objektiv begrundelse for en sådan skattemæssig behandling, der specielt er forbeholdt 1929-holdingselskaber, og som ved at være begrænset til bestemte virksomheder tager sigte på at favorisere disse i forhold til deres konkurrenter. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen mener ikke, at der kan gives nogen objektiv begrundelse for en sådan skattemæssig behandling, der specielt er forbeholdt 1929-holdingselskaber, og som ved at være begrænset til bestemte virksomheder tager sigte på at favorisere disse i forhold til deres konkurrenter.

| (83) | Denne vurdering styrkes desuden af, at den pågældende ordning kun er tilgængelig for luxembourgske selskaber, der udøver et begrænset antal aktiviteter. For at kunne være omfattet af ordningen skal selskaber, der ønsker at valorisere deres investeringer, oprette et særskilt selskab i Luxembourg, som udelukkende har til formål at udøve de aktiviteter, der er tilladt efter loven af 1929. Etableringen af et sådant selskab medfører dermed yderligere investeringer i forhold til de normale omkostninger ved en investeringsaktivitet. Denne ordning kan således kun omfatte virksomheder med en koncernstruktur og betydelige økonomiske ressourcer (30), som er tilstrækkelige til, at de kan etablere et selskab i Luxembourg, der skal varetage forvaltning og finansiering af kapitalinteresser. Det drejer sig for eksempel om milliardær-holdingselskaberne. |
| --- | --- |

(83)

Denne vurdering styrkes desuden af, at den pågældende ordning kun er tilgængelig for luxembourgske selskaber, der udøver et begrænset antal aktiviteter. For at kunne være omfattet af ordningen skal selskaber, der ønsker at valorisere deres investeringer, oprette et særskilt selskab i Luxembourg, som udelukkende har til formål at udøve de aktiviteter, der er tilladt efter loven af 1929. Etableringen af et sådant selskab medfører dermed yderligere investeringer i forhold til de normale omkostninger ved en investeringsaktivitet. Denne ordning kan således kun omfatte virksomheder med en koncernstruktur og betydelige økonomiske ressourcer (30), som er tilstrækkelige til, at de kan etablere et selskab i Luxembourg, der skal varetage forvaltning og finansiering af kapitalinteresser. Det drejer sig for eksempel om milliardær-holdingselskaberne.

| (84) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de fordele, som anvendelsen af den pågældende ordning indebærer, skyldes statsmidler, skal det erindres, at støttebegrebet er mere generelt end tilskudsbegrebet, fordi det ikke blot omfatter positive ydelser, såsom selve tilskuddet, men også omfatter indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger (31). Det følger heraf, at en ordning som den foreliggende, hvorved de offentlige myndigheder fritager en række virksomheder for normal beskatning, der ganske vist ikke medfører overførsel af statsmidler, men sætter de begunstigede virksomheder i en bedre økonomisk situation end andre skatteydere, skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1 (32). Selv om fritagelserne efter ordningen for 1929-holdingselskaberne i det foreliggende tilfælde ikke medfører overførsel af statsmidler, kan det dog ikke nægtes, at de medfører et skatteprovenutab og dermed skal betragtes som statsfinansiering. |
| --- | --- |

(84)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de fordele, som anvendelsen af den pågældende ordning indebærer, skyldes statsmidler, skal det erindres, at støttebegrebet er mere generelt end tilskudsbegrebet, fordi det ikke blot omfatter positive ydelser, såsom selve tilskuddet, men også omfatter indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger (31). Det følger heraf, at en ordning som den foreliggende, hvorved de offentlige myndigheder fritager en række virksomheder for normal beskatning, der ganske vist ikke medfører overførsel af statsmidler, men sætter de begunstigede virksomheder i en bedre økonomisk situation end andre skatteydere, skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1 (32). Selv om fritagelserne efter ordningen for 1929-holdingselskaberne i det foreliggende tilfælde ikke medfører overførsel af statsmidler, kan det dog ikke nægtes, at de medfører et skatteprovenutab og dermed skal betragtes som statsfinansiering.

| (85) | Ifølge de luxembourgske myndigheder vil ordningen for 1929-holdingselskaberne ikke kunne fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen inden for Fællesskabet, da de begunstigede holdingselskaber udelukkende er passive indkomstmodtagere og ikke befinder sig i samme situation som andre aktører, der fungerer som selvstændige tjenesteydere. De mener heller ikke, at Kommissionen har påvist, at ordningen styrker 1929-holdingselskabernes stilling i forhold til andre holdingselskabers. |
| --- | --- |

(85)

Ifølge de luxembourgske myndigheder vil ordningen for 1929-holdingselskaberne ikke kunne fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen inden for Fællesskabet, da de begunstigede holdingselskaber udelukkende er passive indkomstmodtagere og ikke befinder sig i samme situation som andre aktører, der fungerer som selvstændige tjenesteydere. De mener heller ikke, at Kommissionen har påvist, at ordningen styrker 1929-holdingselskabernes stilling i forhold til andre holdingselskabers.

| (86) | Kommissionen bemærker, at det fremgår af EF-Domstolens faste retspraksis, dels at det er tilstrækkeligt for, at en foranstaltning kan anses for at fordreje konkurrencen, at støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på konkurrenceudsatte markeder (33), dels at en foranstaltning påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, når statsstøtten styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet (34). |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen bemærker, at det fremgår af EF-Domstolens faste retspraksis, dels at det er tilstrækkeligt for, at en foranstaltning kan anses for at fordreje konkurrencen, at støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på konkurrenceudsatte markeder (33), dels at en foranstaltning påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, når statsstøtten styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet (34).

| (87) | Kommissionen finder, at 1929-holdingselskaberne tilhører finanssektoren, hvor de udøver særlige aktiviteter, såsom långivning til andre koncernselskaber, udstedelse af obligationer, factoring og forvaltning af kontantindskud for selskaber, som de kontrollerer direkte og indirekte, og for andre selskaber i en koncern, som et 1929-holdingselskab tilhører, eller rådgivning i forbindelse med formueforvaltning. Som nævnt ovenfor har de finansielle holdingselskaber og milliardær-holdingselskaberne i henhold til lov af 1929 en større fleksibilitet, når det gælder udøvelsen af finansielle aktiviteter af denne art. 1929-holdingselskaberne beskæftiger sig ligeledes med køb og forvaltning af patenter og udstedelse af licenser på vegne af datterselskaber, som de ejer direkte og indirekte, eller for andre koncernselskaber. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen finder, at 1929-holdingselskaberne tilhører finanssektoren, hvor de udøver særlige aktiviteter, såsom långivning til andre koncernselskaber, udstedelse af obligationer, factoring og forvaltning af kontantindskud for selskaber, som de kontrollerer direkte og indirekte, og for andre selskaber i en koncern, som et 1929-holdingselskab tilhører, eller rådgivning i forbindelse med formueforvaltning. Som nævnt ovenfor har de finansielle holdingselskaber og milliardær-holdingselskaberne i henhold til lov af 1929 en større fleksibilitet, når det gælder udøvelsen af finansielle aktiviteter af denne art. 1929-holdingselskaberne beskæftiger sig ligeledes med køb og forvaltning af patenter og udstedelse af licenser på vegne af datterselskaber, som de ejer direkte og indirekte, eller for andre koncernselskaber.

| (88) | I overensstemmelse med den liberaliseringsproces, der har præget det fælles marked for finansielle tjenesteydelser, bygger konkurrencen i denne sektor hovedsagelig på afskaffelse af enhver form for institutionelle restriktioner ved udøvelsen af finansielle aktiviteter inden for fællesmarkedet og på gennemsigtighed og lige vilkår ved udøvelsen af disse aktiviteter, når de er sammenlignelige. Konkurrencen forvrides dog af denne ordning, fordi 1929-holdingselskaberne er helt fritaget for direkte skatter, som normalt opkræves i Luxembourg på indtægter af disse aktiviteter, mens disse aktiviteter er skattepligtige, når de udøves af tjenesteydere, der er uafhængige eller ikke er organiseret specielt som 1929-holdingselskaber. |
| --- | --- |

(88)

I overensstemmelse med den liberaliseringsproces, der har præget det fælles marked for finansielle tjenesteydelser, bygger konkurrencen i denne sektor hovedsagelig på afskaffelse af enhver form for institutionelle restriktioner ved udøvelsen af finansielle aktiviteter inden for fællesmarkedet og på gennemsigtighed og lige vilkår ved udøvelsen af disse aktiviteter, når de er sammenlignelige. Konkurrencen forvrides dog af denne ordning, fordi 1929-holdingselskaberne er helt fritaget for direkte skatter, som normalt opkræves i Luxembourg på indtægter af disse aktiviteter, mens disse aktiviteter er skattepligtige, når de udøves af tjenesteydere, der er uafhængige eller ikke er organiseret specielt som 1929-holdingselskaber.

| (89) | I betragtning af at koncerner af internationalt omfang eller med aktiviteter, der omfatter flere sektorer, bl.a. handel, ofte vælger at organisere sig som 1929-holdingselskaber, påvirkes samhandelen mellem medlemsstaterne på grund af de skattefordele, som de multinationale handelsselskaber opnår gennem 1929-holdingselskabernes ydelser. Desuden leverer 1929-holdingselskaberne koncerninterne tjenesteydelser og kan med visse begrænsninger blande sig i de erhvervsaktiviteter, der udøves af de selskaber, som de har kapitalinteresser i, hvilket skal betragtes som en fuldstændig økonomisk aktivitet, som Domstolen fastslog i sin dom for nylig i sagen Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze
   (35). Af alle disse årsager er der tale om påvirkning af samhandelen og fordrejning af konkurrencen på koncernniveau, dvs. de koncerner, som 1929-holdingselskaberne tilhører, og på grund af den handelsvirksomhed, som disse koncerner udøver. |
| --- | --- |

(89)

I betragtning af at koncerner af internationalt omfang eller med aktiviteter, der omfatter flere sektorer, bl.a. handel, ofte vælger at organisere sig som 1929-holdingselskaber, påvirkes samhandelen mellem medlemsstaterne på grund af de skattefordele, som de multinationale handelsselskaber opnår gennem 1929-holdingselskabernes ydelser. Desuden leverer 1929-holdingselskaberne koncerninterne tjenesteydelser og kan med visse begrænsninger blande sig i de erhvervsaktiviteter, der udøves af de selskaber, som de har kapitalinteresser i, hvilket skal betragtes som en fuldstændig økonomisk aktivitet, som Domstolen fastslog i sin dom for nylig i sagen Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze
   (35). Af alle disse årsager er der tale om påvirkning af samhandelen og fordrejning af konkurrencen på koncernniveau, dvs. de koncerner, som 1929-holdingselskaberne tilhører, og på grund af den handelsvirksomhed, som disse koncerner udøver.

| (90) | Disse konklusioner underbygges af den betydelige indvirkning, disse skattefritagelser har på valget af Luxembourg som foretrukket finanscenter. I denne forbindelse finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at henvise til artikler i pressen (36) om, at det luxembourgske finansieringssystem bygger på holdingselskabernes skattefritagelsesordning. Herved er det muligt at påvise, at de multinationale finansieringsselskaber benytter holdingstrukturerne i Luxembourg, herunder 1929-holdingselskabet, til at reducere deres skattebyrde mest muligt. Ifølge disse artikler i pressen er der ca. 15 000 1929-holdingselskaber indregistreret i Luxembourg. |
| --- | --- |

(90)

Disse konklusioner underbygges af den betydelige indvirkning, disse skattefritagelser har på valget af Luxembourg som foretrukket finanscenter. I denne forbindelse finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at henvise til artikler i pressen (36) om, at det luxembourgske finansieringssystem bygger på holdingselskabernes skattefritagelsesordning. Herved er det muligt at påvise, at de multinationale finansieringsselskaber benytter holdingstrukturerne i Luxembourg, herunder 1929-holdingselskabet, til at reducere deres skattebyrde mest muligt. Ifølge disse artikler i pressen er der ca. 15 000 1929-holdingselskaber indregistreret i Luxembourg.

| (91) | Til trods for at de luxembourgske myndigheder ikke har fremlagt oplysninger, der giver mulighed for at fastslå 1929-holdingselskabernes samlede omsætning, mener Kommissionen ikke, at det kan benægtes, at denne ordning har stor betydning for den finansielle sektor i Luxembourg, og at den medfører konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen. |
| --- | --- |

(91)

Til trods for at de luxembourgske myndigheder ikke har fremlagt oplysninger, der giver mulighed for at fastslå 1929-holdingselskabernes samlede omsætning, mener Kommissionen ikke, at det kan benægtes, at denne ordning har stor betydning for den finansielle sektor i Luxembourg, og at den medfører konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen.

| (92) | Kommissionen mener ikke, at statsstøtten til 1929-holdingselskaberne kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. I denne forbindelse skal det understreges, at de luxembourgske myndigheder ikke har argumenteret for, at nogen af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, skulle finde anvendelse i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen mener ikke, at statsstøtten til 1929-holdingselskaberne kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. I denne forbindelse skal det understreges, at de luxembourgske myndigheder ikke har argumenteret for, at nogen af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, skulle finde anvendelse i den foreliggende sag.

| (93) | Det er indlysende, at undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, der vedrører støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte, som skal råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, ikke finder anvendelse i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(93)

Det er indlysende, at undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, der vedrører støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte, som skal råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, ikke finder anvendelse i den foreliggende sag.

| (94) | Det samme gælder undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), der giver mulighed for at tillade støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. Ordningen kan heller ikke betragtes som et projekt af fælleseuropæisk interesse eller som middel til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den luxembourgske økonomi, som fastsat i traktatens artikel 87, stk. 3, litra b). Den tager heller ikke sigte på fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven, som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(94)

Det samme gælder undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), der giver mulighed for at tillade støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. Ordningen kan heller ikke betragtes som et projekt af fælleseuropæisk interesse eller som middel til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den luxembourgske økonomi, som fastsat i traktatens artikel 87, stk. 3, litra b). Den tager heller ikke sigte på fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven, som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d).

| (95) | Hvad angår traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der tillader støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, konstaterer Kommissionen, at skattefordelene for 1929-holdingselskaberne ikke er forbundet med investeringer, jobskabelse eller bestemte projekter. De består blot i en nedsættelse af de omkostninger, som de pågældende selskaber normalt selv burde afholde ved udøvelsen af deres virksomhed, og må derfor betragtes som driftsstøtte. I overensstemmelse med Kommissionens faste praksis kan en sådan støtte ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet, hvis den ikke fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller visse økonomiske regioner, og hvis den ikke er tidsbegrænset, degressiv eller står i forhold til det, der er nødvendigt for at afhjælpe bestemte økonomiske problemer. |
| --- | --- |

(95)

Hvad angår traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der tillader støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, konstaterer Kommissionen, at skattefordelene for 1929-holdingselskaberne ikke er forbundet med investeringer, jobskabelse eller bestemte projekter. De består blot i en nedsættelse af de omkostninger, som de pågældende selskaber normalt selv burde afholde ved udøvelsen af deres virksomhed, og må derfor betragtes som driftsstøtte. I overensstemmelse med Kommissionens faste praksis kan en sådan støtte ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet, hvis den ikke fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller visse økonomiske regioner, og hvis den ikke er tidsbegrænset, degressiv eller står i forhold til det, der er nødvendigt for at afhjælpe bestemte økonomiske problemer.

| (96) | Kommissionen noterer, at alene den omstændighed, at de pågældende skattefordele er forbeholdt selskaber, der er indregistreret i Luxembourg som 1929-holdingselskaber, er i strid med den fri etableringsret for virksomheder, der ligeledes er etableret i Luxembourg, samtidig med at de er oprettet i andre medlemsstater (37). |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen noterer, at alene den omstændighed, at de pågældende skattefordele er forbeholdt selskaber, der er indregistreret i Luxembourg som 1929-holdingselskaber, er i strid med den fri etableringsret for virksomheder, der ligeledes er etableret i Luxembourg, samtidig med at de er oprettet i andre medlemsstater (37).

| (97) | Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at det alene er virksomheder med selskabsform i Luxembourg, der kan opnå de fordele, som det luxembourgske skattesystem giver 1929-holdingselskaberne, og at dette ikke er berettiget af skattesystemets art. En udenlandsk virksomhed, der udøver aktiviteter svarende til 1929-holdingselskabernes, især gennem et fast forretningssted, et agentur, en filial eller et datterselskab af et udenlandsk selskab, som omhandlet i traktatens artikel 43, kan således ikke opnå de fordele, som ordningen giver 1929-holdingselskaberne. Kommissionen kan derfor ikke acceptere de luxembourgske myndigheders tilsagn om ikke at modsætte sig, at faste forretningssteder i Luxembourg af udenlandske selskaber, der overholder betingelserne i lov af 31. juli 1929, også kan fritages i henhold til denne lov. Traktatens artikel 87, stk. 1, skelner nemlig ikke efter grundene til eller hensigten med statsinterventionerne, men definerer dem alene på grundlag af deres virkninger (38). Kommissionen bekræfter derfor sin foreløbige vurdering, nemlig at den pågældende ordning først og fremmest forfordeler de udenlandske virksomheder, der opererer i Luxembourg og ikke er oprettet som et selskab efter luxembourgsk ret, i forhold til holdingselskaber, der er etableret i selskabsform i Luxembourg. Denne forskelsbehandling kan derfor udgøre en hindring for den frie etableringsret i Luxembourg for udenlandske selskaber, hvilket er i strid med traktaten og dermed uforeneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at det alene er virksomheder med selskabsform i Luxembourg, der kan opnå de fordele, som det luxembourgske skattesystem giver 1929-holdingselskaberne, og at dette ikke er berettiget af skattesystemets art. En udenlandsk virksomhed, der udøver aktiviteter svarende til 1929-holdingselskabernes, især gennem et fast forretningssted, et agentur, en filial eller et datterselskab af et udenlandsk selskab, som omhandlet i traktatens artikel 43, kan således ikke opnå de fordele, som ordningen giver 1929-holdingselskaberne. Kommissionen kan derfor ikke acceptere de luxembourgske myndigheders tilsagn om ikke at modsætte sig, at faste forretningssteder i Luxembourg af udenlandske selskaber, der overholder betingelserne i lov af 31. juli 1929, også kan fritages i henhold til denne lov. Traktatens artikel 87, stk. 1, skelner nemlig ikke efter grundene til eller hensigten med statsinterventionerne, men definerer dem alene på grundlag af deres virkninger (38). Kommissionen bekræfter derfor sin foreløbige vurdering, nemlig at den pågældende ordning først og fremmest forfordeler de udenlandske virksomheder, der opererer i Luxembourg og ikke er oprettet som et selskab efter luxembourgsk ret, i forhold til holdingselskaber, der er etableret i selskabsform i Luxembourg. Denne forskelsbehandling kan derfor udgøre en hindring for den frie etableringsret i Luxembourg for udenlandske selskaber, hvilket er i strid med traktaten og dermed uforeneligt med fællesmarkedet.

| (98) | Kommissionen erindrer i denne forbindelse, at proceduren efter traktatens artikel 88 aldrig må medføre et resultat, der er i strid med andre traktatbestemmelser. Kommissionen kan derfor ikke erklære statsstøtte, som på visse områder er i strid med andre traktatbestemmelser, for forenelig med fællesmarkedet (39). Som fastslået ovenfor gælder ordningen i den foreliggende sag ikke for et udenlandsk selskab, der opererer i Luxembourg gennem et andet selskab i form af et fast forretningssted, et agentur, en filial eller et datterselskab, som omhandlet i traktatens artikel 43, idet disse er skattepligtige i Luxembourg. Hvis en medlemsstat, også indirekte, giver virksomheder med hovedsæde på dens område en skattemæssig fordel, men samtidig nægter virksomheder med hovedsæde i en anden medlemsstat, men med et sekundært driftssted i Luxembourg, den samme fordel, er forskelsbehandlingen af disse to kategorier af støttemodtagere principielt forbudt ved traktaten, når der ikke findes en objektiv forskel mellem dem. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen erindrer i denne forbindelse, at proceduren efter traktatens artikel 88 aldrig må medføre et resultat, der er i strid med andre traktatbestemmelser. Kommissionen kan derfor ikke erklære statsstøtte, som på visse områder er i strid med andre traktatbestemmelser, for forenelig med fællesmarkedet (39). Som fastslået ovenfor gælder ordningen i den foreliggende sag ikke for et udenlandsk selskab, der opererer i Luxembourg gennem et andet selskab i form af et fast forretningssted, et agentur, en filial eller et datterselskab, som omhandlet i traktatens artikel 43, idet disse er skattepligtige i Luxembourg. Hvis en medlemsstat, også indirekte, giver virksomheder med hovedsæde på dens område en skattemæssig fordel, men samtidig nægter virksomheder med hovedsæde i en anden medlemsstat, men med et sekundært driftssted i Luxembourg, den samme fordel, er forskelsbehandlingen af disse to kategorier af støttemodtagere principielt forbudt ved traktaten, når der ikke findes en objektiv forskel mellem dem.

| (99) | På baggrund af alle ovenstående betragtninger mener Kommissionen ikke, at den pågældende ordning kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(99)

På baggrund af alle ovenstående betragtninger mener Kommissionen ikke, at den pågældende ordning kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

