# Jurnalul Oficial L 155/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.155.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 155 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5322 iunie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.155.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 155

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5322 iunie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2010/343/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 3 iunie 2010 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Înțelegerii între Uniunea Europeană și Republica Chile privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est | 1 |
| Înțelegere privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est | 3 |
| Acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Chile privind aplicarea cu titlu provizoriu a înțelegerii privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est | 10 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 541/2010 al Consiliului din 3 iunie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1104/2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) | 19 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 542/2010 al Consiliului din 3 iunie 2010 de modificare a Deciziei 2008/839/JAI privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) | 23 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 543/2010 al Comisiei din 21 iunie 2010 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Aceite Campo de Montiel (DOP)] | 27 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 544/2010 al Comisiei din 21 iunie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 29 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 545/2010 al Comisiei din 21 iunie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10 | 31 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/344/PESC |
| | * | Decizia BiH/16/2010 a Comitetului politic și de securitate din 15 iunie 2010 privind numirea Șefului Elementului UE al Structurii de Comandă de la Napoli pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina | 33 |
| | | 2010/345/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 8 iunie 2010 de modificare a Deciziei 2007/589/CE în scopul includerii unor orientări privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din captarea, transportul și stocarea geologică a dioxidului de carbon
  [notificată cu numărul C(2010) 3310]

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2010/346/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 18 iunie 2010 referitoare la măsurile de protecție cu privire la anemia infecțioasă ecvină în România
  [notificată cu numărul C(2010) 3767]

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2010/347/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 19 iunie 2010 de modificare a Deciziei 2004/388/CE privind un document pentru transferul intracomunitar de explozibili
  [notificată cu numărul C(2010) 3666]

   (
  1
  ) | 54 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2010/343/UE

*

Decizia Consiliului din 3 iunie 2010 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Înțelegerii între Uniunea Europeană și Republica Chile privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est

1

Înțelegere privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est

3

Acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Chile privind aplicarea cu titlu provizoriu a înțelegerii privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est

10

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 541/2010 al Consiliului din 3 iunie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1104/2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)

19

*

Regulamentul (UE) nr. 542/2010 al Consiliului din 3 iunie 2010 de modificare a Deciziei 2008/839/JAI privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)

23

*

Regulamentul (UE) nr. 543/2010 al Comisiei din 21 iunie 2010 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Aceite Campo de Montiel (DOP)]

27

Regulamentul (UE) nr. 544/2010 al Comisiei din 21 iunie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

29

Regulamentul (UE) nr. 545/2010 al Comisiei din 21 iunie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

31

DECIZII

2010/344/PESC

*

Decizia BiH/16/2010 a Comitetului politic și de securitate din 15 iunie 2010 privind numirea Șefului Elementului UE al Structurii de Comandă de la Napoli pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina

33

2010/345/UE

*

Decizia Comisiei din 8 iunie 2010 de modificare a Deciziei 2007/589/CE în scopul includerii unor orientări privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din captarea, transportul și stocarea geologică a dioxidului de carbon
  [notificată cu numărul C(2010) 3310]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 3310]

1

34

2010/346/UE

*

Decizia Comisiei din 18 iunie 2010 referitoare la măsurile de protecție cu privire la anemia infecțioasă ecvină în România
  [notificată cu numărul C(2010) 3767]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 3767]

1

48

2010/347/UE

*

Decizia Comisiei din 19 iunie 2010 de modificare a Deciziei 2004/388/CE privind un document pentru transferul intracomunitar de explozibili
  [notificată cu numărul C(2010) 3666]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 3666]

1

54

| | | IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/348/CE |
| | * | Decizia Consiliului din 17 noiembrie 2009 privind încheierea Acordului între Guvernul Federației Ruse și Uniunea Europeană cu privire la protecția informațiilor clasificate | 56 |
| Acord între Guvernul Federației Ruse și Uniunea Europeană cu privire la protecția informațiilor clasificate | 57 |

IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

2010/348/CE

*

Decizia Consiliului din 17 noiembrie 2009 privind încheierea Acordului între Guvernul Federației Ruse și Uniunea Europeană cu privire la protecția informațiilor clasificate

56

Acord între Guvernul Federației Ruse și Uniunea Europeană cu privire la protecția informațiilor clasificate

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 3 iunie 2010

privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Înțelegerii între Uniunea Europeană și Republica Chile privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est

(2010/343/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2) coroborat cu articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Unul dintre obiectivele Uniunii este stabilirea de acorduri-cadru de cooperare în domeniul pescuitului cu părți terțe pentru a asigura conservarea și gestionarea durabilă a speciilor de interes comun și accesul navelor Uniunii în porturile părților terțe atât pentru operațiuni de transbordare și debarcare, cât și în scopuri logistice. |
| --- | --- |

(1)

Unul dintre obiectivele Uniunii este stabilirea de acorduri-cadru de cooperare în domeniul pescuitului cu părți terțe pentru a asigura conservarea și gestionarea durabilă a speciilor de interes comun și accesul navelor Uniunii în porturile părților terțe atât pentru operațiuni de transbordare și debarcare, cât și în scopuri logistice.

| (2) | La 4 aprilie 2008, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu Republica Chile pentru conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est. Negocierile s-au încheiat cu succes prin parafarea Înțelegerii privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est, convenite la 15-16 octombrie 2008 la Bruxelles, astfel cum a fost modificată prin (i) anexa I detaliată la înțelegere, astfel cum a fost convenită cu ocazia reuniunii tehnice bilaterale din 5-6 octombrie 2009 de la New York, (ii) nota verbală trimisă de Chile la 23 noiembrie 2009 care desemnează porturile chiliene Arica, Antofagasta și Punta Arenas pentru accesul navelor UE care pescuiesc pește-spadă în largul Pacificului de Sud-Est, referitoare la punctul (xi) din anexa I și (iii) acordul ca prima reuniune a Comitetului bilateral științific și tehnic să aibă loc cel târziu la 1 ianuarie 2011 („înțelegerea”). |
| --- | --- |

(2)

La 4 aprilie 2008, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu Republica Chile pentru conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est. Negocierile s-au încheiat cu succes prin parafarea Înțelegerii privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est, convenite la 15-16 octombrie 2008 la Bruxelles, astfel cum a fost modificată prin (i) anexa I detaliată la înțelegere, astfel cum a fost convenită cu ocazia reuniunii tehnice bilaterale din 5-6 octombrie 2009 de la New York, (ii) nota verbală trimisă de Chile la 23 noiembrie 2009 care desemnează porturile chiliene Arica, Antofagasta și Punta Arenas pentru accesul navelor UE care pescuiesc pește-spadă în largul Pacificului de Sud-Est, referitoare la punctul (xi) din anexa I și (iii) acordul ca prima reuniune a Comitetului bilateral științific și tehnic să aibă loc cel târziu la 1 ianuarie 2011 („înțelegerea”).

| (3) | Ar trebui semnată înțelegerea. |
| --- | --- |

(3)

Ar trebui semnată înțelegerea.

| (4) | Având în vedere interesul navelor Uniunii care pescuiesc pește-spadă în largul Pacificului de Sud-Est de a obține fără întârziere accesul în porturile chiliene desemnate, înțelegerea ar trebui să se aplice provizoriu până la finalizarea procedurilor pentru încheierea sa. Prin urmare, este în interesul Uniunii să aprobe acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Chile privind aplicarea cu titlu provizoriu a înțelegerii, |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere interesul navelor Uniunii care pescuiesc pește-spadă în largul Pacificului de Sud-Est de a obține fără întârziere accesul în porturile chiliene desemnate, înțelegerea ar trebui să se aplice provizoriu până la finalizarea procedurilor pentru încheierea sa. Prin urmare, este în interesul Uniunii să aprobe acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Chile privind aplicarea cu titlu provizoriu a înțelegerii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie, se aprobă, în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale, semnarea Înțelegerii între Uniunea Europeană și Republica Chile privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est, convenită la 15-16 octombrie 2008 la Bruxelles, astfel cum a fost modificată prin (i) anexa I detaliată la înțelegere, astfel cum a fost convenită cu ocazia reuniunii tehnice bilaterale din 5-6 octombrie 2009 de la New York; (ii) nota verbală trimisă de Chile la 23 noiembrie 2009 care desemnează porturile chiliene Arica, Antofagasta și Punta Arenas pentru accesul navelor UE care pescuiesc pește-spadă în largul Pacificului de Sud-Est, referitoare la punctul (xi) din anexa I; și (iii) acordul ca prima reuniune a Comitetului bilateral științific și tehnic să aibă loc cel târziu la 1 ianuarie 2011 („înțelegerea”).

Textul înțelegerii este atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să semneze înțelegerea în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale.

Articolul 3

Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Chile privind aplicarea cu titlu provizoriu a înțelegerii se aprobă în numele Uniunii.

Textul acordului sub forma unui schimb de scrisori este atașat la prezenta decizie.

Articolul 4

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să semneze, în numele Uniunii, Acordul sub forma unui schimb de scrisori privind aplicarea cu titlu provizoriu a înțelegerii.

Articolul 5

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 3 iunie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

A. PÉREZ RUBALCABA

---

ÎNȚELEGERE

privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est

| 1. | Prezentul document înlocuiește acordul provizoriu din 25 ianuarie 2001 (denumit în continuare „acordul din 2001”) și transformă acordul intermediar într-un angajament definitiv de cooperare în vederea conservării și gestionării pe termen lung a stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est. |
| --- | --- |

1.

Prezentul document înlocuiește acordul provizoriu din 25 ianuarie 2001 (denumit în continuare „acordul din 2001”) și transformă acordul intermediar într-un angajament definitiv de cooperare în vederea conservării și gestionării pe termen lung a stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est.

| 2. | Înțelegerea are scopul de a soluționa pe cale amiabilă litigiile cu privire la pescuitul de pește-spadă (1) dintre Chile și Comunitatea Europeană [căreia îi succedă Uniunea Europeană (UE)], la Tribunalul Internațional pentru Dreptul Mării (TIDM) și la Organizația Mondială a Comerțului (OMC). |
| --- | --- |

2.

Înțelegerea are scopul de a soluționa pe cale amiabilă litigiile cu privire la pescuitul de pește-spadă (1) dintre Chile și Comunitatea Europeană [căreia îi succedă Uniunea Europeană (UE)], la Tribunalul Internațional pentru Dreptul Mării (TIDM) și la Organizația Mondială a Comerțului (OMC).

| 3. | Părțile confirmă în mod oficial faptul că prezenta înțelegere oferă cadrul de bază pentru conservarea și gestionarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est, precum și pentru cooperarea în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.

Părțile confirmă în mod oficial faptul că prezenta înțelegere oferă cadrul de bază pentru conservarea și gestionarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est, precum și pentru cooperarea în acest domeniu.

| 4. | Comitetul bilateral științific și tehnic UE/Chile (CBST) rămâne punctul de contact necesar pentru chestiunile de interes comun privind conservarea peștelui-spadă și, în vederea valorificării la maximum a eforturilor de cooperare științifică/tehnică, este învestit cu următorul mandat:






  (a) | să servească drept forum pentru schimbul de informații cu privire la stocurile de pește-spadă și la activitățile de pescuit ale UE și Chile și de orice alte informații necesare pentru luarea deciziilor în materie de conservare și gestionare; |
| --- | --- | --- |

4.

Comitetul bilateral științific și tehnic UE/Chile (CBST) rămâne punctul de contact necesar pentru chestiunile de interes comun privind conservarea peștelui-spadă și, în vederea valorificării la maximum a eforturilor de cooperare științifică/tehnică, este învestit cu următorul mandat:

(a)

să servească drept forum pentru schimbul de informații cu privire la stocurile de pește-spadă și la activitățile de pescuit ale UE și Chile și de orice alte informații necesare pentru luarea deciziilor în materie de conservare și gestionare;

| (b) | să evalueze periodic starea stocurilor, să monitorizeze tendințele din domeniul pescuitului și să evalueze impactul asupra speciilor nețintă și asupra ecosistemului marin; |
| --- | --- |

(b)

să evalueze periodic starea stocurilor, să monitorizeze tendințele din domeniul pescuitului și să evalueze impactul asupra speciilor nețintă și asupra ecosistemului marin;

| (c) | să revizuiască măsurile de conservare existente și să emită avize cu privire la eventuale măsuri noi, inclusiv reglementări privind capturile accidentale; |
| --- | --- |

(c)

să revizuiască măsurile de conservare existente și să emită avize cu privire la eventuale măsuri noi, inclusiv reglementări privind capturile accidentale;

| (d) | să identifice prioritățile de cercetare în contextul programului de lucru și să elaboreze eventuale programe suplimentare, inclusiv protocoale privind colectarea datelor; |
| --- | --- |

(d)

să identifice prioritățile de cercetare în contextul programului de lucru și să elaboreze eventuale programe suplimentare, inclusiv protocoale privind colectarea datelor;

| (e) | să facă schimb de informații și să promoveze utilizarea de echipamente sigure din punct de vedere al mediului și rentabile; |
| --- | --- |

(e)

să facă schimb de informații și să promoveze utilizarea de echipamente sigure din punct de vedere al mediului și rentabile;

| (f) | să facă, înainte de reuniunea CBST, schimb de date privind capturile și eforturile de pescuit, referitoare la toate segmentele de flotă din Pacificul de Sud-Est ale celor două părți; |
| --- | --- |

(f)

să facă, înainte de reuniunea CBST, schimb de date privind capturile și eforturile de pescuit, referitoare la toate segmentele de flotă din Pacificul de Sud-Est ale celor două părți;

| (g) | să ia în considerare noi mijloace de cooperare în domeniul științific, tehnic sau administrativ. |
| --- | --- |

(g)

să ia în considerare noi mijloace de cooperare în domeniul științific, tehnic sau administrativ.

| 5. | CBST se reunește în sesiune extraordinară (DATA) pentru a începe lucrările conform mandatului său, ținând seama de următoarele obiective și principii convenite de către părți:






  (a) | activitățile de pescuit de pește-spadă ale fiecărei părți trebuie să respecte nivelurile de captură care permit menținerea stocurilor la nivelul RMD (randamentul maxim durabil) sau la un nivel apropiat de acesta, în conformitate cu obiectivul de asigurare a durabilității acestor resurse și de salvgardare a ecosistemului marin; |
| --- | --- | --- |

5.

CBST se reunește în sesiune extraordinară (DATA) pentru a începe lucrările conform mandatului său, ținând seama de următoarele obiective și principii convenite de către părți:

(a)

activitățile de pescuit de pește-spadă ale fiecărei părți trebuie să respecte nivelurile de captură care permit menținerea stocurilor la nivelul RMD (randamentul maxim durabil) sau la un nivel apropiat de acesta, în conformitate cu obiectivul de asigurare a durabilității acestor resurse și de salvgardare a ecosistemului marin;

| (b) | distribuția, structura spațială și dinamica stocurilor sunt monitorizate de către navele de pescuit ale Republicii Chile și ale UE ale căror observații științifice respectă parametrii de cercetare conveniți, concepuți astfel încât să permită elaborarea unor evaluări solide și, ulterior, a unor măsuri de gestionare corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

distribuția, structura spațială și dinamica stocurilor sunt monitorizate de către navele de pescuit ale Republicii Chile și ale UE ale căror observații științifice respectă parametrii de cercetare conveniți, concepuți astfel încât să permită elaborarea unor evaluări solide și, ulterior, a unor măsuri de gestionare corespunzătoare;

| (c) | sistemele instituite pentru colectarea datelor ar trebui să fie fiabile, rapide și compatibile cu cerințele și cu amploarea pescuitului de pește-spadă; |
| --- | --- |

(c)

sistemele instituite pentru colectarea datelor ar trebui să fie fiabile, rapide și compatibile cu cerințele și cu amploarea pescuitului de pește-spadă;

| (d) | părțile își mențin nivelul actual de pescuit de pește-spadă, definit fie prin numărul actual de nave, fie prin numărul maxim istoric de nave care operează în Pacificul de Sud-Est, pentru a asigura durabilitatea stocurilor de pește-spadă. |
| --- | --- |

(d)

părțile își mențin nivelul actual de pescuit de pește-spadă, definit fie prin numărul actual de nave, fie prin numărul maxim istoric de nave care operează în Pacificul de Sud-Est, pentru a asigura durabilitatea stocurilor de pește-spadă.

| 6. | Părțile își mențin angajamentul de a întări legătura dintre această cooperare bilaterală și consultarea multilaterală susținută de UE și Chile. |
| --- | --- |

6.

Părțile își mențin angajamentul de a întări legătura dintre această cooperare bilaterală și consultarea multilaterală susținută de UE și Chile.

| 7. | Consultarea multilaterală aflată în curs de desfășurare ar trebui să includă toți participanții la pescuitul de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est și observatorii invitați de la organizațiile existente care au un interes legitim pentru pescuitul de pește-spadă. |
| --- | --- |

7.

Consultarea multilaterală aflată în curs de desfășurare ar trebui să includă toți participanții la pescuitul de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est și observatorii invitați de la organizațiile existente care au un interes legitim pentru pescuitul de pește-spadă.

| 8. | UE și Chile își mențin angajamentul de a promova în mod concret cooperarea multilaterală în domeniul conservării și gestionării stocurilor respective în habitatul și în ecosistemul lor, precum și pe parcursul migrației lor. |
| --- | --- |

8.

UE și Chile își mențin angajamentul de a promova în mod concret cooperarea multilaterală în domeniul conservării și gestionării stocurilor respective în habitatul și în ecosistemul lor, precum și pe parcursul migrației lor.

| 9. | Părțile acordă atenția necesară măsurilor luate la nivel multilateral și depun eforturi pentru promovarea unor inițiative similare în materie de conservare și gestionare în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului din care fac parte, pentru a asigura dezvoltarea durabilă a pescuitului de pește-spadă. |
| --- | --- |

9.

Părțile acordă atenția necesară măsurilor luate la nivel multilateral și depun eforturi pentru promovarea unor inițiative similare în materie de conservare și gestionare în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului din care fac parte, pentru a asigura dezvoltarea durabilă a pescuitului de pește-spadă.

| 10. | În acest sens, părțile depun eforturi pentru a-i determina și pe ceilalți participanți la pescuitul de pește-spadă să implementeze principiile și obiectivele menționate anterior, în special în ceea ce privește menținerea actualelor lor niveluri de pescuit. |
| --- | --- |

10.

În acest sens, părțile depun eforturi pentru a-i determina și pe ceilalți participanți la pescuitul de pește-spadă să implementeze principiile și obiectivele menționate anterior, în special în ceea ce privește menținerea actualelor lor niveluri de pescuit.

| 11. | În conformitate cu principiile menționate anterior și în contextul programului de lucru aflat în curs de elaborare de către CBST, părțile vor defini un protocol general pentru analizarea, prelucrarea și evaluarea informațiilor colectate de navele lor de pescuit. Acest protocol ar trebui să urmărească identificarea stării stocului în spațiu și timp prin analizarea compoziției și a caracteristicilor biologice ale acestuia și prin studierea habitatelor sale, pentru ca părțile să fie mai bine informate, ținând seama și de efectele potențiale ale pescuitului asupra componentelor ecosistemice ale stocului respectiv și asupra speciilor asociate sau dependente de acesta, de cerințele de atenuare a impactului de mediu și a efectelor negative asupra păsărilor, broaștelor țestoase și rechinilor, precum și de lanțurile alimentare și de mediul fizic din Pacificul de Sud-Est. |
| --- | --- |

11.

În conformitate cu principiile menționate anterior și în contextul programului de lucru aflat în curs de elaborare de către CBST, părțile vor defini un protocol general pentru analizarea, prelucrarea și evaluarea informațiilor colectate de navele lor de pescuit. Acest protocol ar trebui să urmărească identificarea stării stocului în spațiu și timp prin analizarea compoziției și a caracteristicilor biologice ale acestuia și prin studierea habitatelor sale, pentru ca părțile să fie mai bine informate, ținând seama și de efectele potențiale ale pescuitului asupra componentelor ecosistemice ale stocului respectiv și asupra speciilor asociate sau dependente de acesta, de cerințele de atenuare a impactului de mediu și a efectelor negative asupra păsărilor, broaștelor țestoase și rechinilor, precum și de lanțurile alimentare și de mediul fizic din Pacificul de Sud-Est.

| 12. | Părțile declară că, în temeiul prezentei înțelegeri, navele lor de pescuit nu se supun măsurilor specifice de conservare care impun o lungime minimă pentru speciile capturate. |
| --- | --- |

12.

Părțile declară că, în temeiul prezentei înțelegeri, navele lor de pescuit nu se supun măsurilor specifice de conservare care impun o lungime minimă pentru speciile capturate.

| 13. | Cu toate acestea, părțile trebuie să aplice principiul precauției, ținând seama de toate caracteristicile biologice ale capturilor și, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, să depună eforturi pentru elaborarea și aplicarea de măsuri alternative menite să garanteze că activitățile de pescuit nu riscă să producă efecte inacceptabile asupra habitatelor sensibile din mediul marin. |
| --- | --- |

13.

Cu toate acestea, părțile trebuie să aplice principiul precauției, ținând seama de toate caracteristicile biologice ale capturilor și, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, să depună eforturi pentru elaborarea și aplicarea de măsuri alternative menite să garanteze că activitățile de pescuit nu riscă să producă efecte inacceptabile asupra habitatelor sensibile din mediul marin.

| 14. | Părțile confirmă că navele lor se supun următoarelor obligații:






  (a) | de a utiliza un VMS (sistem de monitorizare a navelor) funcțional aflat în legătură permanentă cu statul de pavilion; |
| --- | --- | --- |

14.

Părțile confirmă că navele lor se supun următoarelor obligații:

(a)

de a utiliza un VMS (sistem de monitorizare a navelor) funcțional aflat în legătură permanentă cu statul de pavilion;

| (b) | de a furniza periodic date privind tipul de navă, captura, efortul de pescuit pe zone și perioade, pe care părțile trebuie să și le comunice reciproc înainte de reuniunile CBST; |
| --- | --- |

(b)

de a furniza periodic date privind tipul de navă, captura, efortul de pescuit pe zone și perioade, pe care părțile trebuie să și le comunice reciproc înainte de reuniunile CBST;

| (c) | de a furniza și a face schimb de informații privind echipamentele de pescuit sigure din punct de vedere ecologic și rentabile; |
| --- | --- |

(c)

de a furniza și a face schimb de informații privind echipamentele de pescuit sigure din punct de vedere ecologic și rentabile;

| (d) | de a colecta datele necesare pentru ca CBST să poată evalua dinamica și starea pescuitului de pește-spadă în Pacificul de Sud-Est, precum și alte informații relevante din perspectiva conservării și a gestionării. |
| --- | --- |

(d)

de a colecta datele necesare pentru ca CBST să poată evalua dinamica și starea pescuitului de pește-spadă în Pacificul de Sud-Est, precum și alte informații relevante din perspectiva conservării și a gestionării.

| 15. | Părțile convin că navele UE care pescuiesc pește-spadă în conformitate cu obiectivele stabilite în prezenta înțelegere în ceea ce privește nivelurile actuale ale efortului de pescuit și nivelurile de captură care permit menținerea stocurilor la nivelul RMD sau la un nivel apropiat de acesta, conform obiectivului de asigurare a durabilității acestor resurse, și care respectă dispozițiile privind monitorizarea și schimbul de informații trebuie să primească accesul în porturile chiliene desemnate. |
| --- | --- |

15.

Părțile convin că navele UE care pescuiesc pește-spadă în conformitate cu obiectivele stabilite în prezenta înțelegere în ceea ce privește nivelurile actuale ale efortului de pescuit și nivelurile de captură care permit menținerea stocurilor la nivelul RMD sau la un nivel apropiat de acesta, conform obiectivului de asigurare a durabilității acestor resurse, și care respectă dispozițiile privind monitorizarea și schimbul de informații trebuie să primească accesul în porturile chiliene desemnate.

| 16. | Procedurile de acces pentru debarcare și transbordare în porturile chiliene desemnate sunt prevăzute în anexa I la prezenta înțelegere. |
| --- | --- |

16.

Procedurile de acces pentru debarcare și transbordare în porturile chiliene desemnate sunt prevăzute în anexa I la prezenta înțelegere.

| 17. | Părțile vor notifica împreună TIDM faptul că, drept urmare a înțelegerii la care s-a ajuns, au convenit să întrerupă procedurile (cauza TIDM nr. 7) și să solicite tribunalului să emită un ordin de înregistrare a întreruperii, prin care să solicite grefierului să elimine cauza respectivă de pe lista cauzelor. De asemenea, părțile, întrucât au convenit să întrerupă procedurile la TIDM ca o consecință directă a faptului că au ajuns la o înțelegere de soluționare a litigiului, solicită tribunalului să înregistreze acest fapt și să indice termenii înțelegerii în respectivul ordin de întrerupere sau într-o anexă la acesta. |
| --- | --- |

17.

Părțile vor notifica împreună TIDM faptul că, drept urmare a înțelegerii la care s-a ajuns, au convenit să întrerupă procedurile (cauza TIDM nr. 7) și să solicite tribunalului să emită un ordin de înregistrare a întreruperii, prin care să solicite grefierului să elimine cauza respectivă de pe lista cauzelor. De asemenea, părțile, întrucât au convenit să întrerupă procedurile la TIDM ca o consecință directă a faptului că au ajuns la o înțelegere de soluționare a litigiului, solicită tribunalului să înregistreze acest fapt și să indice termenii înțelegerii în respectivul ordin de întrerupere sau într-o anexă la acesta.

| 18. | De asemenea, părțile trebuie să îl informeze pe directorul general al OMC că s-a întrerupt procedura obligatorie de soluționare a litigiilor intentată la TIDM (cauza nr. 7) și să îi comunice termenii înțelegerii la care s-a ajuns, exprimând hotărârea părților de a nu relua procedura de soluționare a litigiilor prevăzută în Înțelegerea OMC privind soluționarea litigiilor în cauza DS 193 privind aplicarea articolelor relevante din GATT tranzitului, transbordării și accesului comercial în porturile chiliene al navelor UE care pescuiesc pește-spadă. |
| --- | --- |

18.

De asemenea, părțile trebuie să îl informeze pe directorul general al OMC că s-a întrerupt procedura obligatorie de soluționare a litigiilor intentată la TIDM (cauza nr. 7) și să îi comunice termenii înțelegerii la care s-a ajuns, exprimând hotărârea părților de a nu relua procedura de soluționare a litigiilor prevăzută în Înțelegerea OMC privind soluționarea litigiilor în cauza DS 193 privind aplicarea articolelor relevante din GATT tranzitului, transbordării și accesului comercial în porturile chiliene al navelor UE care pescuiesc pește-spadă.

| 19. | Părțile convin să aplice prezentei înțelegeri dispozițiile privind evitarea și soluționarea litigiilor prevăzute la titlul VIII din Acordul de stabilire a unei asociații între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 februarie 2003. |
| --- | --- |

19.

Părțile convin să aplice prezentei înțelegeri dispozițiile privind evitarea și soluționarea litigiilor prevăzute la titlul VIII din Acordul de stabilire a unei asociații între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 februarie 2003.

| 20. | Prezenta înțelegere intră în vigoare în prima zi a lunii următoare celei în care părțile își notifică reciproc îndeplinirea procedurilor necesare în acest scop. |
| --- | --- |

20.

Prezenta înțelegere intră în vigoare în prima zi a lunii următoare celei în care părțile își notifică reciproc îndeplinirea procedurilor necesare în acest scop.

| 21. | Părțile convin să aplice cu titlu provizoriu punctul 15 de mai sus din momentul semnării și, în orice caz, cel târziu de la 31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

21.

Părțile convin să aplice cu titlu provizoriu punctul 15 de mai sus din momentul semnării și, în orice caz, cel târziu de la 31 decembrie 2009.

| 22. | Notificările se transmit Secretarului General al Consiliului Uniunii Europene, care este depozitarul prezentei înțelegeri. |
| --- | --- |

22.

Notificările se transmit Secretarului General al Consiliului Uniunii Europene, care este depozitarul prezentei înțelegeri.

| 23. | De la data intrării sale în vigoare, prezenta înțelegere înlocuiește acordul provizoriu semnat de părți la 25 ianuarie 2001. |
| --- | --- |

23.

De la data intrării sale în vigoare, prezenta înțelegere înlocuiește acordul provizoriu semnat de părți la 25 ianuarie 2001.

Pentru Uniunea Europeană

Pentru Republica Chile

---

(1)  Cauza TIDM nr. 7 și OMC DS 19.

1

ANEXA I

| (i) | În scopul punerii în aplicare a prezentei înțelegeri, cu 45 de zile înainte de reuniunea CBST menționată la punctul 4 din înțelegere, părțile își comunică reciproc o listă a navelor care conține următoarele date:






  1. | denumirea navei; |
| --- | --- | --- |

(i)

În scopul punerii în aplicare a prezentei înțelegeri, cu 45 de zile înainte de reuniunea CBST menționată la punctul 4 din înțelegere, părțile își comunică reciproc o listă a navelor care conține următoarele date:

1.

denumirea navei;

| 2. | indicativul de apel; |
| --- | --- |

2.

indicativul de apel;

| 3. | numărul de înregistrare OMI (dacă este disponibil); |
| --- | --- |

3.

numărul de înregistrare OMI (dacă este disponibil);

| 4. | numele și datele proprietarului navei (naționalitate, adresă); |
| --- | --- |

4.

numele și datele proprietarului navei (naționalitate, adresă);

| 5. | statul de pavilion al navei; |
| --- | --- |

5.

statul de pavilion al navei;

| 6. | lungimea totală (m); |
| --- | --- |

6.

lungimea totală (m);

| 7. | marca și modelul sistemului de poziționare automată, precum și codul de identificare al acestuia și denumirea stației de coastă (LES) cu care operează; |
| --- | --- |

7.

marca și modelul sistemului de poziționare automată, precum și codul de identificare al acestuia și denumirea stației de coastă (LES) cu care operează;

| 8. | numele și adresa persoanelor de contact din statul de pavilion și din cadrul Comisiei Europene. |
| --- | --- |

8.

numele și adresa persoanelor de contact din statul de pavilion și din cadrul Comisiei Europene.

| (ii) | Căpitanul unei nave a UE, sau reprezentantul acestuia, care dorește să intre într-un port chilian desemnat notifică acest lucru autorităților competente chiliene utilizând formularul A anexat, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora prevăzută de sosire în port. |
| --- | --- |

(ii)

Căpitanul unei nave a UE, sau reprezentantul acestuia, care dorește să intre într-un port chilian desemnat notifică acest lucru autorităților competente chiliene utilizând formularul A anexat, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora prevăzută de sosire în port.

| (iii) | Autoritățile competente chiliene confirmă în mod oficial, prin mijloace electronice sau de altă natură, în termen de 24 de ore, faptul că se autorizează accesul în port și că operațiunea de debarcare sau de transbordare poate avea loc. |
| --- | --- |

(iii)

Autoritățile competente chiliene confirmă în mod oficial, prin mijloace electronice sau de altă natură, în termen de 24 de ore, faptul că se autorizează accesul în port și că operațiunea de debarcare sau de transbordare poate avea loc.

| (iv) | În conformitate cu punctul 14 litera (a), ori de câte ori intră în zona economică exclusivă a Republicii Chile pentru a solicita accesul în port, navele UE trebuie să transmită de îndată, prin intermediul centrului de monitorizare (FMC) din statul de pavilion, un semnal prin satelit către Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante. |
| --- | --- |

(iv)

În conformitate cu punctul 14 litera (a), ori de câte ori intră în zona economică exclusivă a Republicii Chile pentru a solicita accesul în port, navele UE trebuie să transmită de îndată, prin intermediul centrului de monitorizare (FMC) din statul de pavilion, un semnal prin satelit către Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

Rapoartele de bază ale sistemului VMS trebuie transmise la intervale de 60 de minute.

| (v) | Cu ocazia primei reuniuni a CBST, Chile trebuie să prezinte coordonatele zonei sale economice exclusive. |
| --- | --- |

(v)

Cu ocazia primei reuniuni a CBST, Chile trebuie să prezinte coordonatele zonei sale economice exclusive.

| (vi) | În cazul în care autoritățile competente chiliene au motive clare să creadă că informațiile menționate anterior, furnizate de o navă de pescuit a UE, sunt incorecte, ruta de navigație a navei trebuie furnizată de către autoritățile competente din statul de pavilion, la cererea autorităților competente din Chile. În acest caz, Chile informează imediat statul de pavilion și Comisia Europeană pentru a se consulta cu autoritățile de resort. |
| --- | --- |

(vi)

În cazul în care autoritățile competente chiliene au motive clare să creadă că informațiile menționate anterior, furnizate de o navă de pescuit a UE, sunt incorecte, ruta de navigație a navei trebuie furnizată de către autoritățile competente din statul de pavilion, la cererea autorităților competente din Chile. În acest caz, Chile informează imediat statul de pavilion și Comisia Europeană pentru a se consulta cu autoritățile de resort.

| (vii) | Inspectorii desemnați de autoritățile competente chiliene pot inspecta documente, jurnalul de bord, echipamentul de pescuit și capturile de la bord pe durata operațiunilor de debarcare sau de transbordare. Aceste inspecții trebuie efectuate astfel încât să nu întârzie necuvenit operațiunile de debarcare sau transbordare, care, la rândul lor, ar trebui efectuate, pe cât posibil, în termen de 24 de ore de la sosirea navei în port. Înaintea unei inspecții, inspectorii trebuie să-i prezinte comandantului navei documentul corespunzător prin care sunt atestați ca atare. |
| --- | --- |

(vii)

Inspectorii desemnați de autoritățile competente chiliene pot inspecta documente, jurnalul de bord, echipamentul de pescuit și capturile de la bord pe durata operațiunilor de debarcare sau de transbordare. Aceste inspecții trebuie efectuate astfel încât să nu întârzie necuvenit operațiunile de debarcare sau transbordare, care, la rândul lor, ar trebui efectuate, pe cât posibil, în termen de 24 de ore de la sosirea navei în port. Înaintea unei inspecții, inspectorii trebuie să-i prezinte comandantului navei documentul corespunzător prin care sunt atestați ca atare.

| (viii) | Autoritățile competente chiliene se asigură că rezultatele inspecțiilor din port sunt întotdeauna prezentate comandantului navei pentru a fi examinate și semnate și că raportul este redactat și semnat de inspector. Comandantului navei inspectate i se oferă posibilitatea să adauge comentarii la raport și, dacă este necesar, să contacteze autoritățile competente din statul de pavilion, în special în cazul în care întâmpină dificultăți serioase de înțelegere a conținutului raportului. |
| --- | --- |

(viii)

Autoritățile competente chiliene se asigură că rezultatele inspecțiilor din port sunt întotdeauna prezentate comandantului navei pentru a fi examinate și semnate și că raportul este redactat și semnat de inspector. Comandantului navei inspectate i se oferă posibilitatea să adauge comentarii la raport și, dacă este necesar, să contacteze autoritățile competente din statul de pavilion, în special în cazul în care întâmpină dificultăți serioase de înțelegere a conținutului raportului.

| (ix) | Autoritățile competente chiliene se asigură că o copie a raportului de inspecție este transmisă comandantului navei inspectate, spre a fi păstrată la bord, și că o altă copie este trimisă autorităților competente din statul de pavilion al navei inspectate. |
| --- | --- |

(ix)

Autoritățile competente chiliene se asigură că o copie a raportului de inspecție este transmisă comandantului navei inspectate, spre a fi păstrată la bord, și că o altă copie este trimisă autorităților competente din statul de pavilion al navei inspectate.

| (x) | Căpitanii navelor sunt liberi să decidă modul de utilizare a capturilor de pe navele lor. |
| --- | --- |

(x)

Căpitanii navelor sunt liberi să decidă modul de utilizare a capturilor de pe navele lor.

| (xi) | În conformitate cu punctele 15 și 16, navele UE vor utiliza următoarele porturi desemnate: Arica, Antofagasta și Punta Arenas. |
| --- | --- |

(xi)

În conformitate cu punctele 15 și 16, navele UE vor utiliza următoarele porturi desemnate: Arica, Antofagasta și Punta Arenas.

| (xii) | În porturile autorizate, se pot desfășura numai activitățile următoare:






  1. | debarcarea stocurilor de pește-spadă; |
| --- | --- | --- |

(xii)

În porturile autorizate, se pot desfășura numai activitățile următoare:

1.

debarcarea stocurilor de pește-spadă;

| 2. | transbordarea stocurilor de pește-spadă; |
| --- | --- |

2.

transbordarea stocurilor de pește-spadă;

| 3. | realimentarea navei; |
| --- | --- |

3.

realimentarea navei;

| 4. | repararea navei. |
| --- | --- |

4.

repararea navei.

Cele de mai sus nu aduc atingere posibilității navelor UE de a obține accesul, exclusiv pentru realizarea de reparații, în alte porturi chiliene convenabile, recomandate de autoritățile chiliene.

În ceea ce privește realimentarea cu provizii, lubrifianți, combustibil și materiale pentru ambalare, pentru prelucrare la bord și pentru orice alte utilizări zilnice, precum și schimbările de echipaj, nava poate să ia la bord numai ceea ce este necesar pentru propriile operațiuni; se interzice îmbarcarea materialelor și a membrilor de echipaj pentru alte nave de pescuit. Aceste dispoziții nu se aplică în caz de urgență sau de forță majoră.

| (xiii) | Autoritățile competente chiliene vor refuza accesul în port navelor UE care nu respectă dispozițiile de mai sus. Refuzul accesului ar trebui justificat, iar motivele refuzului ar trebui comunicate fără întârziere, în mod oficial, căpitanului navei, statului de pavilion și Comisiei Europene. Cazurile de refuz al accesului se discută de către părți în cadrul următoarei reuniuni CBST, iar până atunci accesul navei respective în porturile chiliene este interzis. |
| --- | --- |

(xiii)

Autoritățile competente chiliene vor refuza accesul în port navelor UE care nu respectă dispozițiile de mai sus. Refuzul accesului ar trebui justificat, iar motivele refuzului ar trebui comunicate fără întârziere, în mod oficial, căpitanului navei, statului de pavilion și Comisiei Europene. Cazurile de refuz al accesului se discută de către părți în cadrul următoarei reuniuni CBST, iar până atunci accesul navei respective în porturile chiliene este interzis.

| (xiv) | La cererea oricărei părți se convoacă o sesiune CBST extraordinară pentru a discuta orice aspect legat de implementarea prezentei înțelegeri. |
| --- | --- |

(xiv)

La cererea oricărei părți se convoacă o sesiune CBST extraordinară pentru a discuta orice aspect legat de implementarea prezentei înțelegeri.

FORMULARUL A

INFORMAȚII CARE TREBUIE FURNIZATE ÎN AVANS DE CĂTRE NAVELE CE SOLICITĂ INTRAREA ÎN PORT

Image

ANEXA B

MISIUNEA REPUBLICII CHILE PE LÂNGĂ UNIUNEA EUROPEANĂ

nr. 177/2009

Misiunea Republicii Chile pe lângă Uniunea Europeană prezintă complimentele sale Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit a Comisiei Europene și are onoarea de a face trimitere la Raportul convenit între Comisia Europeană și Chile în urma consultărilor tehnice bilaterale desfășurate la New York pe 5-6 octombrie 2009 cu privire la peștele-spadă din Pacificul de Sud-Est.

În ceea ce privește punctul (xi) din anexa I la raport, Misiunea Republicii Chile ar dori să solicite Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit să modifice lista porturilor desemnate de Chile, astfel cum este prezentată în raport.

În acest scop, Misiunea Republicii Chile informează Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit că porturile nou desemnate sunt Arica, Antofagasta și Punta Arenas.

Misiunea Republicii Chile pe lângă Uniunea Europeană ar dori să solicite Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit a Comisiei Europene să acorde atenție chestiunii sus-menționate și o asigură de cea mai înaltă considerație.

Bruxelles, 23 noiembrie 2009.

În atenția Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit

a Comisiei Europene

Bruxelles

---

ACORD

sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Chile privind aplicarea cu titlu provizoriu a înțelegerii privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est

Stimată doamnă/Stimate domn,

Am onoarea să fac trimitere la negocierile dintre Uniunea Europeană și Chile desfășurate la Bruxelles, la 15-16 octombrie 2008, care au condus la Înțelegerea privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est (denumită în continuare „înțelegerea”), precum și la discuțiile tehnice bilaterale purtate la New York pe 5 și 6 octombrie 2009.

Uniunea Europeană și-a început procedurile interne în vederea încheierii Înțelegerii privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est la care s-a ajuns la 15-16 octombrie 2008, inclusiv anexa I detaliată, convenită la 5-6 octombrie 2009.

Până la încheierea acestor proceduri, Uniunea Europeană aplică provizoriu Înțelegerea privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est la care s-a ajuns la 15-16 octombrie 2008 și anexa I la aceasta, convenită la 5-6 octombrie 2009, astfel cum a fost completată prin nota verbală trimisă de Chile la 23 noiembrie 2009.

Următoarele documente și informații fac parte integrantă din prezentul acord sub forma unui schimb de scrisori:

| (a) | înțelegerea convenită la 15-16 octombrie 2008 la Bruxelles, astfel cum a fost modificată prin: |
| --- | --- |

(a)

înțelegerea convenită la 15-16 octombrie 2008 la Bruxelles, astfel cum a fost modificată prin:

| (b) | anexa I detaliată la înțelegere, astfel cum a fost convenită în cadrul reuniunii tehnice bilaterale din 5-6 octombrie 2009 de la New York; |
| --- | --- |

(b)

anexa I detaliată la înțelegere, astfel cum a fost convenită în cadrul reuniunii tehnice bilaterale din 5-6 octombrie 2009 de la New York;

| (c) | nota verbală trimisă de Chile la 23 noiembrie 2009 care desemnează porturile chiliene Arica, Antofagasta și Punta Arenas pentru accesul navelor UE care pescuiesc pește-spadă în largul Pacificului de Sud-Est, referitoare la punctul (xi) din anexa menționată la litera (b) de mai sus; |
| --- | --- |

(c)

nota verbală trimisă de Chile la 23 noiembrie 2009 care desemnează porturile chiliene Arica, Antofagasta și Punta Arenas pentru accesul navelor UE care pescuiesc pește-spadă în largul Pacificului de Sud-Est, referitoare la punctul (xi) din anexa menționată la litera (b) de mai sus;

| (d) | prima reuniune a Comitetului bilateral științific și tehnic va avea loc cel târziu la 1 ianuarie 2011. |
| --- | --- |

(d)

prima reuniune a Comitetului bilateral științific și tehnic va avea loc cel târziu la 1 ianuarie 2011.

V-aș fi recunoscător dacă ați putea confirma primirea prezentei scrisori, precum și faptul că prezenta scrisoare împreună cu răspunsul dumneavoastră constituie un acord între Chile și Uniunea Europeană pentru aplicarea cu titlu provizoriu a înțelegerii în conformitate cu dispozițiile din documentele enumerate mai sus.

Prezentul acord se va aplica începând cu ziua următoare datei răspunsului dumneavoastră.

Vă rog să primiți, stimată doamnă/stimate domn, expresia înaltei mele considerații.

Pentru Uniunea Europeană

Președintele

Stimată doamnă/Stimate domn,

Am onoarea de a confirma primirea scrisorii dumneavoastră din data de astăzi, cu următorul conținut:

„Am onoarea să fac trimitere la negocierile dintre Uniunea Europeană și Chile desfășurate la Bruxelles, la 15-16 octombrie 2008, care au condus la Înțelegerea privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est (denumită în continuare «înțelegerea»), precum și la discuțiile tehnice bilaterale purtate la New York pe 5 și 6 octombrie 2009.

Uniunea Europeană și-a început procedurile interne în vederea încheierii Înțelegerii privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est la care s-a ajuns la 15-16 octombrie 2008, inclusiv anexa I detaliată, convenită la 5-6 octombrie 2009.

Până la încheierea acestor proceduri, Uniunea Europeană aplică provizoriu Înțelegerea privind conservarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est la care s-a ajuns la 15-16 octombrie 2008 și anexa I la aceasta, convenită la 5-6 octombrie 2009, astfel cum a fost completată prin nota verbală trimisă de Chile la 23 noiembrie 2009.

Următoarele documente și informații fac parte integrantă din prezentul acord sub forma unui schimb de scrisori:

| (a) | înțelegerea convenită la 15-16 octombrie 2008 la Bruxelles, astfel cum a fost modificată prin: |
| --- | --- |

(a)

înțelegerea convenită la 15-16 octombrie 2008 la Bruxelles, astfel cum a fost modificată prin:

| (b) | anexa I detaliată la înțelegere, astfel cum a fost convenită în cadrul reuniunii tehnice bilaterale din 5-6 octombrie 2009 de la New York; |
| --- | --- |

(b)

anexa I detaliată la înțelegere, astfel cum a fost convenită în cadrul reuniunii tehnice bilaterale din 5-6 octombrie 2009 de la New York;

| (c) | nota verbală trimisă de Chile la 23 noiembrie 2009 care desemnează porturile chiliene Arica, Antofagasta și Punta Arenas pentru accesul navelor UE care pescuiesc pește-spadă în largul Pacificului de Sud-Est, referitoare la punctul (xi) din anexa menționată la litera (b) de mai sus; |
| --- | --- |

(c)

nota verbală trimisă de Chile la 23 noiembrie 2009 care desemnează porturile chiliene Arica, Antofagasta și Punta Arenas pentru accesul navelor UE care pescuiesc pește-spadă în largul Pacificului de Sud-Est, referitoare la punctul (xi) din anexa menționată la litera (b) de mai sus;

| (d) | prima reuniune a Comitetului bilateral științific și tehnic va avea loc cel târziu la 1 ianuarie 2011. |
| --- | --- |

(d)

prima reuniune a Comitetului bilateral științific și tehnic va avea loc cel târziu la 1 ianuarie 2011.

V-aș fi recunoscător dacă ați putea confirma primirea prezentei scrisori, precum și faptul că prezenta scrisoare împreună cu răspunsul dumneavoastră constituie un acord între Chile și Uniunea Europeană pentru aplicarea cu titlu provizoriu a înțelegerii în conformitate cu dispozițiile din documentele enumerate mai sus.

Prezentul acord se va aplica începând cu ziua următoare datei răspunsului dumneavoastră.”

Am onoarea să confirm faptul că scrisoarea dumneavoastră și prezentul răspuns constituie un acord între Chile și Uniunea Europeană.

Vă rog să primiți, stimată doamnă/stimate domn, expresia înaltei mele considerații.

Pentru Republica Chile

Președintele

ANEXĂ

ÎNȚELEGERE PRIVIND CONSERVAREA STOCURILOR DE PEȘTE-SPADĂ DIN PACIFICUL DE SUD-EST

| 1. | Prezentul document înlocuiește acordul provizoriu din 25 ianuarie 2001 (denumit în continuare „acordul din 2001”) și transformă acordul intermediar într-un angajament definitiv de cooperare în vederea conservării și gestionării pe termen lung a stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est. |
| --- | --- |

1.

Prezentul document înlocuiește acordul provizoriu din 25 ianuarie 2001 (denumit în continuare „acordul din 2001”) și transformă acordul intermediar într-un angajament definitiv de cooperare în vederea conservării și gestionării pe termen lung a stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est.

| 2. | Înțelegerea are scopul de a soluționa pe cale amiabilă litigiile cu privire la pescuitul de pește-spadă (1) dintre Chile și Comunitatea Europeană [căreia îi succedă Uniunea Europeană (UE)], la Tribunalul Internațional pentru Dreptul Mării (TIDM) și la Organizația Mondială a Comerțului (OMC). |
| --- | --- |

2.

Înțelegerea are scopul de a soluționa pe cale amiabilă litigiile cu privire la pescuitul de pește-spadă (1) dintre Chile și Comunitatea Europeană [căreia îi succedă Uniunea Europeană (UE)], la Tribunalul Internațional pentru Dreptul Mării (TIDM) și la Organizația Mondială a Comerțului (OMC).

| 3. | Părțile confirmă în mod oficial faptul că prezenta înțelegere oferă cadrul de bază pentru conservarea și gestionarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est, precum și pentru cooperarea în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.

Părțile confirmă în mod oficial faptul că prezenta înțelegere oferă cadrul de bază pentru conservarea și gestionarea stocurilor de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est, precum și pentru cooperarea în acest domeniu.

| 4. | Comitetul bilateral științific și tehnic UE/Chile (CBST) rămâne punctul de contact necesar pentru chestiunile de interes comun privind conservarea peștelui-spadă și, în vederea valorificării la maximum a eforturilor de cooperare științifică/tehnică, este învestit cu următorul mandat:






  (a) | să servească drept forum pentru schimbul de informații cu privire la stocurile de pește-spadă și la activitățile de pescuit ale UE și Chile și de orice alte informații necesare pentru luarea deciziilor în materie de conservare și gestionare; |
| --- | --- | --- |

4.

Comitetul bilateral științific și tehnic UE/Chile (CBST) rămâne punctul de contact necesar pentru chestiunile de interes comun privind conservarea peștelui-spadă și, în vederea valorificării la maximum a eforturilor de cooperare științifică/tehnică, este învestit cu următorul mandat:

(a)

să servească drept forum pentru schimbul de informații cu privire la stocurile de pește-spadă și la activitățile de pescuit ale UE și Chile și de orice alte informații necesare pentru luarea deciziilor în materie de conservare și gestionare;

| (b) | să evalueze periodic starea stocurilor, să monitorizeze tendințele din domeniul pescuitului și să evalueze impactul asupra speciilor nețintă și asupra ecosistemului marin; |
| --- | --- |

(b)

să evalueze periodic starea stocurilor, să monitorizeze tendințele din domeniul pescuitului și să evalueze impactul asupra speciilor nețintă și asupra ecosistemului marin;

| (c) | să revizuiască măsurile de conservare existente și să emită avize cu privire la eventuale măsuri noi, inclusiv reglementări privind capturile accidentale; |
| --- | --- |

(c)

să revizuiască măsurile de conservare existente și să emită avize cu privire la eventuale măsuri noi, inclusiv reglementări privind capturile accidentale;

| (d) | să identifice prioritățile de cercetare în contextul programului de lucru și să elaboreze eventuale programe suplimentare, inclusiv protocoale privind colectarea datelor; |
| --- | --- |

(d)

să identifice prioritățile de cercetare în contextul programului de lucru și să elaboreze eventuale programe suplimentare, inclusiv protocoale privind colectarea datelor;

| (e) | să facă schimb de informații și să promoveze utilizarea de echipamente sigure din punct de vedere al mediului și rentabile; |
| --- | --- |

(e)

să facă schimb de informații și să promoveze utilizarea de echipamente sigure din punct de vedere al mediului și rentabile;

| (f) | să facă, înainte de reuniunea CBST, schimb de date privind capturile și eforturile de pescuit, referitoare la toate segmentele de flotă din Pacificul de Sud-Est ale celor două părți; |
| --- | --- |

(f)

să facă, înainte de reuniunea CBST, schimb de date privind capturile și eforturile de pescuit, referitoare la toate segmentele de flotă din Pacificul de Sud-Est ale celor două părți;

| (g) | să ia în considerare noi mijloace de cooperare în domeniul științific, tehnic sau administrativ. |
| --- | --- |

(g)

să ia în considerare noi mijloace de cooperare în domeniul științific, tehnic sau administrativ.

| 5. | CBST se reunește în sesiune extraordinară (DATA) pentru a începe lucrările conform mandatului său, ținând seama de următoarele obiective și principii convenite de către părți:






  (a) | activitățile de pescuit de pește-spadă ale fiecărei părți trebuie să respecte nivelurile de captură care permit menținerea stocurilor la nivelul RMD (randamentul maxim durabil) sau la un nivel apropiat de acesta, în conformitate cu obiectivul de asigurare a durabilității acestor resurse și de salvgardare a ecosistemului marin; |
| --- | --- | --- |

5.

CBST se reunește în sesiune extraordinară (DATA) pentru a începe lucrările conform mandatului său, ținând seama de următoarele obiective și principii convenite de către părți:

(a)

activitățile de pescuit de pește-spadă ale fiecărei părți trebuie să respecte nivelurile de captură care permit menținerea stocurilor la nivelul RMD (randamentul maxim durabil) sau la un nivel apropiat de acesta, în conformitate cu obiectivul de asigurare a durabilității acestor resurse și de salvgardare a ecosistemului marin;

| (b) | distribuția, structura spațială și dinamica stocurilor sunt monitorizate de către navele de pescuit ale Republicii Chile și ale UE ale căror observații științifice respectă parametrii de cercetare conveniți, concepuți astfel încât să permită elaborarea unor evaluări solide și, ulterior, a unor măsuri de gestionare corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

distribuția, structura spațială și dinamica stocurilor sunt monitorizate de către navele de pescuit ale Republicii Chile și ale UE ale căror observații științifice respectă parametrii de cercetare conveniți, concepuți astfel încât să permită elaborarea unor evaluări solide și, ulterior, a unor măsuri de gestionare corespunzătoare;

| (c) | sistemele instituite pentru colectarea datelor ar trebui să fie fiabile, rapide și compatibile cu cerințele și cu amploarea pescuitului de pește-spadă; |
| --- | --- |

(c)

sistemele instituite pentru colectarea datelor ar trebui să fie fiabile, rapide și compatibile cu cerințele și cu amploarea pescuitului de pește-spadă;

| (d) | părțile își mențin nivelul actual de pescuit de pește-spadă, definit fie prin numărul actual de nave, fie prin numărul maxim istoric de nave care operează în Pacificul de Sud-Est, pentru a asigura durabilitatea stocurilor de pește-spadă. |
| --- | --- |

(d)

părțile își mențin nivelul actual de pescuit de pește-spadă, definit fie prin numărul actual de nave, fie prin numărul maxim istoric de nave care operează în Pacificul de Sud-Est, pentru a asigura durabilitatea stocurilor de pește-spadă.

| 6. | Părțile își mențin angajamentul de a întări legătura dintre această cooperare bilaterală și consultarea multilaterală susținută de UE și Chile. |
| --- | --- |

6.

Părțile își mențin angajamentul de a întări legătura dintre această cooperare bilaterală și consultarea multilaterală susținută de UE și Chile.

| 7. | Consultarea multilaterală aflată în curs de desfășurare ar trebui să includă toți participanții la pescuitul de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est și observatorii invitați de la organizațiile existente care au un interes legitim pentru pescuitul de pește-spadă. |
| --- | --- |

7.

Consultarea multilaterală aflată în curs de desfășurare ar trebui să includă toți participanții la pescuitul de pește-spadă din Pacificul de Sud-Est și observatorii invitați de la organizațiile existente care au un interes legitim pentru pescuitul de pește-spadă.

| 8. | UE și Chile își mențin angajamentul de a promova în mod concret cooperarea multilaterală în domeniul conservării și gestionării stocurilor respective în habitatul și în ecosistemul lor, precum și pe parcursul migrației lor. |
| --- | --- |

8.

UE și Chile își mențin angajamentul de a promova în mod concret cooperarea multilaterală în domeniul conservării și gestionării stocurilor respective în habitatul și în ecosistemul lor, precum și pe parcursul migrației lor.

| 9. | Părțile acordă atenția necesară măsurilor luate la nivel multilateral și depun eforturi pentru promovarea unor inițiative similare în materie de conservare și gestionare în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului din care fac parte, pentru a asigura dezvoltarea durabilă a pescuitului de pește-spadă. |
| --- | --- |

9.

Părțile acordă atenția necesară măsurilor luate la nivel multilateral și depun eforturi pentru promovarea unor inițiative similare în materie de conservare și gestionare în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului din care fac parte, pentru a asigura dezvoltarea durabilă a pescuitului de pește-spadă.

| 10. | În acest sens, părțile depun eforturi pentru a-i determina și pe ceilalți participanți la pescuitul de pește-spadă să implementeze principiile și obiectivele menționate anterior, în special în ceea ce privește menținerea actualelor lor niveluri de pescuit. |
| --- | --- |

10.

În acest sens, părțile depun eforturi pentru a-i determina și pe ceilalți participanți la pescuitul de pește-spadă să implementeze principiile și obiectivele menționate anterior, în special în ceea ce privește menținerea actualelor lor niveluri de pescuit.

| 11. | În conformitate cu principiile menționate anterior și în contextul programului de lucru aflat în curs de elaborare de către CBST, părțile vor defini un protocol general pentru analizarea, prelucrarea și evaluarea informațiilor colectate de navele lor de pescuit. Acest protocol ar trebui să urmărească identificarea stării stocului în spațiu și timp prin analizarea compoziției și a caracteristicilor biologice ale acestuia și prin studierea habitatelor sale, pentru ca părțile să fie mai bine informate, ținând seama și de efectele potențiale ale pescuitului asupra componentelor ecosistemice ale stocului respectiv și asupra speciilor asociate sau dependente de acesta, de cerințele de atenuare a impactului de mediu și a efectelor negative asupra păsărilor, broaștelor țestoase și rechinilor, precum și de lanțurile alimentare și de mediul fizic din Pacificul de Sud-Est. |
| --- | --- |

11.

În conformitate cu principiile menționate anterior și în contextul programului de lucru aflat în curs de elaborare de către CBST, părțile vor defini un protocol general pentru analizarea, prelucrarea și evaluarea informațiilor colectate de navele lor de pescuit. Acest protocol ar trebui să urmărească identificarea stării stocului în spațiu și timp prin analizarea compoziției și a caracteristicilor biologice ale acestuia și prin studierea habitatelor sale, pentru ca părțile să fie mai bine informate, ținând seama și de efectele potențiale ale pescuitului asupra componentelor ecosistemice ale stocului respectiv și asupra speciilor asociate sau dependente de acesta, de cerințele de atenuare a impactului de mediu și a efectelor negative asupra păsărilor, broaștelor țestoase și rechinilor, precum și de lanțurile alimentare și de mediul fizic din Pacificul de Sud-Est.

| 12. | Părțile declară că, în temeiul prezentei înțelegeri, navele lor de pescuit nu se supun măsurilor specifice de conservare care impun o lungime minimă pentru speciile capturate. |
| --- | --- |

12.

Părțile declară că, în temeiul prezentei înțelegeri, navele lor de pescuit nu se supun măsurilor specifice de conservare care impun o lungime minimă pentru speciile capturate.

| 13. | Cu toate acestea, părțile trebuie să aplice principiul precauției, ținând seama de toate caracteristicile biologice ale capturilor și, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, să depună eforturi pentru elaborarea și aplicarea de măsuri alternative menite să garanteze că activitățile de pescuit nu riscă să producă efecte inacceptabile asupra habitatelor sensibile din mediul marin. |
| --- | --- |

13.

Cu toate acestea, părțile trebuie să aplice principiul precauției, ținând seama de toate caracteristicile biologice ale capturilor și, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, să depună eforturi pentru elaborarea și aplicarea de măsuri alternative menite să garanteze că activitățile de pescuit nu riscă să producă efecte inacceptabile asupra habitatelor sensibile din mediul marin.

| 14. | Părțile confirmă că navele lor se supun următoarelor obligații:






  (a) | de a utiliza un VMS (sistem de monitorizare a navelor) funcțional aflat în legătură permanentă cu statul de pavilion; |
| --- | --- | --- |

14.

Părțile confirmă că navele lor se supun următoarelor obligații:

(a)

de a utiliza un VMS (sistem de monitorizare a navelor) funcțional aflat în legătură permanentă cu statul de pavilion;

| (b) | de a furniza periodic date privind tipul de navă, captura, efortul de pescuit pe zone și perioade, pe care părțile trebuie să și le comunice reciproc înainte de reuniunile CBST; |
| --- | --- |

(b)

de a furniza periodic date privind tipul de navă, captura, efortul de pescuit pe zone și perioade, pe care părțile trebuie să și le comunice reciproc înainte de reuniunile CBST;

| (c) | de a furniza și a face schimb de informații privind echipamentele de pescuit sigure din punct de vedere ecologic și rentabile; |
| --- | --- |

(c)

de a furniza și a face schimb de informații privind echipamentele de pescuit sigure din punct de vedere ecologic și rentabile;

| (d) | de a colecta datele necesare pentru ca CBST să poată evalua dinamica și starea pescuitului de pește-spadă în Pacificul de Sud-Est, precum și alte informații relevante din perspectiva conservării și a gestionării. |
| --- | --- |

(d)

de a colecta datele necesare pentru ca CBST să poată evalua dinamica și starea pescuitului de pește-spadă în Pacificul de Sud-Est, precum și alte informații relevante din perspectiva conservării și a gestionării.

| 15. | Părțile convin că navele UE care pescuiesc pește-spadă în conformitate cu obiectivele stabilite în prezenta înțelegere în ceea ce privește nivelurile actuale ale efortului de pescuit și nivelurile de captură care permit menținerea stocurilor la nivelul RMD sau la un nivel apropiat de acesta, conform obiectivului de asigurare a durabilității acestor resurse, și care respectă dispozițiile privind monitorizarea și schimbul de informații trebuie să primească accesul în porturile chiliene desemnate. |
| --- | --- |

15.

Părțile convin că navele UE care pescuiesc pește-spadă în conformitate cu obiectivele stabilite în prezenta înțelegere în ceea ce privește nivelurile actuale ale efortului de pescuit și nivelurile de captură care permit menținerea stocurilor la nivelul RMD sau la un nivel apropiat de acesta, conform obiectivului de asigurare a durabilității acestor resurse, și care respectă dispozițiile privind monitorizarea și schimbul de informații trebuie să primească accesul în porturile chiliene desemnate.

| 16. | Procedurile de acces pentru debarcare și transbordare în porturile chiliene desemnate sunt prevăzute în anexa I la prezenta înțelegere. |
| --- | --- |

16.