VI.   KONKLUSIONER

| (100) | Kommissionen fastslår, at den skatteordning, der gælder for 1929-holdingselskaber i Luxembourg, skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1, og at ingen af undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, kan finde anvendelse. Kommissionen fastslår desuden, at ordningen for 1929-holdingselskaberne til trods for de ændringer, der blev foretaget ved lov af 21. juni 2005, fortsat indebærer alle de pågældende skattefordele, selv om antallet af støttemodtagere er begrænset til de holdingselskaber, som opnår mindst 5 % af deres dividende fra udenlandske selskaber, der er undergivet selskabsskat på mindst 11 %, og de holdingselskaber, som modtager dividende fra udenlandske selskaber, der er undergivet selskabsskat på mindst 11 %, eller fra luxembourgske selskaber. Kommissionen konkluderer på denne baggrund, at ordningen for 1929-holdingselskaber, som ændret ved lov af 21. juni 2005, skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1, og at ingen af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, finder anvendelse. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen fastslår, at den skatteordning, der gælder for 1929-holdingselskaber i Luxembourg, skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1, og at ingen af undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, kan finde anvendelse. Kommissionen fastslår desuden, at ordningen for 1929-holdingselskaberne til trods for de ændringer, der blev foretaget ved lov af 21. juni 2005, fortsat indebærer alle de pågældende skattefordele, selv om antallet af støttemodtagere er begrænset til de holdingselskaber, som opnår mindst 5 % af deres dividende fra udenlandske selskaber, der er undergivet selskabsskat på mindst 11 %, og de holdingselskaber, som modtager dividende fra udenlandske selskaber, der er undergivet selskabsskat på mindst 11 %, eller fra luxembourgske selskaber. Kommissionen konkluderer på denne baggrund, at ordningen for 1929-holdingselskaber, som ændret ved lov af 21. juni 2005, skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1, og at ingen af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, finder anvendelse.

| (101) | Kommissionen konstaterer, at ordningen for skattefritagelse efter loven af 1929 ikke er blevet ændret væsentligt siden traktatens ikrafttræden. Kommissionen mener derfor, at denne ordning skal betragtes som eksisterende støtte efter artikel 1, litra b), nr. i), i forordning (EF) nr. 659/1999. Kommissionen er af den opfattelse, at ændringerne i ordningen for 1929-holdingselskaberne i henhold til lov af 21. juni 2005 ikke indfører nye støtteelementer og heller ikke øger antallet af støttemodtagere; foranstaltningen må derfor stadig betragtes som eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen konstaterer, at ordningen for skattefritagelse efter loven af 1929 ikke er blevet ændret væsentligt siden traktatens ikrafttræden. Kommissionen mener derfor, at denne ordning skal betragtes som eksisterende støtte efter artikel 1, litra b), nr. i), i forordning (EF) nr. 659/1999. Kommissionen er af den opfattelse, at ændringerne i ordningen for 1929-holdingselskaberne i henhold til lov af 21. juni 2005 ikke indfører nye støtteelementer og heller ikke øger antallet af støttemodtagere; foranstaltningen må derfor stadig betragtes som eksisterende støtte.

| (102) | De luxembourgske myndigheder har fremført det argument, at Kommissionen har godkendt de ændringer, der blev indført ved lov af 21. juni 2005, i Rådets »kodeksgruppe«, der skulle undersøge, hvilke skatteforanstaltninger der kunne være skadelige i henhold til adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning (40), og at ordningen for 1929-holdingselskaberne derfor er i overensstemmelse med traktaten. Kommissionen fastslår for det første, at artikel 87 ikke udelukker nogen form for skatteforanstaltninger fra sit anvendelsesområde. Kommissionen fastslår for det andet, at hverken lov af 31. juli 1929 eller ændringerne dertil, herunder de ændringer, der blev indført ved lov af 21. juni 2005, er blevet anmeldt til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen har derfor ikke haft lejlighed til at fastslå, om den pågældende ordning er forenelig med statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(102)

De luxembourgske myndigheder har fremført det argument, at Kommissionen har godkendt de ændringer, der blev indført ved lov af 21. juni 2005, i Rådets »kodeksgruppe«, der skulle undersøge, hvilke skatteforanstaltninger der kunne være skadelige i henhold til adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning (40), og at ordningen for 1929-holdingselskaberne derfor er i overensstemmelse med traktaten. Kommissionen fastslår for det første, at artikel 87 ikke udelukker nogen form for skatteforanstaltninger fra sit anvendelsesområde. Kommissionen fastslår for det andet, at hverken lov af 31. juli 1929 eller ændringerne dertil, herunder de ændringer, der blev indført ved lov af 21. juni 2005, er blevet anmeldt til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen har derfor ikke haft lejlighed til at fastslå, om den pågældende ordning er forenelig med statsstøttereglerne.

| (103) | Der kan derfor ikke drages nogen konklusion af, at kommissionen deltog i »kodeksgruppens« arbejde, hvis formål var at undersøge, om den pågældende skatteforanstaltning var skadelig. Det skal i denne forbindelse blot erindres, at undersøgelsen af skatteordninger ud fra et statsstøttesynspunkt juridisk set er uafhængig af »kodeksgruppens« arbejde. Desuden havde den ordning for 1929-holdingselskaber, som »kodeksgruppen« undersøgte, et mere begrænset anvendelsesområde end den ordning, som den foreliggende beslutning vedrører. Gruppens undersøgelse vedrørte nemlig udelukkende skattefritagelse for dividender, som 1929-holdingselskaberne fik. |
| --- | --- |

(103)

Der kan derfor ikke drages nogen konklusion af, at kommissionen deltog i »kodeksgruppens« arbejde, hvis formål var at undersøge, om den pågældende skatteforanstaltning var skadelig. Det skal i denne forbindelse blot erindres, at undersøgelsen af skatteordninger ud fra et statsstøttesynspunkt juridisk set er uafhængig af »kodeksgruppens« arbejde. Desuden havde den ordning for 1929-holdingselskaber, som »kodeksgruppen« undersøgte, et mere begrænset anvendelsesområde end den ordning, som den foreliggende beslutning vedrører. Gruppens undersøgelse vedrørte nemlig udelukkende skattefritagelse for dividender, som 1929-holdingselskaberne fik.

| (104) | Det følger heraf, at denne undersøgelse hverken kan hindre Kommissionen i at foretage den foreliggende vurdering eller så tvivl om Kommissionens konklusion om, at ordningen for 1929-holdingselskaberne i henhold til lov af 31. juli 1929, som ændret ved lov af 21. juni 2005, skal betragtes som statsstøtte, der er uforenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(104)

Det følger heraf, at denne undersøgelse hverken kan hindre Kommissionen i at foretage den foreliggende vurdering eller så tvivl om Kommissionens konklusion om, at ordningen for 1929-holdingselskaberne i henhold til lov af 31. juli 1929, som ændret ved lov af 21. juni 2005, skal betragtes som statsstøtte, der er uforenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1.

| (105) | Kommissionen mener, at de forskellige fordele ved ordningen for skattefritagelse for 1929-holdingselskaber bør ophøre, enten ved at de helt afskaffes, eller ved at ordningen ændres, så den bliver forenelig med fællesmarkedet. Fra tidspunktet for meddelelsen af denne beslutning kan fordelene ved hele eller dele af denne ordning ikke længere ydes nye selskaber, der er indregistreret som 1929-holdingselskaber. De luxembourgske myndigheder skal derfor ændre deres lovgivning inden den 31. december 2006. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen mener, at de forskellige fordele ved ordningen for skattefritagelse for 1929-holdingselskaber bør ophøre, enten ved at de helt afskaffes, eller ved at ordningen ændres, så den bliver forenelig med fællesmarkedet. Fra tidspunktet for meddelelsen af denne beslutning kan fordelene ved hele eller dele af denne ordning ikke længere ydes nye selskaber, der er indregistreret som 1929-holdingselskaber. De luxembourgske myndigheder skal derfor ændre deres lovgivning inden den 31. december 2006.

| (106) | Med hensyn til de eksisterende 1929-holdingselskaber, der for øjeblikket er omfattet af den skattefritagelsesordning, som er beskrevet i denne beslutning, erkender Kommissionen, at den støtte, der er ydet inden vedtagelsen af denne beslutning, ikke kan kræves tilbagebetalt, da ordningen betragtes som eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(106)

Med hensyn til de eksisterende 1929-holdingselskaber, der for øjeblikket er omfattet af den skattefritagelsesordning, som er beskrevet i denne beslutning, erkender Kommissionen, at den støtte, der er ydet inden vedtagelsen af denne beslutning, ikke kan kræves tilbagebetalt, da ordningen betragtes som eksisterende støtte.

| (107) | Kommissionen tager til efterretning, at den ikke har modtaget bemærkninger eller andre nyttige oplysninger fra andre interesserede parter, så det kan fastslås, om der for de pågældende støttemodtagere er tale om en berettiget forventning, der gør det rimeligt at gennemføre særlige overgangsforanstaltninger, inden støtteordningen afskaffes. Kommissionen har desuden undersøgt de luxembourgske myndigheders oplysninger om 1929-holdingselskabernes finansieringsaktiviteter og deres øvrige argumenter vedrørende de nuværende støttemodtageres berettigede forventning. De tager sigte på at give de nævnte støttemodtagere mulighed for at være fuldt omfattet af ordningen i en overgangsperiode, inden den afskaffes endeligt. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen tager til efterretning, at den ikke har modtaget bemærkninger eller andre nyttige oplysninger fra andre interesserede parter, så det kan fastslås, om der for de pågældende støttemodtagere er tale om en berettiget forventning, der gør det rimeligt at gennemføre særlige overgangsforanstaltninger, inden støtteordningen afskaffes. Kommissionen har desuden undersøgt de luxembourgske myndigheders oplysninger om 1929-holdingselskabernes finansieringsaktiviteter og deres øvrige argumenter vedrørende de nuværende støttemodtageres berettigede forventning. De tager sigte på at give de nævnte støttemodtagere mulighed for at være fuldt omfattet af ordningen i en overgangsperiode, inden den afskaffes endeligt.

| (108) | På baggrund af Domstolens dom af 22. juni 2006 (41) mener Kommissionen for det første, at hverken Luxembourg eller støttemodtagerne kan påberåbe sig en berettiget forventning med hensyn til opretholdelsen af ordningen for 1929-holdingselskaber i den overgangsperiode, som Rådet har fastsat (som led i arbejdet inden for »kodeksgruppen«) for afskaffelse af de af ordningens elementer, der anses for skadelige. Den støtteordning, som denne procedure vedrører, og som er baseret på traktatens artikel 87-89, falder nemlig ikke ind under Rådets aktiviteter som led i ovennævnte arbejde. |
| --- | --- |

(108)

På baggrund af Domstolens dom af 22. juni 2006 (41) mener Kommissionen for det første, at hverken Luxembourg eller støttemodtagerne kan påberåbe sig en berettiget forventning med hensyn til opretholdelsen af ordningen for 1929-holdingselskaber i den overgangsperiode, som Rådet har fastsat (som led i arbejdet inden for »kodeksgruppen«) for afskaffelse af de af ordningens elementer, der anses for skadelige. Den støtteordning, som denne procedure vedrører, og som er baseret på traktatens artikel 87-89, falder nemlig ikke ind under Rådets aktiviteter som led i ovennævnte arbejde.

| (109) | For det andet mener Kommissionen, at fritagelsesordningen for 1929-holdingselskaberne ganske vist er en permanent ordning, men at støttemodtagerne alligevel ikke principielt kan påberåbe sig en berettiget forventning om, at den pågældende ordning skal opretholdes ud over det skatteår, der er omfattet af fritagelsen. Kommissionen fastslår især, at fritagelsesordningen for 1929-holdingselskaberne ikke er betinget af, at støttemodtagerne gennemfører bestemte investeringer, men blot fritager de pågældende holdingselskabers indtægter i den pågældende skatteperiode. |
| --- | --- |

(109)

For det andet mener Kommissionen, at fritagelsesordningen for 1929-holdingselskaberne ganske vist er en permanent ordning, men at støttemodtagerne alligevel ikke principielt kan påberåbe sig en berettiget forventning om, at den pågældende ordning skal opretholdes ud over det skatteår, der er omfattet af fritagelsen. Kommissionen fastslår især, at fritagelsesordningen for 1929-holdingselskaberne ikke er betinget af, at støttemodtagerne gennemfører bestemte investeringer, men blot fritager de pågældende holdingselskabers indtægter i den pågældende skatteperiode.

| (110) | Det må dog erkendes, at fritagelsesordningen for 1929-holdingselskaberne fortsat henhører under lov af 31. juli 1929, som ikke er blevet ændret væsentligt, siden den blev vedtaget. Selv om så lang en periode (76 år) ikke er en garanti for, at ordningen fortsætter, eller at den er forenelig med statsstøttereglerne, kan den give støttemodtagerne en fornemmelse af, at skatteordningen, der er indarbejdet i deres aktiviteter, ikke pludselig kan afskaffes, og at de har ret til at forvente en rimelig kontinuitet. 1929-holdingselskabernes aktiviteter består i øvrigt i mellem- og langsigtet finansiering, som adskiller sig fra kortsigtet finansiel trading og ikke kan gennemføres under ustabile forhold. |
| --- | --- |

(110)

Det må dog erkendes, at fritagelsesordningen for 1929-holdingselskaberne fortsat henhører under lov af 31. juli 1929, som ikke er blevet ændret væsentligt, siden den blev vedtaget. Selv om så lang en periode (76 år) ikke er en garanti for, at ordningen fortsætter, eller at den er forenelig med statsstøttereglerne, kan den give støttemodtagerne en fornemmelse af, at skatteordningen, der er indarbejdet i deres aktiviteter, ikke pludselig kan afskaffes, og at de har ret til at forvente en rimelig kontinuitet. 1929-holdingselskabernes aktiviteter består i øvrigt i mellem- og langsigtet finansiering, som adskiller sig fra kortsigtet finansiel trading og ikke kan gennemføres under ustabile forhold.

| (111) | Desuden er det korrekt, at de eksisterende 1929-holdingselskaber har gennemført betydelige investeringer inden for de multinationale koncerner, de tilhører. Disse investeringer tager især sigte på indførelse og udbygning af de multinationale koncerners infrastruktur med henblik på at samordne og fremme udviklingen af deres kommercielle virksomhed. Afskaffelse af deres nuværende status vil derfor medføre en vanskelig og kompleks reorganisering, som det vil tage forholdsvis lang tid at gennemføre. |
| --- | --- |

(111)

Desuden er det korrekt, at de eksisterende 1929-holdingselskaber har gennemført betydelige investeringer inden for de multinationale koncerner, de tilhører. Disse investeringer tager især sigte på indførelse og udbygning af de multinationale koncerners infrastruktur med henblik på at samordne og fremme udviklingen af deres kommercielle virksomhed. Afskaffelse af deres nuværende status vil derfor medføre en vanskelig og kompleks reorganisering, som det vil tage forholdsvis lang tid at gennemføre.

| (112) | Tilsvarende er der afgivet tilsagn på mellemlang og lang sigt over for personalet og eksterne tjenesteydere for at give holdingselskaberne mulighed for at gennemføre deres aktiviteter vedrørende de multinationale koncerner, som de tilhører. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at der ifølge de luxembourgske myndigheder for øjeblikket er ca. 13 000 1929-holdingselskaber, som er aktive i Luxembourg, og at de bidrager til at gøre landet tiltrækkende som internationalt finanscenter, hvor den aktive befolkning i øvrigt kun er på 110 000 arbejdstagere. Kommissionen skal derfor være opmærksom på de forholdsvis store konsekvenser, som en beslutning om øjeblikkeligt at afskaffe fritagelsesordningen for 1929-holdingselskaber kan få for beskæftigelsen og den økonomiske udvikling i Luxembourg. |
| --- | --- |

(112)

Tilsvarende er der afgivet tilsagn på mellemlang og lang sigt over for personalet og eksterne tjenesteydere for at give holdingselskaberne mulighed for at gennemføre deres aktiviteter vedrørende de multinationale koncerner, som de tilhører. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at der ifølge de luxembourgske myndigheder for øjeblikket er ca. 13 000 1929-holdingselskaber, som er aktive i Luxembourg, og at de bidrager til at gøre landet tiltrækkende som internationalt finanscenter, hvor den aktive befolkning i øvrigt kun er på 110 000 arbejdstagere. Kommissionen skal derfor være opmærksom på de forholdsvis store konsekvenser, som en beslutning om øjeblikkeligt at afskaffe fritagelsesordningen for 1929-holdingselskaber kan få for beskæftigelsen og den økonomiske udvikling i Luxembourg.

| (113) | På baggrund af ovenstående finder Kommissionen det rimeligt at tillade en overgangsperiode for de holdingselskaber, der er fritaget på det tidspunkt, hvor denne beslutning vedtages. Overgangsperioden udløber den 31. december 2010. De selskaber, der fortsat er omfattet af fritagelsesordningen indtil den 31. december 2010, kan dog hverken helt eller delvis sælge deres kapital i hele overgangsperioden, for i betragtning af at de er holdingselskaber, vil de ikke kunne påberåbe sig en berettiget forventning til den fortsatte anvendelse af skattefritagelsesordningen, hvis deres andele er afhændet. For indkomstskattefritagelser fra den 1. januar 2011 vil anvendelsen af fritagelsesordningen på 1929-holdingselskaber således være ulovlig og vil kunne give anledning til krav om tilbagebetaling – |
| --- | --- |

(113)

På baggrund af ovenstående finder Kommissionen det rimeligt at tillade en overgangsperiode for de holdingselskaber, der er fritaget på det tidspunkt, hvor denne beslutning vedtages. Overgangsperioden udløber den 31. december 2010. De selskaber, der fortsat er omfattet af fritagelsesordningen indtil den 31. december 2010, kan dog hverken helt eller delvis sælge deres kapital i hele overgangsperioden, for i betragtning af at de er holdingselskaber, vil de ikke kunne påberåbe sig en berettiget forventning til den fortsatte anvendelse af skattefritagelsesordningen, hvis deres andele er afhændet. For indkomstskattefritagelser fra den 1. januar 2011 vil anvendelsen af fritagelsesordningen på 1929-holdingselskaber således være ulovlig og vil kunne give anledning til krav om tilbagebetaling –

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den skatteordning, der for øjeblikket gælder i Luxembourg for holdingselskaber i henhold til lov af 31. juli 1929 (i det følgende benævnt »1929-holdingselskaber«), er en statsstøtteordning, som er uforenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

Luxembourg ophæver den i artikel 1 omhandlede støtteordning eller ændrer den, så den gøres forenelig med fællesmarkedet, inden den 31. december 2006.

Fra tidspunktet for meddelelsen af denne beslutning kan fordelene ved denne ordning eller dele deraf ikke længere komme nye støttemodtagere til gode.

Hvad angår 1929-holdingselskaber, der på tidspunktet for vedtagelsen af denne beslutning er omfattet af den i artikel 1 omhandlede ordning, kan ordningen forlænges indtil den 31. december 2010. Selskaber, der fortsat er omfattet af den i artikel 1 omhandlede ordning indtil den 31. december 2010, kan dog hverken helt eller delvis sælge deres kapital i hele denne overgangsperiode.

Artikel 3

Luxembourg underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Storhertugdømmet Luxembourg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2006

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 78 af 31.3.2006, s. 2.

1

(2)  EFT C 2 af 6.1.1998, s. 1.

2

(3)  EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3.

3

(4)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

4

(5)  SG(2005) D/205866

5

(6)  Jf. fodnote 1.

6

(7)  Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (EFT L 225 af 20.8.1990, s. 6), som ændret ved Rådets direktiv 2003/123/EF af 22. december 2003; Rådets direktiv 2003/49/EF af 3. juni 2003 om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater (EUT L 157 af 26.6.2003, s. 49).

7

(8)  Selskaber med hjemsted i Luxembourg og udenlandske selskabers faste driftssteder er underlagt selskabsskat på højst 22 % og kommunal erhvervsskat, hvis størrelse varierer efter den enkelte kommune, men som i gennemsnit udgør 7,5 %, og som belaster bruttoindkomsten minus udgifter, undtagen udgifter, der ikke er fradragsberettigede, såsom direkte skatter, maskeret udlodning af dividende og tantieme.

8

(9)  Selskaber med hjemsted i Luxembourg og udenlandske selskabers faste driftssteder pålægges en nettoværdiskat på 0,5 % på nettoaktiverne pr. 1. januar hvert år, dvs. på forskellen mellem aktiverne anslået til deres normale markedsværdi og gælden til tredjemand.

9

(10)  Kommunal skat, der opkræves af værdien af virksomhedernes faste ejendom.

10

(11)  Afgift på 0,2 % af den indbetalte selskabskapital og emissionspræmierne.

11

(12)  Desuden har Luxembourg generelt afskaffet beskatningen af royalties fra 1. januar 2004 (undtagen på betalinger til udlandet).

12

(13)  Dividende, der udloddes af et selskab, der ikke er fritaget, pålægges kildeskat på 20 % af det udbetalte bruttobeløb (25 %, hvis skatteomkostningerne afholdes af det udloddende selskab), medmindre direktiv 90/435/EØF finder anvendelse, eller der er tale om kvalificerede kapitalandele som omhandlet i artikel 147 i LIR. Kildeskatten kan nedsættes i henhold til aftalebestemmelser. Renter pålægges normalt ikke kildeskat, medmindre de betegnes som maskeret udlodning. Størsteparten af de royalties, der udbetales til valutaudlændinge, pålægges kildeskat på 10 % (11,11 %, hvis omkostningerne afholdes af det selskab, der udlodder dem). Luxembourg har for nylig gennemført fritagelsen efter direktiv 2003/49/EF i sin skattelovgivning. Kildeskatten kan nedsættes eller afskaffes i henhold til aftalemæssige bestemmelser.

13

(14)  EUT L 157 af 26.6.2003, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2004/66/EF (EUT L 168 af 1.5.2004, s. 35).

14

(15)  Alle kapitalindskud i et luxembourgsk selskab pålægges en kapitaltilførselsafgift på 1 %.

15

(16)  Når et 1929-holdingselskab udlodder dividende, som overstiger 10 % af den indbetalte kapital på det tidspunkt, hvor regnskabsåret afsluttes, opkræves tegningsafgiften for det efterfølgende regnskabsår på et anslået beskatningsgrundlag på 10 gange den pågældende dividende.