Procedurile de acces pentru debarcare și transbordare în porturile chiliene desemnate sunt prevăzute în anexa I la prezenta înțelegere.

| 17. | Părțile vor notifica împreună TIDM faptul că, drept urmare a înțelegerii la care s-a ajuns, au convenit să întrerupă procedurile (cauza TIDM nr. 7) și să solicite tribunalului să emită un ordin de înregistrare a întreruperii, prin care să solicite grefierului să elimine cauza respectivă de pe lista cauzelor. De asemenea, părțile, întrucât au convenit să întrerupă procedurile la TIDM ca o consecință directă a faptului că au ajuns la o înțelegere de soluționare a litigiului, solicită tribunalului să înregistreze acest fapt și să indice termenii înțelegerii în respectivul ordin de întrerupere sau într-o anexă la acesta. |
| --- | --- |

17.

Părțile vor notifica împreună TIDM faptul că, drept urmare a înțelegerii la care s-a ajuns, au convenit să întrerupă procedurile (cauza TIDM nr. 7) și să solicite tribunalului să emită un ordin de înregistrare a întreruperii, prin care să solicite grefierului să elimine cauza respectivă de pe lista cauzelor. De asemenea, părțile, întrucât au convenit să întrerupă procedurile la TIDM ca o consecință directă a faptului că au ajuns la o înțelegere de soluționare a litigiului, solicită tribunalului să înregistreze acest fapt și să indice termenii înțelegerii în respectivul ordin de întrerupere sau într-o anexă la acesta.

| 18. | De asemenea, părțile trebuie să îl informeze pe Directorul general al OMC că s-a întrerupt procedura obligatorie de soluționare a litigiilor intentată la TIDM (cauza nr. 7) și să îi comunice termenii înțelegerii la care s-a ajuns, exprimând hotărârea părților de a nu relua procedura de soluționare a litigiilor prevăzută în Înțelegerea OMC privind soluționarea litigiilor în cauza DS 193 privind aplicarea articolelor relevante din GATT tranzitului, transbordării și accesului comercial în porturile chiliene al navelor UE care pescuiesc pește-spadă. |
| --- | --- |

18.

De asemenea, părțile trebuie să îl informeze pe Directorul general al OMC că s-a întrerupt procedura obligatorie de soluționare a litigiilor intentată la TIDM (cauza nr. 7) și să îi comunice termenii înțelegerii la care s-a ajuns, exprimând hotărârea părților de a nu relua procedura de soluționare a litigiilor prevăzută în Înțelegerea OMC privind soluționarea litigiilor în cauza DS 193 privind aplicarea articolelor relevante din GATT tranzitului, transbordării și accesului comercial în porturile chiliene al navelor UE care pescuiesc pește-spadă.

| 19. | Părțile convin să aplice prezentei înțelegeri dispozițiile privind evitarea și soluționarea litigiilor, prevăzute la titlul VIII din Acordul de stabilire a unei asociații între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 februarie 2003. |
| --- | --- |

19.

Părțile convin să aplice prezentei înțelegeri dispozițiile privind evitarea și soluționarea litigiilor, prevăzute la titlul VIII din Acordul de stabilire a unei asociații între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 februarie 2003.

| 20. | Prezenta înțelegere intră în vigoare în prima zi a lunii următoare celei în care părțile își notifică reciproc îndeplinirea procedurilor necesare în acest scop. |
| --- | --- |

20.

Prezenta înțelegere intră în vigoare în prima zi a lunii următoare celei în care părțile își notifică reciproc îndeplinirea procedurilor necesare în acest scop.

| 21. | Părțile convin să aplice cu titlu provizoriu punctul 15 de mai sus din momentul semnării și, în orice caz, cel târziu de la 31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

21.

Părțile convin să aplice cu titlu provizoriu punctul 15 de mai sus din momentul semnării și, în orice caz, cel târziu de la 31 decembrie 2009.

| 22. | Notificările se transmit Secretarului General al Consiliului Uniunii Europene, care este depozitarul prezentei înțelegeri. |
| --- | --- |

22.

Notificările se transmit Secretarului General al Consiliului Uniunii Europene, care este depozitarul prezentei înțelegeri.

| 23. | De la data intrării sale în vigoare, prezenta înțelegere înlocuiește acordul provizoriu semnat de părți la 25 ianuarie 2001. |
| --- | --- |

23.

De la data intrării sale în vigoare, prezenta înțelegere înlocuiește acordul provizoriu semnat de părți la 25 ianuarie 2001.

ANEXA I

| (i) | În scopul punerii în aplicare a prezentei înțelegeri, cu 45 de zile înainte de reuniunea CBST menționată la punctul 4 din înțelegere, părțile își comunică reciproc o listă a navelor care conține următoarele date:






  1. | denumirea navei; |
| --- | --- | --- |

(i)

În scopul punerii în aplicare a prezentei înțelegeri, cu 45 de zile înainte de reuniunea CBST menționată la punctul 4 din înțelegere, părțile își comunică reciproc o listă a navelor care conține următoarele date:

1.

denumirea navei;

| 2. | indicativul de apel; |
| --- | --- |

2.

indicativul de apel;

| 3. | numărul de înregistrare OMI (dacă este disponibil); |
| --- | --- |

3.

numărul de înregistrare OMI (dacă este disponibil);

| 4. | numele și datele proprietarului navei (naționalitate, adresă); |
| --- | --- |

4.

numele și datele proprietarului navei (naționalitate, adresă);

| 5. | statul de pavilion al navei; |
| --- | --- |

5.

statul de pavilion al navei;

| 6. | lungimea totală (m); |
| --- | --- |

6.

lungimea totală (m);

| 7. | marca și modelul sistemului de poziționare automată, precum și codul de identificare al acestuia și denumirea stației de coastă (LES) cu care operează; |
| --- | --- |

7.

marca și modelul sistemului de poziționare automată, precum și codul de identificare al acestuia și denumirea stației de coastă (LES) cu care operează;

| 8. | numele și adresa persoanelor de contact din statul de pavilion și din cadrul Comisiei Europene. |
| --- | --- |

8.

numele și adresa persoanelor de contact din statul de pavilion și din cadrul Comisiei Europene.

| (ii) | Căpitanul unei nave a UE, sau reprezentantul acestuia, care dorește să intre într-un port chilian desemnat, notifică acest lucru autorităților competente chiliene, utilizând formularul A anexat, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora prevăzută de sosire în port. |
| --- | --- |

(ii)

Căpitanul unei nave a UE, sau reprezentantul acestuia, care dorește să intre într-un port chilian desemnat, notifică acest lucru autorităților competente chiliene, utilizând formularul A anexat, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora prevăzută de sosire în port.

| (iii) | Autoritățile competente chiliene confirmă în mod oficial, prin mijloace electronice sau de altă natură, în termen de 24 de ore, faptul că se autorizează accesul în port și că operațiunea de debarcare sau de transbordare poate avea loc. |
| --- | --- |

(iii)

Autoritățile competente chiliene confirmă în mod oficial, prin mijloace electronice sau de altă natură, în termen de 24 de ore, faptul că se autorizează accesul în port și că operațiunea de debarcare sau de transbordare poate avea loc.

| (iv) | În conformitate cu punctul 14 litera (a), ori de câte ori intră în zona economică exclusivă a Republicii Chile pentru a solicita accesul în port, navele UE trebuie să transmită de îndată, prin intermediul centrului de monitorizare (FMC) din statul de pavilion, un semnal prin satelit către Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.
  Rapoartele de bază ale sistemului VMS trebuie transmise la intervale de 60 de minute. |
| --- | --- |

(iv)

În conformitate cu punctul 14 litera (a), ori de câte ori intră în zona economică exclusivă a Republicii Chile pentru a solicita accesul în port, navele UE trebuie să transmită de îndată, prin intermediul centrului de monitorizare (FMC) din statul de pavilion, un semnal prin satelit către Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

Rapoartele de bază ale sistemului VMS trebuie transmise la intervale de 60 de minute.

| (v) | Cu ocazia primei reuniuni a CBST, Chile trebuie să prezinte coordonatele zonei sale economice exclusive. |
| --- | --- |

(v)

Cu ocazia primei reuniuni a CBST, Chile trebuie să prezinte coordonatele zonei sale economice exclusive.

| (vi) | În cazul în care autoritățile competente chiliene au motive clare să creadă că informațiile menționate anterior, furnizate de o navă de pescuit a UE, sunt incorecte, ruta de navigație a navei trebuie furnizată de către autoritățile competente din statul de pavilion, la cererea autorităților competente din Chile. În acest caz, Chile informează imediat statul de pavilion și Comisia Europeană pentru a se consulta cu autoritățile de resort. |
| --- | --- |

(vi)

În cazul în care autoritățile competente chiliene au motive clare să creadă că informațiile menționate anterior, furnizate de o navă de pescuit a UE, sunt incorecte, ruta de navigație a navei trebuie furnizată de către autoritățile competente din statul de pavilion, la cererea autorităților competente din Chile. În acest caz, Chile informează imediat statul de pavilion și Comisia Europeană pentru a se consulta cu autoritățile de resort.

| (vii) | Inspectorii desemnați de autoritățile competente chiliene pot inspecta documente, jurnalul de bord, echipamentul de pescuit și capturile de la bord pe durata operațiunilor de debarcare sau de transbordare. Aceste inspecții trebuie efectuate astfel încât să nu întârzie necuvenit operațiunile de debarcare sau transbordare, care, la rândul lor, ar trebui efectuate, pe cât posibil, în termen de 24 de ore de la sosirea navei în port. Înaintea unei inspecții, inspectorii trebuie să-i prezinte comandantului navei documentul corespunzător prin care sunt atestați ca atare. |
| --- | --- |

(vii)

Inspectorii desemnați de autoritățile competente chiliene pot inspecta documente, jurnalul de bord, echipamentul de pescuit și capturile de la bord pe durata operațiunilor de debarcare sau de transbordare. Aceste inspecții trebuie efectuate astfel încât să nu întârzie necuvenit operațiunile de debarcare sau transbordare, care, la rândul lor, ar trebui efectuate, pe cât posibil, în termen de 24 de ore de la sosirea navei în port. Înaintea unei inspecții, inspectorii trebuie să-i prezinte comandantului navei documentul corespunzător prin care sunt atestați ca atare.

| (viii) | Autoritățile competente chiliene se asigură că rezultatele inspecțiilor din port sunt întotdeauna prezentate comandantului navei pentru a fi examinate și semnate și că raportul este redactat și semnat de inspector. Comandantului navei inspectate i se oferă posibilitatea să adauge comentarii la raport și, dacă este necesar, să contacteze autoritățile competente din statul de pavilion, în special în cazul în care întâmpină dificultăți serioase de înțelegere a conținutului raportului. |
| --- | --- |

(viii)

Autoritățile competente chiliene se asigură că rezultatele inspecțiilor din port sunt întotdeauna prezentate comandantului navei pentru a fi examinate și semnate și că raportul este redactat și semnat de inspector. Comandantului navei inspectate i se oferă posibilitatea să adauge comentarii la raport și, dacă este necesar, să contacteze autoritățile competente din statul de pavilion, în special în cazul în care întâmpină dificultăți serioase de înțelegere a conținutului raportului.

| (ix) | Autoritățile competente chiliene se asigură că o copie a raportului de inspecție este transmisă comandantului navei inspectate, spre a fi păstrată la bord, și că o altă copie este trimisă autorităților competente din statul de pavilion al navei inspectate. |
| --- | --- |

(ix)

Autoritățile competente chiliene se asigură că o copie a raportului de inspecție este transmisă comandantului navei inspectate, spre a fi păstrată la bord, și că o altă copie este trimisă autorităților competente din statul de pavilion al navei inspectate.

| (x) | Căpitanii navelor sunt liberi să decidă modul de utilizare a capturilor de pe navele lor. |
| --- | --- |

(x)

Căpitanii navelor sunt liberi să decidă modul de utilizare a capturilor de pe navele lor.

| (xi) | În conformitate cu punctele 15 și 16, navele UE vor utiliza următoarele porturi desemnate: Arica, Antofagasta și Punta Arenas. |
| --- | --- |

(xi)

În conformitate cu punctele 15 și 16, navele UE vor utiliza următoarele porturi desemnate: Arica, Antofagasta și Punta Arenas.

| (xii) | În porturile autorizate, se pot desfășura numai activitățile următoare:






  1. | debarcarea stocurilor de pește-spadă; |
| --- | --- | --- |

(xii)

În porturile autorizate, se pot desfășura numai activitățile următoare:

1.

debarcarea stocurilor de pește-spadă;

| 2. | transbordarea stocurilor de pește-spadă; |
| --- | --- |

2.

transbordarea stocurilor de pește-spadă;

| 3. | realimentarea navei; |
| --- | --- |

3.

realimentarea navei;

| 4. | repararea navei. |
| --- | --- |

4.

repararea navei.

Cele de mai sus nu aduc atingere posibilității navelor UE de a obține accesul, exclusiv pentru realizarea de reparații, în alte porturi chiliene convenabile, recomandate de autoritățile chiliene.

În ceea ce privește realimentarea cu provizii, lubrifianți, combustibil și materiale pentru ambalare, pentru prelucrare la bord și pentru orice alte utilizări zilnice, precum și schimbările de echipaj, nava poate să ia la bord numai ceea ce este necesar pentru propriile operațiuni; se interzice îmbarcarea materialelor și a membrilor de echipaj pentru alte nave de pescuit. Aceste dispoziții nu se aplică în caz de urgență sau de forță majoră.

| (xiii) | Autoritățile competente chiliene vor refuza accesul în port navelor UE care nu respectă dispozițiile de mai sus. Refuzul accesului ar trebui justificat, iar motivele refuzului ar trebui comunicate fără întârziere, în mod oficial, căpitanului navei, statului de pavilion și Comisiei Europene. Cazurile de refuz al accesului se discută de către părți în cadrul următoarei reuniuni CBST, iar până atunci accesul navei respective în porturile chiliene este interzis. |
| --- | --- |

(xiii)

Autoritățile competente chiliene vor refuza accesul în port navelor UE care nu respectă dispozițiile de mai sus. Refuzul accesului ar trebui justificat, iar motivele refuzului ar trebui comunicate fără întârziere, în mod oficial, căpitanului navei, statului de pavilion și Comisiei Europene. Cazurile de refuz al accesului se discută de către părți în cadrul următoarei reuniuni CBST, iar până atunci accesul navei respective în porturile chiliene este interzis.

| (xiv) | La cererea oricărei părți se convoacă o sesiune CBST extraordinară pentru a discuta orice aspect legat de implementarea prezentei înțelegeri. |
| --- | --- |

(xiv)

La cererea oricărei părți se convoacă o sesiune CBST extraordinară pentru a discuta orice aspect legat de implementarea prezentei înțelegeri.

FORMULARUL A

INFORMAȚII CARE TREBUIE FURNIZATE ÎN AVANS DE CĂTRE NAVELE CE SOLICITĂ INTRAREA ÎN PORT

Image

ANEXA B

MISIUNEA REPUBLICII CHILE PE LÂNGĂ UNIUNEA EUROPEANĂ

nr. 177/2009

Misiunea Republicii Chile pe lângă Uniunea Europeană prezintă complimentele sale Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit a Comisiei Europene și are onoarea de a face trimitere la Raportul convenit între Comisia Europeană și Chile în urma consultărilor tehnice bilaterale desfășurate la New York pe 5-6 octombrie 2009 cu privire la peștele-spadă din Pacificul de Sud-Est.

În ceea ce privește punctul (xi) din anexa I la raport, Misiunea Republicii Chile ar dori să solicite Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit să modifice lista porturilor desemnate de Chile, astfel cum este prezentată în raport.

În acest scop, Misiunea Republicii Chile informează Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit că porturile nou desemnate sunt Arica, Antofagasta și Punta Arenas.

Misiunea Republicii Chile pe lângă Uniunea Europeană ar dori să solicite Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit a Comisiei Europene să acorde atenție chestiunii sus-menționate și o asigură de cea mai înaltă considerație.

Bruxelles, 23 noiembrie 2009.

În atenția Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit

a Comisiei Europene

Bruxelles

---

(1)  Cauza TIDM nr. 7 și OMC DS 19.

1

---

REGULAMENTE

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/19

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 541/2010 AL CONSILIULUI

din 3 iunie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1104/2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 74,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (1) și prin Decizia 2007/533/JAI a Consiliului din 12 iunie 2007 privind înființarea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II) (2). |
| --- | --- |

(1)

Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (1) și prin Decizia 2007/533/JAI a Consiliului din 12 iunie 2007 privind înființarea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II) (2).

| (2) | Condițiile, procedurile și responsabilitățile aferente migrării de la SIS 1+ la SIS II sunt prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 al Consiliului (3) și de Decizia 2008/839/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (4). Cu toate acestea, respectivele instrumente vor expira cel târziu la 30 iunie 2010. |
| --- | --- |

(2)

Condițiile, procedurile și responsabilitățile aferente migrării de la SIS 1+ la SIS II sunt prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 al Consiliului (3) și de Decizia 2008/839/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (4). Cu toate acestea, respectivele instrumente vor expira cel târziu la 30 iunie 2010.

| (3) | Premisele pentru migrarea de la SIS 1+ la SIS II nu vor fi întrunite până la 30 iunie 2010. Pentru ca SIS II să devină operațional, în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI, ar trebui, așadar, să se aplice în continuare Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 și Decizia 2008/839/JAI până la finalizarea migrării. |
| --- | --- |

(3)

Premisele pentru migrarea de la SIS 1+ la SIS II nu vor fi întrunite până la 30 iunie 2010. Pentru ca SIS II să devină operațional, în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI, ar trebui, așadar, să se aplice în continuare Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 și Decizia 2008/839/JAI până la finalizarea migrării.

| (4) | Comisia și statele membre ar trebui să continue să coopereze îndeaproape pe parcursul tuturor etapelor dezvoltării și ale migrării, în vederea finalizării procesului. Prin concluziile Consiliului privind SIS II din 26-27 februarie 2009 și 4-5 iunie 2009, a fost instituit un organism informal format din experți ai statelor membre și denumit Comisia de gestionare globală a proiectului pentru a spori cooperarea și pentru a oferi sprijin direct din partea statelor membre pentru proiectul central SIS II. Rezultatele pozitive ale lucrărilor grupului și necesitatea de a spori în continuare cooperarea și transparența proiectului justifică integrarea formală a grupului în structura de gestionare a SIS II. Prin urmare, ar trebui să se instituie în mod formal un grup de experți denumit Consiliul de gestionare a programului global pentru a completa actuala structură organizațională. Pentru a asigura eficiența globală și din punct de vedere al costurilor, numărul de experți ar trebui să fie limitat. Acest grup de experți ar trebui să nu aducă atingere responsabilităților Comisiei și ale statelor membre. |
| --- | --- |

(4)

Comisia și statele membre ar trebui să continue să coopereze îndeaproape pe parcursul tuturor etapelor dezvoltării și ale migrării, în vederea finalizării procesului. Prin concluziile Consiliului privind SIS II din 26-27 februarie 2009 și 4-5 iunie 2009, a fost instituit un organism informal format din experți ai statelor membre și denumit Comisia de gestionare globală a proiectului pentru a spori cooperarea și pentru a oferi sprijin direct din partea statelor membre pentru proiectul central SIS II. Rezultatele pozitive ale lucrărilor grupului și necesitatea de a spori în continuare cooperarea și transparența proiectului justifică integrarea formală a grupului în structura de gestionare a SIS II. Prin urmare, ar trebui să se instituie în mod formal un grup de experți denumit Consiliul de gestionare a programului global pentru a completa actuala structură organizațională. Pentru a asigura eficiența globală și din punct de vedere al costurilor, numărul de experți ar trebui să fie limitat. Acest grup de experți ar trebui să nu aducă atingere responsabilităților Comisiei și ale statelor membre.

| (5) | Comisia ar trebui să răspundă în continuare de SIS II central și de infrastructura de comunicații aferentă acestuia. Este necesar să se mențină și, atunci când este cazul, să se dezvolte ulterior sistemul SIS II central și infrastructura de comunicații. Orice dezvoltare suplimentară a SIS II central ar trebui să includă, de fiecare dată, o corectare a erorilor. Comisia ar trebui să coordoneze și să sprijine activitățile comune. |
| --- | --- |

(5)

Comisia ar trebui să răspundă în continuare de SIS II central și de infrastructura de comunicații aferentă acestuia. Este necesar să se mențină și, atunci când este cazul, să se dezvolte ulterior sistemul SIS II central și infrastructura de comunicații. Orice dezvoltare suplimentară a SIS II central ar trebui să includă, de fiecare dată, o corectare a erorilor. Comisia ar trebui să coordoneze și să sprijine activitățile comune.

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd să fie utilizată pentru SIS II central cea mai bună tehnologie disponibilă, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4-5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd să fie utilizată pentru SIS II central cea mai bună tehnologie disponibilă, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4-5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ.

| (7) | Descrierea componentelor tehnice ale arhitecturii de migrare ar trebui așadar adaptată pentru a se permite identificarea altei soluții tehnice, mai precis SIS 1+ RE, privind dezvoltarea SIS II central. SIS 1+ RE reprezintă o posibilă soluție tehnică pentru dezvoltarea SIS II central și pentru atingerea obiectivelor SIS II prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și în Decizia 2007/533/JAI. |
| --- | --- |

(7)

Descrierea componentelor tehnice ale arhitecturii de migrare ar trebui așadar adaptată pentru a se permite identificarea altei soluții tehnice, mai precis SIS 1+ RE, privind dezvoltarea SIS II central. SIS 1+ RE reprezintă o posibilă soluție tehnică pentru dezvoltarea SIS II central și pentru atingerea obiectivelor SIS II prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și în Decizia 2007/533/JAI.

| (8) | SIS 1+ RE este definit de unicitatea mijloacelor între dezvoltarea SIS II și SIS 1+. Trimiterile din cadrul prezentului regulament la arhitectura tehnică a SIS II și la procesul de migrare ar trebui, prin urmare, să fie interpretate, în cazul implementării unui scenariu tehnic alternativ, ca trimiteri la SIS II în cadrul unei alte soluții tehnice, aplicându-se, mutatis mutandis, specificităților tehnice ale respectivelor soluții, conform obiectivului de dezvoltare a unui SIS II central. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE este definit de unicitatea mijloacelor între dezvoltarea SIS II și SIS 1+. Trimiterile din cadrul prezentului regulament la arhitectura tehnică a SIS II și la procesul de migrare ar trebui, prin urmare, să fie interpretate, în cazul implementării unui scenariu tehnic alternativ, ca trimiteri la SIS II în cadrul unei alte soluții tehnice, aplicându-se, mutatis mutandis, specificităților tehnice ale respectivelor soluții, conform obiectivului de dezvoltare a unui SIS II central.

| (9) | În ceea ce privește finanțarea dezvoltării SIS II central bazat pe o soluție tehnică alternativă, aceasta ar trebui să fie acoperită din bugetul general al Uniunii, respectându-se, în același timp, principiul bunei gestiuni financiare. În conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), Comisia poate delega sarcini privind execuția bugetară unor organisme din sectorul public național. Conform orientării politice și cu condiția respectării cerințelor stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Comisia ar fi invitată, în cazul unei treceri la soluția alternativă, să delege Franței sarcinile privind execuția bugetară legate de dezvoltarea SIS II bazat pe SIS 1+ RE. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește finanțarea dezvoltării SIS II central bazat pe o soluție tehnică alternativă, aceasta ar trebui să fie acoperită din bugetul general al Uniunii, respectându-se, în același timp, principiul bunei gestiuni financiare. În conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), Comisia poate delega sarcini privind execuția bugetară unor organisme din sectorul public național. Conform orientării politice și cu condiția respectării cerințelor stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Comisia ar fi invitată, în cazul unei treceri la soluția alternativă, să delege Franței sarcinile privind execuția bugetară legate de dezvoltarea SIS II bazat pe SIS 1+ RE.

| (10) | În cazul oricărui scenariu tehnic, rezultatul migrării la nivel central ar trebui să reprezinte disponibilitatea bazei de date SIS 1+ și a noilor funcții SIS II, inclusiv a categoriilor de date suplimentare, în SIS II central. |
| --- | --- |

(10)

În cazul oricărui scenariu tehnic, rezultatul migrării la nivel central ar trebui să reprezinte disponibilitatea bazei de date SIS 1+ și a noilor funcții SIS II, inclusiv a categoriilor de date suplimentare, în SIS II central.

| (11) | Statele membre ar trebui să fie în continuare responsabile de sistemele lor naționale (N.SIS II). Totodată, este necesar ca N.SIS II să fie menținut și, atunci când este cazul, dezvoltat în continuare. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre ar trebui să fie în continuare responsabile de sistemele lor naționale (N.SIS II). Totodată, este necesar ca N.SIS II să fie menținut și, atunci când este cazul, dezvoltat în continuare.

| (12) | Franța ar trebui să fie în continuare responsabilă pentru funcția de suport tehnic (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Franța ar trebui să fie în continuare responsabilă pentru funcția de suport tehnic (C.SIS).

| (13) | Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume instituirea arhitecturii de migrare provizorie și migrarea datelor de la SIS 1+ la SIS II, nu pot fi îndeplinite în suficientă măsură de statele membre și, prin urmare, datorită amplorii și efectelor acțiunii, pot fi îndeplinite mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În temeiul principiului proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(13)

Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume instituirea arhitecturii de migrare provizorie și migrarea datelor de la SIS 1+ la SIS II, nu pot fi îndeplinite în suficientă măsură de statele membre și, prin urmare, datorită amplorii și efectelor acțiunii, pot fi îndeplinite mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În temeiul principiului proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (14) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării acestuia. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare în legislația sa națională. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării acestuia. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare în legislația sa națională.

| (15) | Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (6); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea acestui regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. |
| --- | --- |

(15)

Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (6); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea acestui regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale.

| (16) | Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (7); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea acestuia regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. |
| --- | --- |

(16)

Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (7); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea acestuia regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale.

| (17) | Prezentul regulament nu aduce atingere modalităților de participare parțială a Regatului Unit și a Irlandei la acquis-ul Schengen, astfel cum sunt definite acestea în Decizia 2000/365/CE și, respectiv, Decizia 2002/192/CE. |
| --- | --- |

(17)

Prezentul regulament nu aduce atingere modalităților de participare parțială a Regatului Unit și a Irlandei la acquis-ul Schengen, astfel cum sunt definite acestea în Decizia 2000/365/CE și, respectiv, Decizia 2002/192/CE.

| (18) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a acordului respectiv (9). |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a acordului respectiv (9).

| (19) | În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (11). |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (11).

| (20) | În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/261/CE a Consiliului (12), |
| --- | --- |

(20)

În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/261/CE a Consiliului (12),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1 se introduce următorul alineat:
  „(3)   Dezvoltarea SIS II poate fi realizată prin implementarea unui scenariu tehnic alternativ, caracterizat de propriile specificații tehnice.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1 se introduce următorul alineat:

„(3)   Dezvoltarea SIS II poate fi realizată prin implementarea unui scenariu tehnic alternativ, caracterizat de propriile specificații tehnice.”

| 2. | La articolul 4, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „În vederea asigurării migrării de la SIS 1+ la SIS II, următoarele componente sunt puse la dispoziție, în măsura în care este necesar:”. |
| --- | --- |

2.

La articolul 4, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„În vederea asigurării migrării de la SIS 1+ la SIS II, următoarele componente sunt puse la dispoziție, în măsura în care este necesar:”.

| 3. | La articolul 10, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În măsura în care este necesar, sistemul de conversie convertește datele în două direcții între C.SIS și SIS II central și menține sincronizarea între C.SIS și SIS II central.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 10, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În măsura în care este necesar, sistemul de conversie convertește datele în două direcții între C.SIS și SIS II central și menține sincronizarea între C.SIS și SIS II central.”

| 4. | La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Statele membre care participă la SIS 1+ migrează de la N.SIS la N.SIS II utilizând structura de migrare provizorie, cu sprijinul Franței și al Comisiei.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Statele membre care participă la SIS 1+ migrează de la N.SIS la N.SIS II utilizând structura de migrare provizorie, cu sprijinul Franței și al Comisiei.”

| 5. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 17a
  Consiliul de gestionare a programului global
  (1)   Fără a aduce atingere responsabilităților și activităților Comisiei, comitetului menționat la articolul 17, Franței și, respectiv, statelor membre participante la SIS 1+, se instituie un grup de experți tehnici denumit «Consiliul de gestionare a programului global» (denumit în continuare «Consiliul de gestionare»). Consiliul de gestionare reprezintă un organism consultativ pentru furnizarea de asistență proiectului SIS II central și pentru facilitarea coerenței între proiectele SIS II de la nivel central și național. Consiliul de gestionare nu are competențe decizionale, nici nu dispune de un mandat de reprezentare a Comisiei sau a statelor membre.
  (2)   Consiliul de gestionare este compus din cel mult 10 membri, care se reunesc periodic. Statele membre, hotărând în cadrul Consiliului, desemnează cel mult 8 experți și un număr egal de membri supleanți. Directorul general responsabil de direcția generală competentă din cadrul Comisiei desemnează cel mult doi experți și doi membri supleanți din rândul funcționarilor Comisiei.
  La reuniunile Consiliului de gestionare pot participa, pe cheltuiala administrației sau a instituției din care fac parte, alți experți din statele membre și funcționari ai Comisiei direct implicați în dezvoltarea proiectelor SIS II.
  Consiliul de gestionare poate invita alți experți să participe la reuniunile sale, astfel cum prevede regulamentul de procedură menționat la alineatul (5), pe cheltuiala administrației, a instituției sau a companiei din care fac parte.
  (3)   Experții desemnați de statele membre care dețin actuala Președinție și Președinția viitoare sunt întotdeauna invitați să participe la reuniunile Consiliului de gestionare.
  (4)   Secretariatul Consiliului de gestionare este asigurat de Comisie.
  (5)   Consiliul de gestionare își stabilește regulamentul de procedură, care include în special proceduri privind:






  — | președinția deținută prin rotație de către Comisie și Președinție; |
| --- | --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 17a

Consiliul de gestionare a programului global

(1)   Fără a aduce atingere responsabilităților și activităților Comisiei, comitetului menționat la articolul 17, Franței și, respectiv, statelor membre participante la SIS 1+, se instituie un grup de experți tehnici denumit «Consiliul de gestionare a programului global» (denumit în continuare «Consiliul de gestionare»). Consiliul de gestionare reprezintă un organism consultativ pentru furnizarea de asistență proiectului SIS II central și pentru facilitarea coerenței între proiectele SIS II de la nivel central și național. Consiliul de gestionare nu are competențe decizionale, nici nu dispune de un mandat de reprezentare a Comisiei sau a statelor membre.

(2)   Consiliul de gestionare este compus din cel mult 10 membri, care se reunesc periodic. Statele membre, hotărând în cadrul Consiliului, desemnează cel mult 8 experți și un număr egal de membri supleanți. Directorul general responsabil de direcția generală competentă din cadrul Comisiei desemnează cel mult doi experți și doi membri supleanți din rândul funcționarilor Comisiei.

La reuniunile Consiliului de gestionare pot participa, pe cheltuiala administrației sau a instituției din care fac parte, alți experți din statele membre și funcționari ai Comisiei direct implicați în dezvoltarea proiectelor SIS II.

Consiliul de gestionare poate invita alți experți să participe la reuniunile sale, astfel cum prevede regulamentul de procedură menționat la alineatul (5), pe cheltuiala administrației, a instituției sau a companiei din care fac parte.

(3)   Experții desemnați de statele membre care dețin actuala Președinție și Președinția viitoare sunt întotdeauna invitați să participe la reuniunile Consiliului de gestionare.

(4)   Secretariatul Consiliului de gestionare este asigurat de Comisie.

(5)   Consiliul de gestionare își stabilește regulamentul de procedură, care include în special proceduri privind:

—

președinția deținută prin rotație de către Comisie și Președinție;

| — | locația reuniunilor; |
| --- | --- |

—

locația reuniunilor;

| — | pregătirea reuniunilor; |
| --- | --- |

—

pregătirea reuniunilor;

| — | acceptarea altor experți; |
| --- | --- |

—

acceptarea altor experți;

| — | planul de comunicare care asigură informarea completă a statelor membre care nu participă. |
| --- | --- |

—

planul de comunicare care asigură informarea completă a statelor membre care nu participă.

Regulamentul de procedură se aplică în urma avizului favorabil emis de către directorul general al direcției generale competente din cadrul Comisiei și de către reprezentanții statelor membre reuniți în cadrul comitetului menționat la articolul 17.

(6)   Consiliul de gestionare prezintă periodic rapoarte scrise privind evoluția proiectului, inclusiv consilierea oferită, precum și justificarea sa, comitetului menționat la articolul 17 sau, după caz, grupurilor de pregătire competente ale Consiliului.

(7)   Fără a aduce atingere articolului 15 alineatul (2), costurile administrative și cheltuielile cu deplasarea ocazionate de activitățile Consiliului de gestionare sunt suportate de la bugetul general al Uniunii Europene, în măsura în care nu sunt rambursate din alte surse. În ceea ce privește cheltuielile de deplasare ale membrilor Consiliului de gestionare desemnați de statele membre hotărând în cadrul Consiliului și ale experților invitați în temeiul alineatului (3) din prezentul articol, cheltuieli aferente activității Consiliului de gestionare, se aplică «Regulile Comisiei privind indemnizarea persoanelor din afara Comisiei convocate să participe la reuniuni în calitate de experți».”

| 6. | La articolul 19, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Expiră la o dată care urmează să fie stabilită de către Consiliu, în conformitate cu articolul 55 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006, și în orice caz nu mai târziu de 31 martie 2013 sau de 31 decembrie 2013 în cazul unei treceri la scenariul tehnic alternativ prevăzut la articolul 1 alineatul (3).” |
| --- | --- |

6.

La articolul 19, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Expiră la o dată care urmează să fie stabilită de către Consiliu, în conformitate cu articolul 55 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006, și în orice caz nu mai târziu de 31 martie 2013 sau de 31 decembrie 2013 în cazul unei treceri la scenariul tehnic alternativ prevăzut la articolul 1 alineatul (3).”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Adoptat la Luxemburg, 3 iunie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  JO L 381, 28.12.2006, p. 4.

1

(2)  JO L 205, 7.8.2007, p. 63.

2

(3)  JO L 299, 8.11.2008, p. 1.

3

(4)  JO L 299, 8.11.2008, p. 43.

4

(5)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

5

(6)  JO L 131, 1.6.2000, p. 43.

6

(7)  JO L 64, 7.3.2002, p. 20.

7

(8)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

8

(9)  JO L 176, 10.7.1999, p. 31.

9

(10)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

10

(11)  JO L 53, 27.2.2008, p. 1.

11

(12)  JO L 83, 26.3.2008, p. 3.

12

---

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/23

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 542/2010 AL CONSILIULUI

din 3 iunie 2010

de modificare a Deciziei 2008/839/JAI privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 74,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (1) și prin Decizia 2007/533/JAI a Consiliului din 12 iunie 2007 privind înființarea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II) (2). |
| --- | --- |

(1)

Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (1) și prin Decizia 2007/533/JAI a Consiliului din 12 iunie 2007 privind înființarea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II) (2).

| (2) | Condițiile, procedurile și responsabilitățile aferente migrării de la SIS 1+ la SIS II sunt prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 al Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (3) și de Decizia 2008/839/JAI (4). Cu toate acestea, respectivele instrumente vor expira cel târziu la 30 iunie 2010. |
| --- | --- |

(2)

Condițiile, procedurile și responsabilitățile aferente migrării de la SIS 1+ la SIS II sunt prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 al Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (3) și de Decizia 2008/839/JAI (4). Cu toate acestea, respectivele instrumente vor expira cel târziu la 30 iunie 2010.

| (3) | Premisele pentru migrarea de la SIS 1+ la SIS II nu vor fi întrunite până la 30 iunie 2010. Pentru ca SIS II să devină operațional, în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI, ar trebui, așadar, să se aplice în continuare Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 și Decizia 2008/839/JAI până la finalizarea migrării. |
| --- | --- |

(3)

Premisele pentru migrarea de la SIS 1+ la SIS II nu vor fi întrunite până la 30 iunie 2010. Pentru ca SIS II să devină operațional, în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI, ar trebui, așadar, să se aplice în continuare Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 și Decizia 2008/839/JAI până la finalizarea migrării.

| (4) | Comisia și statele membre ar trebui să continue să coopereze îndeaproape pe parcursul tuturor etapelor dezvoltării și ale migrării, în vederea finalizării procesului. Prin Concluziile Consiliului privind SIS II din 26-27 februarie 2009 și 4-5 iunie 2009, a fost instituit un organism informal format din experți ai statelor membre și denumit Comisia de gestionare globală a proiectului pentru a spori cooperarea și pentru a oferi sprijin direct din partea statelor membre pentru proiectul central SIS II. Rezultatele pozitive ale lucrărilor grupului și necesitatea de a spori în continuare cooperarea și transparența proiectului justifică integrarea formală a grupului în structura de gestionare a SIS II. Prin urmare, prin acest regulament ar trebui să se instituie în mod formal un grup de experți denumit Consiliul de gestionare a programului global pentru a completa actuala structură organizațională. Pentru a asigura eficiența globală și din punct de vedere al costurilor, numărul de experți ar trebui să fie limitat. Acest grup de experți ar trebui să nu aducă atingere responsabilităților Comisiei și ale statelor membre. |
| --- | --- |

(4)

Comisia și statele membre ar trebui să continue să coopereze îndeaproape pe parcursul tuturor etapelor dezvoltării și ale migrării, în vederea finalizării procesului. Prin Concluziile Consiliului privind SIS II din 26-27 februarie 2009 și 4-5 iunie 2009, a fost instituit un organism informal format din experți ai statelor membre și denumit Comisia de gestionare globală a proiectului pentru a spori cooperarea și pentru a oferi sprijin direct din partea statelor membre pentru proiectul central SIS II. Rezultatele pozitive ale lucrărilor grupului și necesitatea de a spori în continuare cooperarea și transparența proiectului justifică integrarea formală a grupului în structura de gestionare a SIS II. Prin urmare, prin acest regulament ar trebui să se instituie în mod formal un grup de experți denumit Consiliul de gestionare a programului global pentru a completa actuala structură organizațională. Pentru a asigura eficiența globală și din punct de vedere al costurilor, numărul de experți ar trebui să fie limitat. Acest grup de experți ar trebui să nu aducă atingere responsabilităților Comisiei și ale statelor membre.

| (5) | Comisia ar trebui să răspundă în continuare de SIS II central și de infrastructura de comunicații aferentă acestuia. Este necesar să se mențină și, atunci când este cazul, să se dezvolte ulterior sistemul SIS II central și infrastructura de comunicații. Orice dezvoltare suplimentară a SIS II central ar trebui să includă, de fiecare dată, o corectare a erorilor. Comisia ar trebui să coordoneze și să sprijine activitățile comune. |
| --- | --- |

(5)

Comisia ar trebui să răspundă în continuare de SIS II central și de infrastructura de comunicații aferentă acestuia. Este necesar să se mențină și, atunci când este cazul, să se dezvolte ulterior sistemul SIS II central și infrastructura de comunicații. Orice dezvoltare suplimentară a SIS II central ar trebui să includă, de fiecare dată, o corectare a erorilor. Comisia ar trebui să coordoneze și să sprijine activitățile comune.

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd să fie utilizată pentru SIS II central cea mai bună tehnologie disponibilă, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4-5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE), drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd să fie utilizată pentru SIS II central cea mai bună tehnologie disponibilă, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4-5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE), drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ.

| (7) | Descrierea componentelor tehnice ale arhitecturii de migrare ar trebui așadar adaptată pentru a se permite identificarea altei soluții tehnice, mai precis SIS 1+ RE, privind dezvoltarea SIS II central. SIS 1+ RE reprezintă o posibilă soluție tehnică pentru dezvoltarea SIS II central și pentru atingerea obiectivelor SIS II prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și în Decizia 2007/533/JAI. |
| --- | --- |

(7)

Descrierea componentelor tehnice ale arhitecturii de migrare ar trebui așadar adaptată pentru a se permite identificarea altei soluții tehnice, mai precis SIS 1+ RE, privind dezvoltarea SIS II central. SIS 1+ RE reprezintă o posibilă soluție tehnică pentru dezvoltarea SIS II central și pentru atingerea obiectivelor SIS II prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și în Decizia 2007/533/JAI.

| (8) | SIS 1+ RE este definit de unicitatea mijloacelor între dezvoltarea SIS II și SIS 1+. Trimiterile din cadrul prezentului regulament la arhitectura tehnică a SIS II și la procesul de migrare ar trebui, prin urmare, să fie interpretate, în cazul implementării unui scenariu tehnic alternativ, ca trimiteri la SIS II în cadrul unei alte soluții tehnice, aplicându-se, mutatis mutandis, specificităților tehnice ale respectivelor soluții, conform obiectivului de dezvoltare a unui SIS II central. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE este definit de unicitatea mijloacelor între dezvoltarea SIS II și SIS 1+. Trimiterile din cadrul prezentului regulament la arhitectura tehnică a SIS II și la procesul de migrare ar trebui, prin urmare, să fie interpretate, în cazul implementării unui scenariu tehnic alternativ, ca trimiteri la SIS II în cadrul unei alte soluții tehnice, aplicându-se, mutatis mutandis, specificităților tehnice ale respectivelor soluții, conform obiectivului de dezvoltare a unui SIS II central.

| (9) | În ceea ce privește finanțarea dezvoltării SIS II central bazat pe o soluție tehnică alternativă, aceasta ar trebui să fie acoperită din bugetul general al Uniunii, respectându-se, în același timp, principiul bunei gestiuni financiare. În conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), Comisia poate delega sarcini privind execuția bugetară unor organisme din sectorul public național. Conform orientării politice și cu condiția respectării cerințelor stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Comisia ar fi invitată, în cazul unei treceri la soluția alternativă, să delege Franței sarcinile privind execuția bugetară legate de dezvoltarea SIS II bazat pe SIS 1+ RE. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește finanțarea dezvoltării SIS II central bazat pe o soluție tehnică alternativă, aceasta ar trebui să fie acoperită din bugetul general al Uniunii, respectându-se, în același timp, principiul bunei gestiuni financiare. În conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), Comisia poate delega sarcini privind execuția bugetară unor organisme din sectorul public național. Conform orientării politice și cu condiția respectării cerințelor stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Comisia ar fi invitată, în cazul unei treceri la soluția alternativă, să delege Franței sarcinile privind execuția bugetară legate de dezvoltarea SIS II bazat pe SIS 1+ RE.

| (10) | În cazul oricărui scenariu tehnic, rezultatul migrării la nivel central ar trebui să reprezinte disponibilitatea bazei de date SIS 1+ și a noilor funcții SIS II, inclusiv a categoriilor de date suplimentare, în SIS II central. |
| --- | --- |

(10)

În cazul oricărui scenariu tehnic, rezultatul migrării la nivel central ar trebui să reprezinte disponibilitatea bazei de date SIS 1+ și a noilor funcții SIS II, inclusiv a categoriilor de date suplimentare, în SIS II central.

| (11) | Statele membre ar trebui să fie în continuare responsabile de sistemele lor naționale (N.SIS II). Totodată, este necesar ca N.SIS II să fie menținut și, atunci când este cazul, dezvoltat în continuare. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre ar trebui să fie în continuare responsabile de sistemele lor naționale (N.SIS II). Totodată, este necesar ca N.SIS II să fie menținut și, atunci când este cazul, dezvoltat în continuare.

| (12) | Franța ar trebui să fie în continuare responsabilă pentru funcția de suport tehnic (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Franța ar trebui să fie în continuare responsabilă pentru funcția de suport tehnic (C.SIS).

| (13) | Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume instituirea arhitecturii de migrare provizorie și migrarea datelor de la SIS 1+ la SIS II, nu pot fi îndeplinite în suficientă măsură de statele membre și, prin urmare, datorită amplorii și efectelor acțiunii, pot fi îndeplinite mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În temeiul principiului proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(13)

Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume instituirea arhitecturii de migrare provizorie și migrarea datelor de la SIS 1+ la SIS II, nu pot fi îndeplinite în suficientă măsură de statele membre și, prin urmare, datorită amplorii și efectelor acțiunii, pot fi îndeplinite mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În temeiul principiului proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (14) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării acestuia. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare în legislația sa națională. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării acestuia. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare în legislația sa națională.

| (15) | Regatul Unit participă la prezentul regulament în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Protocolul (nr. 19) privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și cu articolul 8 alineatul (2) din Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (6). |
| --- | --- |

(15)

Regatul Unit participă la prezentul regulament în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Protocolul (nr. 19) privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și cu articolul 8 alineatul (2) din Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (6).

| (16) | Irlanda participă la prezentul regulament în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Protocolul (nr. 19) privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și cu articolul 6 alineatul (2) din Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (7). |
| --- | --- |

(16)

Irlanda participă la prezentul regulament în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Protocolul (nr. 19) privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și cu articolul 6 alineatul (2) din Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (7).

| (17) | Prezentul regulament nu aduce atingere modalităților de participare parțială a Regatului Unit și a Irlandei la acquis-ul Schengen, astfel cum sunt definite acestea în Decizia 2000/365/CE a Consiliului și, respectiv, Decizia 2002/192/CE. |
| --- | --- |

(17)

Prezentul regulament nu aduce atingere modalităților de participare parțială a Regatului Unit și a Irlandei la acquis-ul Schengen, astfel cum sunt definite acestea în Decizia 2000/365/CE a Consiliului și, respectiv, Decizia 2002/192/CE.

| (18) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a acordului respectiv (9). |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a acordului respectiv (9).

| (19) | În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/149/JAI a Consiliului (11). |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/149/JAI a Consiliului (11).

| (20) | În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/262/JAI a Consiliului (12), |
| --- | --- |

(20)

În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/262/JAI a Consiliului (12),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Decizia 2008/839/JAI se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1 se introduce următorul alineat:
  „(3)   Dezvoltarea SIS II poate fi realizată prin implementarea unui scenariu tehnic alternativ, caracterizat de propriile specificații tehnice.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1 se introduce următorul alineat:

„(3)   Dezvoltarea SIS II poate fi realizată prin implementarea unui scenariu tehnic alternativ, caracterizat de propriile specificații tehnice.”

| 2. | La articolul 4, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „În vederea asigurării migrării de la SIS 1+ la SIS II, următoarele componente sunt puse la dispoziție, în măsura în care este necesar:”. |
| --- | --- |

2.

La articolul 4, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„În vederea asigurării migrării de la SIS 1+ la SIS II, următoarele componente sunt puse la dispoziție, în măsura în care este necesar:”.

| 3. | La articolul 10, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În măsura în care este necesar, sistemul de conversie convertește datele în două direcții între C.SIS și SIS II central și menține sincronizarea între C.SIS și SIS II central.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 10, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În măsura în care este necesar, sistemul de conversie convertește datele în două direcții între C.SIS și SIS II central și menține sincronizarea între C.SIS și SIS II central.”

| 4. | La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Statele membre care participă la SIS 1+ migrează de la N.SIS la N.SIS II utilizând structura de migrare provizorie, cu sprijinul Franței și al Comisiei.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Statele membre care participă la SIS 1+ migrează de la N.SIS la N.SIS II utilizând structura de migrare provizorie, cu sprijinul Franței și al Comisiei.”

| 5. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 17a
  Consiliul de gestionare a programului global
  (1)   Fără a aduce atingere responsabilităților și activităților Comisiei, comitetului menționat la articolul 17, Franței și, respectiv, statelor membre participante la SIS 1+, se instituie un grup de experți tehnici denumit «Consiliul de gestionare a programului global» (denumit în continuare «Consiliul de gestionare»). Consiliul de gestionare reprezintă un organism consultativ pentru furnizarea de asistență proiectului SIS II central și pentru facilitarea coerenței între proiectele SIS II de la nivel central și național. Consiliul de gestionare nu are competențe decizionale, nici nu dispune de un mandat de reprezentare a Comisiei sau a statelor membre.
  (2)   Consiliul de gestionare este compus din cel mult 10 membri, care se reunesc periodic. Statele membre, hotărând în cadrul Consiliului, desemnează cel mult 8 experți și un număr egal de membri supleanți. Directorul general responsabil de direcția generală competentă din cadrul Comisiei desemnează cel mult doi experți și doi membri supleanți din rândul funcționarilor Comisiei.
  La reuniunile Consiliului de gestionare pot participa, pe cheltuiala administrației sau a instituției din care fac parte, alți experți din statele membre și funcționari ai Comisiei direct implicați în dezvoltarea proiectelor SIS II.
  Consiliul de gestionare poate invita alți experți să participe la reuniunile sale, astfel cum prevede regulamentul de procedură menționat la alineatul (5), pe cheltuiala administrației, a instituției sau a companiei din care fac parte.
  (3)   Experții desemnați de statele membre care dețin actuala Președinție și Președinția viitoare sunt întotdeauna invitați să participe la reuniunile Consiliului de gestionare.
  (4)   Secretariatul Consiliului de gestionare este asigurat de Comisie.
  (5)   Consiliul de gestionare își stabilește regulamentul de procedură, care include în special proceduri privind:






  — | președinția deținută prin rotație de către Comisie și Președinție; |
| --- | --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 17a

Consiliul de gestionare a programului global

(1)   Fără a aduce atingere responsabilităților și activităților Comisiei, comitetului menționat la articolul 17, Franței și, respectiv, statelor membre participante la SIS 1+, se instituie un grup de experți tehnici denumit «Consiliul de gestionare a programului global» (denumit în continuare «Consiliul de gestionare»). Consiliul de gestionare reprezintă un organism consultativ pentru furnizarea de asistență proiectului SIS II central și pentru facilitarea coerenței între proiectele SIS II de la nivel central și național. Consiliul de gestionare nu are competențe decizionale, nici nu dispune de un mandat de reprezentare a Comisiei sau a statelor membre.

(2)   Consiliul de gestionare este compus din cel mult 10 membri, care se reunesc periodic. Statele membre, hotărând în cadrul Consiliului, desemnează cel mult 8 experți și un număr egal de membri supleanți. Directorul general responsabil de direcția generală competentă din cadrul Comisiei desemnează cel mult doi experți și doi membri supleanți din rândul funcționarilor Comisiei.

La reuniunile Consiliului de gestionare pot participa, pe cheltuiala administrației sau a instituției din care fac parte, alți experți din statele membre și funcționari ai Comisiei direct implicați în dezvoltarea proiectelor SIS II.

Consiliul de gestionare poate invita alți experți să participe la reuniunile sale, astfel cum prevede regulamentul de procedură menționat la alineatul (5), pe cheltuiala administrației, a instituției sau a companiei din care fac parte.

(3)   Experții desemnați de statele membre care dețin actuala Președinție și Președinția viitoare sunt întotdeauna invitați să participe la reuniunile Consiliului de gestionare.

(4)   Secretariatul Consiliului de gestionare este asigurat de Comisie.

(5)   Consiliul de gestionare își stabilește regulamentul de procedură, care include în special proceduri privind:

—

președinția deținută prin rotație de către Comisie și Președinție;

| — | locația reuniunilor; |
| --- | --- |

—

locația reuniunilor;

| — | pregătirea reuniunilor; |
| --- | --- |

—

pregătirea reuniunilor;

| — | acceptarea altor experți; |
| --- | --- |

—

acceptarea altor experți;

| — | planul de comunicare care asigură informarea completă a statelor membre care nu participă. |
| --- | --- |

—

planul de comunicare care asigură informarea completă a statelor membre care nu participă.

Regulamentul de procedură se aplică în urma avizului favorabil emis de către directorul general al direcției generale competente din cadrul Comisiei și de către reprezentanții statelor membre reuniți în cadrul comitetului menționat la articolul 17.

(6)   Consiliul de gestionare prezintă periodic rapoarte scrise privind evoluția proiectului, inclusiv consilierea oferită, precum și justificarea sa, comitetului menționat la articolul 17 sau, după caz, grupurilor de pregătire competente ale Consiliului.

(7)   Fără a aduce atingere articolului 15 alineatul (2), costurile administrative și cheltuielile cu deplasarea ocazionate de activitățile Consiliului de gestionare sunt suportate de la bugetul general al Uniunii Europene, în măsura în care nu sunt rambursate din alte surse. În ceea ce privește cheltuielile de deplasare ale membrilor Consiliului de gestionare desemnați de statele membre hotărând în cadrul Consiliului și ale experților invitați în temeiul alineatului (3) din prezentul articol, cheltuieli aferente activității Consiliului de gestionare, se aplică «Regulile Comisiei privind indemnizarea persoanelor din afara Comisiei convocate să participe la reuniuni în calitate de experți».”

| 6. | La articolul 19, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu articolul 71 alineatul (2) din Decizia 2007/533/JAI, și în orice caz nu mai târziu de 31 martie 2013 sau de 31 decembrie 2013 în cazul unei treceri la scenariul tehnic alternativ prevăzut la articolul 1 alineatul (3).” |
| --- | --- |

6.

La articolul 19, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu articolul 71 alineatul (2) din Decizia 2007/533/JAI, și în orice caz nu mai târziu de 31 martie 2013 sau de 31 decembrie 2013 în cazul unei treceri la scenariul tehnic alternativ prevăzut la articolul 1 alineatul (3).”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Adoptat la Luxemburg, 3 iunie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  JO L 381, 28.12.2006, p. 4.

1

(2)  JO L 205, 7.8.2007, p. 63.

2

(3)  JO L 299, 8.11.2008, p. 1.

3

(4)  JO L 299, 8.11.2008, p. 43.

4

(5)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

5

(6)  JO L 131, 1.6.2000, p. 43.

6

(7)  JO L 64, 7.3.2002, p. 20.

7

(8)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

8

(9)  JO L 176, 10.7.1999, p. 31.

9

(10)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

10

(11)  JO L 53, 27.2.2008, p. 50.

11

(12)  JO L 83, 26.3.2008, p. 5.

12

---

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/27

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 543/2010 AL COMISIEI

din 21 iunie 2010

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Aceite Campo de Montiel (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Aceite Campo de Montiel” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Aceite Campo de Montiel” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i-a fost comunicată nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i-a fost comunicată nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 iunie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO C 162, 15.7.2009, p. 17.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.5.   Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, uleiuri etc.)

SPANIA

Aceite Campo de Montiel (DOP)

---

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/29

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 544/2010 AL COMISIEI

din 21 iunie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 22 iunie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 iunie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 52,3 |
| TR | 57,0 |
| ZZ | 71,5 |
| 0707 00 05 | MK | 33,9 |
| TR | 117,2 |
| ZZ | 75,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 77,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 93,3 |
| 0808 10 80 | AR | 105,0 |
| BR | 78,0 |
| CA | 118,8 |
| CL | 89,4 |
| CN | 47,0 |
| NZ | 125,0 |
| US | 161,5 |
| UY | 119,2 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0809 10 00 | TR | 260,6 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 328,8 |
| 0809 20 95 | SY | 197,3 |
| TR | 320,7 |
| US | 701,2 |
| ZZ | 406,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 219,5 |
| IL | 235,4 |
| US | 373,6 |
| ZZ | 253,6 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

52,3

TR

57,0

ZZ

71,5

0707 00 05

MK

33,9

TR

117,2

ZZ

75,6

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

77,7

BR

112,1

TR

97,3

US

83,2

ZA

96,4

ZZ

93,3

0808 10 80

AR

105,0

BR

78,0

CA

118,8

CL

89,4

CN

47,0

NZ

125,0

US

161,5

UY

119,2

ZA

95,6

ZZ

104,4

0809 10 00

TR

260,6

US

396,9

ZZ

328,8

0809 20 95

SY

197,3

TR

320,7

US

701,2

ZZ

406,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

219,5

IL

235,4

US

373,6

ZZ

253,6

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/31

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 545/2010 AL COMISIEI

din 21 iunie 2010

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 504/2010 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 504/2010 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 22 iunie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 iunie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 253, 25.9.2009, p. 3.

3

(4)  JO L 147, 12.6.2010, p. 3.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 22 iunie 2010

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,65 | 3,01 |
| 1701 12 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,65 | 2,71 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

39,65

0,00

1701 11 90 (1)

39,65

3,01

1701 12 10 (1)

39,65

0,00

1701 12 90 (1)

39,65

2,71

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DECIZII

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/33

---

DECIZIA BiH/16/2010 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 15 iunie 2010

privind numirea Șefului Elementului UE al Structurii de Comandă de la Napoli pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina

(2010/344/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,

având în vedere Acțiunea comună 2004/570/PESC a Consiliului din 12 iulie 2004 privind operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina (1), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | Pe calea unui schimb de scrisori între Secretarul General/Înaltul Reprezentant și Secretarul General al NATO din 28 septembrie 2004 și, respectiv, din 8 octombrie 2004, Consiliul Atlanticului de Nord și-a exprimat acordul de a-l pune la dispoziție pe Șeful Statului Major al Cartierului General al Comandamentului Forței Întrunite de la Napoli pentru funcția de Șef al Elementului UE al Structurii de Comandă de la Napoli. |
| --- | --- |

(1)

Pe calea unui schimb de scrisori între Secretarul General/Înaltul Reprezentant și Secretarul General al NATO din 28 septembrie 2004 și, respectiv, din 8 octombrie 2004, Consiliul Atlanticului de Nord și-a exprimat acordul de a-l pune la dispoziție pe Șeful Statului Major al Cartierului General al Comandamentului Forței Întrunite de la Napoli pentru funcția de Șef al Elementului UE al Structurii de Comandă de la Napoli.

| (2) | Comandantul operației UE a recomandat numirea general-locotenentului Leandro DE VICENTI, Șeful de Stat Major al Cartierului General al Comandamentului Forței Întrunite de la Napoli, în funcția de Șef al Elementului UE al Structurii de Comandă de la Napoli pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina. |
| --- | --- |

(2)

Comandantul operației UE a recomandat numirea general-locotenentului Leandro DE VICENTI, Șeful de Stat Major al Cartierului General al Comandamentului Forței Întrunite de la Napoli, în funcția de Șef al Elementului UE al Structurii de Comandă de la Napoli pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina.

| (3) | Comitetul militar al UE a sprijinit această recomandare. |
| --- | --- |

(3)

Comitetul militar al UE a sprijinit această recomandare.

| (4) | În temeiul articolului 6 din Acțiunea comună 2004/570/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate să exercite conducerea politică și strategică a operației militare UE. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 6 din Acțiunea comună 2004/570/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate să exercite conducerea politică și strategică a operației militare UE.

| (5) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii Europene care au implicații în materie de apărare. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii Europene care au implicații în materie de apărare.

| (6) | La 12 și 13 decembrie 2002, Consiliul European de la Copenhaga a adoptat o declarație prin care se afirmă că acordurile „Berlin plus” și punerea lor în aplicare se aplică numai acelor state membre ale UE care sunt fie membre NATO, fie părți la „Parteneriatul pentru Pace” și care au încheiat, în consecință, acorduri de securitate bilaterale cu NATO, |
| --- | --- |

(6)

La 12 și 13 decembrie 2002, Consiliul European de la Copenhaga a adoptat o declarație prin care se afirmă că acordurile „Berlin plus” și punerea lor în aplicare se aplică numai acelor state membre ale UE care sunt fie membre NATO, fie părți la „Parteneriatul pentru Pace” și care au încheiat, în consecință, acorduri de securitate bilaterale cu NATO,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Generalul-locotenent Leandro DE VICENTI este numit în funcția de Șef al Elementului UE al Structurii de Comandă de la Napoli pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la 15 iunie 2010.

Adoptată la Bruxelles, 15 iunie 2010.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  JO L 252, 28.7.2004, p. 10.

1

---

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/34

---

DECIZIA COMISIEI

din 8 iunie 2010

de modificare a Deciziei 2007/589/CE în scopul includerii unor orientări privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din captarea, transportul și stocarea geologică a dioxidului de carbon

[notificată cu numărul C(2010) 3310]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/345/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (1), în special articolul 14 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 2003/87/CE stabilește un sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (denumit în continuare „sistemul comunitar”). Directiva 2009/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 2003/87/CE în scopul ameliorării și extinderii sistemului de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (2) modifică Directiva 2003/87/CE pentru a include în sistemul comunitar captarea, transportul și stocarea geologică a dioxidului de carbon (denumit în continuare „CO2”) începând din anul 2013. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2003/87/CE stabilește un sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (denumit în continuare „sistemul comunitar”). Directiva 2009/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 2003/87/CE în scopul ameliorării și extinderii sistemului de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (2) modifică Directiva 2003/87/CE pentru a include în sistemul comunitar captarea, transportul și stocarea geologică a dioxidului de carbon (denumit în continuare „CO2”) începând din anul 2013.

| (2) | În temeiul articolului 14 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, Comisia ar trebui să adopte linii directoare pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră care rezultă din activitățile prevăzute de sistemul comunitar. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 14 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, Comisia ar trebui să adopte linii directoare pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră care rezultă din activitățile prevăzute de sistemul comunitar.

| (3) | Până în 2013, statele membre pot include unilateral în sistemul comunitar activitățile de captare, transport și stocare geologică a CO2 în temeiul articolului 24 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE. |
| --- | --- |

(3)

Până în 2013, statele membre pot include unilateral în sistemul comunitar activitățile de captare, transport și stocare geologică a CO2 în temeiul articolului 24 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE.

| (4) | Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE oferă Comisiei temeiul juridic pentru adoptarea unor linii directoare privind activități care nu sunt cuprinse în anexa I la directiva respectivă. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE oferă Comisiei temeiul juridic pentru adoptarea unor linii directoare privind activități care nu sunt cuprinse în anexa I la directiva respectivă.

| (5) | Comisia ar trebui să adopte linii directoare pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră care rezultă din captarea, transportul și stocarea geologică a CO2, în vederea includerii acestor activități în sistemul comunitar începând cu 2013 și pentru eventuala lor includere unilaterală în sistemul comunitar până în 2013. |
| --- | --- |

(5)

Comisia ar trebui să adopte linii directoare pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră care rezultă din captarea, transportul și stocarea geologică a CO2, în vederea includerii acestor activități în sistemul comunitar începând cu 2013 și pentru eventuala lor includere unilaterală în sistemul comunitar până în 2013.

| (6) | Prin urmare, Decizia 2007/589/CE a Comisiei (3) trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia 2007/589/CE a Comisiei (3) trebuie modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind schimbările climatice menționat la articolul 23 din Directiva 2003/87/CE, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind schimbările climatice menționat la articolul 23 din Directiva 2003/87/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2007/589/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1
  Orientările privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate în urma activităților enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE și a activităților incluse în temeiul articolului 24 alineatul (1) din directiva respectivă sunt stabilite în anexele I-XIV și XVI-XVIII la prezenta decizie. Orientările privind monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru din cadrul activităților de aviație în scopul depunerii unei cereri în conformitate cu articolele 3e sau 3f din Directiva 2003/87/CE sunt stabilite în anexa XV.
  Aceste orientări se bazează pe principiile stabilite în anexa IV la directiva menționată.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Orientările privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate în urma activităților enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE și a activităților incluse în temeiul articolului 24 alineatul (1) din directiva respectivă sunt stabilite în anexele I-XIV și XVI-XVIII la prezenta decizie. Orientările privind monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru din cadrul activităților de aviație în scopul depunerii unei cereri în conformitate cu articolele 3e sau 3f din Directiva 2003/87/CE sunt stabilite în anexa XV.