16

(17)  Det vil sige aktieselskaber, anpartsselskaber, kommanditaktieselskaber og andelsselskaber.

17

(18)  Jf. fodnote 1.

18

(19)  Jf. f.eks. EF-Domstolens dom af 10. januar 2006 i sag C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze mod Cassa di Risparmio di Firenze, præmis 129, endnu ikke offentliggjort.

19

(20)  Domstolens dom af 20. september 2001 i sag C-390/98, H.J. Banks md The Coal Authority, Saml. 2001 I, s. 6117, præmis 49 og 50.

20

H.J. Banks md The Coal Authority

(21)  1929-holdingselskaberne er således ikke fritaget for betaling af indirekte skatter, såsom kapitalskat, registreringsafgift og moms.

21

(22)  F.eks. er realskatter, der er baseret på transaktionernes art, ikke relevante i forbindelse med denne procedure.

22

(23)  Nr. 46-54 i Kommissionens beslutning af 9. februar 2006.

23

(24)  Jf. f.eks. Domstolens dom af 15. marts 1994 i sag C-387/92, Banco Exterior de España, Saml. 1994 I, s. 877, præmis 14.

24

(25)  Jf. Domstolens dom af 26. september 1996 i sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen, Saml. 1996 I, s. 4551, præmis 24 og dom af 1. december 1998 i sag C-200/97, Ecotrade, Saml. 1998 I, s. 7907, præmis 40 og 41. Jf. også Førsteinstansrettens dom af 29. september 2000 i sag T-55/99, CETM mod Kommissionen, Saml. 2000 II, s. 3207, præmis 39.

25

(26)  Jf. Domstolens dom af 8. november 2001 i sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline mod Finanzlandesdirektion, Saml. 2001 I, s. 8365, præmis 41.

26

(27)  Domstolens dom af 13. februar 2003 i sag C-409/00, Spanien mod Kommissionen, Saml. 2003 I, s. 1487, præmis 52 og Førsteinstansrettens dom af 6. marts 2002 i sag T-92/00 og T-103/00, Diputación Foral de Álava m.fl. mod Kommissionen, Saml. 2002 II, s. 1385, præmis 60 og nævnte retspraksis.

27

(28)  Långivning henhører under begrebet valorisering af kapitalinteresser og er forenelig med et rent holdingselskabs status, men der skal være tale om en biaktivitet til erhvervelsen af kapitalinteresser. Denne biaktivitet vurderes ikke i forhold til lånebeløbet eller købsprisen eller interessernes værdi. Myndighederne kræver i stedet, at 1929-holdingselskaberne er i besiddelse af en væsentlig kapitalinteresse i det finansierede selskab. En kapitalinteresse anses for væsentlig, når den udgør 25 % af det finansierede selskabs kapital. Når det gælder børsnoterede selskaber, vil en lavere procentsats dog ikke udelukke långivning, hvis en betydelig del af papirerne er tilgængelige på markedet (i fri cirkulation). Det skal bemærkes, at enhver form for finansiering skal bringes til ophør før eller samtidig med overdragelsen af kapitalinteressen.

28

(29)  For at kunne have status som 1929-holdingselskab skal rådgivningsselskabet overholde en række krav, som skattemyndighederne har fastlagt i skatteministeriets bekendtgørelse nr. 12.061 af 17. oktober 1968. Især skal selskabet have til formål at overvåge og rådgive et enkelt investeringsselskab med variabel kapital (SICAV) eller med fast kapital (SICAF) og skal investere mindst 5 % af sin kapital i det selskab, det rådgiver, med et minimumsbeløb på 50 000 EUR, mens den resterende del kan investeres i andre værdipapirer i udenforstående selskaber. Rådgivningsselskabet skal have en kapital på mindst 76 000 EUR.

29

(30)  Jf. Førsteinstansrettens dom i sag Diputación Foral de Álava m.fl. mod Kommissionen, der er anført i fodnote 27, præmis 38-40.

30

(31)  Jf. især Domstolens dom af 8. november 2001 i sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline og Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Saml. 2001 I, s. 8365, præmis 38, Domstolens dom af 15. juli 2004 i sag C-501/00, Spanien mod Kommissionen, Saml. 2004 I, s. 6717, præmis 90 og nævnte retspraksis, dom af 15. december 2005 i sag C-66/02, Italien mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort, præmis 77 og Ministero dell'Economia e delle Finanze mod Cassa di Risparmio di Firenze, nævnt i fodnote 19, præmis 131 og nævnte retspraksis.

31

(32)  Jf. f.eks. Domstolens dom af 15. marts 1994 i sag C-387/92, Banco Exterior de España, Saml. 1994 I, s. 877, præmis 14.

32

(33)  Førsteinstansrettens dom af 30. april 1998 i sag T-214/95, Vlaamse Gewest mod Kommissionen, Saml. 1998 II, s. 717.

33

(34)  Domstolens dom af 17. september 1980 i sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Saml. 1980, s. 2671, præmis 11.

34

(35)  Domstolens dom i sagen Ministero dell'Economia e delle Finanze mod Cassa di Risparmio di Firenze, der er nævnt i fodnote 19, præmis 112.

35

(36)  Jf. interview med et medlem af det luxembourgske handelskammer, Carlo Thelen, i avisen International Herald Tribune den 9. februar 2006.

36

(37)  Domstolens dom af 21. september 1999 i sag C-307/97, Saint-Gobain, Saml. 1999 I, s. 6161.

37

(38)  Domstolens dom af 29. april 2004 i sag C-159/01, Nederlandene mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort, præmis 51 og nævnte retspraksis.

38

(39)  Domstolens dom af 19. september 2000 i sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, Saml. 2000 I, s. 6857.

39

(40)  Jf. fodnote 2.

40

(41)  Domstolens dom af 22. juni 2006 i sag C-182/03 og C-217/03, Belgien og Forum 187 Asbl mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort, præmis 150-154.

41

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/62

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 8. november 2006

om Italiens påtænkte statsstøtte C 11/06 (ex N 127/05) til AEM Torino

(meddelt under nummer K(2006) 5276)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/941/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved brev af 21. marts 2005 indgav Italien en anmeldelse til Kommissionen af den støtte, som den påtænkte at yde AEM Torino i forbindelse med strandede omkostninger i energisektoren. Ved brev af 4. maj, 19. juli og 14. november 2005 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som Italien fremsendte ved brev af 27. juni, 5. juli og 3. oktober 2005 og 1. februar 2006. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 21. marts 2005 indgav Italien en anmeldelse til Kommissionen af den støtte, som den påtænkte at yde AEM Torino i forbindelse med strandede omkostninger i energisektoren. Ved brev af 4. maj, 19. juli og 14. november 2005 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som Italien fremsendte ved brev af 27. juni, 5. juli og 3. oktober 2005 og 1. februar 2006.

| (2) | Ved brev af 4. april 2006 underrettede Kommissionen Italien om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. Italien svarede ikke på Kommissionens brev. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 4. april 2006 underrettede Kommissionen Italien om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. Italien svarede ikke på Kommissionens brev.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den omhandlede støtte. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den omhandlede støtte.

| (4) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger hverken fra AEM Torino eller fra andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger hverken fra AEM Torino eller fra andre interesserede parter.

| (5) | Støtten vedrører den kompensation, som Italien agter at yde AEM Torino for de strandede omkostninger inden for energisektoren. AEM Torino er et af de lokale forsyningsselskaber (de såkaldte »aziende municipalizzate«), der især driver virksomhed inden for energisektoren. Støtten er baseret på en tilsvarende foranstaltning, som Kommissionen har godkendt (3). |
| --- | --- |

(5)

Støtten vedrører den kompensation, som Italien agter at yde AEM Torino for de strandede omkostninger inden for energisektoren. AEM Torino er et af de lokale forsyningsselskaber (de såkaldte »aziende municipalizzate«), der især driver virksomhed inden for energisektoren. Støtten er baseret på en tilsvarende foranstaltning, som Kommissionen har godkendt (3).

| (6) | Støtten andrager 16,338 mio. EUR, der skal udbetales i form af tilskud. |
| --- | --- |

(6)

Støtten andrager 16,338 mio. EUR, der skal udbetales i form af tilskud.

| (7) | De italienske myndigheder har tilkendegivet, at de årligt vil udarbejde en rapport om gennemførelsen af denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(7)

De italienske myndigheder har tilkendegivet, at de årligt vil udarbejde en rapport om gennemførelsen af denne foranstaltning.

| (8) | De italienske myndigheder har meddelt, at denne foranstaltning ikke kan kumuleres med andre former for støtte. |
| --- | --- |

(8)

De italienske myndigheder har meddelt, at denne foranstaltning ikke kan kumuleres med andre former for støtte.

| (9) | Den 5. juni 2002 vedtog Kommissionen en negativ beslutning om den statsstøtte (C 27/99, ex NN 69/98) i form af skattefritagelser og lån på lempelige vilkår, som Italien havde ydet forsyningsværker med offentlig aktiemajoritet, som ejes af de lokale myndigheder (»aziende municipalizzate«) (4). |
| --- | --- |

(9)

Den 5. juni 2002 vedtog Kommissionen en negativ beslutning om den statsstøtte (C 27/99, ex NN 69/98) i form af skattefritagelser og lån på lempelige vilkår, som Italien havde ydet forsyningsværker med offentlig aktiemajoritet, som ejes af de lokale myndigheder (»aziende municipalizzate«) (4).

| (10) | Kommissionen fastslog i beslutningen, at disse uanmeldte støtteordninger var ulovlige og uforenelige med fællesmarkedet og pålagde Italien at tilbagesøge hele den støtte, der var udbetalt i denne forbindelse (5). |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen fastslog i beslutningen, at disse uanmeldte støtteordninger var ulovlige og uforenelige med fællesmarkedet og pålagde Italien at tilbagesøge hele den støtte, der var udbetalt i denne forbindelse (5).

| (11) | Tilbagesøgningsprocessen har været meget langsom. Italien vedtog den 18. april 2005 lov nr. 62, hvori det er fastsat i artikel 27, at støtten til de lokale forsyningsselskaber skal tilbagebetales i henhold til Kommissionens ovennævnte beslutning. Støttemodtagerne har dog fået lov til at tilbagebetale støtten i rater over en periode på 24 måneder, og dette blev godkendt af Agenzia delle Entrate (kontoret for offentlige indtægter) ved beslutning af 1. juni 2005. |
| --- | --- |

(11)

Tilbagesøgningsprocessen har været meget langsom. Italien vedtog den 18. april 2005 lov nr. 62, hvori det er fastsat i artikel 27, at støtten til de lokale forsyningsselskaber skal tilbagebetales i henhold til Kommissionens ovennævnte beslutning. Støttemodtagerne har dog fået lov til at tilbagebetale støtten i rater over en periode på 24 måneder, og dette blev godkendt af Agenzia delle Entrate (kontoret for offentlige indtægter) ved beslutning af 1. juni 2005.

| (12) | Ifølge AEM Torinos indlæg i den verserende retssag T-297/02, ACEA mod Kommissionen, havde selskabet været omfattet af de støtteordninger, som beslutning 2003/193/EF vedrørte, og havde således fået skattefritagelser i 1997, 1998 og 1999 og lån på lempelige vilkår fra Cassa depositi e prestiti. |
| --- | --- |

(12)

Ifølge AEM Torinos indlæg i den verserende retssag T-297/02, ACEA mod Kommissionen, havde selskabet været omfattet af de støtteordninger, som beslutning 2003/193/EF vedrørte, og havde således fået skattefritagelser i 1997, 1998 og 1999 og lån på lempelige vilkår fra Cassa depositi e prestiti.

| (13) | Ifølge de italienske myndigheders oplysninger fremsatte AEM Torino desuden bemærkninger som led i de almindelige procedurer for skattekontrol og -opkrævning som følge af den beslutning, der blev truffet af Agenzia delle Entrate. AEM Torino skulle tilbagebetale den ulovlige støtte inden 60 dage efter, at Agenzia delle Entrate havde meddelt de italienske myndigheder resultatet af kontrollen, hvilket ifølge myndighedernes egne oplysninger skulle ske inden den 11. januar 2006. Italien har ikke meddelt, om AEM Torino reelt har tilbagebetalt beløbet inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(13)

Ifølge de italienske myndigheders oplysninger fremsatte AEM Torino desuden bemærkninger som led i de almindelige procedurer for skattekontrol og -opkrævning som følge af den beslutning, der blev truffet af Agenzia delle Entrate. AEM Torino skulle tilbagebetale den ulovlige støtte inden 60 dage efter, at Agenzia delle Entrate havde meddelt de italienske myndigheder resultatet af kontrollen, hvilket ifølge myndighedernes egne oplysninger skulle ske inden den 11. januar 2006. Italien har ikke meddelt, om AEM Torino reelt har tilbagebetalt beløbet inden for den fastsatte frist.

| (14) | Ifølge de italienske myndigheders oplysninger i den foreliggende sag har AEM Torino ikke modtaget lån fra Cassa depositi e prestiti. |
| --- | --- |

(14)

Ifølge de italienske myndigheders oplysninger i den foreliggende sag har AEM Torino ikke modtaget lån fra Cassa depositi e prestiti.

| (15) | Da Kommissionen ikke kunne fastslå, om den ulovlige støtte, der tidligere var ydet i henhold til den italienske støtteordning til fordel for lokale forsyningsselskaber, eventuelt blev kumuleret med den nye støtte, der er omfattet af den foreliggende sag, anmodede Kommissionen Italien om at påse, at der ikke fandt en sådan kumulering sted, og at forpligte sig til først at udbetale støtten i forbindelse med strandede omkostninger, når den ulovlige støtte var tilbagebetalt. Italien har ikke afgivet et sådant tilsagn. |
| --- | --- |

(15)

Da Kommissionen ikke kunne fastslå, om den ulovlige støtte, der tidligere var ydet i henhold til den italienske støtteordning til fordel for lokale forsyningsselskaber, eventuelt blev kumuleret med den nye støtte, der er omfattet af den foreliggende sag, anmodede Kommissionen Italien om at påse, at der ikke fandt en sådan kumulering sted, og at forpligte sig til først at udbetale støtten i forbindelse med strandede omkostninger, når den ulovlige støtte var tilbagebetalt. Italien har ikke afgivet et sådant tilsagn.

| (16) | Kommissionen har fastslået, at den pågældende foranstaltning skal betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen har fastslået, at den pågældende foranstaltning skal betragtes som statsstøtte.

| (17) | Kommissionen har derfor undersøgt, om foranstaltningen er forenelig med statsstøttereglerne, især på grundlag af sin meddelelse om analysemetoden for statsstøtte i forbindelse med strandede omkostninger (6). Den konstaterede, at den anvendte beregningsmetode og selve beregningen svarede til oplysningerne i denne meddelelse. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har derfor undersøgt, om foranstaltningen er forenelig med statsstøttereglerne, især på grundlag af sin meddelelse om analysemetoden for statsstøtte i forbindelse med strandede omkostninger (6). Den konstaterede, at den anvendte beregningsmetode og selve beregningen svarede til oplysningerne i denne meddelelse.

| (18) | Ved dom af 15. maj 1997 (»Deggendorf«-dommen) (7) fastslog Domstolen følgende: »Når Kommissionen undersøger, om en statsstøtte er forenelig med fællesmarkedet, skal den tage hensyn til alle relevante forhold, herunder i givet fald den sammenhæng, hvori statsstøtten indgår, og som allerede er blevet vurderet i forbindelse med en tidligere beslutning, samt de forpligtelser, denne tidligere beslutning måtte medføre for en medlemsstat«. Ifølge Domstolen kan ny støtte ikke anses for forenelig med fællesmarkedet, så længe den gamle, ulovlige støtte endnu ikke er tilbagebetalt, da støtten under ét vil medføre en væsentlig fordrejning af konkurrencen inden for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(18)

Ved dom af 15. maj 1997 (»Deggendorf«-dommen) (7) fastslog Domstolen følgende: »Når Kommissionen undersøger, om en statsstøtte er forenelig med fællesmarkedet, skal den tage hensyn til alle relevante forhold, herunder i givet fald den sammenhæng, hvori statsstøtten indgår, og som allerede er blevet vurderet i forbindelse med en tidligere beslutning, samt de forpligtelser, denne tidligere beslutning måtte medføre for en medlemsstat«. Ifølge Domstolen kan ny støtte ikke anses for forenelig med fællesmarkedet, så længe den gamle, ulovlige støtte endnu ikke er tilbagebetalt, da støtten under ét vil medføre en væsentlig fordrejning af konkurrencen inden for fællesmarkedet.

| (19) | I henhold til denne retspraksis tager Kommissionen ved sin vurdering af ny støtte hensyn til, om modtageren af den nye støtte har tilbagebetalt al tidligere støtte, som Kommissionen har krævet tilbagebetalt ved en negativ beslutning. |
| --- | --- |

(19)

I henhold til denne retspraksis tager Kommissionen ved sin vurdering af ny støtte hensyn til, om modtageren af den nye støtte har tilbagebetalt al tidligere støtte, som Kommissionen har krævet tilbagebetalt ved en negativ beslutning.

| (20) | Ved anvendelse af det princip, der er fastlagt i ovennævnte dom, på den foreliggende sag fastslår Kommissionen, a) at AEM Torino tidligere har modtaget støtte, dvs. støtte til lokale forsyningsselskaber (jf. nr. 9-15), der skal tilbagebetales i henhold til beslutning 2003/193/EF, og b) at de italienske myndigheder endnu ikke har opfyldt den tilbagesøgningspligt, de fik pålagt ved ovennævnte beslutning. Beslutning 2003/193/EF vedrører ganske vist en støtteordning, men indeholder også regler om, at ulovlig støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet og udbetalt i henhold til den pågældende ordning, skal tilbagebetales. Desuden har AEM Torino udtrykkeligt erkendt, at det har været omfattet af en sådan ordning, og der er ingen grund til at tro, at foranstaltningerne i den foreliggende sag ikke udgør statsstøtte, eller at de skal betragtes som eksisterende støtte, eller at de er erklæret forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(20)

Ved anvendelse af det princip, der er fastlagt i ovennævnte dom, på den foreliggende sag fastslår Kommissionen, a) at AEM Torino tidligere har modtaget støtte, dvs. støtte til lokale forsyningsselskaber (jf. nr. 9-15), der skal tilbagebetales i henhold til beslutning 2003/193/EF, og b) at de italienske myndigheder endnu ikke har opfyldt den tilbagesøgningspligt, de fik pålagt ved ovennævnte beslutning. Beslutning 2003/193/EF vedrører ganske vist en støtteordning, men indeholder også regler om, at ulovlig støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet og udbetalt i henhold til den pågældende ordning, skal tilbagebetales. Desuden har AEM Torino udtrykkeligt erkendt, at det har været omfattet af en sådan ordning, og der er ingen grund til at tro, at foranstaltningerne i den foreliggende sag ikke udgør statsstøtte, eller at de skal betragtes som eksisterende støtte, eller at de er erklæret forenelige med fællesmarkedet.

| (21) | Fire år efter vedtagelsen af beslutning 2003/193/EF skal de italienske myndigheder fortsat kræve den ulovlige støtte tilbagebetalt. De har meddelt Kommissionen, at de med hensyn til opfyldelsen af deres tilbagesøgningspligt stadig er i gang med at vedtage og gennemføre de relevante administrative foranstaltninger. |
| --- | --- |

(21)

Fire år efter vedtagelsen af beslutning 2003/193/EF skal de italienske myndigheder fortsat kræve den ulovlige støtte tilbagebetalt. De har meddelt Kommissionen, at de med hensyn til opfyldelsen af deres tilbagesøgningspligt stadig er i gang med at vedtage og gennemføre de relevante administrative foranstaltninger.

| (22) | Italien har især meddelt, at AEM Torino har forelagt Agenzia delle Entrate en erklæring om, at det forpligter sig til at betale de beløb, som Agenzia delle Entrate kræver. De italienske myndigheder har dog ikke kunnet oplyse:






  — | det beløb, AEM Torino skal tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningsproceduren |
| --- | --- | --- |

(22)

Italien har især meddelt, at AEM Torino har forelagt Agenzia delle Entrate en erklæring om, at det forpligter sig til at betale de beløb, som Agenzia delle Entrate kræver. De italienske myndigheder har dog ikke kunnet oplyse:

—

det beløb, AEM Torino skal tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningsproceduren

| — | betalingsbetingelserne. Italien har meddelt, at AEM Torino skulle foretage tilbagebetalingen inden den 11. marts 2006, men har slet ikke garanteret, at støtten ville blive tilbagebetalt fuldt ud (inklusive renter), og at betalingen ville ske omgående (uden at udnytte den periode på 24 måneder, der er fastsat ved lov nr. 62 af 18. april 2005). |
| --- | --- |

—

betalingsbetingelserne. Italien har meddelt, at AEM Torino skulle foretage tilbagebetalingen inden den 11. marts 2006, men har slet ikke garanteret, at støtten ville blive tilbagebetalt fuldt ud (inklusive renter), og at betalingen ville ske omgående (uden at udnytte den periode på 24 måneder, der er fastsat ved lov nr. 62 af 18. april 2005).

| (23) | Det er heller ikke klart, om AEM Torino har fået lån på lempelige vilkår fra Cassa depositi e prestiti, som blev erklæret ulovlige ved beslutning 2003/193/EF, og om selskabet i bekræftende fald har tilbagebetalt dem. |
| --- | --- |

(23)

Det er heller ikke klart, om AEM Torino har fået lån på lempelige vilkår fra Cassa depositi e prestiti, som blev erklæret ulovlige ved beslutning 2003/193/EF, og om selskabet i bekræftende fald har tilbagebetalt dem.