Aceste orientări se bazează pe principiile stabilite în anexa IV la directiva menționată.”

| 2. | Lista anexelor se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul anexei XII se înlocuiește cu următorul text:






  „Anexa XII: | Orientări privind determinarea prin sisteme de măsurare continuă a emisiilor sau a cantității transferate de gaze cu efect de seră”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Lista anexelor se modifică după cum urmează:

(a)

titlul anexei XII se înlocuiește cu următorul text:

„Anexa XII:

Orientări privind determinarea prin sisteme de măsurare continuă a emisiilor sau a cantității transferate de gaze cu efect de seră”;

| (b) | se adaugă titlurile noilor anexe XVI, XVII și XVIII, după cum urmează:






  „Anexa XVI: | Orientări specifice privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile de captare a CO2 în vederea transportului și a stocării sale geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă titlurile noilor anexe XVI, XVII și XVIII, după cum urmează:

„Anexa XVI:

Orientări specifice privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile de captare a CO2 în vederea transportului și a stocării sale geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4)

| Anexa XVII: | Orientări specifice privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din transportul CO2 prin conducte în vederea stocării geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE |
| --- | --- |

Anexa XVII:

Orientări specifice privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din transportul CO2 prin conducte în vederea stocării geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE

| Anexa XVIII: | Orientări specifice privind stocarea geologică a CO2 într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE |
| --- | --- |

Anexa XVIII:

Orientări specifice privind stocarea geologică a CO2 într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE

| 3. | Anexa I se modifică conform părții A a anexei la prezenta decizie. |
| --- | --- |

3.

Anexa I se modifică conform părții A a anexei la prezenta decizie.

| 4. | Anexa XII se înlocuiește cu textul care figurează în partea B a anexei la prezenta decizie. |
| --- | --- |

4.

Anexa XII se înlocuiește cu textul care figurează în partea B a anexei la prezenta decizie.

| 5. | Se adaugă anexa XVI conform părții C a anexei la prezenta decizie. |
| --- | --- |

5.

Se adaugă anexa XVI conform părții C a anexei la prezenta decizie.

| 6. | Se adaugă anexa XVII conform părții D a anexei la prezenta decizie. |
| --- | --- |

6.

Se adaugă anexa XVII conform părții D a anexei la prezenta decizie.

| 7. | Se adaugă anexa XVIII conform părții E a anexei la prezenta decizie. |
| --- | --- |

7.

Se adaugă anexa XVIII conform părții E a anexei la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 iunie 2010.

Pentru Comisie

Connie HEDEGAARD

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

1

(2)  JO L 140, 5.6.2009, p. 63.

2

(3)  JO L 229, 31.8.2007, p. 1.

3

(4)  JO L 140, 5.6.2009, p. 114.”

4

---

ANEXĂ

| A. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  1. | În secțiunea 1, cuvintele „anexele II-XI și XIII-XV” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XI și XIII-XVIII”. |
| --- | --- | --- |

A.

Anexa I se modifică după cum urmează:

1.

În secțiunea 1, cuvintele „anexele II-XI și XIII-XV” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XI și XIII-XVIII”.

| 2. | Secțiunea 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | la partea introductivă, cuvintele „anexele II-XV” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XVIII”; |
| --- | --- | --- |

2.

Secțiunea 2 se modifică după cum urmează:

(a)

la partea introductivă, cuvintele „anexele II-XV” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XVIII”;

| (b) | la punctul 3 se adaugă litera (j) următoare:






  „(j) | «punct de măsurare» înseamnă sursa de emisii pentru care emisiile se măsoară cu ajutorul sistemelor de măsurare continuă a emisiilor (CEMS) sau secțiunea unui sistem de conducte pentru care debitul de CO2 se determină utilizând sisteme de măsurare continuă.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la punctul 3 se adaugă litera (j) următoare:

„(j)

«punct de măsurare» înseamnă sursa de emisii pentru care emisiile se măsoară cu ajutorul sistemelor de măsurare continuă a emisiilor (CEMS) sau secțiunea unui sistem de conducte pentru care debitul de CO2 se determină utilizând sisteme de măsurare continuă.”;

| (c) | se adaugă punctul 7, cu următorul text:






  „7. | În ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile de captare, transport și stocare geologică a gazelor cu efect de seră, se aplică următoarele definiții:






  (a) | «stocarea geologică a CO2» înseamnă «stocarea geologică a CO2» în sensul articolului 3 alineatul (1) din Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

se adaugă punctul 7, cu următorul text:

„7.

În ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile de captare, transport și stocare geologică a gazelor cu efect de seră, se aplică următoarele definiții:

(a)

«stocarea geologică a CO2» înseamnă «stocarea geologică a CO2» în sensul articolului 3 alineatul (1) din Directiva 2009/31/CE;

| (b) | «sit de stocare» înseamnă «sit de stocare» în sensul articolului 3 alineatul (3) din Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- |

(b)

«sit de stocare» înseamnă «sit de stocare» în sensul articolului 3 alineatul (3) din Directiva 2009/31/CE;

| (c) | «complex de stocare» înseamnă «complex de stocare» în sensul articolului 3 alineatul (6) din Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- |

(c)

«complex de stocare» înseamnă «complex de stocare» în sensul articolului 3 alineatul (6) din Directiva 2009/31/CE;

| (d) | «transportul CO2» înseamnă transportul CO2 prin conducte în vederea stocării sale geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- |

(d)

«transportul CO2» înseamnă transportul CO2 prin conducte în vederea stocării sale geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE;

| (e) | «rețea de transport» înseamnă «rețea de transport» în sensul articolului 3 alineatul (22) din Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- |

(e)

«rețea de transport» înseamnă «rețea de transport» în sensul articolului 3 alineatul (22) din Directiva 2009/31/CE;

| (f) | «captarea CO2» înseamnă activitatea de captare din fluxurile de gaze a CO2, care altfel ar fi emis, în vederea transportului și stocării sale geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- |

(f)

«captarea CO2» înseamnă activitatea de captare din fluxurile de gaze a CO2, care altfel ar fi emis, în vederea transportului și stocării sale geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE;

| (g) | «instalație de captare» înseamnă o instalație care efectuează captarea CO2; |
| --- | --- |

(g)

«instalație de captare» înseamnă o instalație care efectuează captarea CO2;

| (h) | «emisii fugitive» înseamnă emisiile ocazionale sau neintenționate provenind de la surse nelocalizate sau prea diverse sau prea mici pentru a fi monitorizate individual, cum ar fi emisiile de la etanșări, supape, stații de compresoare intermediare și instalații de stocare intermediară, altfel intacte; |
| --- | --- |

(h)

«emisii fugitive» înseamnă emisiile ocazionale sau neintenționate provenind de la surse nelocalizate sau prea diverse sau prea mici pentru a fi monitorizate individual, cum ar fi emisiile de la etanșări, supape, stații de compresoare intermediare și instalații de stocare intermediară, altfel intacte;

| (i) | «emisii evacuate» înseamnă emisii degajate intenționat din instalație prin asigurarea unui punct de emisie anume; |
| --- | --- |

(i)

«emisii evacuate» înseamnă emisii degajate intenționat din instalație prin asigurarea unui punct de emisie anume;

| (j) | «coloană de apă» înseamnă «coloană de apă» în sensul articolului 3 alineatul (2) din Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- |

(j)

«coloană de apă» înseamnă «coloană de apă» în sensul articolului 3 alineatul (2) din Directiva 2009/31/CE;

| (k) | «recuperarea intensificată a hidrocarburilor» înseamnă recuperarea hidrocarburilor în plus față de extragerea lor prin injectare cu apă sau prin alte mijloace; |
| --- | --- |

(k)

«recuperarea intensificată a hidrocarburilor» înseamnă recuperarea hidrocarburilor în plus față de extragerea lor prin injectare cu apă sau prin alte mijloace;

| (l) | «scurgere» în contextul stocării geologice înseamnă «scurgere» în sensul articolului 3 alineatul (5) din Directiva 2009/31/CE.” |
| --- | --- |

(l)

«scurgere» în contextul stocării geologice înseamnă «scurgere» în sensul articolului 3 alineatul (5) din Directiva 2009/31/CE.”

| 3. | Secțiunea 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | în secțiunea 4.1, după paragraful al doilea se adaugă următorul paragraf:
  „În cazul în care, la un complex de stocare în conformitate cu Directiva 2009/31/CE, se detectează scurgeri conducând la emisii sau la degajare de CO2 în coloana de apă, acestea se includ ca surse de emisii pentru instalația respectivă și se monitorizează în consecință, în conformitate cu dispozițiile anexei XVIII. Scurgerea poate fi retrasă de pe lista surselor de emisii cu aprobarea autorității competente, dacă s-au luat măsuri corective în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2009/31/CE și dacă, de la scurgerea respectivă, nu se mai detectează emisii sau degajări în coloana de apă.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Secțiunea 4 se modifică după cum urmează:

(a)

în secțiunea 4.1, după paragraful al doilea se adaugă următorul paragraf:

„În cazul în care, la un complex de stocare în conformitate cu Directiva 2009/31/CE, se detectează scurgeri conducând la emisii sau la degajare de CO2 în coloana de apă, acestea se includ ca surse de emisii pentru instalația respectivă și se monitorizează în consecință, în conformitate cu dispozițiile anexei XVIII. Scurgerea poate fi retrasă de pe lista surselor de emisii cu aprobarea autorității competente, dacă s-au luat măsuri corective în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2009/31/CE și dacă, de la scurgerea respectivă, nu se mai detectează emisii sau degajări în coloana de apă.”;

| (b) | în secțiunea 4.3, după cel de-al patrulea paragraf se introduc următoarele litere:






  „(o) | dacă este cazul, locul unde sunt situate aparatele de măsurare a temperaturii și presiunii într-o rețea de transport; |
| --- | --- | --- |

(b)

în secțiunea 4.3, după cel de-al patrulea paragraf se introduc următoarele litere:

„(o)

dacă este cazul, locul unde sunt situate aparatele de măsurare a temperaturii și presiunii într-o rețea de transport;

| (p) | dacă este cazul, procedurile de prevenire, detectare și cuantificare a incidentelor de scurgere din rețelele de transport; |
| --- | --- |

(p)

dacă este cazul, procedurile de prevenire, detectare și cuantificare a incidentelor de scurgere din rețelele de transport;

| (q) | în cazul rețelelor de transport, procedurile prin care se asigură efectiv că CO2 este transferat numai către instalații care dețin o autorizație valabilă de emisie a gazelor cu efect de seră sau la care orice emisie de CO2 este efectiv monitorizată și contabilizată în concordanță cu secțiunea 5.7 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(q)

în cazul rețelelor de transport, procedurile prin care se asigură efectiv că CO2 este transferat numai către instalații care dețin o autorizație valabilă de emisie a gazelor cu efect de seră sau la care orice emisie de CO2 este efectiv monitorizată și contabilizată în concordanță cu secțiunea 5.7 din prezenta anexă;

| (r) | în caz că se transferă CO2 în conformitate cu secțiunea 5.7 din prezenta anexă, identificarea instalațiilor care primesc și care transferă. În cazul instalațiilor care dețin autorizație de emisie a gazelor cu efect de seră, se consemnează codul de identificare, după cum este definit de regulamentul elaborat în temeiul articolului 19 din Directiva 2003/87/CE; |
| --- | --- |

(r)

în caz că se transferă CO2 în conformitate cu secțiunea 5.7 din prezenta anexă, identificarea instalațiilor care primesc și care transferă. În cazul instalațiilor care dețin autorizație de emisie a gazelor cu efect de seră, se consemnează codul de identificare, după cum este definit de regulamentul elaborat în temeiul articolului 19 din Directiva 2003/87/CE;

| (s) | dacă este cazul, o descriere a sistemelor de măsurare continuă utilizate la punctele de transfer de CO2 dintre instalațiile care transferă CO2 în conformitate cu secțiunea 5.7 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(s)

dacă este cazul, o descriere a sistemelor de măsurare continuă utilizate la punctele de transfer de CO2 dintre instalațiile care transferă CO2 în conformitate cu secțiunea 5.7 din prezenta anexă;

| (t) | dacă este cazul, metodele de cuantificare a emisiilor sau a degajărilor de CO2 în coloana de apă de la potențiale scurgeri, precum și metodele aplicate și, eventual, adaptate pentru cuantificarea emisiilor sau a degajărilor efective în coloana de apă a CO2 provenit din scurgeri, după cum se precizează în anexa XVIII.”; |
| --- | --- |

(t)

dacă este cazul, metodele de cuantificare a emisiilor sau a degajărilor de CO2 în coloana de apă de la potențiale scurgeri, precum și metodele aplicate și, eventual, adaptate pentru cuantificarea emisiilor sau a degajărilor efective în coloana de apă a CO2 provenit din scurgeri, după cum se precizează în anexa XVIII.”;

| (c) | în secțiunea 4.3, al șaselea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Orice modificare substanțială a metodologiei de monitorizare incluse în planul de monitorizare este supusă aprobării autorității competente, dacă vizează:






  — | o modificare a clasificării instalației, după cum se prevede în tabelul 1; |
| --- | --- | --- |

(c)

în secțiunea 4.3, al șaselea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Orice modificare substanțială a metodologiei de monitorizare incluse în planul de monitorizare este supusă aprobării autorității competente, dacă vizează:

—

o modificare a clasificării instalației, după cum se prevede în tabelul 1;

| — | o trecere de la metoda bazată pe calcul la cea bazată pe măsurare sau invers pentru a determina emisiile; |
| --- | --- |

—

o trecere de la metoda bazată pe calcul la cea bazată pe măsurare sau invers pentru a determina emisiile;

| — | o creștere a incertitudinii datelor de activitate sau a altor parametri (dacă este cazul), care implică un nivel diferit; |
| --- | --- |

—

o creștere a incertitudinii datelor de activitate sau a altor parametri (dacă este cazul), care implică un nivel diferit;

| — | aplicarea sau adaptarea unei metode de cuantificare a emisiilor rezultate din scurgeri la siturile de stocare.” |
| --- | --- |

—

aplicarea sau adaptarea unei metode de cuantificare a emisiilor rezultate din scurgeri la siturile de stocare.”

| 4. | Secțiunea 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | în secțiunea 5.1 rubrica „Emisii de proces” ultimul paragraf, cuvintele „anexele II-XI” se înlocuiesc, în tot paragraful, prin cuvintele „anexele II-XI, XVI, XVII și XVIII”; |
| --- | --- | --- |

4.

Secțiunea 5 se modifică după cum urmează:

(a)

în secțiunea 5.1 rubrica „Emisii de proces” ultimul paragraf, cuvintele „anexele II-XI” se înlocuiesc, în tot paragraful, prin cuvintele „anexele II-XI, XVI, XVII și XVIII”;

| (b) | în secțiunea 5.2 prima teză, cuvintele „anexele II-XI și XIV-XV” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XI și XIV-XVIII”. |
| --- | --- |

(b)

în secțiunea 5.2 prima teză, cuvintele „anexele II-XI și XIV-XV” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XI și XIV-XVIII”.

| 5. | Secțiunea 5.7 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.7.   CO2 TRANSFERAT
  Cu aprobarea autorității competente, operatorul poate scădea din nivelul calculat al emisiilor instalației orice cantitate de CO2 care nu este emis de instalație, ci transferat în afara acesteia:






  — | sub formă de substanță pură sau utilizat și integrat direct în produse ori ca materie primă; sau |
| --- | --- | --- |

5.

Secțiunea 5.7 se înlocuiește cu următorul text:

„5.7.   CO2 TRANSFERAT

Cu aprobarea autorității competente, operatorul poate scădea din nivelul calculat al emisiilor instalației orice cantitate de CO2 care nu este emis de instalație, ci transferat în afara acesteia:

—

sub formă de substanță pură sau utilizat și integrat direct în produse ori ca materie primă; sau

| — | către altă instalație care deține autorizație de emisie a gazelor cu efect de seră, în caz că nu se aplică alte cerințe prevăzute în anexele XVII sau XVIII, |
| --- | --- |

—

către altă instalație care deține autorizație de emisie a gazelor cu efect de seră, în caz că nu se aplică alte cerințe prevăzute în anexele XVII sau XVIII,

cu condiția ca scăderea respectivă să se reflecte într-o reducere corespunzătoare pentru activitatea și instalația în cauză, pe care statul membru o raportează în inventarul național prezentat Secretariatului Convenției-cadru a Națiunilor Unite privind schimbările climatice. La fiecare instalație la care s-a transferat sau de la care s-a primit CO2, cantitățile respective de CO2 se raportează ca elemente informative atât în raportul anual de emisii al unității care transferă, cât și în al celei care primește.

În cazul transferului la altă instalație, instalația care primește trebuie să adauge CO2 primit la nivelul calculat al emisiilor sale, exceptând cazurile în care se aplică alte cerințe prevăzute în anexele XVII sau XVIII.

În conformitate cu articolul 21 din Directiva 2003/87/CE, statele membre trebuie să comunice Comisiei instalațiile respective care transferă și primesc CO2. În cazul transferului la o instalație care intră sub incidența directivei menționate, instalația care transferă identifică instalația care primește în raportul său anual de emisii, folosind codul de identificare al instalației care primește, după cum este definit de regulamentul elaborat în temeiul articolului 19 din directiva menționată anterior. Instalația care primește identifică instalația care transferă urmând același procedeu.

Cazurile de CO2 transferat în afara instalației pot include, printre altele:

| — | CO2 pur utilizat pentru carbonatarea băuturilor; |
| --- | --- |

—

CO2 pur utilizat pentru carbonatarea băuturilor;

| — | CO2 pur utilizat ca gheață uscată în scopuri de răcire; |
| --- | --- |

—

CO2 pur utilizat ca gheață uscată în scopuri de răcire;

| — | CO2 pur utilizat ca agent de stingere a incendiilor, ca agent refrigerent sau ca gaz de laborator; |
| --- | --- |

—

CO2 pur utilizat ca agent de stingere a incendiilor, ca agent refrigerent sau ca gaz de laborator;

| — | CO2 pur utilizat pentru dezinfestarea cerealelor; |
| --- | --- |

—

CO2 pur utilizat pentru dezinfestarea cerealelor;

| — | CO2 pur utilizat ca solvent în industria alimentară sau chimică; |
| --- | --- |

—

CO2 pur utilizat ca solvent în industria alimentară sau chimică;

| — | CO2 utilizat și integrat în produse sau materii prime în industria chimică și a celulozei (de exemplu, uree sau carbonați sub formă de precipitat); |
| --- | --- |

—

CO2 utilizat și integrat în produse sau materii prime în industria chimică și a celulozei (de exemplu, uree sau carbonați sub formă de precipitat);

| — | carbonați integrați în produsul de absorbție prin pulverizare (SDAP) rezultat din spălarea semiuscată a gazelor reziduale; |
| --- | --- |

—

carbonați integrați în produsul de absorbție prin pulverizare (SDAP) rezultat din spălarea semiuscată a gazelor reziduale;

| — | CO2 transferat la instalații de captare; |
| --- | --- |

—

CO2 transferat la instalații de captare;

| — | CO2 transferat din instalațiile de captare în rețelele de transport; |
| --- | --- |

—

CO2 transferat din instalațiile de captare în rețelele de transport;

| — | CO2 transferat din rețelele de transport în siturile de stocare. |
| --- | --- |

—

CO2 transferat din rețelele de transport în siturile de stocare.

Dacă nu se aplică alte cerințe din anexele specifice, masa de CO2 transferat anual sau de carbonat se determină cu o marjă de incertitudine maximă admisă de sub 1,5 % fie în mod direct, prin utilizarea unor debitmetre volumice sau masice ori prin cântărire, fie indirect, din masa produsului respectiv (de exemplu, carbonați sau uree), unde acest lucru este relevant și dacă este cazul.

În cazul în care cantitățile de CO2 transferat se măsoară atât la instalația care transferă, cât și la cea care primește, cantitățile de CO2 transferat, respectiv primit, trebuie să fie identice. Dacă ecartul dintre valorile măsurate se înscrie într-un interval explicabil prin marja de incertitudine a sistemelor de măsurare, valoarea pe care o trec în rapoartele lor de emisii atât instalația care transferă, cât și cea care primește este media aritmetică a celor două valori măsurate. În raportul de emisii se consemnează că această valoare a fost aliniată la valoarea celeilalte instalații care transferă, respectiv care primește. Se include și valoarea măsurată ca element informativ.

În cazul în care ecartul dintre valorile măsurate nu poate fi explicat prin marja de incertitudine a sistemelor de măsurare, operatorii instalațiilor implicate aliniază valorile măsurate prin aplicarea unor ajustări prudente (adică evitând să subestimeze emisiile). Această aliniere se verifică de către controlorii instalațiilor respective, cea care transferă și cea care primește, și se supune aprobării de către autoritatea competentă.

În cazurile în care o parte din CO2 transferat a rezultat din biomasă sau atunci când o instalație intră doar parțial sub incidența Directivei 2003/87/CE, operatorul scade doar acea fracțiune din masa de CO2 transferat care provine din combustibilii fosili și materialele utilizate în activitățile reglementate de directiva în cauză. Metodele de atribuire respective trebuie să fie prudente și se supun aprobării de către autoritatea competentă.

În cazul în care instalația care transferă aplică o metodă de măsurare, cantitatea totală de CO2 provenind din biomasă care a fost transferată/primită se raportează ca element informativ atât de către instalația care transferă, cât și de cea care primește. Instalația care primește nu este obligată să efectueze măsurători proprii în acest scop, ci doar să raporteze cantitatea de CO2 provenind din biomasă, conform măsurătorilor instalației care transferă.”

| 6. | În secțiunea 6.3 litera (c) al treilea paragraf, cuvintele „anexele II-XI” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XI și XVI, XVII și XVIII”. |
| --- | --- |

6.

În secțiunea 6.3 litera (c) al treilea paragraf, cuvintele „anexele II-XI” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XI și XVI, XVII și XVIII”.

| 7. | În secțiunea 7.1 al cincilea paragraf, cuvintele „anexele II-XI și XIV-XV” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XI și XIV-XVIII”. |
| --- | --- |

7.

În secțiunea 7.1 al cincilea paragraf, cuvintele „anexele II-XI și XIV-XV” se înlocuiesc prin cuvintele „anexele II-XI și XIV-XVIII”.

| 8. | Secțiunea 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | în paragraful al cincilea punctul 6, cuvintele „anexelor I-XI” se înlocuiesc prin cuvintele „anexelor I-XI, XVI, XVII și XVIII”; |
| --- | --- | --- |

8.

Secțiunea 8 se modifică după cum urmează:

(a)

în paragraful al cincilea punctul 6, cuvintele „anexelor I-XI” se înlocuiesc prin cuvintele „anexelor I-XI, XVI, XVII și XVIII”;

| (b) | în paragraful al cincilea se adaugă la sfârșit următorul punct:






  „10. | dacă este cazul, cantitățile de CO2 transferate la sau primite de la alte instalații, menționând codul de identificare al instalației, după cum este definit de regulamentul elaborat în temeiul articolului 19 din Directiva 2003/87/CE.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

în paragraful al cincilea se adaugă la sfârșit următorul punct:

„10.

dacă este cazul, cantitățile de CO2 transferate la sau primite de la alte instalații, menționând codul de identificare al instalației, după cum este definit de regulamentul elaborat în temeiul articolului 19 din Directiva 2003/87/CE.”;

| (c) | se adaugă un nou paragraf, al șaselea, după cum urmează:
  „La închiderea unor situri de stocare a CO2, autoritatea competentă poate permite operatorilor acestor situri să predea rapoarte de emisii într-o formă simplificată, cuprinzând minimum elementele enumerate la punctele 1 și 9, dacă autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră nu indică nicio sursă de emisie.” |
| --- | --- |

(c)

se adaugă un nou paragraf, al șaselea, după cum urmează:

„La închiderea unor situri de stocare a CO2, autoritatea competentă poate permite operatorilor acestor situri să predea rapoarte de emisii într-o formă simplificată, cuprinzând minimum elementele enumerate la punctele 1 și 9, dacă autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră nu indică nicio sursă de emisie.”

| 9. | La sfârșitul secțiunii 9 se adaugă următorul paragraf:
  „Pentru activitățile de captare, transport și stocare geologică a CO2, se păstrează următoarele informații suplimentare:






  — | dacă este cazul, documentația privind cantitatea de CO2 injectată în complexul de stocare de către instalațiile care efectuează stocarea geologică a CO2; |
| --- | --- | --- |

9.

La sfârșitul secțiunii 9 se adaugă următorul paragraf:

„Pentru activitățile de captare, transport și stocare geologică a CO2, se păstrează următoarele informații suplimentare:

—

dacă este cazul, documentația privind cantitatea de CO2 injectată în complexul de stocare de către instalațiile care efectuează stocarea geologică a CO2;

| — | dacă este cazul, datele de temperatură și presiune de la o rețea de transport, cumulate într-o manieră reprezentativă; |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, datele de temperatură și presiune de la o rețea de transport, cumulate într-o manieră reprezentativă;

| — | dacă este cazul, o copie a autorizației de stocare, inclusiv planul de monitorizare aprobat în temeiul articolului 9 din Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, o copie a autorizației de stocare, inclusiv planul de monitorizare aprobat în temeiul articolului 9 din Directiva 2009/31/CE;

| — | dacă este cazul, rapoartele prezentate în temeiul articolului 14 din Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, rapoartele prezentate în temeiul articolului 14 din Directiva 2009/31/CE;

| — | dacă este cazul, rapoartele privind rezultatele inspecțiilor efectuate în temeiul articolului 15 din Directiva 2009/31/CE; |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, rapoartele privind rezultatele inspecțiilor efectuate în temeiul articolului 15 din Directiva 2009/31/CE;

| — | dacă este cazul, documentația privind măsurile corective luate în temeiul articolului 16 din Directiva 2009/31/CE.” |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, documentația privind măsurile corective luate în temeiul articolului 16 din Directiva 2009/31/CE.”

| B. | Anexa XII se înlocuiește cu următorul text:

  „ANEXA XII

  Orientări privind determinarea prin sisteme de măsurare continuă a emisiilor sau a cantității transferate de gaze cu efect de seră

  1.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

  Dispozițiile prezentei anexe se aplică emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile reglementate prin Directiva 2003/87/CE. Emisiile pot proveni de la mai multe surse de emisie situate în aceeași instalație.
  În plus, dispozițiile prezentei anexe se aplică sistemelor de măsurare continuă folosite pentru determinarea debitelor de CO2 în conducte, în special în cazul transferului de CO2 de la o instalație la alta, de exemplu în cadrul captării, transportului și stocării geologice de CO2. În acest scop, trimiterile la emisiile menționate în secțiunile 6 și 7.2 din anexa I se interpretează ca trimiteri la cantitatea de CO2 transferat în conformitate cu secțiunea 5.7 din anexa I.
  2.   DETERMINAREA EMISIILOR DE GAZE CU EFECT DE SERĂ


  Nivelul 1

  Pentru fiecare punct de măsurare, marja totală de incertitudine în măsurarea emisiilor totale sau a debitului total de CO2 în perioada de raportare este mai mică de ± 10 %.

  Nivelul 2

  Pentru fiecare punct de măsurare, marja totală de incertitudine în măsurarea emisiilor totale sau a debitului total de CO2 în perioada de raportare este mai mică de ± 7,5 %.

  Nivelul 3

  Pentru fiecare punct de măsurare, marja totală de incertitudine în măsurarea emisiilor totale sau a debitului total de CO2 în perioada de raportare este mai mică de ± 5 %.

  Nivelul 4

  Pentru fiecare punct de măsurare, marja totală de incertitudine în măsurarea emisiilor totale sau a debitului total de CO2 în perioada de raportare este mai mică de ± 2,5 %.


  Metoda generală


  Emisia totală a unui gaz cu efect de seră (GES) de la o sursă de emisie sau cantitatea de CO2 care trece printr-un punct de măsurare în perioada de raportare se determină cu ajutorul formulei de mai jos. În cazul în care o instalație conține mai multe surse de emisie care nu pot fi măsurate împreună, ca o singură sursă, emisiile acestor surse se măsoară separat și se adaugă la cantitatea totală din gazul respectiv emisă de toată instalația pe perioada de raportare.



  Concentrația-GES și debitul de gaze reziduale se determină conform dispozițiilor din anexa I secțiunea 6. Pentru măsurarea CO2 transferat prin conducte, se aplică dispozițiile din anexa I secțiunea 6, considerând punctul de măsurare ca și cum ar fi o sursă de emisie. Pentru astfel de puncte de măsurare nu este necesar calculul de coroborare prevăzut în secțiunea 6.3 litera (c).


  Concentrația GES


  Concentrația GES în gazul rezidual se determină prin măsurare continuă într-un punct reprezentativ. Concentrația GES se poate măsura prin două metode:
  METODA A
  Se măsoară direct concentrația GES.
  METODA B
  Când concentrațiile GES sunt foarte ridicate, cum este cazul în rețelele de transport, se poate măsura concentrația GES cu ajutorul bilanțului masic, ținând seama de concentrațiile măsurate ale tuturor celorlalte componente din fluxul de gaz, după cum sunt indicate în planul de monitorizare al instalației:





  Debitul gazelor reziduale


  Debitul gazelor reziduale se poate determina utilizând una dintre următoarele metode.
  METODA A
  Debitul gazelor reziduale Qe
  se calculează prin metoda bilanțului masic, luând în calcul toți parametrii semnificativi precum masele materialelor de intrare, debitul aerului de intrare, randamentul procesului, iar în ceea ce privește ieșirea, produsul realizat, concentrația de O2, precum și concentrațiile de SO2 și NOx.
  Metoda specifică de calcul trebuie aprobată de autoritatea competentă în cadrul evaluării planului de monitorizare și a metodologiei de monitorizare aferente.
  METODA B
  Debitul gazelor reziduale Qe
  se determină prin măsurarea continuă a debitului într-un punct reprezentativ.” |
| --- | --- |

B.

Anexa XII se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA XII

Orientări privind determinarea prin sisteme de măsurare continuă a emisiilor sau a cantității transferate de gaze cu efect de seră

1.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

Dispozițiile prezentei anexe se aplică emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile reglementate prin Directiva 2003/87/CE. Emisiile pot proveni de la mai multe surse de emisie situate în aceeași instalație.

În plus, dispozițiile prezentei anexe se aplică sistemelor de măsurare continuă folosite pentru determinarea debitelor de CO2 în conducte, în special în cazul transferului de CO2 de la o instalație la alta, de exemplu în cadrul captării, transportului și stocării geologice de CO2. În acest scop, trimiterile la emisiile menționate în secțiunile 6 și 7.2 din anexa I se interpretează ca trimiteri la cantitatea de CO2 transferat în conformitate cu secțiunea 5.7 din anexa I.

2.   DETERMINAREA EMISIILOR DE GAZE CU EFECT DE SERĂ

Nivelul 1

Pentru fiecare punct de măsurare, marja totală de incertitudine în măsurarea emisiilor totale sau a debitului total de CO2 în perioada de raportare este mai mică de ± 10 %.

Nivelul 2

Pentru fiecare punct de măsurare, marja totală de incertitudine în măsurarea emisiilor totale sau a debitului total de CO2 în perioada de raportare este mai mică de ± 7,5 %.

Nivelul 3

Pentru fiecare punct de măsurare, marja totală de incertitudine în măsurarea emisiilor totale sau a debitului total de CO2 în perioada de raportare este mai mică de ± 5 %.

Nivelul 4

Pentru fiecare punct de măsurare, marja totală de incertitudine în măsurarea emisiilor totale sau a debitului total de CO2 în perioada de raportare este mai mică de ± 2,5 %.

Metoda generală

Emisia totală a unui gaz cu efect de seră (GES) de la o sursă de emisie sau cantitatea de CO2 care trece printr-un punct de măsurare în perioada de raportare se determină cu ajutorul formulei de mai jos. În cazul în care o instalație conține mai multe surse de emisie care nu pot fi măsurate împreună, ca o singură sursă, emisiile acestor surse se măsoară separat și se adaugă la cantitatea totală din gazul respectiv emisă de toată instalația pe perioada de raportare.

Formula

Concentrația-GES și debitul de gaze reziduale se determină conform dispozițiilor din anexa I secțiunea 6. Pentru măsurarea CO2 transferat prin conducte, se aplică dispozițiile din anexa I secțiunea 6, considerând punctul de măsurare ca și cum ar fi o sursă de emisie. Pentru astfel de puncte de măsurare nu este necesar calculul de coroborare prevăzut în secțiunea 6.3 litera (c).

Concentrația GES

Concentrația GES în gazul rezidual se determină prin măsurare continuă într-un punct reprezentativ. Concentrația GES se poate măsura prin două metode:

METODA A

Se măsoară direct concentrația GES.

METODA B

Când concentrațiile GES sunt foarte ridicate, cum este cazul în rețelele de transport, se poate măsura concentrația GES cu ajutorul bilanțului masic, ținând seama de concentrațiile măsurate ale tuturor celorlalte componente din fluxul de gaz, după cum sunt indicate în planul de monitorizare al instalației:

Formula

Debitul gazelor reziduale

Debitul gazelor reziduale se poate determina utilizând una dintre următoarele metode.

METODA A

Debitul gazelor reziduale Qe
  se calculează prin metoda bilanțului masic, luând în calcul toți parametrii semnificativi precum masele materialelor de intrare, debitul aerului de intrare, randamentul procesului, iar în ceea ce privește ieșirea, produsul realizat, concentrația de O2, precum și concentrațiile de SO2 și NOx.

Metoda specifică de calcul trebuie aprobată de autoritatea competentă în cadrul evaluării planului de monitorizare și a metodologiei de monitorizare aferente.

METODA B

Debitul gazelor reziduale Qe
  se determină prin măsurarea continuă a debitului într-un punct reprezentativ.”

| C. | Se adaugă anexa XVI după cum urmează:

  „ANEXA XVI

  Orientări specifice privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile de captare a CO2 în vederea transportului și a stocării sale geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului

  1.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

  Orientările specifice din prezenta anexă se aplică monitorizării emisiilor rezultate din activitățile de captare a CO2.
  Captarea CO2 se poate efectua fie de către instalații concepute special în acest scop care primesc CO2 prin transfer de la alte instalații, fie de către instalații care desfășoară activitățile din care rezultă dioxidul de carbon care se captează pe baza aceleiași autorizații de emisie a gazelor cu efect de seră. Autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră cuprinde toate părțile instalației implicate în captarea CO2, stocarea intermediară a acestuia și transferul său într-o rețea de transport a CO2 sau într-un sit de stocare geologică. În cazul în care instalația efectuează și alte activități care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, emisiile provenind din aceste activități se monitorizează în conformitate cu anexele corespunzătoare la prezentele orientări.
  2.   EMISII REZULTATE DIN ACTIVITĂȚILE DE CAPTARE A CO2


  În operațiile de captare a CO2, sursele de emisie a CO2 pot fi:






  — | CO2 transferat la instalația de captare; |
| --- | --- | --- |

C.

Se adaugă anexa XVI după cum urmează:

„ANEXA XVI

Orientări specifice privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile de captare a CO2 în vederea transportului și a stocării sale geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului

1.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

Orientările specifice din prezenta anexă se aplică monitorizării emisiilor rezultate din activitățile de captare a CO2.

Captarea CO2 se poate efectua fie de către instalații concepute special în acest scop care primesc CO2 prin transfer de la alte instalații, fie de către instalații care desfășoară activitățile din care rezultă dioxidul de carbon care se captează pe baza aceleiași autorizații de emisie a gazelor cu efect de seră. Autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră cuprinde toate părțile instalației implicate în captarea CO2, stocarea intermediară a acestuia și transferul său într-o rețea de transport a CO2 sau într-un sit de stocare geologică. În cazul în care instalația efectuează și alte activități care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, emisiile provenind din aceste activități se monitorizează în conformitate cu anexele corespunzătoare la prezentele orientări.

2.   EMISII REZULTATE DIN ACTIVITĂȚILE DE CAPTARE A CO2

În operațiile de captare a CO2, sursele de emisie a CO2 pot fi:

—

CO2 transferat la instalația de captare;

| — | arderea și alte activități aferente ale instalației (legate de captare), de exemplu utilizarea de combustibil și de materiale de intrare. |
| --- | --- |

—

arderea și alte activități aferente ale instalației (legate de captare), de exemplu utilizarea de combustibil și de materiale de intrare.

3.   CUANTIFICAREA CANTITĂȚILOR DE CO2 TRANSFERAT ȘI EMIS

3.1.   CUANTIFICAREA LA NIVELUL INSTALAȚIEI

Emisiile se calculează utilizând un bilanț masic complet, ținând seama de posibilele emisii de CO2 de la toate procesele din instalație care sunt relevante sub aspectul emisiilor, precum și de cantitatea de CO2 captat și transferat în rețeaua de transport.

Emisiile instalației se calculează cu ajutorul formulei:

Einstalație captare
  = Tintrare
   + Efără captare
  – Tpentru stocare

unde:

| Einstalație captare | = | totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale instalației de captare |
| --- | --- | --- |
| Tintrare | = | cantitatea de CO2 transferată la instalația de captare, determinată conform dispozițiilor din anexa XII și din anexa I secțiunea 5.7. Dacă operatorul poate demonstra într-o măsură satisfăcătoare pentru autoritatea competentă că totalul emisiilor de CO2 din instalația emițătoare sunt transferate la instalația de captare, autoritatea competentă poate permite operatorului să folosească emisiile de la instalația emițătoare, determinate în conformitate cu anexele I-XII, în loc să utilizeze CEMS. |
| Efără captare | = | emisiile instalației în cazul în care nu s-ar capta CO2, adică suma emisiilor provenite de la toate celelalte activități ale instalației, monitorizate în conformitate cu anexele respective; |
| Tpentru stocare | = | cantitatea de CO2 transferată într-o rețea de transport sau într-un sit de stocare, determinată conform dispozițiilor din anexa XII și din anexa I secțiunea 5.7. |

Einstalație captare

=

totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale instalației de captare

Tintrare

=

cantitatea de CO2 transferată la instalația de captare, determinată conform dispozițiilor din anexa XII și din anexa I secțiunea 5.7. Dacă operatorul poate demonstra într-o măsură satisfăcătoare pentru autoritatea competentă că totalul emisiilor de CO2 din instalația emițătoare sunt transferate la instalația de captare, autoritatea competentă poate permite operatorului să folosească emisiile de la instalația emițătoare, determinate în conformitate cu anexele I-XII, în loc să utilizeze CEMS.

Efără captare

=

emisiile instalației în cazul în care nu s-ar capta CO2, adică suma emisiilor provenite de la toate celelalte activități ale instalației, monitorizate în conformitate cu anexele respective;

Tpentru stocare

=

cantitatea de CO2 transferată într-o rețea de transport sau într-un sit de stocare, determinată conform dispozițiilor din anexa XII și din anexa I secțiunea 5.7.

În cazul în care CO2 este captat de însăși instalația de la care provine, Tintrare este zero.

În cazul instalațiilor de captare independente, Efără captare reprezintă cantitatea emisiilor provenite de la surse precum emisiile de ardere de la turbine, compresoare, încălzitoare, altele decât CO2 transferat în instalație în vederea captării. Aceste emisii se pot determina prin calcul sau prin măsurare în conformitate cu dispozițiile anexei specifice corespunzătoare.

În cazul instalațiilor de captare independente, instalația care transferă CO2 la instalația de captare scade cantitatea Tintrare din propriile sale emisii.

3.2.   DETERMINAREA CO2 TRANSFERAT

Cantitatea de CO2 transferat din și în instalația de captare se determină conform dispozițiilor din anexa I secțiunea 5.7 cu ajutorul CEMS utilizate în conformitate cu anexa XII. Se aplică cel puțin nivelul 4, după cum este definit în anexa XII. Se poate utiliza nivelul imediat inferior pentru o sursă de emisie, numai dacă se dovedește într-o măsură satisfăcătoare pentru autoritatea competentă că atingerea nivelului 4 nu este realizabilă din punct de vedere tehnic pentru sursa în cauză.”

| D. | Se adaugă următoarea anexă XVII:

  „ANEXA XVII

  Orientări specifice privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din transportul CO2 prin conducte în vederea stocării geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE

  1.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

  Limitele monitorizării și raportării emisiilor rezultate din transportul CO2 prin conducte sunt stabilite în autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră a rețelei de transport, inclusiv toate instalațiile conectate funcțional la rețeaua de transport, cum ar fi stațiile de compresoare booster și încălzitoarele. Fiecare rețea de transport are minimum un punct inițial și un punct final, conectat fiecare la alte instalații care efectuează una sau mai multe dintre activitățile de captare, transport și stocare geologică de CO2. Punctul inițial și cel final pot cuprinde bifurcații ale rețelei de transport și frontiere naționale. Punctul inițial și cel final, precum și instalațiile de care sunt legate sunt stabilite în autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră.
  2.   CUANTIFICAREA EMISIILOR DE CO2


  În cursul transportului de CO2 prin conducte, posibilele surse de emisii de CO2 includ:






  — | arderea și alte procese care au loc în instalațiile legate funcțional de rețeaua de transport, de exemplu stațiile de compresoare booster; |
| --- | --- | --- |

D.

Se adaugă următoarea anexă XVII:

„ANEXA XVII

Orientări specifice privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din transportul CO2 prin conducte în vederea stocării geologice într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE

1.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

Limitele monitorizării și raportării emisiilor rezultate din transportul CO2 prin conducte sunt stabilite în autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră a rețelei de transport, inclusiv toate instalațiile conectate funcțional la rețeaua de transport, cum ar fi stațiile de compresoare booster și încălzitoarele. Fiecare rețea de transport are minimum un punct inițial și un punct final, conectat fiecare la alte instalații care efectuează una sau mai multe dintre activitățile de captare, transport și stocare geologică de CO2. Punctul inițial și cel final pot cuprinde bifurcații ale rețelei de transport și frontiere naționale. Punctul inițial și cel final, precum și instalațiile de care sunt legate sunt stabilite în autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră.

2.   CUANTIFICAREA EMISIILOR DE CO2

În cursul transportului de CO2 prin conducte, posibilele surse de emisii de CO2 includ:

—

arderea și alte procese care au loc în instalațiile legate funcțional de rețeaua de transport, de exemplu stațiile de compresoare booster;

| — | emisiile fugitive din rețeaua de transport; |
| --- | --- |

—

emisiile fugitive din rețeaua de transport;

| — | emisiile evacuate din rețeaua de transport; |
| --- | --- |

—

emisiile evacuate din rețeaua de transport;

| — | emisiile datorate unor scurgeri incidentale din rețeaua de transport. |
| --- | --- |

—

emisiile datorate unor scurgeri incidentale din rețeaua de transport.

Rețelele de transport care utilizează metoda B de mai jos nu adaugă la nivelul calculat al emisiilor proprii cantitățile de CO2 primite de la alte instalații SCE și nu scad din nivelul calculat al emisiilor proprii cantitățile de CO2 pe care le transferă la alte instalații SCE.

2.1.   METODE DE CUANTIFICARE

Operatorii rețelelor de transport pot opta pentru una dintre următoarele metode:

METODA A

Emisiile rețelei de transport se determină cu ajutorul bilanțului masic, utilizând formula:

Formula

unde:

| Emisii | = | totalul emisiilor de CO2 din rețeaua de transport [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| Eactivitate proprie | = | emisii rezultate din activitatea proprie a rețelei de transport (adică emisii care nu provin de la CO2 transportat), de exemplu din folosirea combustibilului la stațiile de compresoare booster, monitorizate în conformitate cu anexele corespunzătoare din prezentele orientări; |
| TINTRARE, I | = | cantitatea de CO2 transferat în rețeaua de transport prin punctul de intrare i, determinată conform dispozițiilor din anexa XII și din anexa I secțiunea 5.7; |
| TIEȘIRE, j | = | cantitatea de CO2 transferat din rețeaua de transport prin punctul de ieșire j, determinată conform dispozițiilor din anexa XII și din anexa I secțiunea 5.7. |

Emisii

=

totalul emisiilor de CO2 din rețeaua de transport [t CO2];

Eactivitate proprie

=

emisii rezultate din activitatea proprie a rețelei de transport (adică emisii care nu provin de la CO2 transportat), de exemplu din folosirea combustibilului la stațiile de compresoare booster, monitorizate în conformitate cu anexele corespunzătoare din prezentele orientări;

TINTRARE, I

=

cantitatea de CO2 transferat în rețeaua de transport prin punctul de intrare i, determinată conform dispozițiilor din anexa XII și din anexa I secțiunea 5.7;

TIEȘIRE, j

=

cantitatea de CO2 transferat din rețeaua de transport prin punctul de ieșire j, determinată conform dispozițiilor din anexa XII și din anexa I secțiunea 5.7.

METODA B

Emisiile se calculează cu ajutorul formulei de mai jos, ținând seama de posibilele emisii de CO2 de la toate procesele din instalație relevante sub aspectul emisiilor, precum și de cantitatea de CO2 captat și transferat în rețeaua de transport:

Emisii [t CO2] = CO2 fugitiv + CO2 evacuat + CO2 scurgeri incidentale + CO2 instalații

unde:

| Emisii | = | totalul emisiilor de CO2 din rețeaua de transport [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| CO2 fugitiv | = | cantitatea emisiilor fugitive [t CO2] din CO2 transportat prin rețeaua de transport, inclusiv de la etanșări, supape, stații de compresoare intermediare și instalații de stocare intermediare; |
| CO2 evacuat | = | cantitatea emisiilor evacuate [t CO2] din CO2 transportat prin rețeaua de transport; |
| CO2 scurgeri incidentale | = | cantitatea de CO2 [t CO2] transportat prin rețeaua de transport care este emisă ca urmare a deficiențelor survenite la una sau mai multe componente ale rețelei de transport; |
| CO2 instalații | = | cantitatea de CO2 [t CO2] rezultat din ardere sau din alte procese legate funcțional de transportul prin conducte în cadrul rețelei de transport, monitorizată în conformitate cu anexele corespunzătoare din prezentele orientări. |

Emisii

=

totalul emisiilor de CO2 din rețeaua de transport [t CO2];

CO2 fugitiv

=

cantitatea emisiilor fugitive [t CO2] din CO2 transportat prin rețeaua de transport, inclusiv de la etanșări, supape, stații de compresoare intermediare și instalații de stocare intermediare;

CO2 evacuat

=

cantitatea emisiilor evacuate [t CO2] din CO2 transportat prin rețeaua de transport;

CO2 scurgeri incidentale

=

cantitatea de CO2 [t CO2] transportat prin rețeaua de transport care este emisă ca urmare a deficiențelor survenite la una sau mai multe componente ale rețelei de transport;

CO2 instalații

=

cantitatea de CO2 [t CO2] rezultat din ardere sau din alte procese legate funcțional de transportul prin conducte în cadrul rețelei de transport, monitorizată în conformitate cu anexele corespunzătoare din prezentele orientări.

2.2.   CERINȚE PRIVIND CUANTIFICAREA

Atunci când optează pentru metoda A sau metoda B, operatorul trebuie să demonstreze autorității competente că metodologia aleasă conduce la rezultate mai fiabile și cu o marjă de incertitudine mai mică pe totalul emisiilor, utilizează cel mai înalt nivel de tehnologie și de cunoștințe disponibil la momentul solicitării autorizației de emisie a gazelor cu efect de seră și nu implică costuri excesive. Dacă optează pentru metoda B, operatorul trebuie să demonstreze într-o măsură satisfăcătoare pentru autoritatea competentă că marja totală de incertitudine în ceea ce privește nivelul anual al emisiilor de gaze cu efect de seră din rețeaua sa de transport nu depășește 7,5 %.

2.2.1.   CERINȚE SPECIALE PENTRU METODA A

Cantitatea de CO2 transferat din și în rețeaua de transport se determină conform dispozițiilor din anexa I secțiunea 5.7 cu ajutorul CEMS utilizate în conformitate cu anexa XII. Se aplică minimum nivelul 4 definit în anexa XII. Se poate utiliza nivelul imediat inferior pentru o sursă de emisie numai dacă se dovedește într-o măsură satisfăcătoare pentru autoritatea competentă că atingerea nivelului 4 nu este realizabilă din punct de vedere tehnic pentru sursa în cauză.

2.2.2.   CERINȚE SPECIALE PENTRU METODA B

2.2.2.1.   Emisii de ardere

Emisiile de ardere care pot rezulta din utilizarea combustibilului se monitorizează în conformitate cu anexa II.

2.2.2.2.   Emisii fugitive din rețeaua de transport

Emisiile fugitive cuprind emisiile provenind de la următoarele tipuri de echipamente:

| — | etanșări; |
| --- | --- |

—

etanșări;

| — | aparate de măsură; |
| --- | --- |

—

aparate de măsură;

| — | supape; |
| --- | --- |

—

supape;

| — | stații de compresoare intermediare; |
| --- | --- |

—

stații de compresoare intermediare;

| — | instalații de stocare intermediare. |
| --- | --- |

—

instalații de stocare intermediare.

La începutul funcționării rețelei, cel târziu până la sfârșitul primului an de raportare de când rețeaua este în funcțiune, operatorul determină factorii de emisie medii, FE (exprimați în gCO2/unitate de timp), per articol de echipament/situație în care sunt posibile emisii fugitive. Operatorul revizuiește acești factori cel puțin o dată la cinci ani, ținând seama de cele mai avansate tehnici disponibile în domeniu.

Emisiile totale se calculează înmulțind numărul articolelor de echipament din fiecare categorie cu factorul de emisie și adunând rezultatele obținute pe categorii, după cum se vede din ecuația de mai jos:

Formula

Numărul de situații este numărul articolelor din echipamentul dat per categorie, înmulțit cu numărul de unități de timp pe an.

2.2.2.3.   Emisii din scurgerile incidentale

Operatorul rețelei de transport dovedește integritatea rețelei cu ajutorul unor date reprezentative de presiune și temperatură (în spațiu și timp). Dacă datele indică producerea unei scurgeri, operatorul calculează cantitatea de CO2 care s-a scurs, folosind o metodologie adecvată, descrisă în planul de monitorizare, pe baza orientărilor privind cele mai bune practici industriale, de exemplu utilizând diferențele de temperatură și presiune înregistrate, comparativ cu valorile medii de temperatură și presiune în condiții de integritate a rețelei.

2.2.2.4.   Emisii evacuate

Operatorul include în planul de monitorizare o analiză privind situațiile în care pot apărea emisii evacuate, inclusiv din motive de avarie sau de întreținere, și furnizează o metodologie adecvată și documentată pentru calcularea cantității de CO2 evacuat, pe baza orientărilor privind cele mai bune practici industriale.

2.2.2.5.   Validarea rezultatelor calculelor pentru emisiile fugitive și emisiile provenind din scurgeri

Dat fiind că monitorizarea CO2 transferat în și din rețeaua de transport se efectuează oricum din motive comerciale, operatorul rețelei de transport utilizează, cel puțin o dată pe an, metoda A pentru validarea rezultatelor obținute prin metoda B. În acest scop, se pot utiliza pentru măsurarea CO2 transferat niveluri mai scăzute, după cum sunt definite în anexa XII.”

| E. | Se adaugă anexa XVIII după cum urmează:

  „ANEXA XVIII

  Orientări specifice privind stocarea geologică a CO2 într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE

  1.   LIMITE

  Limitele de monitorizare și de raportare a emisiilor rezultate din stocarea geologică a CO2 sunt specifice pentru fiecare sit și se bazează pe delimitarea sitului de stocare și a complexului de stocare, după cum este precizată în autorizație în conformitate cu Directiva 2009/31/CE. Toate sursele de emisie din cadrul instalației de injectare a CO2 sunt incluse în autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră. Acolo unde se detectează scurgeri din complexul de stocare care duc la emisii sau la degajări de CO2 în coloana de apă, aceste scurgeri se includ ca surse de emisie pentru instalația respectivă până când se iau măsuri corective în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2009/31/CE și nu se mai detectează emisii sau degajări în coloana de apă de la scurgerile respective.
  2.   DETERMINAREA EMISIILOR DE CO2


  Posibilele surse de emisie a CO2 din stocarea sa geologică sunt:






  — | utilizarea combustibilului la stațiile de compresoare booster și în alte activități de ardere, cum ar fi la centralele electrice de pe amplasament; |
| --- | --- | --- |

E.

Se adaugă anexa XVIII după cum urmează:

„ANEXA XVIII

Orientări specifice privind stocarea geologică a CO2 într-un sit de stocare autorizat prin Directiva 2009/31/CE

1.   LIMITE

Limitele de monitorizare și de raportare a emisiilor rezultate din stocarea geologică a CO2 sunt specifice pentru fiecare sit și se bazează pe delimitarea sitului de stocare și a complexului de stocare, după cum este precizată în autorizație în conformitate cu Directiva 2009/31/CE. Toate sursele de emisie din cadrul instalației de injectare a CO2 sunt incluse în autorizația de emisie a gazelor cu efect de seră. Acolo unde se detectează scurgeri din complexul de stocare care duc la emisii sau la degajări de CO2 în coloana de apă, aceste scurgeri se includ ca surse de emisie pentru instalația respectivă până când se iau măsuri corective în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2009/31/CE și nu se mai detectează emisii sau degajări în coloana de apă de la scurgerile respective.

2.   DETERMINAREA EMISIILOR DE CO2

Posibilele surse de emisie a CO2 din stocarea sa geologică sunt:

—

utilizarea combustibilului la stațiile de compresoare booster și în alte activități de ardere, cum ar fi la centralele electrice de pe amplasament;

| — | evacuarea la injectare sau în cadrul operațiilor de recuperare intensificată a hidrocarburilor; |
| --- | --- |

—

evacuarea la injectare sau în cadrul operațiilor de recuperare intensificată a hidrocarburilor;

| — | emisiile fugitive la injectare; |
| --- | --- |

—

emisiile fugitive la injectare;

| — | CO2 degajat în cadrul operațiilor de recuperare intensificată a hidrocarburilor; |
| --- | --- |

—

CO2 degajat în cadrul operațiilor de recuperare intensificată a hidrocarburilor;

| — | scurgerile. |
| --- | --- |

—

scurgerile.

Siturile de stocare nu adaugă la nivelul calculat al emisiilor proprii cantitățile de CO2 primite de la alte instalații și nu scad din nivelul calculat al emisiilor proprii cantitățile de CO2 pe care le transferă altor instalații sau pe care le stochează geologic pe propriul sit.

2.1.   EMISII REZULTATE DIN UTILIZAREA COMBUSTIBILULUI

Emisiile de ardere rezultate din activități supraterane se determină în conformitate cu anexa II.

2.2.   EMISII EVACUATE ȘI FUGITIVE REZULTATE DIN INJECTARE

Emisiile provenind din evacuare și emisiile fugitive se determină cu ajutorul formulei:

CO2 emis [t CO2] = V CO2 [t CO2] + F CO2 [t CO2]

unde:

V CO2
  = cantitatea de CO2 evacuat

F CO2
  = cantitatea de CO2 din emisiile fugitive

V CO2 se determină cu ajutorul CEMS, conform anexei XII la prezentele orientări. Dacă aplicarea CEMS ar duce la costuri exagerate, operatorul poate include în planul de monitorizare o metodologie adecvată, bazată pe cele mai bune practici industriale, pentru care trebuie să obțină aprobarea autorității competente.

F CO2 se consideră ca fiind o singură sursă, în sensul că dispozițiile privind incertitudinea, cuprinse în anexa XII și în anexa I secțiunea 6.2, se aplică la valoarea totală și nu la punctele de emisie individuale. Operatorul include în planul de monitorizare o analiză privind posibilele surse de emisii fugitive și prezintă o metodologie documentată corespunzător de calculare sau de măsurare a cantității F CO2, pe baza orientărilor privind cele mai bune practici industriale. Pentru determinarea F CO2, se pot utiliza datele colectate în temeiul articolului 13 și al anexei II secțiunea 1.1 literele (e)-(h) din Directiva 2009/31/CE în ceea ce privește instalația de injectare, în cazul în care sunt în conformitate cu cerințele din prezentele orientări.

2.3.   EMISII EVACUATE ȘI FUGITIVE REZULTATE DIN OPERAȚIILE DE RECUPERARE INTENSIFICATĂ A HIDROCARBURILOR

Combinația dintre recuperarea intensificată a hidrocarburilor (RIH) și stocarea geologică a CO2 este susceptibilă să genereze un flux suplimentar de emisii, și anume prin eliberarea de CO2 odată cu hidrocarburile produse. Printre sursele suplimentare de emisie din cadrul operațiilor de recuperare intensificată a hidrocarburilor se numără:

| — | separatoarele petrol-gaz și instalațiile de recirculare a gazelor, unde se pot produce emisii fugitive de CO2; |
| --- | --- |

—

separatoarele petrol-gaz și instalațiile de recirculare a gazelor, unde se pot produce emisii fugitive de CO2;

| — | facla, unde pot apărea emisii ca urmare a folosirii sistemelor de purjare pozitivă continuă și în timpul depresurizării instalației de producție a hidrocarburilor; |
| --- | --- |

—

facla, unde pot apărea emisii ca urmare a folosirii sistemelor de purjare pozitivă continuă și în timpul depresurizării instalației de producție a hidrocarburilor;

| — | sistemul de purjare a CO2, pentru a se evita stingerea faclei datorită concentrațiilor ridicate de CO2. |
| --- | --- |

—

sistemul de purjare a CO2, pentru a se evita stingerea faclei datorită concentrațiilor ridicate de CO2.

Toate emisiile fugitive se redirecționează, de obicei, printr-un sistem de reținere a gazelor fie spre faclă, fie spre sistemul de purjare a CO2. Toate emisiile fugitive sau evacuările de CO2 de acest tip, de exemplu de la sistemul de purjare a CO2, se determină conform indicațiilor din secțiunea 2.2 din prezenta anexă.

Emisiile de la faclă se determină în concordanță cu anexa II, ținând seama de posibilitatea prezenței de CO2 inerent în gazul de faclă.

3.   SCURGERILE DIN COMPLEXUL DE STOCARE

Monitorizarea se declanșează în cazul în care o scurgere duce la emisii sau la degajări în coloana de apă. Emisiile care rezultă dintr-o degajare de CO2 în coloana de apă sunt considerate egale cu cantitatea degajată în coloana de apă.

Emisiile sau degajările în coloana de apă provenind de la o scurgere sunt monitorizate până când se iau măsuri corective în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2009/31/CE și nu se mai detectează emisii sau degajări în coloana de apă.

Emisiile și degajările în coloana de apă se cuantifică după cum urmează:

Formula

unde:

| S CO2 | = | masa de CO2 emisă sau degajată per zi calendaristică datorită scurgerii. Aceasta se obține, pentru fiecare zi calendaristică în care se monitorizează scurgerea, calculând masa medie care se scurge pe oră [t CO2/h] și înmulțind cu 24. Masa care se scurge pe oră se determină conform prevederilor din planul de monitorizare aprobat pentru situl de stocare și pentru scurgere. Pentru fiecare zi calendaristică dinainte de începerea monitorizării, masa care s-a scurs pe zi se consideră egală cu masa care se scurge în prima zi de monitorizare. |
| --- | --- | --- |
| Tinițial | = | cea mai recentă dintre următoarele date






  (a) | ultima dată la care nu s-au raportat emisii sau degajări în coloana de apă de la sursa în cauză; |

S CO2

=

masa de CO2 emisă sau degajată per zi calendaristică datorită scurgerii. Aceasta se obține, pentru fiecare zi calendaristică în care se monitorizează scurgerea, calculând masa medie care se scurge pe oră [t CO2/h] și înmulțind cu 24. Masa care se scurge pe oră se determină conform prevederilor din planul de monitorizare aprobat pentru situl de stocare și pentru scurgere. Pentru fiecare zi calendaristică dinainte de începerea monitorizării, masa care s-a scurs pe zi se consideră egală cu masa care se scurge în prima zi de monitorizare.