| (24) | Italien har således ikke gjort det klart, om den tidligere støtte, som AEM Torino efter al sandsynlighed har fået, allerede er blevet tilbagebetalt. På grundlag af ovennævnte oplysninger kan det konkluderes, at AEM Torino kan have modtaget bestemte støttebeløb i henhold til den støtteordning, der blev erklæret uforenelig med fællesmarkedet ved beslutning 2003/193/EF, og endnu ikke har tilbagebetalt dem. |
| --- | --- |

(24)

Italien har således ikke gjort det klart, om den tidligere støtte, som AEM Torino efter al sandsynlighed har fået, allerede er blevet tilbagebetalt. På grundlag af ovennævnte oplysninger kan det konkluderes, at AEM Torino kan have modtaget bestemte støttebeløb i henhold til den støtteordning, der blev erklæret uforenelig med fællesmarkedet ved beslutning 2003/193/EF, og endnu ikke har tilbagebetalt dem.

| (25) | Kommissionen er ikke i stand til at fastslå, hvor stor en støtte AEM Torino allerede havde modtaget — og endnu ikke har tilbagebetalt — inden tildelingen af den nye støtte, der er omhandlet i den foreliggende sag, og Kommissionen har heller ikke kunnet vurdere kumulative virkning af den »gamle« og »nye« støtte til AEM Torino og den konkurrencefordrejning, en sådan kumulering sandsynligvis vil få på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen er ikke i stand til at fastslå, hvor stor en støtte AEM Torino allerede havde modtaget — og endnu ikke har tilbagebetalt — inden tildelingen af den nye støtte, der er omhandlet i den foreliggende sag, og Kommissionen har heller ikke kunnet vurdere kumulative virkning af den »gamle« og »nye« støtte til AEM Torino og den konkurrencefordrejning, en sådan kumulering sandsynligvis vil få på fællesmarkedet.

| (26) | I henhold til Deggendorf-dommen skal Kommissionen tage hensyn til alle relevante forhold, som allerede er blevet vurderet i forbindelse med en tidligere beslutning, og til de forpligtelser, en sådan beslutning måtte medføre for en medlemsstat, og den kan ikke tage stilling til, om den nye støtte er forenelig med fællesmarkedet, så længe den gamle, ulovlige støtte ikke er tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(26)

I henhold til Deggendorf-dommen skal Kommissionen tage hensyn til alle relevante forhold, som allerede er blevet vurderet i forbindelse med en tidligere beslutning, og til de forpligtelser, en sådan beslutning måtte medføre for en medlemsstat, og den kan ikke tage stilling til, om den nye støtte er forenelig med fællesmarkedet, så længe den gamle, ulovlige støtte ikke er tilbagebetalt.

| (27) | Desuden kan støtte til kompensation for strandede omkostninger ikke kumuleres med nogen anden form for støtte. |
| --- | --- |

(27)

Desuden kan støtte til kompensation for strandede omkostninger ikke kumuleres med nogen anden form for støtte.

| (28) | Ifølge det princip, som Domstolen fastlagde i Deggendorf-dommen, ville der ikke have været nogen risiko for, at de to foranstaltninger fik kumulativ virkning og fordrejede konkurrencen, hvis Italien havde forpligtet sig til ikke at udbetale den nye støtte, før den tidligere ulovlige støtte var blevet fuldt tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(28)

Ifølge det princip, som Domstolen fastlagde i Deggendorf-dommen, ville der ikke have været nogen risiko for, at de to foranstaltninger fik kumulativ virkning og fordrejede konkurrencen, hvis Italien havde forpligtet sig til ikke at udbetale den nye støtte, før den tidligere ulovlige støtte var blevet fuldt tilbagebetalt.

| (29) | Italien er gentagne gange blevet anmodet om at afgive et sådant tilsagn, men har afslået. |
| --- | --- |

(29)

Italien er gentagne gange blevet anmodet om at afgive et sådant tilsagn, men har afslået.

| (30) | De to støtteforanstaltninger har således en kumulativ virkning, som Kommissionen ikke kan vurdere tilstrækkeligt. På nuværende tidspunkt kan den anmeldte støtte derfor ikke erklæres forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(30)

De to støtteforanstaltninger har således en kumulativ virkning, som Kommissionen ikke kan vurdere tilstrækkeligt. På nuværende tidspunkt kan den anmeldte støtte derfor ikke erklæres forenelig med fællesmarkedet.

| (31) | Hverken Italien eller den støttemodtagende virksomhed har fjernet den tvivl, som førte til, at Kommissionen besluttede at indlede proceduren i denne sag. Italien besvarede ikke det brev, hvorved Kommissionen meddelte, at den havde indledt proceduren, og AEM Torino har ikke fremsat nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(31)

Hverken Italien eller den støttemodtagende virksomhed har fjernet den tvivl, som førte til, at Kommissionen besluttede at indlede proceduren i denne sag. Italien besvarede ikke det brev, hvorved Kommissionen meddelte, at den havde indledt proceduren, og AEM Torino har ikke fremsat nogen bemærkninger.

| (32) | Kommissionens begrundelse for at indlede proceduren er ikke blevet anfægtet. Foranstaltningen skal betragtes som støtte, der kan erklæres forenelig med fællesmarkedet efter analysemetoden for statsstøtte i forbindelse med strandede omkostninger. Da der muligvis er tale om kumulering med tidligere støtte, som støttemodtageren ikke har tilbagebetalt, kan Kommissionen dog ikke fastlægge de to støtteforanstaltningers samlede virkning. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionens begrundelse for at indlede proceduren er ikke blevet anfægtet. Foranstaltningen skal betragtes som støtte, der kan erklæres forenelig med fællesmarkedet efter analysemetoden for statsstøtte i forbindelse med strandede omkostninger. Da der muligvis er tale om kumulering med tidligere støtte, som støttemodtageren ikke har tilbagebetalt, kan Kommissionen dog ikke fastlægge de to støtteforanstaltningers samlede virkning.

| (33) | Italien har ikke fremsat oplysninger, som giver Kommissionen mulighed for at vurdere den potentielle kumulering. Desuden har tilbagesøgningsprocessen været særdeles langsom og besværlig. Den 19. januar 2005 besluttede Kommissionen derfor at forelægge sagen for Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, for at sikre, at beslutning 2003/193/EF efterkommes omgående og effektivt. |
| --- | --- |

(33)

Italien har ikke fremsat oplysninger, som giver Kommissionen mulighed for at vurdere den potentielle kumulering. Desuden har tilbagesøgningsprocessen været særdeles langsom og besværlig. Den 19. januar 2005 besluttede Kommissionen derfor at forelægge sagen for Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, for at sikre, at beslutning 2003/193/EF efterkommes omgående og effektivt.

| (34) | Den 1. juni 2006 fastslog Domstolen (8), at Italien ikke havde opfyldt sine forpligtelser i henhold til traktaten, hvis det ikke inden for den fastsatte frist vedtog de nødvendige foranstaltninger til tilbagebetaling af den støtte, der var erklæret ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(34)

Den 1. juni 2006 fastslog Domstolen (8), at Italien ikke havde opfyldt sine forpligtelser i henhold til traktaten, hvis det ikke inden for den fastsatte frist vedtog de nødvendige foranstaltninger til tilbagebetaling af den støtte, der var erklæret ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet.

| (35) | Det er Kommissionens opgave at sikre, at den nye støtte først udbetales, når risikoen for kumulering kan udelukkes, dvs. først efter at AEM Torino har tilbagebetalt hele den støtte, det har modtaget, og som er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(35)

Det er Kommissionens opgave at sikre, at den nye støtte først udbetales, når risikoen for kumulering kan udelukkes, dvs. først efter at AEM Torino har tilbagebetalt hele den støtte, det har modtaget, og som er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet.

| (36) | Det betyder, at Kommissionen nøje skal påse, om ovennævnte betingelse overholdes fuldt ud. |
| --- | --- |

(36)

Det betyder, at Kommissionen nøje skal påse, om ovennævnte betingelse overholdes fuldt ud.

| (37) | Italien må derfor ikke udbetale den nye støtte, før det har forelagt Kommissionen bevis på, at det har tilbagesøgt hele den tidligere støtte hos AEM Torino. |
| --- | --- |

(37)

Italien må derfor ikke udbetale den nye støtte, før det har forelagt Kommissionen bevis på, at det har tilbagesøgt hele den tidligere støtte hos AEM Torino.

| (38) | På baggrund af ovenstående bekræfter Kommissionen sin vurdering af, at den anmeldte foranstaltning vedrørende den støtte til strandede omkostninger, som Italien agter at yde AEM Torino, skal betragtes som støtte, der er forenelig med EF-traktaten. |
| --- | --- |

(38)

På baggrund af ovenstående bekræfter Kommissionen sin vurdering af, at den anmeldte foranstaltning vedrørende den støtte til strandede omkostninger, som Italien agter at yde AEM Torino, skal betragtes som støtte, der er forenelig med EF-traktaten.

| (39) | Undersøgelserne har dog bekræftet, at Kommissionen ikke er i stand til at fastslå, om kumuleringen af den nye støtte og den gamle støtte, som er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet, medfører konkurrencefordrejninger, der er i strid med EF-traktaten. |
| --- | --- |

(39)

Undersøgelserne har dog bekræftet, at Kommissionen ikke er i stand til at fastslå, om kumuleringen af den nye støtte og den gamle støtte, som er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet, medfører konkurrencefordrejninger, der er i strid med EF-traktaten.

| (40) | Efter artikel 7, stk. 4, i forordning nr. 659/99 (9) konkluderer Kommissionen derfor, at den anmeldte støtte ikke må udbetales til støttemodtageren, før denne har tilbagebetalt den tidligere ulovlige støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(40)

Efter artikel 7, stk. 4, i forordning nr. 659/99 (9) konkluderer Kommissionen derfor, at den anmeldte støtte ikke må udbetales til støttemodtageren, før denne har tilbagebetalt den tidligere ulovlige støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet.

| (41) | Endelig skal Italien, inden den pågældende støtte udbetales, forelægge Kommissionen bevis på, at AEM Torino har tilbagebetalt hele den støtte, det tidligere har modtaget - |
| --- | --- |

(41)

Endelig skal Italien, inden den pågældende støtte udbetales, forelægge Kommissionen bevis på, at AEM Torino har tilbagebetalt hele den støtte, det tidligere har modtaget -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den støtte på 16,338 mio. EUR, som Italien agter at yde AEM Torino i forbindelse med strandede omkostninger, er forenelig med fællesmarkedet på de betingelser, der er anført i artikel 2.

Artikel 2

Den i artikel 1 omhandlede støtte kan ikke udbetales, før Italien har forelagt Kommissionen bevis på, at AEM Torino ikke har været omfattet af den støtte, der tidligere blev ydet i henhold til støtteordningen for lokale forsyningsselskaber (»aziende municipalizzate«), og som blev erklæret ulovlig og uforenelig med traktaten ved beslutning 2003/193/EF, eller at AEM Torino har tilbagebetalt den støtte, det tidligere har modtaget i henhold til ovennævnte ordning, med renter.

Artikel 3

Italien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2006.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 116 af 17.5.2006, s. 2.

1

(2)  Jf. fodnote 1.

2

(3)  Kommissionens beslutning af 1. december 2004 vedrørende sag N 490/00, især den del, der vedrører elproduktionsanlæg.

3

(4)  EUT L 77 af 24.3.2003, s. 21.

4

(5)  Ved artikel 3 i Kommissionens beslutning pålægges Italien at træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den ulovlige støtte hos støttemodtagerne.

5

(6)  Vedtaget af Kommissionen den 26. juli 2001. Tilgængelig på Kommissionens websted for konkurrence: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf. Forelagt medlemsstaterne ved brev af 6. august 2001 (ref. (2001) D/290869).

6

(7)  EF-Domstolens dom af 15. maj 1997 i sag C-355/95, TWD mod Kommissionen, Saml. 1997 I, s. 2549, præmis 25-26 (»Deggendorf«-dommen).

7

TWD mod Kommissionen

(8)  EF-Domstolens dom af 1.6.2006 i sag C-207/05, Kommissionen mod Italien (endnu ikke offentliggjort).

8

(9)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

9

---

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det Blandede EØS-udvalg

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/66

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 129/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af det blandede EØS-udvalg nr. 82/2006 af 7. juli 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af det blandede EØS-udvalg nr. 82/2006 af 7. juli 2006 (1).

| (2) | Kommissionens afgørelse 2006/257/EF af 9. februar 2006 om ændring af afgørelse 96/335/EF om oprettelse af en fortegnelse og en fælles nomenklatur for bestanddele i kosmetiske produkter (2) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens afgørelse 2006/257/EF af 9. februar 2006 om ændring af afgørelse 96/335/EF om oprettelse af en fortegnelse og en fælles nomenklatur for bestanddele i kosmetiske produkter (2) bør indarbejdes i aftalen —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende indsættes i punkt 10 (Kommissionens afgørelse 96/335/EF) i kapitel XVI i bilag II til aftalen:

», som ændret ved:

| — | 32006 D 0257: Kommissionens afgørelse 2006/257/EF af 9. februar 2006 (EUT L 97 af 5.4.2006, s. 1).« |
| --- | --- |

—

32006 D 0257: Kommissionens afgørelse 2006/257/EF af 9. februar 2006 (EUT L 97 af 5.4.2006, s. 1).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af afgørelse 2006/257/EF, som offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 28. oktober 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 289 af 19.10.2006, s. 14.

1

(2)  EUT L 97 af 5.4.2006, s. 1.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/68

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 130/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag IX til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 119/2006 af 22. september 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag IX til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 119/2006 af 22. september 2006 (1).

| (2) | Kommissionens direktiv 2006/29/EF af 8. marts 2006 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF med hensyn til at inddrage eller fjerne visse institutter fra direktivets anvendelsesområde (2) bør indarbejdes i aftalen - |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens direktiv 2006/29/EF af 8. marts 2006 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF med hensyn til at inddrage eller fjerne visse institutter fra direktivets anvendelsesområde (2) bør indarbejdes i aftalen -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende led indsættes i punkt 14 (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF) i bilag IX til aftalen:

| »— | 32006 L 0029: Kommissionens direktiv 2006/29/EF af 8. marts 2006 (EUT L 70 af 9.3.2006, s. 50).« |
| --- | --- |

»—

32006 L 0029: Kommissionens direktiv 2006/29/EF af 8. marts 2006 (EUT L 70 af 9.3.2006, s. 50).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af direktiv 2006/29/EF, som offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 28. oktober 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 333 af 30.11.2006, s. 44.

1

(2)  EUT L 70 af 9.3.2006, s. 50.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/69

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 131/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 123/2006 af 22. september 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 123/2006 af 22. september 2006 (1).

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 336/2006 af 15. februar 2006 om gennemførelse af den internationale kode for sikker skibsdrift i Fællesskabet og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3051/95 (2) bør indarbejdes i aftalen - |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 336/2006 af 15. februar 2006 om gennemførelse af den internationale kode for sikker skibsdrift i Fællesskabet og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3051/95 (2) bør indarbejdes i aftalen -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag XIII til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | Følgende punkt indsættes efter punkt 56t (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/65/EF):






  »56u. | 32006 R 0336: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 336/2006 af 15. februar 2006 om gennemførelse af den internationale kode for sikker skibsdrift i Fællesskabet og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3051/95 (EUT L 64 af 4.3.2006, s. 1).
  Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasning:
  Med hensyn til Norge affattes artikel 3, stk. 2, litra e), således:
  »andre passagerskibe end:






  (i) | ro-ro-passagerfærger og |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Følgende punkt indsættes efter punkt 56t (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/65/EF):

»56u.

32006 R 0336: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 336/2006 af 15. februar 2006 om gennemførelse af den internationale kode for sikker skibsdrift i Fællesskabet og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3051/95 (EUT L 64 af 4.3.2006, s. 1).

Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasning:

Med hensyn til Norge affattes artikel 3, stk. 2, litra e), således:

»andre passagerskibe end:

(i)

ro-ro-passagerfærger og

| (ii) | passagerskibe med over 100 passagerer, der sejler under norsk flag, |
| --- | --- |

(ii)

passagerskibe med over 100 passagerer, der sejler under norsk flag,

i havområder i klasse C og D, som defineret i artikel 4 i direktiv 98/18/EF.««

| 2. | Punkt 56c (Rådets forordning (EF) nr. 3051/95) udgår. |
| --- | --- |

2.

Punkt 56c (Rådets forordning (EF) nr. 3051/95) udgår.

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 336/2006, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 28. oktober 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 333 af 30.11.2006, s. 52.

1

(2)  EUT L 64 af 4.3.2006, s. 1.

2

(3)  Forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/71

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 132/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 123/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 123/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 706/2006 af 8. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1702/2003 med hensyn til den periode, i hvilken medlemsstaterne kan udstede godkendelser af en begrænset varighed (2), bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 706/2006 af 8. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1702/2003 med hensyn til den periode, i hvilken medlemsstaterne kan udstede godkendelser af en begrænset varighed (2), bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2006 af 8. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 2042/2003 vedrørende godkendelser af en begrænset varighed og bilag I og III (3) bør indarbejdes i aftalen - |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2006 af 8. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 2042/2003 vedrørende godkendelser af en begrænset varighed og bilag I og III (3) bør indarbejdes i aftalen -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag XIII til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | Følgende led indsættes i punkt 66p (Kommissionens forordning (EF) nr. 1702/2003):






  »— | 32006 R 0706: Kommissionens forordning (EF) nr. 706/2006 af 8. maj 2006 (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 16).« |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende led indsættes i punkt 66p (Kommissionens forordning (EF) nr. 1702/2003):

»—

32006 R 0706: Kommissionens forordning (EF) nr. 706/2006 af 8. maj 2006 (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 16).«

| 2. | Følgende tilføjes i punkt 66q (Kommissionens forordning (EF) nr. 2042/2003):
  », som ændret ved:






  — | 32006 R 0707: Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2006 af 8. maj 2006 (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 17).« |
| --- | --- | --- |

2.

Følgende tilføjes i punkt 66q (Kommissionens forordning (EF) nr. 2042/2003):

», som ændret ved:

—

32006 R 0707: Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2006 af 8. maj 2006 (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 17).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 706/2006 og (EF) nr. 707/2006, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 28. oktober 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 333 af 30.11.2006, s. 52

1

(2)  EUT L 122 af 9.5.2006, s. 16.

2

(3)  EUT L 122 af 9.5.2006, s. 17.

3

(4)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

4

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/73

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 133/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 123/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 123/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1).

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (2), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (3), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (5) blev indarbejdet i aftalen ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 67/2006 af 2. juni 2006 (6) med landespecifikke tilpasninger. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (2), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (3), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (5) blev indarbejdet i aftalen ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 67/2006 af 2. juni 2006 (6) med landespecifikke tilpasninger.

| (3) | Kommissionens forordning (EF) nr. 730/2006 af 11. maj 2006 om luftrumsklassifikation og adgang til flyvninger udført efter visuelflyvereglerne over flyveniveau 195 (7) bør indarbejdes i aftalen - |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EF) nr. 730/2006 af 11. maj 2006 om luftrumsklassifikation og adgang til flyvninger udført efter visuelflyvereglerne over flyveniveau 195 (7) bør indarbejdes i aftalen -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende punkt indsættes efter punkt 66w (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004) i bilag XIII til aftalen:

| »66wa. | 32006 R 0730: Kommissionens forordning (EF) nr. 730/2006 af 11. maj 2006 om luftrumsklassifikation og adgang til flyvninger udført efter visuelflyvereglerne over flyveniveau 195 (EUT L 128 af 16.5.2006, s. 3).« |
| --- | --- |

»66wa.

32006 R 0730: Kommissionens forordning (EF) nr. 730/2006 af 11. maj 2006 om luftrumsklassifikation og adgang til flyvninger udført efter visuelflyvereglerne over flyveniveau 195 (EUT L 128 af 16.5.2006, s. 3).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning nr. 730/2006, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Den Europæiske Unions Tidendes

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 28. oktober 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (8), eller den dag, hvor afgørelse nr. 67/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 2. juni 2006 træder i kraft, hvis dette sker senere.

8

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Den Europæiske Unions Tidendes

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 333 af 30.11.2006, s. 52.

1

(2)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 10.

3

(4)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 20.

4

(5)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 26.

5

(6)  EUT L 245 af 7.9.2006, s. 18.

6

(7)  EUT L 128 af 16.5.2006, s. 3.

7

(8)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

8

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/75

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 134/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 123/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 123/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1).

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (2), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 552/2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (4) blev indarbejdet i aftalen ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 67/2006 af 2. juni 2006 (5) med landespecifikke tilpasninger. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (2), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 552/2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (4) blev indarbejdet i aftalen ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 67/2006 af 2. juni 2006 (5) med landespecifikke tilpasninger.

| (3) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1032/2006 af 6. juli 2006 om krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder (6) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1032/2006 af 6. juli 2006 om krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder (6) bør indarbejdes i aftalen.

| (4) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1033/2006 af 4. juli 2006 om procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum (7) bør indarbejdes i aftalen - |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1033/2006 af 4. juli 2006 om procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum (7) bør indarbejdes i aftalen -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende punkter indsættes efter punkt 66wa (Kommissionens forordning (EF) nr. 730/2006) i bilag XIII til aftalen:

| »66wb. | 32006 R 1032: Kommissionens forordning (EF) nr. 1032/2006 af 6. juli 2006 om krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder (EUT L 186 af 7.7.2006, s. 27). |
| --- | --- |

»66wb.

32006 R 1032: Kommissionens forordning (EF) nr. 1032/2006 af 6. juli 2006 om krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder (EUT L 186 af 7.7.2006, s. 27).

| 66wc. | 32006 R 1033: Kommissionens forordning (EF) nr. 1033/2006 af 4. juli 2006 om procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum (EUT L 186 af 7.7.2006, s. 46).« |
| --- | --- |

66wc.