Tinițial

=

cea mai recentă dintre următoarele date

(a)

ultima dată la care nu s-au raportat emisii sau degajări în coloana de apă de la sursa în cauză;

| (b) | data la care a început injectarea CO2; |
| --- | --- |

(b)

data la care a început injectarea CO2;

| (c) | altă dată, în măsura în care se poate demonstra de o manieră satisfăcătoare pentru autoritatea competentă că emisia sau degajarea în coloana de apă nu putea să fi început mai devreme de această dată. |
| --- | --- |

(c)

altă dată, în măsura în care se poate demonstra de o manieră satisfăcătoare pentru autoritatea competentă că emisia sau degajarea în coloana de apă nu putea să fi început mai devreme de această dată.

Tfinal

=

data la care, după luarea măsurilor corective în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2009/31/CE, nu se mai pot detecta emisii sau degajări în coloana de apă.

Se pot aplica și alte metode de cuantificare a emisiilor sau a degajărilor în coloana de apă provenind de la scurgeri, cu condiția să fie aprobate de autoritatea competentă pe considerentul că asigură o precizie mai mare decât metoda de mai sus.

Cantitatea emisiilor provenind de la scurgeri din complexul de stocare se cuantifică pentru fiecare incident de scurgere cu o marjă totală de incertitudine pe perioada de raportare de ± 7,5 %. În cazul în care marja totală de incertitudine a metodei de cuantificare aplicate este mai mare de ± 7,5 %, se aplică următoarea corecție:

CO2, raportat [t CO2] = CO2, cuantificat [t CO2] × (1 + (Incertitudinesistem [%]/100) – 0,075)

unde:

| CO2, raportat | : | cantitatea de CO2 care urmează să fie consemnată în raportul anual de emisii pentru incidentul de scurgere respectiv; |
| --- | --- | --- |
| CO2, cuantificat | : | cantitatea de CO2 determinată prin metoda de cuantificare utilizată pentru incidentul de scurgere respectiv; |
| Incertitudinesistem | : | nivelul de incertitudine asociat metodei de cuantificare utilizate pentru incidentul de scurgere respectiv, determinat conform indicațiilor din secțiunea 7 a anexei I la prezentele orientări.” |

CO2, raportat

:

cantitatea de CO2 care urmează să fie consemnată în raportul anual de emisii pentru incidentul de scurgere respectiv;

CO2, cuantificat

:

cantitatea de CO2 determinată prin metoda de cuantificare utilizată pentru incidentul de scurgere respectiv;

Incertitudinesistem

:

nivelul de incertitudine asociat metodei de cuantificare utilizate pentru incidentul de scurgere respectiv, determinat conform indicațiilor din secțiunea 7 a anexei I la prezentele orientări.”

---

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/48

---

DECIZIA COMISIEI

din 18 iunie 2010

referitoare la măsurile de protecție cu privire la anemia infecțioasă ecvină în România

[notificată cu numărul C(2010) 3767]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/346/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Anemia infecțioasă ecvină („AIE”) este o boală virală care afectează doar animalele din familia ecvideelor. Perioada normală de incubație este între una și trei săptămâni, dar poate avea o durată de trei luni. Ecvideele contaminate rămân purtătoare ale infecției pe toată durata vieții lor, putând contamina și alte ecvidee. Contaminarea cu AIE tinde să devină asimptomatică în cazul în care crizele clinice acute ale viremiei nu provoacă moartea animalului, iar probabilitatea transmiterii crește astfel în mod substanțial. Transmiterea locală a bolii se face prin transferul de sânge de la un animal infectat din specia ecvină prin procesul întrerupt de hrănire a muștelor-de-cal hematofage și prin infecția intrauterină a fătului. Modalitatea principală de răspândire a bolii pe distanțe mari este circulația animalelor infectate, a materialului seminal, a ovulelor și a embrionilor acestora, precum și utilizarea acelor infectate sau a transfuziei produselor din sânge care conțin virusul. |
| --- | --- |

(1)

Anemia infecțioasă ecvină („AIE”) este o boală virală care afectează doar animalele din familia ecvideelor. Perioada normală de incubație este între una și trei săptămâni, dar poate avea o durată de trei luni. Ecvideele contaminate rămân purtătoare ale infecției pe toată durata vieții lor, putând contamina și alte ecvidee. Contaminarea cu AIE tinde să devină asimptomatică în cazul în care crizele clinice acute ale viremiei nu provoacă moartea animalului, iar probabilitatea transmiterii crește astfel în mod substanțial. Transmiterea locală a bolii se face prin transferul de sânge de la un animal infectat din specia ecvină prin procesul întrerupt de hrănire a muștelor-de-cal hematofage și prin infecția intrauterină a fătului. Modalitatea principală de răspândire a bolii pe distanțe mari este circulația animalelor infectate, a materialului seminal, a ovulelor și a embrionilor acestora, precum și utilizarea acelor infectate sau a transfuziei produselor din sânge care conțin virusul.

| (2) | AIE este o boală cu declarare obligatorie, în conformitate cu anexa A la Directiva 90/426/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe (2). În plus, Directiva 82/894/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1982 privind notificarea maladiilor la animale în cadrul Comunității (3) prevede că focarele de AIE se semnalează Comisiei și celorlalte state membre prin intermediul Sistemului de notificare a bolilor animalelor („ADNS”). |
| --- | --- |

(2)

AIE este o boală cu declarare obligatorie, în conformitate cu anexa A la Directiva 90/426/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe (2). În plus, Directiva 82/894/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1982 privind notificarea maladiilor la animale în cadrul Comunității (3) prevede că focarele de AIE se semnalează Comisiei și celorlalte state membre prin intermediul Sistemului de notificare a bolilor animalelor („ADNS”).

| (3) | Articolul 4 alineatul (5) din Directiva 90/426/CEE prevede restricții privind circulația ecvideelor din exploatațiile unde a fost confirmată prezența AIE, până când, după sacrificarea animalelor infectate, animalele rămase au fost supuse la două teste Coggins și au obținut rezultate negative. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 4 alineatul (5) din Directiva 90/426/CEE prevede restricții privind circulația ecvideelor din exploatațiile unde a fost confirmată prezența AIE, până când, după sacrificarea animalelor infectate, animalele rămase au fost supuse la două teste Coggins și au obținut rezultate negative.

| (4) | Contrar situației sănătății animalelor în alte state membre, AIE este endemică în România, iar sacrificarea imediată a ecvideelor infectate nu este pusă în aplicare. Din acest motiv, a fost adoptată Decizia 2007/269/CE a Comisiei din 23 aprilie 2007 referitoare la măsurile de protecție cu privire la anemia infecțioasă ecvină în România (4). |
| --- | --- |

(4)

Contrar situației sănătății animalelor în alte state membre, AIE este endemică în România, iar sacrificarea imediată a ecvideelor infectate nu este pusă în aplicare. Din acest motiv, a fost adoptată Decizia 2007/269/CE a Comisiei din 23 aprilie 2007 referitoare la măsurile de protecție cu privire la anemia infecțioasă ecvină în România (4).

| (5) | Cu toate acestea, cazuri recente de ecvidee de reproducție și producție contaminate cu AIE și expediate din România către alte state membre, precum și rezultatul recent publicat al unei misiuni de inspecție veterinară desfășurate de serviciile Comisiei în 2009 în statul membru respectiv în conformitate cu articolul 10 din Directiva 90/426/CEE (5), arată că Decizia 2007/269/CE nu este pusă în aplicare și monitorizată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(5)

Cu toate acestea, cazuri recente de ecvidee de reproducție și producție contaminate cu AIE și expediate din România către alte state membre, precum și rezultatul recent publicat al unei misiuni de inspecție veterinară desfășurate de serviciile Comisiei în 2009 în statul membru respectiv în conformitate cu articolul 10 din Directiva 90/426/CEE (5), arată că Decizia 2007/269/CE nu este pusă în aplicare și monitorizată în mod corespunzător.

| (6) | Având în vedere schimburile comerciale cu ecvidee vii, material seminal, ovule și embrioni de la acestea, situația epidemiologică din România prezintă un risc pentru sănătatea animalelor în ceea ce privește ecvideele în Uniune. Prin urmare, este adecvată adoptarea unor măsuri de protecție care să stabilească un regim specific pentru circulația și schimburile comerciale cu ecvidee, material seminal, ovule și embrioni de la acestea, precum și cu anumite produse din sânge de ecvidee provenind din România, în scopul protejării sănătății și a bunăstării ecvideelor pe teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere schimburile comerciale cu ecvidee vii, material seminal, ovule și embrioni de la acestea, situația epidemiologică din România prezintă un risc pentru sănătatea animalelor în ceea ce privește ecvideele în Uniune. Prin urmare, este adecvată adoptarea unor măsuri de protecție care să stabilească un regim specific pentru circulația și schimburile comerciale cu ecvidee, material seminal, ovule și embrioni de la acestea, precum și cu anumite produse din sânge de ecvidee provenind din România, în scopul protejării sănătății și a bunăstării ecvideelor pe teritoriul Uniunii.

| (7) | Prevalența bolii nu este distribuită în mod egal pe teritoriul României și între diferitele categorii de ecvidee din statul membru respectiv. Această situație permite aplicarea unor condiții mai puțin stringente în ceea ce privește circulația anumitor cai înregistrați pentru competiții și curse și ar trebui să permită pe viitor definirea regiunilor indemne de boală. |
| --- | --- |

(7)

Prevalența bolii nu este distribuită în mod egal pe teritoriul României și între diferitele categorii de ecvidee din statul membru respectiv. Această situație permite aplicarea unor condiții mai puțin stringente în ceea ce privește circulația anumitor cai înregistrați pentru competiții și curse și ar trebui să permită pe viitor definirea regiunilor indemne de boală.

| (8) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Directiva 90/426/CEE, statul membru de destinație poate, în mod general sau limitat, să acorde o derogare de la unele din cerințele articolului 4 alineatul (5) pentru orice animal purtător al unei mărci speciale care indică faptul că este destinat sacrificării, în cazul în care certificatul de sănătate menționează o asemenea derogare. În cazul acordării unei asemenea derogări, ecvideele destinate sacrificării trebuie să fie transportate direct la abatorul desemnat și să fie sacrificate în termen de cinci zile de la sosirea la abator. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Directiva 90/426/CEE, statul membru de destinație poate, în mod general sau limitat, să acorde o derogare de la unele din cerințele articolului 4 alineatul (5) pentru orice animal purtător al unei mărci speciale care indică faptul că este destinat sacrificării, în cazul în care certificatul de sănătate menționează o asemenea derogare. În cazul acordării unei asemenea derogări, ecvideele destinate sacrificării trebuie să fie transportate direct la abatorul desemnat și să fie sacrificate în termen de cinci zile de la sosirea la abator.

| (9) | Articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (6) stabilește cerințele de acreditare pentru laboratoarele care efectuează analizele probelor prelevate în timpul controalelor oficiale. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (6) stabilește cerințele de acreditare pentru laboratoarele care efectuează analizele probelor prelevate în timpul controalelor oficiale.

| (10) | Anexa la Regulamentul (CE) nr. 180/2008 al Comisiei din 28 februarie 2008 cu privire la Laboratorul comunitar de referință pentru boli ale ecvideelor, altele decât pesta cabalină africană (7) stabilește funcțiile, sarcinile și procedurile laboratorului de referință în Uniune în legătură cu bolile ecvideelor în ceea ce privește colaborarea cu laboratoare responsabile cu diagnosticarea bolilor infecțioase ale ecvideelor în statele membre. Funcțiile respective includ, printre altele, promovarea armonizării diagnosticului și asigurarea calității testelor în cadrul Uniunii prin organizarea și efectuarea periodică de teste comparative și prin transmiterea periodică a rezultatelor testelor de acest gen Comisiei, statelor membre și laboratoarelor naționale/centrale. Programul de lucru convenit de Comisie și de laboratorul respectiv prevede ca prima testare de competență în ceea ce privește AIE să aibă loc în 2010. |
| --- | --- |

(10)

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 180/2008 al Comisiei din 28 februarie 2008 cu privire la Laboratorul comunitar de referință pentru boli ale ecvideelor, altele decât pesta cabalină africană (7) stabilește funcțiile, sarcinile și procedurile laboratorului de referință în Uniune în legătură cu bolile ecvideelor în ceea ce privește colaborarea cu laboratoare responsabile cu diagnosticarea bolilor infecțioase ale ecvideelor în statele membre. Funcțiile respective includ, printre altele, promovarea armonizării diagnosticului și asigurarea calității testelor în cadrul Uniunii prin organizarea și efectuarea periodică de teste comparative și prin transmiterea periodică a rezultatelor testelor de acest gen Comisiei, statelor membre și laboratoarelor naționale/centrale. Programul de lucru convenit de Comisie și de laboratorul respectiv prevede ca prima testare de competență în ceea ce privește AIE să aibă loc în 2010.

| (11) | În cazul în care nu există standarde specifice ale Uniunii referitoare la testarea pentru AIE, trebuie să se facă trimitere la capitolul relevant din Manualul de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre 2009 al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE). Capitolul respectiv, în prezent capitolul 2.5.6, prevede imunodifuzia în gel de agar (AGID) pentru detectarea AIE la cai, ceea ce constituie un test precis și fiabil, cu excepția anumitor circumstanțe specificate în manual. Prin urmare, este necesar ca prezenta decizie să prevadă două teste AGID pentru AIE cu rezultate negative pentru a compensa limitele testului respectiv. |
| --- | --- |

(11)

În cazul în care nu există standarde specifice ale Uniunii referitoare la testarea pentru AIE, trebuie să se facă trimitere la capitolul relevant din Manualul de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre 2009 al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE). Capitolul respectiv, în prezent capitolul 2.5.6, prevede imunodifuzia în gel de agar (AGID) pentru detectarea AIE la cai, ceea ce constituie un test precis și fiabil, cu excepția anumitor circumstanțe specificate în manual. Prin urmare, este necesar ca prezenta decizie să prevadă două teste AGID pentru AIE cu rezultate negative pentru a compensa limitele testului respectiv.

| (12) | Regulamentul (CE) nr. 504/2008 al Comisiei din 6 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Directivelor 90/426/CEE și 90/427/CEE ale Consiliului privind metodele de identificare a ecvideelor (8) prevede identificarea ecvideelor prin intermediul unui document de identificare. Pentru consolidarea legăturii dintre documentul de identificare și animal, caii adulți prevăzuți pentru a fi transportați din România către alte state membre trebuie marcați prin injectarea unui transponder electronic. |
| --- | --- |

(12)

Regulamentul (CE) nr. 504/2008 al Comisiei din 6 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Directivelor 90/426/CEE și 90/427/CEE ale Consiliului privind metodele de identificare a ecvideelor (8) prevede identificarea ecvideelor prin intermediul unui document de identificare. Pentru consolidarea legăturii dintre documentul de identificare și animal, caii adulți prevăzuți pentru a fi transportați din România către alte state membre trebuie marcați prin injectarea unui transponder electronic.

| (13) | Articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe (9) stabilește controale și alte măsuri privind jurnalul de călătorie care trebuie îndeplinite de către autoritatea competentă înaintea călătoriilor de lungă durată. |
| --- | --- |

(13)

Articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe (9) stabilește controale și alte măsuri privind jurnalul de călătorie care trebuie îndeplinite de către autoritatea competentă înaintea călătoriilor de lungă durată.

| (14) | Cerințele privind certificatul care reglementează circulația și transportul ecvideelor sunt prezentate în articolul 8 din Directiva 90/426/CEE. În vederea îmbunătățirii trasabilității ecvideelor înregistrate, care provin din zone afectate de AIE și se îndreaptă către alte state membre, atestatul prevăzut în anexa B la Directiva 90/426/CEE trebuie înlocuit cu un certificat de sănătate a animalelor, în conformitate cu anexa C la respectiva directivă. |
| --- | --- |

(14)

Cerințele privind certificatul care reglementează circulația și transportul ecvideelor sunt prezentate în articolul 8 din Directiva 90/426/CEE. În vederea îmbunătățirii trasabilității ecvideelor înregistrate, care provin din zone afectate de AIE și se îndreaptă către alte state membre, atestatul prevăzut în anexa B la Directiva 90/426/CEE trebuie înlocuit cu un certificat de sănătate a animalelor, în conformitate cu anexa C la respectiva directivă.

| (15) | Sistemul computerizat veterinar integrat de control al comerțului și de expertiză (TRACES) introdus în conformitate cu Decizia 2004/292/CE din 30 martie 2004 a Comisiei privind punerea în aplicare a sistemului TRACES (10) poate avea un rol fundamental în direcționarea ecvideelor din România către abatoare din alte state membre. |
| --- | --- |

(15)

Sistemul computerizat veterinar integrat de control al comerțului și de expertiză (TRACES) introdus în conformitate cu Decizia 2004/292/CE din 30 martie 2004 a Comisiei privind punerea în aplicare a sistemului TRACES (10) poate avea un rol fundamental în direcționarea ecvideelor din România către abatoare din alte state membre.

| (16) | Circulația ecvideelor, altele decât ecvideele pentru sacrificare, din România către alte state membre nu trebuie considerată ca fiind încheiată decât atunci când absența bolii este confirmată printr-un test pentru AIE, efectuat pe o probă prelevată în timpul perioadei de izolare după sosirea la locul de destinație. |
| --- | --- |

(16)

Circulația ecvideelor, altele decât ecvideele pentru sacrificare, din România către alte state membre nu trebuie considerată ca fiind încheiată decât atunci când absența bolii este confirmată printr-un test pentru AIE, efectuat pe o probă prelevată în timpul perioadei de izolare după sosirea la locul de destinație.

| (17) | Având în vedere că sectorul afectat este perfect conștient de riscurile prezentate de situația epidemiologică din România, este adecvat să li se permită celor implicați în circulația ecvideelor din România să împartă responsabilitatea și costurile suportate de autoritățile competente în ceea ce privește deplasările respective. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere că sectorul afectat este perfect conștient de riscurile prezentate de situația epidemiologică din România, este adecvat să li se permită celor implicați în circulația ecvideelor din România să împartă responsabilitatea și costurile suportate de autoritățile competente în ceea ce privește deplasările respective.

| (18) | Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de definire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare speciale prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE (11), astfel cum a fost modificată de Regulamentul (UE) nr. 176/2010 al Comisiei (12), a introdus cerințe privind supunerea la testul pentru AIE și a iepelor donatoare de la care sunt prelevate ovule sau embrioni. Cu toate acestea, modificările respective trebuie aplicate numai de la 1 septembrie 2010. Prin urmare, este necesară completarea cerințelor privind sănătatea animalelor stabilite în Decizia 95/294/CE a Comisiei din 24 iulie 1995 de stabilire a modelului de certificat de sănătate animală pentru schimburile cu ovule și embrioni din specia ecvină (13), cu o cerință de testare pentru depistarea AIE, în cazul în care ovulele și embrionii speciilor ecvine sunt colectați de la iepe aflate pe teritoriul României. |
| --- | --- |

(18)

Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de definire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare speciale prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE (11), astfel cum a fost modificată de Regulamentul (UE) nr. 176/2010 al Comisiei (12), a introdus cerințe privind supunerea la testul pentru AIE și a iepelor donatoare de la care sunt prelevate ovule sau embrioni. Cu toate acestea, modificările respective trebuie aplicate numai de la 1 septembrie 2010. Prin urmare, este necesară completarea cerințelor privind sănătatea animalelor stabilite în Decizia 95/294/CE a Comisiei din 24 iulie 1995 de stabilire a modelului de certificat de sănătate animală pentru schimburile cu ovule și embrioni din specia ecvină (13), cu o cerință de testare pentru depistarea AIE, în cazul în care ovulele și embrionii speciilor ecvine sunt colectați de la iepe aflate pe teritoriul României.

| (19) | În plus, cerințele privind sănătatea animalelor în ceea ce privește produsele din sânge care provin de la ecvidee sunt în curs de revizuire în legislația Uniunii. În prezent, capitolul V secțiunea A din anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (14) stabilește cerințele privind serul provenit de la ecvidee. |
| --- | --- |

(19)

În plus, cerințele privind sănătatea animalelor în ceea ce privește produsele din sânge care provin de la ecvidee sunt în curs de revizuire în legislația Uniunii. În prezent, capitolul V secțiunea A din anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (14) stabilește cerințele privind serul provenit de la ecvidee.

| (20) | Pentru o mai mare claritate a legislației comunitare, este necesară abrogarea Deciziei 2007/269/CE și înlocuirea acesteia cu prezenta decizie. |
| --- | --- |

(20)

Pentru o mai mare claritate a legislației comunitare, este necesară abrogarea Deciziei 2007/269/CE și înlocuirea acesteia cu prezenta decizie.

| (21) | Introducerea unor condiții tranzitorii pare să fie inutilă având în vedere faptul că măsurile prevăzute țin seama în mod corespunzător de programul recent adoptat de România în vederea eradicării AIE în țara respectivă. |
| --- | --- |

(21)

Introducerea unor condiții tranzitorii pare să fie inutilă având în vedere faptul că măsurile prevăzute țin seama în mod corespunzător de programul recent adoptat de România în vederea eradicării AIE în țara respectivă.

| (22) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(22)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsuri de protecție aplicabile ecvideelor, materialului seminal, ovulelor și embrionilor animalelor din specia ecvină și produselor din sânge provenite de la ecvidee

(1)   România nu poate expedia în celelalte state membre următoarele produse:

| (a) | ecvidee din regiunile enumerate în anexă; |
| --- | --- |

(a)

ecvidee din regiunile enumerate în anexă;

| (b) | material seminal de la speciile ecvine; |
| --- | --- |

(b)

material seminal de la speciile ecvine;

| (c) | ovule și embrioni de la animalele din specia ecvină; |
| --- | --- |

(c)

ovule și embrioni de la animalele din specia ecvină;

| (d) | produse din sânge provenite de la ecvidee. |
| --- | --- |

(d)

produse din sânge provenite de la ecvidee.

(2)   Interdicția prevăzută la alineatul (1) litera (a) nu se aplică ecvideelor din exploatații situate în afara României care fie:

| (a) | se află în tranzit pe teritoriul României pe rute principale sau autostrăzi; fie |
| --- | --- |

(a)

se află în tranzit pe teritoriul României pe rute principale sau autostrăzi; fie

| (b) | sunt transportate prin România direct și fără întrerupere a călătoriei către un abator în vederea sacrificării imediate și sunt însoțite de un certificat de sănătate completat în conformitate cu modelul stabilit în anexa C la Directiva 90/426/CEE. |
| --- | --- |

(b)

sunt transportate prin România direct și fără întrerupere a călătoriei către un abator în vederea sacrificării imediate și sunt însoțite de un certificat de sănătate completat în conformitate cu modelul stabilit în anexa C la Directiva 90/426/CEE.

Articolul 2

Derogări privind circulația ecvideelor din regiunile enumerate în anexă către alte state membre

(1)   Prin derogare de la articolul 1 alineatul (1) litera (a), România poate autoriza expedierea de transporturi de ecvidee către alte state membre sub rezerva respectării următoarelor condiții:

| (a) | întregul transport de ecvidee trebuie să fie:






  (i) | izolat sub supraveghere oficială într-o exploatație autorizată de către autoritatea competentă drept exploatație indemnă de anemia infecțioasă ecvină (AIE) („exploatație autorizată”); și |
| --- | --- | --- |

(a)

întregul transport de ecvidee trebuie să fie:

(i)

izolat sub supraveghere oficială într-o exploatație autorizată de către autoritatea competentă drept exploatație indemnă de anemia infecțioasă ecvină (AIE) („exploatație autorizată”); și

| (ii) | ținut la o distanță de cel puțin 200 m de orice alte ecvidee cu o stare de sănătate inferioară timp de cel puțin 90 de zile înainte de data expedierii; |
| --- | --- |

(ii)

ținut la o distanță de cel puțin 200 m de orice alte ecvidee cu o stare de sănătate inferioară timp de cel puțin 90 de zile înainte de data expedierii;

| (b) | toate ecvideele care fac parte din transport trebuie să fi fost supuse unui test de imunodifuzie în gel de agar pentru AIE („testul AGID”), soldat cu rezultate negative, efectuat pe probe de sânge prelevate în două tranșe la un interval de 90 de zile; a doua probă trebuie să fi fost prelevată în cele 10 zile premergătoare datei expedierii transportului din exploatația autorizată; testul AGID trebuie să îndeplinească criteriile stabilite în capitolul relevant din Manualul de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre 2009 al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) („manualul”); |
| --- | --- |

(b)

toate ecvideele care fac parte din transport trebuie să fi fost supuse unui test de imunodifuzie în gel de agar pentru AIE („testul AGID”), soldat cu rezultate negative, efectuat pe probe de sânge prelevate în două tranșe la un interval de 90 de zile; a doua probă trebuie să fi fost prelevată în cele 10 zile premergătoare datei expedierii transportului din exploatația autorizată; testul AGID trebuie să îndeplinească criteriile stabilite în capitolul relevant din Manualul de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre 2009 al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) („manualul”);

| (c) | transportatorul trebuie să furnizeze documente justificative referitoare la măsurile luate pentru a garanta faptul că ecvideele care fac parte din transport sunt expediate din exploatația autorizată direct la locul de destinație fără a fi trecut printr-o piață sau un centru de colectare; |
| --- | --- |

(c)

transportatorul trebuie să furnizeze documente justificative referitoare la măsurile luate pentru a garanta faptul că ecvideele care fac parte din transport sunt expediate din exploatația autorizată direct la locul de destinație fără a fi trecut printr-o piață sau un centru de colectare;

| (d) | în cazul în care transportul conține ecvidee înregistrate destinate reproducției sau producției, toate celelalte ecvidee prezente în exploatația autorizată în timpul perioadei de izolare menționate la litera (a) punctul (i) trebuie să fi fost supuse unui test AGID, efectuat cu rezultate negative pe probele de sânge prelevate fie înainte de a părăsi exploatația în timpul perioadei de izolare fie în cele 10 zile premergătoare datei expedierii transportului din exploatația autorizată respectivă; |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care transportul conține ecvidee înregistrate destinate reproducției sau producției, toate celelalte ecvidee prezente în exploatația autorizată în timpul perioadei de izolare menționate la litera (a) punctul (i) trebuie să fi fost supuse unui test AGID, efectuat cu rezultate negative pe probele de sânge prelevate fie înainte de a părăsi exploatația în timpul perioadei de izolare fie în cele 10 zile premergătoare datei expedierii transportului din exploatația autorizată respectivă;

| (e) | toate ecvideele care fac parte din transport trebuie să fie marcate prin implantarea unui transponder electronic și identificate prin intermediul unui document unic de identificare pentru ecvidee sau al unui pașaport prevăzut la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 504/2008 care trebuie să menționeze:






  (i) | la punctul (5) din partea A a secțiunii I din documentul respectiv, numărul afișat la citirea transponderului electronic implantat; |
| --- | --- | --- |

(e)

toate ecvideele care fac parte din transport trebuie să fie marcate prin implantarea unui transponder electronic și identificate prin intermediul unui document unic de identificare pentru ecvidee sau al unui pașaport prevăzut la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 504/2008 care trebuie să menționeze:

(i)

la punctul (5) din partea A a secțiunii I din documentul respectiv, numărul afișat la citirea transponderului electronic implantat;

| (ii) | în secțiunea VII a documentului respectiv, testul AGID prevăzut la prezentul alineat literele (b) și (d), precum și rezultatele acestuia; |
| --- | --- |

(ii)

în secțiunea VII a documentului respectiv, testul AGID prevăzut la prezentul alineat literele (b) și (d), precum și rezultatele acestuia;

| (f) | controalele privind jurnalul de călătorie efectuate în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 trebuie să fie satisfăcătoare și să nu solicite trimiterea detaliilor la un punct de control situat într-un stat membru de tranzit în conformitate cu articolul 14 punctul (1) litera (d) din Regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

(f)

controalele privind jurnalul de călătorie efectuate în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 trebuie să fie satisfăcătoare și să nu solicite trimiterea detaliilor la un punct de control situat într-un stat membru de tranzit în conformitate cu articolul 14 punctul (1) litera (d) din Regulamentul respectiv;

| (g) | ecvideele care fac parte din transport trebuie să fie însoțite de un certificat de sănătate completat în conformitate cu modelul stabilit în anexa C la Directiva 90/426/CEE, care trebuie să indice locul de destinație și să conțină următoarea mențiune suplimentară:
  „Ecvidee expediate în conformitate cu Decizia 2010/346/UE a Comisiei (15). |
| --- | --- |

(g)

ecvideele care fac parte din transport trebuie să fie însoțite de un certificat de sănătate completat în conformitate cu modelul stabilit în anexa C la Directiva 90/426/CEE, care trebuie să indice locul de destinație și să conțină următoarea mențiune suplimentară:

„Ecvidee expediate în conformitate cu Decizia 2010/346/UE a Comisiei (15).

(2)   Prin derogare de la punctul 1 litera (b), primul test AGID, care trebuie efectuat pe probe prelevate cu cel puțin 90 de zile înainte de expediere, nu poate fi solicitat în următoarele condiții:

| (a) | statul membru de destinație a acordat o asemenea derogare în conformitate cu măsurile prevăzute la articolul 7 alineatul (2) din Directiva 90/426/CEE; sau |
| --- | --- |

(a)

statul membru de destinație a acordat o asemenea derogare în conformitate cu măsurile prevăzute la articolul 7 alineatul (2) din Directiva 90/426/CEE; sau

| (b) | ecvideele sunt destinate transportării direct la abator și au fost aduse la exploatația autorizată de la exploatații certificate drept indemne de AIE în conformitate cu programul național de combatere a AIE aflat în vigoare. |
| --- | --- |

(b)

ecvideele sunt destinate transportării direct la abator și au fost aduse la exploatația autorizată de la exploatații certificate drept indemne de AIE în conformitate cu programul național de combatere a AIE aflat în vigoare.

Articolul 3

Derogare de la circulația ecvideelor din regiunile enumerate în anexă către alte state membre în ceea ce privește caii înregistrați care participă la anumite competiții și evenimente

Prin derogare de la articolul 2 alineatul (1) literele (a), (b), (c), (d) și (f), România poate autoriza expedierea către alte state membre de transporturi de cai înregistrați pentru participarea la competiții organizate sub auspiciile Federației Ecvestre Internaționale (FEI) sau la curse de cai internaționale importante, sub rezerva respectării următoarelor condiții:

| (a) | caii trebuie să fi fost supuși unui test AGID soldat cu rezultate negative, în conformitate cu criteriile stabilite în manual, și efectuat pe o probă de sânge prelevată în cele 10 zile premergătoare datei expedierii din exploatația autorizată; |
| --- | --- |

(a)

caii trebuie să fi fost supuși unui test AGID soldat cu rezultate negative, în conformitate cu criteriile stabilite în manual, și efectuat pe o probă de sânge prelevată în cele 10 zile premergătoare datei expedierii din exploatația autorizată;

| (b) | toate ecvideele din exploatația autorizată și cele aflate într-un perimetru de 200 m de jur împrejurul acesteia au fost supuse unui test AGID soldat cu rezultate negative și efectuat pe o probă de sânge prelevată într-un interval cuprins între 90 și 180 de zile înainte de data deplasării respective; |
| --- | --- |

(b)

toate ecvideele din exploatația autorizată și cele aflate într-un perimetru de 200 m de jur împrejurul acesteia au fost supuse unui test AGID soldat cu rezultate negative și efectuat pe o probă de sânge prelevată într-un interval cuprins între 90 și 180 de zile înainte de data deplasării respective;

| (c) | condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e) și (g). |
| --- | --- |

(c)

condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e) și (g).