32006 R 1033: Kommissionens forordning (EF) nr. 1033/2006 af 4. juli 2006 om procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum (EUT L 186 af 7.7.2006, s. 46).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 1032/2006 og 1033/2006, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Den Europæiske Unions Tidendes

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 28. oktober 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (8), eller den dag, hvor afgørelse nr. 67/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 2. juni 2006 træder i kraft, hvis dette sker senere.

8

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Den Europæiske Unions Tidendes

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 333 af 30.11.2006, s. 52.

1

(2)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 20.

3

(4)  EFT L 96 af 31.3.2004, s. 26.

4

(5)  EUT L 245 af 7.9.2006, s. 18.

5

(6)  EUT L 186 af 7.7.2006, s. 27.

6

(7)  EUT L 186 af 7.7.2006, s. 46.

7

(8)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

8

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/77

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 135/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XXI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 126/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XXI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 126/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 601/2006 af 18. april 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår formatet og proceduren for fremsendelse af data (2) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 601/2006 af 18. april 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår formatet og proceduren for fremsendelse af data (2) bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Kommissionens forordning (EF) nr. 602/2006 af 18. april 2006 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår ajourføring af datakravene (3) bør indarbejdes i aftalen - |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EF) nr. 602/2006 af 18. april 2006 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår ajourføring af datakravene (3) bør indarbejdes i aftalen -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag XXI til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | Følgende tekst indsættes i punkt 19s (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005):
  », som ændret ved:






  — | 32006 R 0602: Kommissionens forordning (EF) nr. 602/2006 af 18. april. 2006 (EUT L 106 af 19.4.2006, s. 10).« |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende tekst indsættes i punkt 19s (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005):

», som ændret ved:

—

32006 R 0602: Kommissionens forordning (EF) nr. 602/2006 af 18. april. 2006 (EUT L 106 af 19.4.2006, s. 10).«

| 2. | Følgende punkt indsættes efter punkt 19s (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005):






  »19sa. | 32006 R 0601: Kommissionens forordning (EF) nr. 601/2006 af 18. april 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår formatet og proceduren for fremsendelse af data (EUT L 106 af 19.4.2006, s. 7).« |
| --- | --- | --- |

2.

Følgende punkt indsættes efter punkt 19s (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005):

»19sa.

32006 R 0601: Kommissionens forordning (EF) nr. 601/2006 af 18. april 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår formatet og proceduren for fremsendelse af data (EUT L 106 af 19.4.2006, s. 7).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 601/2006 og 602/2006, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 28. oktober 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 333 af 30.11.2006, s. 57.

1

(2)  EUT L 106 af 19.4.2006, s. 7.

2

(3)  EUT L 106 af 19.4.2006, s. 10.

3

(4)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

4

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/79

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 136/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XXI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 126/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XXI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 126/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 676/2006 af 2. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1980/2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår definitioner og ajourførte definitioner (2) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 676/2006 af 2. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1980/2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår definitioner og ajourførte definitioner (2) bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Kommissionens forordning (EF) nr. 698/2006 af 5. maj 2006 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 530/1999 for så vidt angår evaluering af kvaliteten af statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer (3) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EF) nr. 698/2006 af 5. maj 2006 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 530/1999 for så vidt angår evaluering af kvaliteten af statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer (3) bør indarbejdes i aftalen.

| (4) | Rådets forordning (EF) nr. 701/2006 af 25. april 2006 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks (4) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(4)

Rådets forordning (EF) nr. 701/2006 af 25. april 2006 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks (4) bør indarbejdes i aftalen.

| (5) | Forordning (EF) nr. 698/2006 ophæver Kommissionens forordning (EF) nr. 452/2000 (5) og 72/2002 (6), som er indarbejdet i aftalen, og som derfor bør slettes af aftalen - |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 698/2006 ophæver Kommissionens forordning (EF) nr. 452/2000 (5) og 72/2002 (6), som er indarbejdet i aftalen, og som derfor bør slettes af aftalen -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag XXI til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | Følgende indsættes i punkt 18j (Kommissionens forordning (EF) nr. 1980/2003):
  », som ændret ved:






  — | 32006 R 0676: Kommissionens forordning (EF) nr. 676/2006 af 2. maj 2006 (EUT L 118 af 3.5.2006, s. 3).« |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende indsættes i punkt 18j (Kommissionens forordning (EF) nr. 1980/2003):

», som ændret ved:

—

32006 R 0676: Kommissionens forordning (EF) nr. 676/2006 af 2. maj 2006 (EUT L 118 af 3.5.2006, s. 3).«

| 2. | Punkt 18f (Kommissionens forordning (EF) nr. 72/2002) affattes således:
  »32006 R 0698: Kommissionens forordning (EF) nr. 698/2006 af 5. maj 2006 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 530/1999 for så vidt angår evaluering af kvaliteten af statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer (EUT L 121 af 6.5.2006, s. 30).« |
| --- | --- |

2.

Punkt 18f (Kommissionens forordning (EF) nr. 72/2002) affattes således:

»32006 R 0698: Kommissionens forordning (EF) nr. 698/2006 af 5. maj 2006 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 530/1999 for så vidt angår evaluering af kvaliteten af statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer (EUT L 121 af 6.5.2006, s. 30).«

| 3. | Punkt 18da (Kommissionens forordning (EF) nr. 452/2000) udgår. |
| --- | --- |

3.

Punkt 18da (Kommissionens forordning (EF) nr. 452/2000) udgår.

| 4. | Følgende punkt indsættes efter punkt 19v (Kommissionens forordning (EF) nr. 1708/2005):






  »19w. | 32006 R 0701: Rådets forordning (EF) nr. 701/2006 af 25. april 2006 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 3).« |
| --- | --- | --- |

4.

Følgende punkt indsættes efter punkt 19v (Kommissionens forordning (EF) nr. 1708/2005):

»19w.

32006 R 0701: Rådets forordning (EF) nr. 701/2006 af 25. april 2006 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 3).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 676/2006, (EF) nr. 698/2006 og (EF) nr. 701/2006, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 28. oktober 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (7).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 333 af 30.11.2006, s. 57.

1

(2)  EUT L 118 af 3.5.2006, s. 3.

2

(3)  EUT L 121 af 6.5.2006, s. 30.

3

(4)  EUT L 122 af 9.5.2006, s. 3.

4

(5)  EUT L 55 af 29.2.2000, s. 53.

5

(6)  EUT L 15 af 17.1.2002, s. 7.

6

(7)  Forfatningsmæssige krav angivet.

7

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/81

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 137/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af bilag XXII (Selskabsret) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XXII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 127/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XXII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 127/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 22. september 2006 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 708/2006 af 8. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 21 og International Financial Reporting Interpretations Committee's (IFRIC) fortolkningsbidrag 7 (2) bør indarbejdes i aftalen - |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 708/2006 af 8. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 21 og International Financial Reporting Interpretations Committee's (IFRIC) fortolkningsbidrag 7 (2) bør indarbejdes i aftalen -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende led indsættes i punkt 10ba (Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003) i bilag XXII til aftalen:

| »— | 32006 R 0708: Kommissionens forordning (EF) nr. 708/2006 af 8. maj 2006 (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 19).« |
| --- | --- |

»—

32006 R 0708: Kommissionens forordning (EF) nr. 708/2006 af 8. maj 2006 (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 19).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 708/2006, som offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft 20 dage efter vedtagelsen, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 333 af 30.11.2006, s. 59.

1

(2)  EUT L 122 af 9.5.2006, s. 19.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/83

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 138/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 86 og 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 39/2006 af 10. marts 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 39/2006 af 10. marts 2006 (1).

| (2) | Det er hensigtsmæssigt at udvide aftalens kontraherende parters samarbejde til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 771/2006/EF af 17. maj 2006 om det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) — mod et retfærdigt samfund (2). |
| --- | --- |

(2)

Det er hensigtsmæssigt at udvide aftalens kontraherende parters samarbejde til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 771/2006/EF af 17. maj 2006 om det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) — mod et retfærdigt samfund (2).

| (3) | Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres, således at det udvidede samarbejde kan finde sted med virkning fra den 1. januar 2007 - |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres, således at det udvidede samarbejde kan finde sted med virkning fra den 1. januar 2007 -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 5 i protokol 31 til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | Stk. 5 affattes således:
  »5.   EFTA-staterne deltager i Fællesskabets programmer og foranstaltninger, der er nævnt i stk. 8, første og andet led, med virkning fra den 1. januar 1996, i det program, der er nævnt i tredje led, med virkning fra den 1. januar 2000, i det program, der er nævnt i fjerde led, med virkning fra den 1. januar 2001, i de programmer, der er nævnt i femte og sjette led, med virkning fra den 1. januar 2002, i de programmer, der er nævnt i syvende og ottende led, med virkning fra den 1. januar 2004 og i det program, der er nævnt i niende led, med virkning fra den 1. januar 2007.« |
| --- | --- |

1.

Stk. 5 affattes således:

»5.   EFTA-staterne deltager i Fællesskabets programmer og foranstaltninger, der er nævnt i stk. 8, første og andet led, med virkning fra den 1. januar 1996, i det program, der er nævnt i tredje led, med virkning fra den 1. januar 2000, i det program, der er nævnt i fjerde led, med virkning fra den 1. januar 2001, i de programmer, der er nævnt i femte og sjette led, med virkning fra den 1. januar 2002, i de programmer, der er nævnt i syvende og ottende led, med virkning fra den 1. januar 2004 og i det program, der er nævnt i niende led, med virkning fra den 1. januar 2007.«

| 2. | Følgende led indsættes i stk. 8:






  »— | 32006 D 0771: Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 771/2006/EF af 17. maj 2006 om det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) — mod et retfærdigt samfund (EUT L 146 af 31.5.2006, s. 1).« |
| --- | --- | --- |

2.

Følgende led indsættes i stk. 8:

»—

32006 D 0771: Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 771/2006/EF af 17. maj 2006 om det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) — mod et retfærdigt samfund (EUT L 146 af 31.5.2006, s. 1).«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter den seneste meddelelse til Det Blandede EØS-udvalg i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Den anvendes fra den 1. januar 2007.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalg

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 147 af 1.6.2006, s. 61.

1

(2)  EUT L 146 af 31.5.2006, s. 1.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/85

---

AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG

Nr. 139/2006

af 27. oktober 2006

om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 86 og 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 90/2004 af 8. juni 2004 (1). |
| --- | --- |

(1)

Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 90/2004 af 8. juni 2004 (1).

| (2) | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 56/96 af 28. oktober 1996 (2) udvidede samarbejdet mellem aftalens kontraherende parter ved at lade det europæiske arbejdsformidlingsnet (Eures) omfatte af protokol 31 til aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 56/96 af 28. oktober 1996 (2) udvidede samarbejdet mellem aftalens kontraherende parter ved at lade det europæiske arbejdsformidlingsnet (Eures) omfatte af protokol 31 til aftalen.

| (3) | Liechtenstein forbeholdt sig oprindeligt ret til at deltage i Eures med forbehold af resultaterne af den fælles fornyede gennemgang af overgangsforanstaltningerne for den frie bevægelighed for personer som omhandlet i protokol 15 til aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Liechtenstein forbeholdt sig oprindeligt ret til at deltage i Eures med forbehold af resultaterne af den fælles fornyede gennemgang af overgangsforanstaltningerne for den frie bevægelighed for personer som omhandlet i protokol 15 til aftalen.

| (4) | På grundlag af den fælles fornyede gennemgang indførtes ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 191/1999 af 17. december 1999 (3) nye sektortilpasninger for Liechtenstein i bilag V og VIII til aftalen, som begrænser etableringsretten i Liechtenstein. |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af den fælles fornyede gennemgang indførtes ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 191/1999 af 17. december 1999 (3) nye sektortilpasninger for Liechtenstein i bilag V og VIII til aftalen, som begrænser etableringsretten i Liechtenstein.

| (5) | Liechtensteins forbehold for at deltage i Eures bør ikke længere gælde. |
| --- | --- |

(5)

Liechtensteins forbehold for at deltage i Eures bør ikke længere gælde.

| (6) | Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres, således at Liechtenstein kan deltage i Eures med virkning fra den 1. januar 2007 - |
| --- | --- |

(6)

Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres, således at Liechtenstein kan deltage i Eures med virkning fra den 1. januar 2007 -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 15, stk. 4, i protokol 31 til aftalen affattes således:

| »4. | Stk. 1, 2 og 3 finder anvendelse på Liechtenstein fra den 1. januar 2007.« |
| --- | --- |

»4.

Stk. 1, 2 og 3 finder anvendelse på Liechtenstein fra den 1. januar 2007.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter den seneste meddelelse til Det Blandede EØS-udvalg i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).

4

Den anvendes fra den 1. januar 2007.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Den Europæiske Unions Tidendes

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2006.

På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne

Oda Helen SLETNES

Formand

---

(1)  EUT L 349 af 25.11.2004, s. 52.

1

(2)  EFT L 58 af 27.2.1997, s. 50.

2

(3)  EFT L 74 af 15.3.2001, s. 29.

3

(4)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

4

---

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/87

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS HENSTILLING

Nr. 143/06/KOL

af 11. maj 2006

om et overvågningsprogram for 2006 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på korn og visse andre vegetabilske produkter samt nationale overvågningsprogrammer for 2007

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,

som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), særlig artikel 109 og protokol 1,

som henviser til aftalen mellem EFTA-landene om oprettelse af en Tilsynsmyndighed og en Domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra b), og protokol 1,

som henviser til den retsakt, der er nævnt i punkt 38 i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 86/362/EØF af 24.07.86 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn) (1), senest ændret og tilpasset EØS-aftalen ved dennes protokol 1, særlig artikel 7, stk. 2, litra b),

som henviser til den retsakt, der er nævnt i punkt 54 i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager) (2), senest ændret og tilpasset EØS-aftalen ved dennes protokol 1, særlig artikel 4, stk. 2, litra b), og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | EFTA-Tilsynsmyndigheden bør gradvis arbejde hen imod et system, der gør det muligt at anslå den faktiske eksponering for pesticider gennem føden. For at muliggøre realistiske skøn bør der foreligge data for overvågningen af pesticidrester i en række fødevarer, der udgør væsentlige bestanddele af kosten i Europa. Det er almindelig anerkendt, at væsentlige bestanddele af kosten i Europa udgøres af 20-30 fødevarer.
  Med de ressourcer, der er til rådighed på nationalt plan til overvågning af pesticidrester, kan EFTA-landene kun analysere prøver af otte produkter hvert år inden for rammerne af et koordineret overvågningsprogram. Brugen af pesticider ændrer sig inden for cyklusser på tre år. Hvert pesticid bør således generelt overvåges i 20-30 fødevarer i en række treårige cyklusser. |
| --- | --- |

(1)

EFTA-Tilsynsmyndigheden bør gradvis arbejde hen imod et system, der gør det muligt at anslå den faktiske eksponering for pesticider gennem føden. For at muliggøre realistiske skøn bør der foreligge data for overvågningen af pesticidrester i en række fødevarer, der udgør væsentlige bestanddele af kosten i Europa. Det er almindelig anerkendt, at væsentlige bestanddele af kosten i Europa udgøres af 20-30 fødevarer.

Med de ressourcer, der er til rådighed på nationalt plan til overvågning af pesticidrester, kan EFTA-landene kun analysere prøver af otte produkter hvert år inden for rammerne af et koordineret overvågningsprogram. Brugen af pesticider ændrer sig inden for cyklusser på tre år. Hvert pesticid bør således generelt overvåges i 20-30 fødevarer i en række treårige cyklusser.

| (2) | Restkoncentrationer af alle de pesticider, der er omfattet af denne henstilling, bør overvåges i 2006, da disse data vil kunne anvendes til at anslå den faktiske eksponering gennem føden. |
| --- | --- |

(2)

Restkoncentrationer af alle de pesticider, der er omfattet af denne henstilling, bør overvåges i 2006, da disse data vil kunne anvendes til at anslå den faktiske eksponering gennem føden.

| (3) | Det er nødvendigt at anvende en systematisk statistisk metode til at fastsætte antallet af prøver, der skal tages i forbindelse med hver overvågningsforanstaltning. En sådan metode er beskrevet af Codex Alimentarius-Kommissionen (3). På grundlag af en binomial sandsynlighedsfordeling kan det beregnes, at undersøgelse af 613 prøver giver over 99 % sikkerhed for at opdage én prøve, der indeholder pesticidrester over bestemmelsesgrænsen, hvis under 1 % af de vegetabilske produkter indeholder restkoncentrationer over denne grænse. Indsamlingen af disse prøver bør fordeles mellem EØS-landene på grundlag af befolkningens størrelse og antallet af forbrugere, idet der mindst skal tages 12 prøver pr. produkt om året. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at anvende en systematisk statistisk metode til at fastsætte antallet af prøver, der skal tages i forbindelse med hver overvågningsforanstaltning. En sådan metode er beskrevet af Codex Alimentarius-Kommissionen (3). På grundlag af en binomial sandsynlighedsfordeling kan det beregnes, at undersøgelse af 613 prøver giver over 99 % sikkerhed for at opdage én prøve, der indeholder pesticidrester over bestemmelsesgrænsen, hvis under 1 % af de vegetabilske produkter indeholder restkoncentrationer over denne grænse. Indsamlingen af disse prøver bør fordeles mellem EØS-landene på grundlag af befolkningens størrelse og antallet af forbrugere, idet der mindst skal tages 12 prøver pr. produkt om året.

| (4) | Retningslinjer for »kvalitetskontrolprocedurer for analyse af pesticidrester« er offentliggjort på Europa-Kommissionens websted (4). Der er enighed om, at disse retningslinjer så vidt muligt bør anvendes af EFTA-landenes analyselaboratorier og til stadighed revideres i lyset af erfaringerne fra overvågningsprogrammerne. |
| --- | --- |

(4)

Retningslinjer for »kvalitetskontrolprocedurer for analyse af pesticidrester« er offentliggjort på Europa-Kommissionens websted (4). Der er enighed om, at disse retningslinjer så vidt muligt bør anvendes af EFTA-landenes analyselaboratorier og til stadighed revideres i lyset af erfaringerne fra overvågningsprogrammerne.

| (5) | De prøveudtagningsmetoder og procedurer, der er fastlagt i den retsakt, der er nævnt i punkt 54zz i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 2002/63/EF af 11. juli 2002 om EF-metoder til prøveudtagning til officiel kontrol af pesticidrester i og på vegetabilske og animalske produkter og om ophævelse af direktiv 79/700/EØF
   (5)), omfatter dem, der anbefales af Codex Alimentarius-Kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

De prøveudtagningsmetoder og procedurer, der er fastlagt i den retsakt, der er nævnt i punkt 54zz i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 2002/63/EF af 11. juli 2002 om EF-metoder til prøveudtagning til officiel kontrol af pesticidrester i og på vegetabilske og animalske produkter og om ophævelse af direktiv 79/700/EØF
   (5)), omfatter dem, der anbefales af Codex Alimentarius-Kommissionen.

| (6) | I henhold til artikel 4, stk. 2, litra a), i direktiv 90/642/EØF og artikel 7, stk. 2, litra a), i direktiv 86/362/EØF skal EFTA-landene angive, hvilke kriterier de har lagt til grund for udarbejdelsen af deres nationale overvågningsprogrammer. Det bør også oplyses, hvilke kriterier der er lagt til grund for fastsættelsen af antallet af prøver og analyser, hvilke indberetningsniveauer der anvendes, og efter hvilke kriterier de er fastsat, samt nærmere oplysninger om godkendelse af analyselaboratorier i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 54n i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 93/99/EØF af 29. oktober 1993 om supplerende bestemmelser vedrørende offentlig kontrol med levnedsmidler
   (6)), med senere ændringer. Antallet og arten af overtrædelser og foranstaltninger truffet i den forbindelse bør også angives. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 4, stk. 2, litra a), i direktiv 90/642/EØF og artikel 7, stk. 2, litra a), i direktiv 86/362/EØF skal EFTA-landene angive, hvilke kriterier de har lagt til grund for udarbejdelsen af deres nationale overvågningsprogrammer. Det bør også oplyses, hvilke kriterier der er lagt til grund for fastsættelsen af antallet af prøver og analyser, hvilke indberetningsniveauer der anvendes, og efter hvilke kriterier de er fastsat, samt nærmere oplysninger om godkendelse af analyselaboratorier i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 54n i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 93/99/EØF af 29. oktober 1993 om supplerende bestemmelser vedrørende offentlig kontrol med levnedsmidler
   (6)), med senere ændringer. Antallet og arten af overtrædelser og foranstaltninger truffet i den forbindelse bør også angives.

| (7) | Der er fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i babymad i overensstemmelse med artikel 6 i den retsakt, der er nævnt i punkt 54a i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 91/321/EØF af 14. maj 1991 om modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn
   (7)), med senere ændringer, og artikel 6 i den retsakt, der er nævnt i punkt 54zl i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 96/5/EF af 16. februar 1996 om forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier og babymad til spædbørn og småbørn
   (8)), med senere ændringer. |
| --- | --- |

(7)

Der er fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i babymad i overensstemmelse med artikel 6 i den retsakt, der er nævnt i punkt 54a i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 91/321/EØF af 14. maj 1991 om modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn
   (7)), med senere ændringer, og artikel 6 i den retsakt, der er nævnt i punkt 54zl i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 96/5/EF af 16. februar 1996 om forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier og babymad til spædbørn og småbørn
   (8)), med senere ændringer.

| (8) | Oplysninger om resultaterne af overvågningsprogrammerne er yderst velegnede til elektronisk databehandling, -lagring og -transmission. Der er udarbejdet formater, der gør det muligt for EU's medlemsstater at sende data til Europa-Kommissionen pr. e-mail. EFTA-landene kunne anvende samme format og bør derfor kunne sende deres rapporter til EFTA-Tilsynsmyndigheden i standardformatet. Det er mest effektivt, hvis der udarbejdes retningslinjer for videreudvikling af et sådant standardformat. |
| --- | --- |

(8)

Oplysninger om resultaterne af overvågningsprogrammerne er yderst velegnede til elektronisk databehandling, -lagring og -transmission. Der er udarbejdet formater, der gør det muligt for EU's medlemsstater at sende data til Europa-Kommissionen pr. e-mail. EFTA-landene kunne anvende samme format og bør derfor kunne sende deres rapporter til EFTA-Tilsynsmyndigheden i standardformatet. Det er mest effektivt, hvis der udarbejdes retningslinjer for videreudvikling af et sådant standardformat.

| (9) | Foranstaltningerne i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA's Levnedsmiddeludvalg, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden, |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA's Levnedsmiddeludvalg, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden,

HENSTILLER:

| 1. | EFTA-landene udtager stikprøver og foretager analyser af de produkt-/pesticidrest-kombinationer, der er anført i bilag I til denne henstilling, på grundlag af et antal stikprøver, der så vidt muligt afspejler den nationale, EØS' og tredjelandes andel af EFTA-landets marked.
  Prøveudtagningsproceduren, herunder antallet af enheder, skal være i overensstemmelse med den retsakt, der er nævnt i punkt 54zz i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Direktiv 2002/63/EF). |
| --- | --- |

1.

EFTA-landene udtager stikprøver og foretager analyser af de produkt-/pesticidrest-kombinationer, der er anført i bilag I til denne henstilling, på grundlag af et antal stikprøver, der så vidt muligt afspejler den nationale, EØS' og tredjelandes andel af EFTA-landets marked.

Prøveudtagningsproceduren, herunder antallet af enheder, skal være i overensstemmelse med den retsakt, der er nævnt i punkt 54zz i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Direktiv 2002/63/EF).

| 2. | For pesticider, der udgør en akut risiko, dvs. hvor der er fastsat en ArfD (akut referencedosis) (såsom OP-estere, endosulfan og N-methylcarbamater), bør prøverne udtages på en sådan måde, at der kan udvælges to laboratorieprøver. Såfremt der i den første laboratorieprøve påvises indhold af det givne pesticid, bør enhederne i den anden prøve analyseres individuelt. Dette gælder følgende produkter:






  — | auberginer |
| --- | --- | --- |

2.

For pesticider, der udgør en akut risiko, dvs. hvor der er fastsat en ArfD (akut referencedosis) (såsom OP-estere, endosulfan og N-methylcarbamater), bør prøverne udtages på en sådan måde, at der kan udvælges to laboratorieprøver. Såfremt der i den første laboratorieprøve påvises indhold af det givne pesticid, bør enhederne i den anden prøve analyseres individuelt. Dette gælder følgende produkter:

—

auberginer

| — | druer (9) |
| --- | --- |

—

druer (9)

| — | bananer |
| --- | --- |

—

bananer

| — | peberfrugter. |
| --- | --- |

—

peberfrugter.

Et rimeligt antal stikprøver af disse produkter bør også underkastes individuel analyse af prøveenhederne i den anden laboratorieprøve, hvis de pågældende pesticider påvises i den første prøve, og navnlig hvis der er tale om produkter fra den samme producent.

| 3. | Af det samlede antal prøver som fastsat i bilag I bør hver EFTA-land udtage og analysere:






  a) | mindst ti stikprøver af babymad baseret hovedsagelig på grøntsager, frugter eller cerealier |
| --- | --- | --- |

3.

Af det samlede antal prøver som fastsat i bilag I bør hver EFTA-land udtage og analysere:

a)

mindst ti stikprøver af babymad baseret hovedsagelig på grøntsager, frugter eller cerealier

| b) | et vist antal prøver (så vidt muligt mindst én prøve) af økologiske landbrugsprodukter, der afspejler det økologiske produkts andel af markedet i det enkelte EFTA-land. |
| --- | --- |

b)

et vist antal prøver (så vidt muligt mindst én prøve) af økologiske landbrugsprodukter, der afspejler det økologiske produkts andel af markedet i det enkelte EFTA-land.

| 4. | EFTA-landene indberetter den 31. august 2007 resultaterne af analysen af stikprøver for de produkt-/pesticidrest-kombinationer, der er angivet i bilag I til denne henstilling, senest med angivelse af følgende:






  a) | de anvendte analysemetoder og fastsatte indberetningsniveauer, i overensstemmelse med kvalitetskontrolprocedurerne for analyse af pesticidrester |
| --- | --- | --- |

4.

EFTA-landene indberetter den 31. august 2007 resultaterne af analysen af stikprøver for de produkt-/pesticidrest-kombinationer, der er angivet i bilag I til denne henstilling, senest med angivelse af følgende:

a)

de anvendte analysemetoder og fastsatte indberetningsniveauer, i overensstemmelse med kvalitetskontrolprocedurerne for analyse af pesticidrester

| b) | antallet og arten af overtrædelser og foranstaltninger truffet i den forbindelse. |
| --- | --- |

b)

antallet og arten af overtrædelser og foranstaltninger truffet i den forbindelse.

| 5. | Rapporten bør udarbejdes i et format, herunder elektronisk format, der er i overensstemmelse med retningslinjerne (10) til EØS-landene for gennemførelse af henstillinger om overvågningsprogrammer.
  Resultatet af prøver fra økologiske landbrugsprodukter bør angives i et separat datablad. |
| --- | --- |

5.

Rapporten bør udarbejdes i et format, herunder elektronisk format, der er i overensstemmelse med retningslinjerne (10) til EØS-landene for gennemførelse af henstillinger om overvågningsprogrammer.

Resultatet af prøver fra økologiske landbrugsprodukter bør angives i et separat datablad.

| 6. | EFTA-landene tilsender senest den 31. august 2006 EFTA-Tilsynsmyndigheden og de øvrige EFTA-lande alle de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i direktiv 86/362/EØF og artikel 4, stk. 3, i direktiv 90/642/EØF, om overvågningen i 2005 for i det mindste ved stikprøvekontrol at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne, herunder:






  a) | resultaterne af deres nationale programmer for pesticidrester |
| --- | --- | --- |

6.

EFTA-landene tilsender senest den 31. august 2006 EFTA-Tilsynsmyndigheden og de øvrige EFTA-lande alle de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i direktiv 86/362/EØF og artikel 4, stk. 3, i direktiv 90/642/EØF, om overvågningen i 2005 for i det mindste ved stikprøvekontrol at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne, herunder:

a)

resultaterne af deres nationale programmer for pesticidrester

| b) | oplysninger om deres laboratoriers kvalitetskontrolprocedurer og især oplysninger om aspekter ved retningslinjerne for kvalitetskontrolprocedurer for analyse af pesticidrester, som de ikke har kunnet anvende eller har haft problemer med at anvende |
| --- | --- |

b)

oplysninger om deres laboratoriers kvalitetskontrolprocedurer og især oplysninger om aspekter ved retningslinjerne for kvalitetskontrolprocedurer for analyse af pesticidrester, som de ikke har kunnet anvende eller har haft problemer med at anvende

| c) | oplysninger om godkendelse af analyselaboratorierne i henhold til artikel 3 i direktiv 93/99/EØF (herunder godkendelsestype, godkendelsesorgan og kopi af godkendelsen) |
| --- | --- |

c)

oplysninger om godkendelse af analyselaboratorierne i henhold til artikel 3 i direktiv 93/99/EØF (herunder godkendelsestype, godkendelsesorgan og kopi af godkendelsen)

| d) | oplysninger om de præstationsprøvninger og ringtest, som laboratoriet har deltaget i. |
| --- | --- |

d)

oplysninger om de præstationsprøvninger og ringtest, som laboratoriet har deltaget i.

| 7. | EFTA-landene tilsender senest den 30. september 2006 EFTA-Tilsynsmyndigheden deres planlagte nationale program for overvågning af de maksimalgrænseværdier, der er fastsat ved direktiv 90/642/EØF og 86/362/EØF for 2007, med angivelse af følgende:






  a) | de kriterier, der er lagt til grund for fastsættelsen af antallet af prøver, der skal tages, og analyser, der skal foretages |
| --- | --- | --- |

7.

EFTA-landene tilsender senest den 30. september 2006 EFTA-Tilsynsmyndigheden deres planlagte nationale program for overvågning af de maksimalgrænseværdier, der er fastsat ved direktiv 90/642/EØF og 86/362/EØF for 2007, med angivelse af følgende:

a)

de kriterier, der er lagt til grund for fastsættelsen af antallet af prøver, der skal tages, og analyser, der skal foretages

| b) | de anvendte indberetningsniveauer og de kriterier, der er lagt til grund for fastsættelsen heraf |
| --- | --- |

b)

de anvendte indberetningsniveauer og de kriterier, der er lagt til grund for fastsættelsen heraf

| c) | nærmere oplysninger om godkendelse af analyselaboratorier i henhold til direktiv 93/99/EØF. |
| --- | --- |

c)

nærmere oplysninger om godkendelse af analyselaboratorier i henhold til direktiv 93/99/EØF.

Denne henstilling er rettet til Island, Liechtenstein og Norge.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2006

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Kristján Andri STEFÁNSSON

Medlem af kollegiet

Niels FENGER

Direktør

---

(1)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 37. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/92/EF (EUT L 311 af 10.11.2006, s. 31).

1

(2)  EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/92/EF.

2

(3)  Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs, Rom 1994, ISBN 92-5-203271-1; bind 2, side 372.

3

(4)  Dok. nr. SANCO/10476/2003 (http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm)

4

(5)  EFT L 187 af 16.7.2002, s. 30.

5

(6)  EFT L 290 af 24.11.1993, s. 14. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EFT L 175 af 4.7.1991, s. 35. Senest ændret ved direktiv 2003/14/EF (EUT L 41 af 14.2.2003, s. 37).

7

(8)  EFT L 49 af 28.2.1996, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2003/13/EF (EUT L 41 af 14.2.2003, s. 33).

8

(9)  For druer er størrelsen på en enhed (dvs. en standardklase) fastsat til ca. 555 g.

9

(10)  Forelægges hvert år for Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som tager dem ad notam.

10

---

BILAG I

Pesticid-/produktrest-kombinationer, som skal overvåges

| Pesticidrest, som skal analyseres for | 2006 | 2007 (1) | 2008 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acephat | (4) | (5) | (3) |
| Acetamiprid | | (5) | (3) |
| Aldicarb | (4) | (5) | (3) |
| Azinphos-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Azoxystrobin | (4) | (5) | (3) |
| Benomyl-gruppen | (4) | (5) | (3) |
| Bifenthrin | (4) | (5) | (3) |
| Brompropylat | (4) | (5) | (3) |
| Bupirimat | (4) | (5) | (3) |
| Buprofezin | | (5) | (3) |
| Captan + folpet
  Captan
  Folpet | (4) | (5) | (3) |
| Carbaryl | (4) | (5) | (3) |
| Chlormequat (2) | (4) | (5) | (3) |
| Chlorothalonil | (4) | (5) | (3) |
| Chlorpropham | (4) | (5) | (3) |
| Chlorpyriphos | (4) | (5) | (3) |
| Chlorpyriphos-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Cypermethrin | (4) | (5) | (3) |
| Cyprodinil | (4) | (5) | (3) |
| Deltamethrin | (4) | (5) | (3) |
| Diazinon | (4) | (5) | (3) |
| Dichlofluanid | (4) | (5) | (3) |
| Dichlorvos | | (5) | (3) |
| Dicofol | (4) | (5) | (3) |
| Dimethoat + omethoat
  Dimethoat
  omethoat | (4) | (5) | (3) |
| Diphenylamin | (4) | (5) | (3) |
| Endosulfan | (4) | (5) | (3) |
| Fenhexamid | (4) | (5) | (3) |
| Fenitrothion | | (5) | (3) |
| Fludioxinil | (4) | (5) | (3) |
| Imazalil | (4) | (5) | (3) |
| Imidacloprid | (4) | (5) | (3) |
| Indoxacarb | | (5) | (3) |
| Iprodion | (4) | (5) | (3) |
| Iprovalicarb | | (5) | (3) |
| Kresoxim-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Lambda-cyhalothrin | (4) | (5) | (3) |
| Malathion | (4) | (5) | (3) |
| Maneb-grupppen | (4) | (5) | (3) |
| Mepanipyrim | | (5) | (3) |
| Methamidophos | (4) | (5) | (3) |
| Metalaxyl | (4) | (5) | (3) |
| Methidathion | (4) | (5) | (3) |
| Methiocarb | (4) | (5) | (3) |
| Methomyl | (4) | (5) | (3) |
| Myclobutanil | (4) | (5) | (3) |
| Oxydemeton-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Parathion | (4) | (5) | (3) |
| Penconazol | | (5) | (3) |
| Phosalon | (4) | (5) | (3) |
| Pirimicarb | (4) | (5) | (3) |
| Pirimiphos-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Prochloraz | | (5) | (3) |
| Procymidon | (4) | (5) | (3) |
| Profenofos | | (5) | (3) |
| Propargit | (4) | (5) | (3) |
| Pyrethriner | (4) | (5) | (3) |
| Pyrimethanil | (4) | (5) | (3) |
| Pyriproxyfen | | (5) | (3) |
| Quinoxyfen | | (5) | (3) |
| Spiroxamin | (4) | (5) | (3) |
| Tebuconazol | | (5) | (3) |
| Tebufenozoid | | (5) | (3) |
| Thiabendazol | (4) | (5) | (3) |
| Tolcloflos-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Tolylfluanid | (4) | (5) | (3) |
| Triadimefon + Triadimenol Triadimefon Triadimenol | (4) | (5) | (3) |
| Vinclozolin | (4) | (5) | (3) |

Pesticidrest, som skal analyseres for

2006

2007 (1)

2008 (1)

Acephat

(4)

(5)

(3)

Acetamiprid

(5)

(3)

Aldicarb

(4)

(5)

(3)

Azinphos-methyl

(4)

(5)

(3)

Azoxystrobin

(4)

(5)

(3)

Benomyl-gruppen

(4)

(5)

(3)

Bifenthrin

(4)

(5)

(3)

Brompropylat

(4)

(5)

(3)

Bupirimat

(4)

(5)

(3)

Buprofezin

(5)

(3)

Captan + folpet

Captan

Folpet

(4)

(5)

(3)

Carbaryl

(4)

(5)

(3)

Chlormequat (2)

(4)

(5)

(3)

Chlorothalonil

(4)

(5)

(3)

Chlorpropham

(4)

(5)

(3)

Chlorpyriphos

(4)

(5)

(3)

Chlorpyriphos-methyl

(4)

(5)

(3)

Cypermethrin

(4)

(5)

(3)

Cyprodinil

(4)

(5)

(3)

Deltamethrin

(4)

(5)

(3)

Diazinon

(4)

(5)

(3)

Dichlofluanid

(4)

(5)

(3)

Dichlorvos

(5)

(3)

Dicofol

(4)

(5)

(3)

Dimethoat + omethoat

Dimethoat

omethoat

(4)

(5)

(3)

Diphenylamin

(4)

(5)

(3)

Endosulfan

(4)

(5)

(3)

Fenhexamid

(4)

(5)

(3)

Fenitrothion

(5)

(3)

Fludioxinil

(4)

(5)

(3)

Imazalil

(4)

(5)

(3)

Imidacloprid

(4)

(5)

(3)

Indoxacarb

(5)

(3)

Iprodion

(4)

(5)

(3)

Iprovalicarb

(5)

(3)

Kresoxim-methyl

(4)

(5)

(3)

Lambda-cyhalothrin

(4)

(5)

(3)

Malathion

(4)

(5)

(3)

Maneb-grupppen

(4)

(5)

(3)

Mepanipyrim

(5)

(3)

Methamidophos

(4)

(5)

(3)

Metalaxyl

(4)

(5)

(3)

Methidathion

(4)

(5)

(3)

Methiocarb

(4)

(5)

(3)

Methomyl

(4)

(5)

(3)

Myclobutanil

(4)

(5)

(3)

Oxydemeton-methyl

(4)

(5)

(3)

Parathion

(4)

(5)

(3)

Penconazol

(5)

(3)

Phosalon

(4)

(5)

(3)

Pirimicarb

(4)

(5)

(3)

Pirimiphos-methyl

(4)

(5)

(3)

Prochloraz

(5)

(3)

Procymidon

(4)

(5)

(3)

Profenofos

(5)

(3)

Propargit

(4)

(5)

(3)

Pyrethriner

(4)

(5)

(3)

Pyrimethanil

(4)

(5)

(3)

Pyriproxyfen

(5)

(3)

Quinoxyfen

(5)

(3)

Spiroxamin

(4)

(5)

(3)

Tebuconazol

(5)

(3)

Tebufenozoid

(5)

(3)

Thiabendazol

(4)

(5)

(3)

Tolcloflos-methyl

(4)

(5)

(3)

Tolylfluanid

(4)

(5)

(3)

Triadimefon + Triadimenol Triadimefon Triadimenol

(4)

(5)

(3)

Vinclozolin

(4)

(5)

(3)

---

(1)  Vejledende for 2007 og 2008 afhængigt af de programmer, som der vil blive rettet henstilling om for disse år.

(2)  Kun pærer og cerealier bør analyseres for chlormequat.

(3)  Pærer, bønner (friske eller frosne), kartofler, gulerødder, appelsiner eller mandariner, spinat (frisk eller frossen), ris og agurk.

(4)  Blomkål, sød peber, hvede, auberginer, druer, ærter (friske eller frosne, uden bælg), bananer og appelsinsaft. For appelsinsaft bør EFTA-landene angive kilden (koncentrat eller friske frugter).

(5)  Æbler, tomater, salat, jordbær, porrer, hovedkål, rug eller havre, ferskner, herunder nektariner og lign. krydsninger.

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/93

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS HENSTILLING

Nr. 144/06/KOL

af 11. maj 2006

om reduktion af forekomsten af dioxiner, furaner og PCB i foderstoffer og fødevarer

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,

som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), særlig artikel 109 og protokol 1,

som henviser til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra b), og protokol 1,

som henviser til den retsakt, der er nævnt i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffe
   (1) , som ændret, og som tilpasset EØS-aftalen ved dennes protokol 1,

som henviser til den retsakt, der er nævnt i punkt 54zn i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 af 8. marts 2001 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler
   (2) , som ændret, og som tilpasset EØS-aftalen ved dennes protokol 1,

som henviser til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning 84/04/KOL af 6. april 2006, hvori det kompetente medlem af kollegiet anmodes om at vedtage henstillingen, såfremt udkastet til henstillingen er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA's Plante- og Foderstofudvalg og EFTA's Levnedsmiddeludvalg, og,

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Denne henstilling indgår i en overordnet strategi for at reducere forekomsten af dioxiner, furaner og PCB'er i miljøet, i foder og i fødevarer. Den har til formål at anbefale indgrebsværdier for foder og fødevarer. |
| --- | --- |

(1)

Denne henstilling indgår i en overordnet strategi for at reducere forekomsten af dioxiner, furaner og PCB'er i miljøet, i foder og i fødevarer. Den har til formål at anbefale indgrebsværdier for foder og fødevarer.

| (2) | Skønt en grænseværdi fra et toksikologisk synspunkt burde gælde for både dioxiner og dioxinlignende PCB'er, blev der for fødevarer i 2001 kun fastsat grænseværdier for dioxiner, men ikke for dioxinlignende PCB'er som følge af de meget begrænsede data, der på det tidspunkt forelå om dioxinlignende PCB'ers prævalens. Tilsvarende blev der for foderstoffer i 2001 kun fastsat grænseværdier for dioxiner, men ikke for dioxinlignende PCB'er i den retsakt, der er omhandlet i punkt 33 til kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (direktiv 2002/32/EF). |
| --- | --- |

(2)

Skønt en grænseværdi fra et toksikologisk synspunkt burde gælde for både dioxiner og dioxinlignende PCB'er, blev der for fødevarer i 2001 kun fastsat grænseværdier for dioxiner, men ikke for dioxinlignende PCB'er som følge af de meget begrænsede data, der på det tidspunkt forelå om dioxinlignende PCB'ers prævalens. Tilsvarende blev der for foderstoffer i 2001 kun fastsat grænseværdier for dioxiner, men ikke for dioxinlignende PCB'er i den retsakt, der er omhandlet i punkt 33 til kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (direktiv 2002/32/EF).

| (3) | I henhold til forordning (EF) nr. 466/2001 skulle Kommissionen tage bestemmelserne om dioxiner i fødevarer op til revision første gang inden udgangen af 2004 på grundlag af nye oplysninger om forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB'er, navnlig med henblik på at sikre, at de fastsatte værdier også kommer til at gælde for dioxinlignende PCB'er. Den retsakt, der er omhandlet i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (direktiv 2002/32/EF), indeholder en lignende revisionsklausul for dioxiner i foderstoffer. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til forordning (EF) nr. 466/2001 skulle Kommissionen tage bestemmelserne om dioxiner i fødevarer op til revision første gang inden udgangen af 2004 på grundlag af nye oplysninger om forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB'er, navnlig med henblik på at sikre, at de fastsatte værdier også kommer til at gælde for dioxinlignende PCB'er. Den retsakt, der er omhandlet i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (direktiv 2002/32/EF), indeholder en lignende revisionsklausul for dioxiner i foderstoffer.

| (4) | Der er siden da fremkommet flere data om forekomsten af dioxinlignende PCB'er i foder og fødevarer. Der er følgelig blevet fastsat grænseværdier for summen af dioxiner og dioxinlignende PCB'er udtrykt i WHO's toksicitetsækvivalenter ved anvendelse af WHO-TEF, da dette er mest hensigtsmæssigt fra et toksikologisk synspunkt. For at sikre en smidig overgang bør de eksisterende grænseværdier for dioxiner fortsat gælde i en overgangsperiode sammen med de nyfastsatte værdier for summen af dioxiner og dioxinlignende PCB'er. |
| --- | --- |

(4)

Der er siden da fremkommet flere data om forekomsten af dioxinlignende PCB'er i foder og fødevarer. Der er følgelig blevet fastsat grænseværdier for summen af dioxiner og dioxinlignende PCB'er udtrykt i WHO's toksicitetsækvivalenter ved anvendelse af WHO-TEF, da dette er mest hensigtsmæssigt fra et toksikologisk synspunkt. For at sikre en smidig overgang bør de eksisterende grænseværdier for dioxiner fortsat gælde i en overgangsperiode sammen med de nyfastsatte værdier for summen af dioxiner og dioxinlignende PCB'er.

| (5) | Det er almindelig anerkendt, at for aktivt at reducere forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB'er i foder og fødevarer, bør fastsættelsen af grænseværdier følges op af incitamenter til en proaktiv indsats, herunder fastsættelse af indgrebsværdier for foder og fødevarer. Disse indgrebsværdier skal være et redskab, som de kompetente myndigheder og virksomhedslederne kan anvende til at fremhæve de tilfælde, hvor det er relevant at identificere en forureningskilde, og til at træffe foranstaltninger, der reducerer eller fjerner den. Da dioxiner og dioxinlignende PCB'er stammer fra forskellige kilder, bør der fastsættes separate indgrebsværdier for dioxiner og for dioxinlignende PCB'er. |
| --- | --- |

(5)

Det er almindelig anerkendt, at for aktivt at reducere forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB'er i foder og fødevarer, bør fastsættelsen af grænseværdier følges op af incitamenter til en proaktiv indsats, herunder fastsættelse af indgrebsværdier for foder og fødevarer. Disse indgrebsværdier skal være et redskab, som de kompetente myndigheder og virksomhedslederne kan anvende til at fremhæve de tilfælde, hvor det er relevant at identificere en forureningskilde, og til at træffe foranstaltninger, der reducerer eller fjerner den. Da dioxiner og dioxinlignende PCB'er stammer fra forskellige kilder, bør der fastsættes separate indgrebsværdier for dioxiner og for dioxinlignende PCB'er.

| (6) | Indgrebsværdierne bør desuden justeres regelmæssigt i takt med den faldende tendens i forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB'er og den aktive indsats for gradvis at nedbringe forekomsten heraf i foderstoffer og fødevarer. |
| --- | --- |

(6)

Indgrebsværdierne bør desuden justeres regelmæssigt i takt med den faldende tendens i forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB'er og den aktive indsats for gradvis at nedbringe forekomsten heraf i foderstoffer og fødevarer.

| (7) | EFTA-staternes deltagelse i programmerne inden for rammerne af bilag I i denne henstilling skal vurderes under hensyntagen til de undtagelser fra kapitel II i bilag I til EØS-aftalen, der gælder for dem. |
| --- | --- |

(7)

EFTA-staternes deltagelse i programmerne inden for rammerne af bilag I i denne henstilling skal vurderes under hensyntagen til de undtagelser fra kapitel II i bilag I til EØS-aftalen, der gælder for dem.

| (8) | Foranstaltningerne i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA's Levnedsmiddeludvalg og EFTA's Plante- og Foderstofudvalg, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA's Levnedsmiddeludvalg og EFTA's Plante- og Foderstofudvalg, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden.

HENSTILLER:

| (1) | at EFTA-medlemsstaterne gennemfører stikprøveundersøgelser af forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB'er og, om muligt, ikke-dioxinlignende PCB'er i fodermidler, foderstoffer og fødevarer i et omfang, der står i forhold til deres produktion, anvendelse og forbrug af fodermidler, foderstoffer og fødevarer.
  Denne overvågning bør gennemføres i overensstemmelse med EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 3/05/KOL. af 19. januar 2005 om kontrol af foderstoffers baggrundsindhold af dioxin og dioxinlignende PCB og Kommissionens henstilling 2004/705/EF af 11. oktober 2004 om overvågning af baggrundsniveauet for dioxiner og dioxinlignende PCB i fødevarer (3). |
| --- | --- |

(1)

at EFTA-medlemsstaterne gennemfører stikprøveundersøgelser af forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB'er og, om muligt, ikke-dioxinlignende PCB'er i fodermidler, foderstoffer og fødevarer i et omfang, der står i forhold til deres produktion, anvendelse og forbrug af fodermidler, foderstoffer og fødevarer.

Denne overvågning bør gennemføres i overensstemmelse med EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 3/05/KOL. af 19. januar 2005 om kontrol af foderstoffers baggrundsindhold af dioxin og dioxinlignende PCB og Kommissionens henstilling 2004/705/EF af 11. oktober 2004 om overvågning af baggrundsniveauet for dioxiner og dioxinlignende PCB i fødevarer (3).

| (2) | at EFTA-staterne i samarbejde med erhvervslivet i tilfælde af manglende overholdelse af bestemmelserne i den retsakt, der er nævnt i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (direktiv 2002/32/EF) og forordning (EF) nr. 466/2001 og i tilfælde, hvor der konstateres overskridelser af de indgrebsværdier for dioxiner og/eller dioxinlignende PCB'er, der er angivet i bilag I til denne henstilling for så vidt angår fødevarer og i bilag II til den retsakt der er nævnt i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (direktiv 2002/32/EF), for så vidt angår foderstoffer (jf. dog punkt 3),






  a) | iværksætter undersøgelser med henblik på at identificere forureningskilden |
| --- | --- | --- |

(2)

at EFTA-staterne i samarbejde med erhvervslivet i tilfælde af manglende overholdelse af bestemmelserne i den retsakt, der er nævnt i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (direktiv 2002/32/EF) og forordning (EF) nr. 466/2001 og i tilfælde, hvor der konstateres overskridelser af de indgrebsværdier for dioxiner og/eller dioxinlignende PCB'er, der er angivet i bilag I til denne henstilling for så vidt angår fødevarer og i bilag II til den retsakt der er nævnt i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (direktiv 2002/32/EF), for så vidt angår foderstoffer (jf. dog punkt 3),

a)

iværksætter undersøgelser med henblik på at identificere forureningskilden

| b) | træffer foranstaltninger med henblik på at mindske eller fjerne forureningskilden |
| --- | --- |

b)

træffer foranstaltninger med henblik på at mindske eller fjerne forureningskilden

| c) | kontrollerer forekomsten af ikke-dioxinlignende PCB'er. |
| --- | --- |

c)

kontrollerer forekomsten af ikke-dioxinlignende PCB'er.

| (3) | at EFTA-stater med særligt høje baggrundsværdier for dioxiner og dioxinlignende PCB'er fastsætter nationale indgrebsværdier for deres indenlandske produktion af fodermidler, foderstoffer og fødevarer, således at der for ca. 5 % af resultaterne af den overvågning, der er omhandlet i punkt 1, iværksættes en undersøgelse med henblik på at identificere forureningskilden. |
| --- | --- |

(3)

at EFTA-stater med særligt høje baggrundsværdier for dioxiner og dioxinlignende PCB'er fastsætter nationale indgrebsværdier for deres indenlandske produktion af fodermidler, foderstoffer og fødevarer, således at der for ca. 5 % af resultaterne af den overvågning, der er omhandlet i punkt 1, iværksættes en undersøgelse med henblik på at identificere forureningskilden.

| (4) | at EFTA-staterne underretter EFTA-Tilsynsmyndigheden og de øvrige EFTA-stater om resultaterne af deres undersøgelser og om de foranstaltninger, de har truffet for at mindske eller fjerne forureningskilden. |
| --- | --- |

(4)

at EFTA-staterne underretter EFTA-Tilsynsmyndigheden og de øvrige EFTA-stater om resultaterne af deres undersøgelser og om de foranstaltninger, de har truffet for at mindske eller fjerne forureningskilden.

| (9) | at EFTA-staterne hvert år senest den 31. marts indsender de oplysninger, der er nævnt i punkt 4, for så vidt angår fødevarer og oplysningerne for foderstoffer som en del af den årlige rapport, der skal forelægges Kommissionen, jf. artikel 22, stk. 2, i den retsakt, der er nævnt i punkt 31a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/53/EF af 25. oktober 1995 om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet
   (4), medmindre oplysningerne har umiddelbar relevans for de øvrige EØS-stater, og hvilket fald de bør indberettes straks. EFTA-Tilsynsmyndigheden sender oplysningerne til Europa-Kommissionen, jf. artikel 2, stk. 1, i protokol 1, til aftalen om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol. |
| --- | --- |

(9)

at EFTA-staterne hvert år senest den 31. marts indsender de oplysninger, der er nævnt i punkt 4, for så vidt angår fødevarer og oplysningerne for foderstoffer som en del af den årlige rapport, der skal forelægges Kommissionen, jf. artikel 22, stk. 2, i den retsakt, der er nævnt i punkt 31a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/53/EF af 25. oktober 1995 om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet
   (4), medmindre oplysningerne har umiddelbar relevans for de øvrige EØS-stater, og hvilket fald de bør indberettes straks. EFTA-Tilsynsmyndigheden sender oplysningerne til Europa-Kommissionen, jf. artikel 2, stk. 1, i protokol 1, til aftalen om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol.

Udfærdiget i Bruxelles den 11. maj 2006.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne.

Kristján Andri STEFÁNSSON

Medlem af kollegiet

Niels FENGER

Direktør

---

(1)  EFT L 140 af 6.8.2002, s. 10. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/77/EF (EUT L 271 af 30.9.2006, s. 53).

1

(2)  EFT L 77 af 16.3.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 199/2006 (EUT L 32 af 4.2.2006, s. 34).

2

(3)  EUT L 321 af 22.10.2004, s. 45.

3

(4)  EFT L 265 af 8.11.1995, s. 17. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/46/EF (EFT L 234 af 1.9.2001, s. 55).

4

---

BILAG

Dioxiner (summen af polychlorerede dibenzo-p-dioxiner (PCDD) og polychlorerede dibenzofuraner (PCDF) udtrykt i WHO's toksicitetsækvivalenter med anvendelse af WHO-TEF (toxic equivalency factors, 1997)) og dioxinlignende PCB'er (summen af polychlorerede biphenyler (PCB), udtrykt i WHO's toksicitetsækvivalenter med anvendelse af WHO-TEF (toxic equivalency factors, 1997)).

| Fødevarer | Indgrebsværdi for dioxiner + furaner (WHO-TEQ) (1) | Indgrebsværdi for dioxinlignende PCB'er (WHO-TEQ) (1) |
| --- | --- | --- |
| Kød og kødprodukter af | | |
| — | drøvtyggere (kvæg, får) |

Fødevarer

Indgrebsværdi for dioxiner + furaner (WHO-TEQ) (1)

Indgrebsværdi for dioxinlignende PCB'er (WHO-TEQ) (1)

Kød og kødprodukter af

—

drøvtyggere (kvæg, får)

1,5 pg/g fedt (2)

1,0 pg/g fedt (2)

| — | fjerkræ og opdrættet vildt |
| --- | --- |

—

fjerkræ og opdrættet vildt

| — | svin |
| --- | --- |

—

svin

1,5 pg/g fedt (2)

1,5 pg/g fedt (2)

Lever og produkter heraf hidrørende fra landdyr

0,6 pg/g fedt (2)

4,0 pg/g fedt (2)

0,5 pg/g fedt (2)

4,0 pg/g fedt (2)

Fiskekød og fiskevarer og produkter heraf, undtagen ål (3)
   (4)

3,0 pg/g vådvægt

3,0 pg/g vådvægt

Kød af ål (Anguilla anguilla) og produkter heraf (3)
   (4)

3,0 pg/g vådvægt

6,0 pg/g vådvægt

Mælk og mejeriprodukter, herunder smørfedt

2,0 pg/g fedt (2)

2,0 pg/g fedt (2)

Hønseæg og ægprodukter

2,0 pg/g fedt (2)

2,0 pg/g fedt (2)

Olier og fedtstoffer

| — | Animalsk fedt |
| --- | --- |

—

Animalsk fedt

| — | – fra drøvtyggere |
| --- | --- |

—

– fra drøvtyggere

1,5 pg/g fedt

1,0 pg/g fedt

| — | – fra fjerkræ og opdrættet vildt |
| --- | --- |

—

– fra fjerkræ og opdrættet vildt

1,5 pg/g fedt

1,5 pg/g fedt

| — | – fra svin |
| --- | --- |

—

– fra svin

0,6 pg/g fedt

0,5 pg/g fedt

| — | – blandet animalsk fedt |
| --- | --- |

—

– blandet animalsk fedt

1,5 pg/g fedt

0,75 pg/g fedt

| — | Vegetabilske olier og fedtstoffer |
| --- | --- |

—

Vegetabilske olier og fedtstoffer

0,5 pg/g fedt

0,5 pg/g fedt

| — | Marinolie (olie af hele fisk, fiskelevertran og olier af andre havorganismer bestemt til konsum) |
| --- | --- |

—

Marinolie (olie af hele fisk, fiskelevertran og olier af andre havorganismer bestemt til konsum)

1,5 pg/g fedt

6,0 pg/g fedt

Frugt, grøntsager og korn

0,4 ng/kg produkt

0,2 ng/kg produkt

---

(1)  Øvre koncentrationer: øvre koncentrationer beregnes ud fra den antagelse, at alle værdier af de forskellige kongenere, som ligger under bestemmelsesgrænsen, er lig med bestemmelsesgrænsen.

(2)  Indgrebsværdierne gælder ikke for fødevarer, der indeholder < 1 % fedtstof.

(3)  Hvis fisken er bestemt til at blive spist hel, gælder indgrebsværdien for hele fisken.

(4)  Når indgrebstærsklen er overskredet, er det i nogle tilfælde ikke nødvendigt at foretage en undersøgelse af forureningskilden, da baggrundsværdien i nogle områder for visse fiskearter ligger tæt på eller over indgrebsværdien. I tilfælde, hvor indgrebsværdien er overskredet, bør alle oplysninger om f.eks. prøveudtagningsperiode, geografisk oprindelse og fiskeart dog registreres med henblik på fremtidige foranstaltninger vedrørende forekomsten af dioxiner og dioxinlignende forbindelser i fisk og fiskevarer.

---

| 21.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 366/96 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 366/96

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS HENSTILLING

Nr. 150/06/KOL

af 17. maj 2006

vedrørende et samordnet kontrolprogram på foderstofområdet for 2006

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,

som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), særlig artikel 109 og protokol 1,

som henviser til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en Tilsynsmyndighed og en Domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra b), og protokol 1,

som henviser til den retsakt, der er nævnt i punkt 31a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/53/EØF af 25. oktober 1995 om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet
   (1) , ændret og tilpasset EØS-aftalen ved dennes protokol 1, særlig artikel 22, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I 2005 pegede EFTA-staterne på bestemte emner som værende egnede til at indgå i det samordnede kontrolprogram for 2006. |
| --- | --- |

(1)

I 2005 pegede EFTA-staterne på bestemte emner som værende egnede til at indgå i det samordnede kontrolprogram for 2006.

| (2) | Skønt der i den retsakt, der er nævnt i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer
   (2), som ændret, er fastsat maksimumsindhold af aflatoksin B1 i foderstoffer, findes der ingen EØS-regler om andre mykotoksiner såsom ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol og fumonisiner, T-2 og HT-2-toksiner. Ved at indsamle oplysninger om forekomsten af disse mykotoksiner ved udtagning af stikprøver kunne der tilvejebringes nyttige data til en vurdering af situationen med henblik på videreudviklingen af lovgivningen. Dertil kommer, at bestemte fodermidler, f.eks. korn og oliefrø, i særlig grad er eksponeret for mykotoksinkontaminering som følge af omstændigheder i forbindelse med høst, opbevaring og transport. Da mykotoksinkoncentrationerne varierer fra år til år, bør der indsamles data fra flere på hinanden følgende år for alle de nævnte mykotoksiner. |
| --- | --- |

(2)

Skønt der i den retsakt, der er nævnt i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer
   (2), som ændret, er fastsat maksimumsindhold af aflatoksin B1 i foderstoffer, findes der ingen EØS-regler om andre mykotoksiner såsom ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol og fumonisiner, T-2 og HT-2-toksiner. Ved at indsamle oplysninger om forekomsten af disse mykotoksiner ved udtagning af stikprøver kunne der tilvejebringes nyttige data til en vurdering af situationen med henblik på videreudviklingen af lovgivningen. Dertil kommer, at bestemte fodermidler, f.eks. korn og oliefrø, i særlig grad er eksponeret for mykotoksinkontaminering som følge af omstændigheder i forbindelse med høst, opbevaring og transport. Da mykotoksinkoncentrationerne varierer fra år til år, bør der indsamles data fra flere på hinanden følgende år for alle de nævnte mykotoksiner.

| (3) | Tidligere resultater af kontrol af forekomsten af antibiotika og coccidiostatika i visse foderstoffer bestemt til dyrearter eller -kategorier, for hvilke de pågældende stoffer ikke er tilladt, viser, at denne type overtrædelse stadig forekommer. I henhold til artikel 11, stk. 2, i den retsakt, der er omtalt i pkt. 1a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer
   (3) er det vigtigt at sikre, at udfasningen af antibiotiske fodertilsætningsstoffer håndhæves effektivt. |
| --- | --- |

(3)

Tidligere resultater af kontrol af forekomsten af antibiotika og coccidiostatika i visse foderstoffer bestemt til dyrearter eller -kategorier, for hvilke de pågældende stoffer ikke er tilladt, viser, at denne type overtrædelse stadig forekommer. I henhold til artikel 11, stk. 2, i den retsakt, der er omtalt i pkt. 1a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer
   (3) er det vigtigt at sikre, at udfasningen af antibiotiske fodertilsætningsstoffer håndhæves effektivt.

| (4) | Norges og Islands deltagelse i programmerne under bilag II til denne henstilling om ikke-tilladte fodertilsætningsstoffer bør vurderes under hensyntagen til undtagelserne i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen og særlig den retsakt, der er angivet i punkt 1a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Norges og Islands deltagelse i programmerne under bilag II til denne henstilling om ikke-tilladte fodertilsætningsstoffer bør vurderes under hensyntagen til undtagelserne i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen og særlig den retsakt, der er angivet i punkt 1a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (5) | Det er vigtigt at sikre, at restriktioner vedrørende anvendelse af fodermaterialer af animalsk oprindelse i foderstoffer i henhold til relevante EØS-bestemmelser håndhæves effektivt. |
| --- | --- |

(5)

Det er vigtigt at sikre, at restriktioner vedrørende anvendelse af fodermaterialer af animalsk oprindelse i foderstoffer i henhold til relevante EØS-bestemmelser håndhæves effektivt.

| (6) | Islands deltagelse i programmerne under bilag III til denne henstilling vedrørende restriktioner for produktion og anvendelse af animalske fodermidler bør vurderes under hensyntagen til undtagelserne i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(6)

Islands deltagelse i programmerne under bilag III til denne henstilling vedrørende restriktioner for produktion og anvendelse af animalske fodermidler bør vurderes under hensyntagen til undtagelserne i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen.

| (7) | Det er hensigtsmæssigt at sikre, at indholdet af sporstofferne kobber og zink i foderblandinger til svin ikke overstiger det maksimumsindhold, der er fastlagt ved den retsakt, der er omtalt i punkt 1zq i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2003 af 25. juli 2003 om ændring af godkendelsesbetingelserne for en række tilsætningsstoffer til foderstoffer, der tilhører gruppen »mikromineraler«
   (4) som ændret. Norges deltagelse i programmerne under bilag IV til denne henstilling bør vurderes under hensyntagen til undtagelserne i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(7)

Det er hensigtsmæssigt at sikre, at indholdet af sporstofferne kobber og zink i foderblandinger til svin ikke overstiger det maksimumsindhold, der er fastlagt ved den retsakt, der er omtalt i punkt 1zq i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2003 af 25. juli 2003 om ændring af godkendelsesbetingelserne for en række tilsætningsstoffer til foderstoffer, der tilhører gruppen »mikromineraler«
   (4) som ændret. Norges deltagelse i programmerne under bilag IV til denne henstilling bør vurderes under hensyntagen til undtagelserne i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen.

De i denne henstilling fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA's Plante- og Foderstofudvalg, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden,

HENSTILLER:

| 1. | Det henstilles, at EFTA-staterne i 2006 gennemfører et samordnet kontrolprogram med det formål at kontrollere:






  (a) | koncentrationen af mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner) i foderstoffer, idet de giver oplysninger om analysemetoder; prøveudtagningsmetoden bør omfatte både stikprøver og målrettet prøveudtagning. Ved den målrettede prøveudtagning bør der udtages prøver af fodermidler, der er mistænkt for at indeholde højere koncentrationer af mykotoksiner, f.eks. korn, oliefrø og olieholdige frugter samt produkter og biprodukter heraf, og fodermidler, der har været oplagret i lang tid eller er blevet transporteret ad søvejen over lange afstande; hvad angår aflatoxin B1, er det også nødvendigt at være særlig opmærksom på foderblandinger til andre dyr, der anvendes til mælkeproduktion, end malkekvæg; kontrolresultaterne bør indrapporteres ved hjælp af modellen i bilag I |
| --- | --- | --- |

1.

Det henstilles, at EFTA-staterne i 2006 gennemfører et samordnet kontrolprogram med det formål at kontrollere:

(a)

koncentrationen af mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner) i foderstoffer, idet de giver oplysninger om analysemetoder; prøveudtagningsmetoden bør omfatte både stikprøver og målrettet prøveudtagning. Ved den målrettede prøveudtagning bør der udtages prøver af fodermidler, der er mistænkt for at indeholde højere koncentrationer af mykotoksiner, f.eks. korn, oliefrø og olieholdige frugter samt produkter og biprodukter heraf, og fodermidler, der har været oplagret i lang tid eller er blevet transporteret ad søvejen over lange afstande; hvad angår aflatoxin B1, er det også nødvendigt at være særlig opmærksom på foderblandinger til andre dyr, der anvendes til mælkeproduktion, end malkekvæg; kontrolresultaterne bør indrapporteres ved hjælp af modellen i bilag I

| (b) | coccidiostatika og/eller histomonostatika, uanset om de er tilladte eller ej som fodertilsætningsstoffer for bestemte dyrearter og -kategorier, der hyppigt forekommer i forblandinger og foderblandinger, der ikke må indeholde de pågældende stoffer; kontrollen bør målrettes mod de pågældende stoffer i forblandinger og foderblandinger, hvis der efter den kompetente myndigheds opfattelse er øget sandsynlighed for at finde uregelmæssigheder; der bør rapporteres om resultaterne af kontrollen ved hjælp af modellen i bilag II |
| --- | --- |

(b)

coccidiostatika og/eller histomonostatika, uanset om de er tilladte eller ej som fodertilsætningsstoffer for bestemte dyrearter og -kategorier, der hyppigt forekommer i forblandinger og foderblandinger, der ikke må indeholde de pågældende stoffer; kontrollen bør målrettes mod de pågældende stoffer i forblandinger og foderblandinger, hvis der efter den kompetente myndigheds opfattelse er øget sandsynlighed for at finde uregelmæssigheder; der bør rapporteres om resultaterne af kontrollen ved hjælp af modellen i bilag II

| (c) | gennemførelsen af udfasningen af antibiotika som fodertilsætningsstoffer, jf. bilag II |
| --- | --- |

(c)

gennemførelsen af udfasningen af antibiotika som fodertilsætningsstoffer, jf. bilag II

| (d) | gennemførelsen af restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler, jf. bilag III |
| --- | --- |

(d)

gennemførelsen af restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler, jf. bilag III

| (e) | indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin, jf. bilag IV. |
| --- | --- |

(e)

indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin, jf. bilag IV.

| 2. | Det henstilles, at EFTA-staterne medtager resultaterne af det samordnede kontrolprogram, jf. punkt 1, i et særskilt kapitel i den årlige rapport om kontrolaktiviteter, der skal indsendes til EFTA-Tilsynsmyndigheden senest 1. april 2007 i overensstemmelse med artikel 22, stk. 2, i den retsakt, der er nævnt i punkt 31a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/53/EØF) og den seneste version af den harmoniserede rapportmodel. |
| --- | --- |

2.

Det henstilles, at EFTA-staterne medtager resultaterne af det samordnede kontrolprogram, jf. punkt 1, i et særskilt kapitel i den årlige rapport om kontrolaktiviteter, der skal indsendes til EFTA-Tilsynsmyndigheden senest 1. april 2007 i overensstemmelse med artikel 22, stk. 2, i den retsakt, der er nævnt i punkt 31a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/53/EØF) og den seneste version af den harmoniserede rapportmodel.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2006.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Kristján Andri STEFÁNSSON

Medlem af kollegiet

Niels FENGER

Direktør

---

(1)  EFT L 265 af 8.11.1995, s. 17. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/46/EF (EFT L 234 af 1.9.2001, s. 55).

1

(2)  EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/77/EF (EUT L 271 af 30.9.2006, s. 53).

2

(3)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 378/2005 (EUT L 59 af 5.3.2005, s. 8).

3

(4)  EUT L 187 af 26.7.2003, s. 11. Som ændret ved forordning (EF) nr. 1980/2005 (EUT L 318 af 6.12.2005, s. 3).

4

---

BILAG I

Koncentrationen af visse mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner) i foderstoffer

Individuelle resultater af alle analyserede prøver; model til indrapportering, jf. punkt 1, litra a)

| Foderstoffer | Prøveudtag-ning (stikprøver eller målrettet) | Type og koncentration af mykotoksiner (μg/kg foderstof, beregnet ved et vandindhold på 12 %) |
| --- | --- | --- |
| Kate-gori (1) | Type (2) | Oprin-delsesland | | Aflatoxin B1 | Ochratoksin A | Zearalenon | Deoxynivalenol | Fumonisiner (3) | T-2- og HT-2-toksiner (4) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Foderstoffer

Prøveudtag-ning (stikprøver eller målrettet)

Type og koncentration af mykotoksiner (μg/kg foderstof, beregnet ved et vandindhold på 12 %)

Kate-gori (1)

Type (2)

Oprin-delsesland

Aflatoxin B1

Ochratoksin A

Zearalenon

Deoxynivalenol

Fumonisiner (3)

T-2- og HT-2-toksiner (4)

Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om følgende:

| — | de foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af overskridelse af grænseværdierne for aflatoksin B1 |
| --- | --- |

—

de foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af overskridelse af grænseværdierne for aflatoksin B1

| — | de analysemetoder, der er anvendt |
| --- | --- |

—

de analysemetoder, der er anvendt

| — | detektionsgrænserne. |
| --- | --- |

—

detektionsgrænserne.

---

(1)  Angiv en af følgende kategorier: fodermiddel, fodertilsætningsstof, forblanding, tilskudsfoder, fuldfoder, foderblanding.

(2)  Angiv en af følgende typer: (a) for fodermidler: navnet på fodermidlet som fastsat i del B i bilaget til den retsakt, der henvises til i pkt. 14a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 96/25/EF af 29. april 1996 om omsætning af fodermidler og om ændring af direktiv 70/524/EØF, 74/63/EØF, 82/471/EØF og 93/74/EØF samt om ophævelse af direktiv 77/101/EØF); (b) for andre foderstoffer: målarten.

(3)  Koncentrationen af fumonisin B1 og B2 kan anføres som summen af begge.

(4)  Koncentrationen af T-2- og HT-2-toksiner kan anføres som summen af begge.

---

BILAG II

Forekomst af bestemte lægemidler, der ikke er godkendt som fodertilsætningsstoffer

Visse lægemidler kan lovligt forekomme som tilsætningsstoffer i forblandinger og foderblandinger til bestemte dyrearter og -kategorier, hvis de lever op til kravene i artikel 10 i den retsakt, der er nævnt i punkt 1a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/).

Hvis der forekommer ikke-tilladte lægemidler i foderstoffer er der tale om en overtrædelse.

De lægemidler, der skal kontrolleres for, bør vælges blandt følgende:

| 1. | Lægemidler, der udelukkende er tilladt som fodertilsætningsstoffer til bestemte dyrearter og -kategorier: | decoquinat (Deccox) |
| --- | --- | --- |

1.

Lægemidler, der udelukkende er tilladt som fodertilsætningsstoffer til bestemte dyrearter og -kategorier:

decoquinat (Deccox)

| | diclazuril (Clinacox 0,2 %) |
| --- | --- |

diclazuril (Clinacox 0,2 %)

| | halofuginonhydrobromid (Stenorol) |
| --- | --- |

halofuginonhydrobromid (Stenorol)

| | lasalocid A-natrium (Avatec 150 %) |
| --- | --- |

lasalocid A-natrium (Avatec 150 %)

| | alphamaduramicinammonium (Cygro 1 %) |
| --- | --- |

alphamaduramicinammonium (Cygro 1 %)

| | monensinnatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200) |
| --- | --- |

monensinnatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200)

| | narasin |
| --- | --- |

narasin

| | narasin — nicarbazin (Maxiban G160) |
| --- | --- |

narasin — nicarbazin (Maxiban G160)

| | robenidinhydrochlorid (Cycostat 66 G) |
| --- | --- |

robenidinhydrochlorid (Cycostat 66 G)

| | salinomycinnatrium (Sacox 120G, 120) |
| --- | --- |

salinomycinnatrium (Sacox 120G, 120)

| | semduramicinnatrium (Aviaz 5 %) |
| --- | --- |

semduramicinnatrium (Aviaz 5 %)

| 2. | Lægemidler, der ikke længere er tilladt som fodertilsæptningsstoffer: | amprolium |
| --- | --- | --- |

2.

Lægemidler, der ikke længere er tilladt som fodertilsæptningsstoffer:

amprolium

| | amprolium/etopabat |
| --- | --- |

amprolium/etopabat

| | arprinocid |
| --- | --- |

arprinocid

| | avilamycin |
| --- | --- |

avilamycin

| | avoparcin |
| --- | --- |

avoparcin

| | carbadox |
| --- | --- |

carbadox

| | dimetridazol |
| --- | --- |

dimetridazol

| | dinitolmid |
| --- | --- |

dinitolmid

| | flavophospholipol |
| --- | --- |

flavophospholipol

| | ipronidazol |
| --- | --- |

ipronidazol

| | meticlorpindol |
| --- | --- |

meticlorpindol

| | meticlorpindol/methylbenzoquat |
| --- | --- |

meticlorpindol/methylbenzoquat

| | nicarbazin |
| --- | --- |

nicarbazin

| | nifursol |
| --- | --- |

nifursol

| | olaquindox |
| --- | --- |

olaquindox

| | ronidazol |
| --- | --- |

ronidazol

| | spiramycin |
| --- | --- |

spiramycin

| | tetracykliner |
| --- | --- |

tetracykliner

| | tylosinphosphat |
| --- | --- |

tylosinphosphat

| | virginiamycin |
| --- | --- |

virginiamycin

| | zincbacitracin |
| --- | --- |

zincbacitracin

| | andre antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

andre antimikrobielle stoffer

| 3. | Lægemidler, der aldrig har været tilladt som fodertilsætningsstoffer:
  andre stoffer
  Individuelle resultater af alle prøver, der ikke overholder reglerne; model til indberetning, jf. punkt 1, litra b)









  Type foderstof (dyreart og -kategori) | Påvist stof | Konstateret indhold | Årsag til overtrædelsen (1) | Foranstaltning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3.

Lægemidler, der aldrig har været tilladt som fodertilsætningsstoffer:

andre stoffer

Individuelle resultater af alle prøver, der ikke overholder reglerne; model til indberetning, jf. punkt 1, litra b)

Type foderstof (dyreart og -kategori)

Påvist stof

Konstateret indhold

Årsag til overtrædelsen (1)

Foranstaltning

Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om følgende:

| — | samlet antal analyserede prøver |
| --- | --- |

—

samlet antal analyserede prøver

| — | navnene på de stoffer, undersøgelserne har omfattet |
| --- | --- |

—

navnene på de stoffer, undersøgelserne har omfattet

| — | de analysemetoder, der er anvendt |
| --- | --- |

—

de analysemetoder, der er anvendt

| — | detektionsgrænserne. |
| --- | --- |

—

detektionsgrænserne.

---

(1)  Årsagen til, at det ikke-tilladte stof forekommer i foderstoffet, som fastlagt efter en undersøgelse foretaget af den kompetente myndighed.

---

BILAG III

Restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler

EFTA-staterne bør i 2006 gennemføre et samordnet program til kontrol af, om restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler overholdes, jf. dog artikel 3-13 og artikel 15 i direktiv 95/53/EF.

For at sikre at forbuddet mod at fodre bestemte dyr med forarbejdet animalsk protein, jf. bilag IV til den retsakt, der er nævnt i punkt 7.1.12 i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier
   (1), anvendes effektivt, bør EFTA-staterne navnlig gennemføre et særligt kontrolprogram baseret på målrettet kontrol. I henhold til artikel 4 i direktiv 95/53/EF bør kontrolprogrammet bygge på en risikobaseret strategi, der omfatter alle produktionstrin og alle typer af steder, hvor foder fremstilles og håndteres, og hvor der fodres med det. EFTA-staterne bør lægge særlig vægt på at definere kriterier, der kan relateres til en risiko. De enkelte kriterier bør vægtes i forhold til risikoen. Kontrolhyppigheden og antallet af analyserede prøver på stederne bør stå i forhold til den samlede vægtning, de pågældende steder tillægges.

Ved udarbejdelsen af et kontrolprogram bør der tages hensyn til følgende vejledende lister over steder og kriterier:

| Lokaler | Kriterium | Vægtning |
| --- | --- | --- |
| Foderstofvirksomheder | — | Foderstofvirksomheder med to produktionskæder, der producerer såvel foderblandinger til drøvtyggere som foderblandinger til andre husdyr end drøvtyggere, der indeholder forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en dispensation |

Lokaler

Kriterium

Vægtning

Foderstofvirksomheder

—

Foderstofvirksomheder med to produktionskæder, der producerer såvel foderblandinger til drøvtyggere som foderblandinger til andre husdyr end drøvtyggere, der indeholder forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en dispensation

| — | Foderstofvirksomheder, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne |
| --- | --- |

—

Foderstofvirksomheder, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

| — | Foderstofvirksomheder, der anvender store mængder importerede foderstoffer med højt proteinindhold, f.eks. fiskemel, sojaskrå, majsglutenmel og proteinkoncentrater |
| --- | --- |

—

Foderstofvirksomheder, der anvender store mængder importerede foderstoffer med højt proteinindhold, f.eks. fiskemel, sojaskrå, majsglutenmel og proteinkoncentrater

| — | Foderstofvirksomheder, der producerer store mængder foderblandinger |
| --- | --- |

—

Foderstofvirksomheder, der producerer store mængder foderblandinger

| — | Risiko for krydskontaminering som følge af interne arbejdsgange (siloer med bestemt indhold, kontrol af, om produktionskæderne reelt er adskilt, kontrol af ingredienser, internt laboratorium og prøveudtagningsprocedurer) |
| --- | --- |

—

Risiko for krydskontaminering som følge af interne arbejdsgange (siloer med bestemt indhold, kontrol af, om produktionskæderne reelt er adskilt, kontrol af ingredienser, internt laboratorium og prøveudtagningsprocedurer)

Grænsekontrolsteder og andre indgangssteder til Fællesskabet

| — | Import af store/små mængder foderstoffer |
| --- | --- |

—

Import af store/små mængder foderstoffer

| — | Foderstoffer med højt proteinindhold |
| --- | --- |

—

Foderstoffer med højt proteinindhold

Landbrugsbedrifter

| — | Hjemmeblandere, der anvender forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en fravigelse |
| --- | --- |

—

Hjemmeblandere, der anvender forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en fravigelse

| — | Bedrifter, der holder drøvtyggere og andre arter (risiko for krydsfodring) |
| --- | --- |

—

Bedrifter, der holder drøvtyggere og andre arter (risiko for krydsfodring)

| — | Bedrifter, der køber foderstoffer i løs vægt |
| --- | --- |

—

Bedrifter, der køber foderstoffer i løs vægt

Forhandlere

| — | Lagre, herunder midlertidige lagre, for foderstoffer med højt proteinindhold |
| --- | --- |

—

Lagre, herunder midlertidige lagre, for foderstoffer med højt proteinindhold

| — | Omfattende handel med foderstoffer i løs vægt |
| --- | --- |

—

Omfattende handel med foderstoffer i løs vægt

| — | Forhandlere af udenlandsk producerede foderblandinger |
| --- | --- |

—

Forhandlere af udenlandsk producerede foderblandinger

Mobile blandere

| — | Blandere, der fremstiller foder til såvel drøvtyggere som andre dyr end drøvtyggere |
| --- | --- |

—

Blandere, der fremstiller foder til såvel drøvtyggere som andre dyr end drøvtyggere

| — | Blandere, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne |
| --- | --- |

—

Blandere, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

| — | Blandere, der iblander foderstoffer med højt proteinindhold |
| --- | --- |

—

Blandere, der iblander foderstoffer med højt proteinindhold

| — | Blandere med stor produktion af foderstoffer |
| --- | --- |

—

Blandere med stor produktion af foderstoffer

| — | Blandere, der betjener et stort antal bedrifter, herunder bedrifter med drøvtyggere |
| --- | --- |

—

Blandere, der betjener et stort antal bedrifter, herunder bedrifter med drøvtyggere

Transportmidler

| — | Køretøjer, der anvendes til transport af forarbejdede animalske proteiner og foderstoffer |
| --- | --- |

—

Køretøjer, der anvendes til transport af forarbejdede animalske proteiner og foderstoffer

| — | Køretøjer, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne |
| --- | --- |

—

Køretøjer, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

Alternativt kan EFTA-staterne inden den 31. maj 2006 sende EFTA-Tilsynsmyndigheden deres egen risikovurdering.

Prøveudtagningen bør målrettes mod partier eller aktiviteter, hvor der er størst sandsynlighed for krydskontaminering med forbudte forarbejdede proteiner (første parti efter transport i løs vægt af foderstoffer, som indeholder animalske proteiner, der er forbudt i det pågældende parti, tekniske problemer eller ændringer i produktionskæderne og ændringer i lagre eller siloer til materiale i løs vægt).

Kontrollen kan desuden udvides til at omfatte analyser af støv på køretøjer, produktionsudstyr og lagerarealer.

I en EFTA-stat bør der mindst foretages 10 kontroller pr. år pr. 100 000 tons foderblanding, der fremstilles. I en EFTA-stat bør der mindst foretages 20 officielle stikprøver pr. år pr. 100 000 tons foderblanding, der fremstilles. Indtil alternative metoder er godkendt, bør prøverne analyseres ved identificering og skøn ved mikroskopi som beskrevet i den retsakt, der er nævnt i punkt 31i i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 2003/126/EF om analysemetoder til bestemmelse af animalske bestanddele med henblik på officiel kontrol af foderstoffer
   (2). Forekomst af forbudte bestanddele af animalsk oprindelse i foderstoffer bør betragtes som en overtrædelse af foderforbuddet.

Resultaterne af kontrolprogrammerne meddeles EFTA-Tilsynsmyndigheden i følgende format.

Oversigt over kontrollen af fodringsrestriktioner vedrørende foder af animalsk oprindelse (fodring med forbudte forarbejdede animalske proteiner)

A.   Dokumenterede kontroller

| Trin | Antal kontroller, herunder kontrol af forekomst af forarbejdede animalske proteiner | Antal overtrædelser, der er konstateret ved dokumentkontrol og lignende i stedet for laboratorieundersøgelser |
| --- | --- | --- |
| Import af fodermidler | | |
| Opbevaring af fodermidler | | |
| Foderstofvirksomheder | | |
| Hjemmeblandere/mobile blandere | | |
| Foderstofmellemhandlere | | |
| Transportmiddel | | |
| Bedrifter med andre husdyr end drøvtyggere | | |
| Bedrifter med drøvtyggere | | |
| Andre | | |

Trin

Antal kontroller, herunder kontrol af forekomst af forarbejdede animalske proteiner

Antal overtrædelser, der er konstateret ved dokumentkontrol og lignende i stedet for laboratorieundersøgelser

Import af fodermidler

Opbevaring af fodermidler

Foderstofvirksomheder

Hjemmeblandere/mobile blandere

Foderstofmellemhandlere

Transportmiddel

Bedrifter med andre husdyr end drøvtyggere

Bedrifter med drøvtyggere

Andre

B.   Prøveudtagning og undersøgelse af fodermidler og foderblandinger vedrørende forarbejdede animalske proteiner

| Lokaler | Antal officielle prøver, der er undersøgt for forarbejdede animalske proteiner | Antal prøver, der ikke var i overensstemmelse med reglerne |
| --- | --- | --- |
| Forekomst af forarbejdet animalsk protein af landdyr | Forekomst af forarbejdet animalsk protein af fisk |
| Fodermidler | Foderblandinger | Fodermidler | Foderblandinger | Fodermidler | Foderblandinger |
| til drøvtyg-gere | til andre dyr end drøvtyg-gere | til drøvtyg-gere | til andre dyr end drøvtyg-gere | til drøvtyg-gere | til andre dyr end drøvtyg-gere |
| Ved import | | | | | | | | | |
| Foderstofvirk-somheder | | | | | | | | | |
| Mellemhandlere/lager | | | | | | | | | |
| Transportmiddel | | | | | | | | | |
| Hjemmeblandere/ mobile blandere | | | | | | | | | |
| På bedrifter | | | | | | | | | |
| Andre | | | | | | | | | |

Lokaler

Antal officielle prøver, der er undersøgt for forarbejdede animalske proteiner

Antal prøver, der ikke var i overensstemmelse med reglerne

Forekomst af forarbejdet animalsk protein af landdyr

Forekomst af forarbejdet animalsk protein af fisk

Fodermidler

Foderblandinger

Fodermidler

Foderblandinger

Fodermidler

Foderblandinger

til drøvtyg-gere

til andre dyr end drøvtyg-gere

til drøvtyg-gere

til andre dyr end drøvtyg-gere

til drøvtyg-gere

til andre dyr end drøvtyg-gere

Ved import

Foderstofvirk-somheder

Mellemhandlere/lager

Transportmiddel

Hjemmeblandere/ mobile blandere

På bedrifter

Andre

C.   Oversigt over forbudte forarbejdede animalske proteiner, der er fundet i prøver af foderstoffer bestemt til drøvtyggere

| | Måned (for prøveudtagning) | Kontamineringens art, omfang og oprindelse | Sanktioner (eller andre foranstaltninger) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |

Måned (for prøveudtagning)

Kontamineringens art, omfang og oprindelse

Sanktioner (eller andre foranstaltninger)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1993/2004 (EUT L 344 af 20.11.2004, s. 12).

(2)  EUT L 339 af 24.12.2003, s. 78.

---

BILAG IV

Individuelle resultater af alle prøver (både prøver, der viser overensstemmelse med reglerne, og prøver, der ikke viser overensstemmelse med reglerne) vedrørende indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin

| Type foderblanding (dyreart og -kategori) | Sporstof (kobber eller zink) | Konstateret indhold (mg pr. kg fuldfoder) | Årsag til overskridelse af maksimums-indholdet (1) | Foranstaltning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Type foderblanding (dyreart og -kategori)

Sporstof (kobber eller zink)

Konstateret indhold (mg pr. kg fuldfoder)

Årsag til overskridelse af maksimums-indholdet (1)

Foranstaltning

---

(1)  Som fastlagt efter en undersøgelse foretaget af den kompetente myndighed.

---