Articolul 4

Restricții în cazul obținerii unor rezultate pozitive la testul AGID

În cazul în care este obținut un rezultat pozitiv la oricare dintre testele AGID prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (b) și (d) și la articolul 3 litera (a) din prezenta decizie, întreaga exploatație autorizată este pusă sub restricție privind circulația până la îndeplinirea măsurilor prevăzute la articolul 4 alineatul (5) litera (a) a treia liniuță din Directiva 90/426/CEE.

Articolul 5

Derogări privind materialul seminal, ovulele și embrionii congelați ai speciilor ecvine și produsele din sânge provenite de la ecvidee

(1)   Prin derogare de la articolul 1 alineatul (1) litera (b), România poate autoriza expedierea către alte state membre a materialului seminal congelat provenit de la ecvidee care respectă cerințele din anexa D capitolul II punctul I subpunctul 1.6 litera (c) și subpunctele 1.7 și 1.8 din Directiva 92/65/CEE.

(2)   Prin derogare de la articolul 1 alineatul (1) litera (c), România poate autoriza expedierea către alte state membre de embrioni congelați recoltați de la iepe donatoare care au fost supuse unui test AGID soldat cu rezultate negative și efectuat pe probe de sânge prelevate la un interval de 90 de zile; a doua probă trebuie să fi fost prelevată într-un interval cuprins între 30 și 45 de zile de la data recoltării embrionilor.

(3)   Transporturile de material seminal congelat sau embrioni congelați menționați la alineatele (1) și (2) sunt însoțite de un certificat de sănătate stabilit pentru transportul respectiv în conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din Directiva 92/65/CEE a Consiliului, care include următoarea mențiune suplimentară:

„Material seminal/embrioni provenit/proveniți (se șterge mențiunea neaplicabilă) de la specii ecvine expediate în conformitate cu Decizia 2010/346/UE a Comisiei (16).

(4)   Prin derogare de la articolul 1 alineatul (1) litera (d), România poate autoriza expedierea către alte state membre de ser provenit de la ecvidee care respectă cerințele din anexa VIII capitolul V secțiunea (A) din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002.

Articolul 6

Obligații suplimentare ale României

România garantează că:

| (a) | numele și localizarea geografică ale exploatațiilor autorizate precum și numele și capacitatea profesională ale medicului veterinar oficial responsabil cu exploatația autorizată și care semnează certificatul de sănătate menționat la articolul 2 alineatul (1) litera (g) și la articolul 5 alineatul (3) sunt comunicate Comisiei și celorlalte state membre; |
| --- | --- |

(a)

numele și localizarea geografică ale exploatațiilor autorizate precum și numele și capacitatea profesională ale medicului veterinar oficial responsabil cu exploatația autorizată și care semnează certificatul de sănătate menționat la articolul 2 alineatul (1) litera (g) și la articolul 5 alineatul (3) sunt comunicate Comisiei și celorlalte state membre;

| (b) | laboratorul oficial care efectuează testele AGID menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b) și (d) și la articolul 3:






  (i) | respectă cerințele menționate la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004; |
| --- | --- | --- |

(b)

laboratorul oficial care efectuează testele AGID menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b) și (d) și la articolul 3:

(i)

respectă cerințele menționate la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004;

| (ii) | este supus până la 31 decembrie 2010 și în fiecare an după aceea unei testări de competență în colaborare cu laboratorul de referință al Uniunii pentru boli ecvine, altele decât pesta cabalină africană; |
| --- | --- |

(ii)

este supus până la 31 decembrie 2010 și în fiecare an după aceea unei testări de competență în colaborare cu laboratorul de referință al Uniunii pentru boli ecvine, altele decât pesta cabalină africană;

| (c) | probele duble de sânge sunt depozitate în laboratorul oficial menționat la litera (b) pentru fiecare test AGID efectuat în termen de 10 zile de la expediere în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) literele (b) și (d) și articolul 3 timp de cel puțin 90 de zile, cu excepția cazului în care:






  (i) | a fost notificată moartea animalului respectiv în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 504/2008; sau |
| --- | --- | --- |

(c)

probele duble de sânge sunt depozitate în laboratorul oficial menționat la litera (b) pentru fiecare test AGID efectuat în termen de 10 zile de la expediere în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) literele (b) și (d) și articolul 3 timp de cel puțin 90 de zile, cu excepția cazului în care:

(i)

a fost notificată moartea animalului respectiv în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 504/2008; sau

| (ii) | a fost semnalat un rezultat negativ la testul AGID menționat la articolul 7 alineatul (1) litera (b) înainte de încheierea perioadei de 90 de zile; |
| --- | --- |

(ii)

a fost semnalat un rezultat negativ la testul AGID menționat la articolul 7 alineatul (1) litera (b) înainte de încheierea perioadei de 90 de zile;

| (d) | deplasarea este anunțată în prealabil la locul de destinație prin intermediul TRACES cu cel puțin 36 de ore înainte de ora sosirii. |
| --- | --- |

(d)

deplasarea este anunțată în prealabil la locul de destinație prin intermediul TRACES cu cel puțin 36 de ore înainte de ora sosirii.

Articolul 7

Obligațiile statelor membre de destinație

(1)   Statele membre de destinație garantează că, atunci când circulația ecvideelor menționată la articolul 2 alineatul (1) litera (b) este notificată în prealabil în conformitate cu articolul 6 litera (d), ecvideele, la sosirea la locul de destinație, sunt fie:

| (a) | sacrificate în termen de cel mult 72 de ore de la sosirea la abatorul notificat autorităților competente prin TRACES; 10 % din transporturile care ajung la abator în conformitate cu prezenta decizie trebuie să fie supuse unei testări AGID după sosire; fie |
| --- | --- |

(a)

sacrificate în termen de cel mult 72 de ore de la sosirea la abatorul notificat autorităților competente prin TRACES; 10 % din transporturile care ajung la abator în conformitate cu prezenta decizie trebuie să fie supuse unei testări AGID după sosire; fie

| (b) | izolate sub supraveghere veterinară oficială în exploatația de destinație indicată în certificatul de sănătate menționat la articolul 2 alineatul (1) litera (g) timp de cel puțin 30 de zile și la o distanță de cel puțin 200 m de alte ecvidee sau în condiții de protecție împotriva vectorilor și sunt supuse unui test AGID cu rezultate negative efectuat pe o probă de sânge prelevată cu cel mult 28 de zile după începerea perioadei de izolare. |
| --- | --- |

(b)

izolate sub supraveghere veterinară oficială în exploatația de destinație indicată în certificatul de sănătate menționat la articolul 2 alineatul (1) litera (g) timp de cel puțin 30 de zile și la o distanță de cel puțin 200 m de alte ecvidee sau în condiții de protecție împotriva vectorilor și sunt supuse unui test AGID cu rezultate negative efectuat pe o probă de sânge prelevată cu cel mult 28 de zile după începerea perioadei de izolare.

(2)   Fără a aduce atingere articolului 1 alineatul (1) litera (b), statele membre trebuie să garanteze că timp de 90 de zile de la data sosirii ecvideelor menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b) în exploatația de destinație menționată la prezentul articol alineatul (1) litera (b), ecvideele pot fi expediate din exploatația respectivă către alt stat membru numai dacă:

| (a) | au fost supuse unui test AGID soldat cu rezultate negative și efectuat pe o probă de sânge prelevată în cele 10 zile premergătoare datei expedierii; și |
| --- | --- |

(a)

au fost supuse unui test AGID soldat cu rezultate negative și efectuat pe o probă de sânge prelevată în cele 10 zile premergătoare datei expedierii; și

| (b) | sunt însoțite de un certificat de sănătate completat în conformitate cu modelul stabilit în anexa C la Directiva 90/426/CEE. |
| --- | --- |

(b)

sunt însoțite de un certificat de sănătate completat în conformitate cu modelul stabilit în anexa C la Directiva 90/426/CEE.

Articolul 8

Obligații de raportare

Statele membre afectate de schimburile comerciale cu ecvidee și cu material seminal, ovule și embrioni proveniți de la acestea în conformitate cu prezenta decizie raportează în mod regulat, dar cel puțin o dată la 3 luni, Comisiei și celorlalte state membre, cu ocazia întrunirilor Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

Articolul 9

Costurile procedurilor administrative

(1)   România va lua măsurile necesare, inclusiv, acolo unde este necesar, măsurile juridice, pentru a garanta că, în conformitate cu articolele 2, 3 și 5, costurile determinate de procedurile administrative suplimentare, inclusiv orice teste de laborator sau investigații ulterioare necesare în ceea ce privește circulația transporturilor de ecvidee, de material seminal, de ovule și embrioni și de ser provenit de la ecvidee din statul membru respectiv sunt suportate de către expeditorul ecvideelor sau al produselor care provin de la acestea.

(2)   Statele membre de destinație iau măsurile necesare, inclusiv, acolo unde este necesar, măsurile juridice, pentru a garanta că, în ceea ce privește circulația ecvideelor din România, în conformitate cu articolele 2 și 3, costurile determinate de procedurile administrative suplimentare, inclusiv orice teste de laborator sau investigații ulterioare necesare până la îndeplinirea măsurilor prevăzute la articolul 7, sunt suportate de către destinatarul ecvideelor.

Articolul 10

Abrogare

Decizia 2007/269/CE se abrogă.

Articolul 11

Destinatari

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2010.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

1

(2)  JO L 224, 18.8.1990, p. 42.

2

(3)  JO L 378, 31.12.1982, p. 58.

3

(4)  JO L 115, 3.5.2007, p. 18.

4

(5)  DG(SANCO) 2009-8256 – RM FINAL (http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_en.cfm?rep_id=2341).

5

(6)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

6

(7)  JO L 56, 29.2.2008, p. 4.

7

(8)  JO L 149, 7.6.2008, p. 3.

8

(9)  JO L 3, 5.1.2005, p. 1.

9

(10)  JO L 94, 31.3.2004, p. 63.

10

(11)  JO L 268, 14.9.1992, p. 54.

11

(12)  JO L 52, 3.3.2010, p. 14.

12

(13)  JO L 182, 2.8.1995, p. 27.

13

(14)  JO L 273, 10.10.2002, p. 1.

14

(15)  JO L 155, 22.6.2010, p. 48”

15

(16)  JO L 155, 22.6.2010, p. 48.”

16

---

ANEXĂ

Regiuni menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (a):

| Stat membru | Regiunea | Observație |
| --- | --- | --- |
| România | Întregul teritoriu | |

Stat membru

Regiunea

Observație

România

Întregul teritoriu

---

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/54

---

DECIZIA COMISIEI

din 19 iunie 2010

de modificare a Deciziei 2004/388/CE privind un document pentru transferul intracomunitar de explozibili

[notificată cu numărul C(2010) 3666]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/347/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 93/15/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 de armonizare a dispozițiilor privind introducerea pe piață și controlul explozibililor de uz civil (1), în special articolul 13 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Sistemul de transfer de explozibili în cadrul teritoriului Uniunii stabilit în Directiva 93/15/CEE prevede autorizarea diferitelor autorități competente din zonele de origine, de tranzit și de destinație a explozibililor. |
| --- | --- |

(1)

Sistemul de transfer de explozibili în cadrul teritoriului Uniunii stabilit în Directiva 93/15/CEE prevede autorizarea diferitelor autorități competente din zonele de origine, de tranzit și de destinație a explozibililor.

| (2) | Prin Decizia 2004/388/CE a Comisiei din 15 aprilie 2004 privind un document pentru transferul intracomunitar de explozibili (2) a fost stabilit un document model care să fie utilizat pentru transferul de explozibili și care să conțină informațiile necesare în sensul articolului 9 alineatele (5) și (6) din Directiva 93/15/CEE, în scopul facilitării transferurilor de explozibili între statele membre, asigurându-se totodată respectarea cerințelor de siguranță necesare pentru transferul acestor produse. |
| --- | --- |

(2)

Prin Decizia 2004/388/CE a Comisiei din 15 aprilie 2004 privind un document pentru transferul intracomunitar de explozibili (2) a fost stabilit un document model care să fie utilizat pentru transferul de explozibili și care să conțină informațiile necesare în sensul articolului 9 alineatele (5) și (6) din Directiva 93/15/CEE, în scopul facilitării transferurilor de explozibili între statele membre, asigurându-se totodată respectarea cerințelor de siguranță necesare pentru transferul acestor produse.

| (3) | Decizia 2004/388/CE ar trebui adaptată pentru a ține cont de faptul că s-a creat un sistem electronic pentru autorizații de transfer, acesta fiind disponibil tuturor statelor membre. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2004/388/CE ar trebui adaptată pentru a ține cont de faptul că s-a creat un sistem electronic pentru autorizații de transfer, acesta fiind disponibil tuturor statelor membre.

| (4) | În special, autoritatea competentă a statului membru de origine ar trebui să poată imprima toate documentele necesare și să poată elibera furnizorului documentul pentru transferul intracomunitar de explozibili după ce a verificat că toate autoritățile competente din statele membre în cauză și-au acordat autorizația de transfer, deoarece aceasta va reduce sarcina administrativă pentru societățile și autoritățile statelor membre. |
| --- | --- |

(4)

În special, autoritatea competentă a statului membru de origine ar trebui să poată imprima toate documentele necesare și să poată elibera furnizorului documentul pentru transferul intracomunitar de explozibili după ce a verificat că toate autoritățile competente din statele membre în cauză și-au acordat autorizația de transfer, deoarece aceasta va reduce sarcina administrativă pentru societățile și autoritățile statelor membre.

| (5) | Studiul de evaluare privind punerea în aplicare a Directivei 93/15/CEE, efectuat în numele Comisiei Europene, a concluzionat că este necesar să se scurteze procedura pentru acordarea autorizațiilor de transfer de către statele membre. Ar trebui introdus un sistem electronic comun în vederea remedierii acestei situații. |
| --- | --- |

(5)

Studiul de evaluare privind punerea în aplicare a Directivei 93/15/CEE, efectuat în numele Comisiei Europene, a concluzionat că este necesar să se scurteze procedura pentru acordarea autorizațiilor de transfer de către statele membre. Ar trebui introdus un sistem electronic comun în vederea remedierii acestei situații.

| (6) | În documentul „Small Business Act” pentru Europa (3) și în A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană (4), Comisia Europeană și-a asumat obiectivul de a crește nivelul de previzibilitate și de a sprijini întreprinderile să se pregătească mai bine pentru modificări legislative. În mod specific, a fost identificat un sistem de date comune de intrare în vigoare pentru a garanta, acolo unde este posibil, că data aplicării legislației care afectează întreprinderile corespunde unor anumite date fixate în cursul anului ca măsură pentru atingerea acestui obiectiv. Aceasta ar trebui luată în considerare la stabilirea datei de aplicare a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(6)

În documentul „Small Business Act” pentru Europa (3) și în A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană (4), Comisia Europeană și-a asumat obiectivul de a crește nivelul de previzibilitate și de a sprijini întreprinderile să se pregătească mai bine pentru modificări legislative. În mod specific, a fost identificat un sistem de date comune de intrare în vigoare pentru a garanta, acolo unde este posibil, că data aplicării legislației care afectează întreprinderile corespunde unor anumite date fixate în cursul anului ca măsură pentru atingerea acestui obiectiv. Aceasta ar trebui luată în considerare la stabilirea datei de aplicare a prezentei decizii.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Directiva 93/15/CEE, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Directiva 93/15/CEE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2004/388/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Se inserează articolul 3a de mai jos:
  „Articolul 3a
  În cazul în care statul membru de origine, statul membru de destinație și oricare dintre statele membre de tranzit utilizează sistemul electronic comun pentru autorizarea transferului de explozibili pe teritoriul Uniunii, se aplică procedura prevăzută la paragrafele al doilea-al cincilea.
  Destinatarul prezintă documentul pentru transferul intracomunitar de explozibili spre autorizare doar autorității competente din statul membru de destinație, pe suport de hârtie sau în format electronic, având completate secțiunile 1-4.
  După ce a acordat propria sa autorizație, statul membru de destinație trimite autorizația statului membru de origine utilizând sistemul electronic comun.
  După ce a acordat propria sa autorizație, autoritatea competentă din statul membru de origine cere autorizarea din partea autorităților competente din toate statele membre de tranzit utilizând sistemul electronic comun.
  După primirea tuturor autorizațiilor, autoritatea competentă din statul membru de origine va elibera documentul pentru transferul intracomunitar de explozibili, indicând furnizorului acordul tuturor statelor membre în cauză, pe suport de hârtie, având mijloace sigure de identificare, în limba (limbile) statului membru de origine, statului (statelor) membru (membre) de tranzit (dacă este cazul), statului membru de destinație și în limba engleză.” |
| --- | --- |

1.

Se inserează articolul 3a de mai jos:

„Articolul 3a

În cazul în care statul membru de origine, statul membru de destinație și oricare dintre statele membre de tranzit utilizează sistemul electronic comun pentru autorizarea transferului de explozibili pe teritoriul Uniunii, se aplică procedura prevăzută la paragrafele al doilea-al cincilea.

Destinatarul prezintă documentul pentru transferul intracomunitar de explozibili spre autorizare doar autorității competente din statul membru de destinație, pe suport de hârtie sau în format electronic, având completate secțiunile 1-4.

După ce a acordat propria sa autorizație, statul membru de destinație trimite autorizația statului membru de origine utilizând sistemul electronic comun.

După ce a acordat propria sa autorizație, autoritatea competentă din statul membru de origine cere autorizarea din partea autorităților competente din toate statele membre de tranzit utilizând sistemul electronic comun.

După primirea tuturor autorizațiilor, autoritatea competentă din statul membru de origine va elibera documentul pentru transferul intracomunitar de explozibili, indicând furnizorului acordul tuturor statelor membre în cauză, pe suport de hârtie, având mijloace sigure de identificare, în limba (limbile) statului membru de origine, statului (statelor) membru (membre) de tranzit (dacă este cazul), statului membru de destinație și în limba engleză.”

| 2. | În anexă, la punctul 2 din notele explicative, la sfârșitul paragrafului se adaugă următoarea teză: „Acest punct nu se aplică în cazul în care se utilizează sistemul electronic comun descris la articolul 3a.” |
| --- | --- |

2.

În anexă, la punctul 2 din notele explicative, la sfârșitul paragrafului se adaugă următoarea teză: „Acest punct nu se aplică în cazul în care se utilizează sistemul electronic comun descris la articolul 3a.”

Articolul 2

Prezenta decizie se aplică de la 29 octombrie 2010.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 19 iunie 2010.

Pentru Comisie

Antonio TAJANI

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 121, 15.5.1993, p. 20.

1

(2)  JO L 120, 24.4.2004, p. 43.

2

(3)  COM(2008) 394 final, 25.6.2008.

3

(4)  COM(2009) 15 final, 28.1.2009.

4

---

IV Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

| 22.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/56

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 17 noiembrie 2009

privind încheierea Acordului între Guvernul Federației Ruse și Uniunea Europeană cu privire la protecția informațiilor clasificate

(2010/348/CE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 24 și 38,

având în vedere recomandarea Președinției,

întrucât:

| (1) | În cadrul reuniunii sale din 27 și 28 noiembrie 2003, Consiliul a hotărât să autorizeze Președinția, asistată de Secretarul General/Înaltul Reprezentant („SG/ÎR”), să inițieze negocieri în conformitate cu articolele 24 și 38 din Tratatul privind Uniunea Europeană cu anumite țări terțe, în vederea încheierii de către Uniunea Europeană cu fiecare dintre acestea a unui acord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul reuniunii sale din 27 și 28 noiembrie 2003, Consiliul a hotărât să autorizeze Președinția, asistată de Secretarul General/Înaltul Reprezentant („SG/ÎR”), să inițieze negocieri în conformitate cu articolele 24 și 38 din Tratatul privind Uniunea Europeană cu anumite țări terțe, în vederea încheierii de către Uniunea Europeană cu fiecare dintre acestea a unui acord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate.

| (2) | Ca urmare a acestei autorizări de a iniția negocieri, Președinția, asistată de SG/ÎR, a negociat un acord cu Guvernul Federației Ruse cu privire la protecția schimbului de informații clasificate. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a acestei autorizări de a iniția negocieri, Președinția, asistată de SG/ÎR, a negociat un acord cu Guvernul Federației Ruse cu privire la protecția schimbului de informații clasificate.

| (3) | Acordul ar trebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(3)

Acordul ar trebui să fie aprobat,

DECIDE:

Articolul 1

Acordul între Guvernul Federației Ruse și Uniunea Europeană cu privire la protecția informațiilor clasificate se aprobă în numele Uniunii Europene.

Textul acordului se atașează la prezenta decizie.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să semneze acordul prin care Uniunea Europeană își asumă obligații (1).

Articolul 3

Prezenta decizie produce efecte de la data adoptării.

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 17 noiembrie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

C. BILDT

---

(1)  Data intrării în vigoare a acordului se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

1

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

TRADUCERE

ACORD

între Guvernul Federației Ruse și Uniunea Europeană cu privire la protecția informațiilor clasificate

GUVERNUL FEDERAȚIEI RUSE,

și

UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „UE”, reprezentată de Președinția Consiliului Uniunii Europene,

denumite în continuare „părțile”,

AVÂND ÎN VEDERE CĂ UE și Federația Rusă convin cu privire la necesitatea dezvoltării cooperării între acestea cu privire la chestiuni de interes comun, în special în domeniul securității;

RECUNOSCÂND CĂ această cooperare între părți poate necesita accesul la informații clasificate ale UE sau ale Federației Ruse, precum și schimbul de astfel de informații între părți;

FIIND CONȘTIENTE CĂ accesul la informațiile clasificate, precum și schimbul acestora necesită luarea unor măsuri corespunzătoare de protecție,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1

Prezentul acord se aplică pentru protejarea informațiilor clasificate care sunt furnizate, schimbate sau produse între părți în cadrul cooperării dintre acestea.

Articolul 2

În înțelesul prezentului acord:

| 1. | „informații clasificate” înseamnă orice fel de informații sau materiale protejate în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative corespunzătoare ale fiecăreia dintre părți, care sunt furnizate, schimbate sau produse între părți în cadrul cooperării dintre acestea și a căror divulgare neautorizată ar putea provoca diferite niveluri de prejudicii intereselor de securitate ale Federației Ruse sau ale UE sau unuia sau mai multora dintre statele sale membre și care au fost desemnate printr-o clasificare de securitate; |
| --- | --- |

1.

„informații clasificate” înseamnă orice fel de informații sau materiale protejate în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative corespunzătoare ale fiecăreia dintre părți, care sunt furnizate, schimbate sau produse între părți în cadrul cooperării dintre acestea și a căror divulgare neautorizată ar putea provoca diferite niveluri de prejudicii intereselor de securitate ale Federației Ruse sau ale UE sau unuia sau mai multora dintre statele sale membre și care au fost desemnate printr-o clasificare de securitate;

| 2. | „suporturi pentru informații clasificate” înseamnă materiale, inclusiv câmpuri fizice care conțin informații clasificate sub formă de simboluri, imagini, semnale, soluții tehnice și procese; |
| --- | --- |

2.

„suporturi pentru informații clasificate” înseamnă materiale, inclusiv câmpuri fizice care conțin informații clasificate sub formă de simboluri, imagini, semnale, soluții tehnice și procese;

| 3. | „clasificare de securitate” înseamnă o specificație care indică:






  — | gradul de prejudiciu adus intereselor Federației Ruse sau UE sau unuia sau mai multora dintre statele membre ale UE care poate fi provocat în cazul divulgării neautorizate de informații neclasificate; și |
| --- | --- | --- |

3.

„clasificare de securitate” înseamnă o specificație care indică:

—

gradul de prejudiciu adus intereselor Federației Ruse sau UE sau unuia sau mai multora dintre statele membre ale UE care poate fi provocat în cazul divulgării neautorizate de informații neclasificate; și

| — | gradul de protecție necesitat în consecință, în conformitate cu actele cu putere de lege sau normele administrative ale Federației Ruse sau ale UE; |
| --- | --- |

—

gradul de protecție necesitat în consecință, în conformitate cu actele cu putere de lege sau normele administrative ale Federației Ruse sau ale UE;

| 4. | „marcaj de clasificare” înseamnă specificația indicată pe suporturile pentru informații clasificate și/sau documentația însoțitoare care indică clasificarea de securitate a informațiilor pe care acestea le conțin; |
| --- | --- |

4.

„marcaj de clasificare” înseamnă specificația indicată pe suporturile pentru informații clasificate și/sau documentația însoțitoare care indică clasificarea de securitate a informațiilor pe care acestea le conțin;

| 5. | „autorizație de securitate” înseamnă o decizie administrativă luată în conformitate cu actele cu putere de lege sau normele administrative ale Federației Ruse sau ale UE prin care se certifică faptul că se poate permite accesul unei persoane fizice la informațiile clasificate până la un anumit nivel. |
| --- | --- |

5.

„autorizație de securitate” înseamnă o decizie administrativă luată în conformitate cu actele cu putere de lege sau normele administrative ale Federației Ruse sau ale UE prin care se certifică faptul că se poate permite accesul unei persoane fizice la informațiile clasificate până la un anumit nivel.

Articolul 3

(1)   În înțelesul prezentului acord, „UE” înseamnă Consiliul Uniunii Europene (denumit în continuare: „Consiliul”), Secretarul General/Înaltul Reprezentant și Secretariatul General al Consiliului și Comisia Europeană.

(2)   În înțelesul prezentului acord, pentru Federația Rusă, organismele autorizate să pună în aplicare prezentul acord sunt autoritățile guvernamentale federale ale Federației Ruse.

Articolul 4

(1)   Informațiile clasificate pot fi divulgate în conformitate cu alineatele (2)-(5) de către una dintre părți, „partea care furnizează informația”, celeilalte părți, „partea care primește informația”.

(2)   Fiecare parte decide, de la caz la caz, cu privire la informațiile clasificate pe care le comunică celeilalte părți în conformitate cu propriile interese de securitate și în conformitate cu propriile sale acte cu putere de lege sau norme administrative. Nicio dispoziție din prezentul acord nu se consideră drept temei pentru comunicarea obligatorie sau generică între părți de informații clasificate sau anumite categorii de informații.

(3)   În conformitate cu propriile sale acte cu putere de lege sau norme administrative, fiecare parte:

| (a) | protejează informațiile clasificate furnizate, schimbate sau produse între părți în cadrul cooperării dintre acestea; |
| --- | --- |

(a)

protejează informațiile clasificate furnizate, schimbate sau produse între părți în cadrul cooperării dintre acestea;

| (b) | se asigură că nici clasificarea de securitate, nici marcajul de clasificare și nici marcajele care restricționează distribuția de informații atribuite de către partea care furnizează informațiile clasificate sau schimbate în temeiul prezentului acord nu sunt modificate fără acordul prealabil scris al părții în cauză, iar informațiile clasificate furnizate sau schimbate în temeiul prezentului acord sunt înregistrate, salvgardate și protejate în conformitate cu dispozițiile prevăzute în propriile acte cu putere de lege sau norme administrative în cazul informațiilor care dețin o clasificare de securitate echivalentă și un marcaj de securitate în conformitate cu articolul 6; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că nici clasificarea de securitate, nici marcajul de clasificare și nici marcajele care restricționează distribuția de informații atribuite de către partea care furnizează informațiile clasificate sau schimbate în temeiul prezentului acord nu sunt modificate fără acordul prealabil scris al părții în cauză, iar informațiile clasificate furnizate sau schimbate în temeiul prezentului acord sunt înregistrate, salvgardate și protejate în conformitate cu dispozițiile prevăzute în propriile acte cu putere de lege sau norme administrative în cazul informațiilor care dețin o clasificare de securitate echivalentă și un marcaj de securitate în conformitate cu articolul 6;

| (c) | utilizează informațiile clasificate furnizate sau schimbate în temeiul prezentului acord doar în scopurile definite de către partea care le furnizează; |
| --- | --- |

(c)

utilizează informațiile clasificate furnizate sau schimbate în temeiul prezentului acord doar în scopurile definite de către partea care le furnizează;

| (d) | returnează sau distrug suporturile pentru informații clasificate primite de la cealaltă parte atunci când acest lucru este solicitat în scris de către autoritatea competentă a părții care le furnizează; |
| --- | --- |

(d)

returnează sau distrug suporturile pentru informații clasificate primite de la cealaltă parte atunci când acest lucru este solicitat în scris de către autoritatea competentă a părții care le furnizează;

| (e) | nu divulgă informațiile clasificate furnizate sau schimbate în temeiul prezentului regulament altor destinatari decât cei menționați la articolul 3 fără acordul prealabil în scris al părții care le-a furnizat. |
| --- | --- |

(e)

nu divulgă informațiile clasificate furnizate sau schimbate în temeiul prezentului regulament altor destinatari decât cei menționați la articolul 3 fără acordul prealabil în scris al părții care le-a furnizat.

(4)   Informațiile clasificate se transmit pe canale diplomatice, prin servicii de curierat sau prin orice alte mijloace convenite între autoritățile competente menționate la articolul 10. În sensul prezentului acord:

| (a) | în ceea ce privește UE, orice corespondență se trimite șefului Biroului Registratură al Consiliului Uniunii Europene. Corespondența se transmite de către șeful Biroului Registratură al Consiliului statelor membre și Comisiei Europene, sub rezerva alineatului (5); |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește UE, orice corespondență se trimite șefului Biroului Registratură al Consiliului Uniunii Europene. Corespondența se transmite de către șeful Biroului Registratură al Consiliului statelor membre și Comisiei Europene, sub rezerva alineatului (5);

| (b) | în ceea ce privește Federația Rusă, toată corespondența se adresează Misiunii permanente a Federației Ruse pe lângă Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește Federația Rusă, toată corespondența se adresează Misiunii permanente a Federației Ruse pe lângă Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice.

(5)   Din motive operaționale, partea care furnizează informația poate adresa corespondența numai funcționarilor, organelor sau serviciilor părții care primește informația care au competențe specifice și sunt special desemnate ca destinatari, pe baza competențelor lor și în conformitate cu principiul nevoii de a cunoaște. Corespondența de acest tip este accesibilă numai funcționarilor, organelor sau serviciilor menționate anterior. În ceea ce privește Uniunea Europeană, corespondența respectivă este transmisă prin intermediul șefului Biroului Registratură al Consiliului sau prin intermediul șefului Biroului Registratură al Comisiei Europene, atunci când astfel de informații sunt adresate Comisiei Europene.

Articolul 5

Fiecare dintre părți se asigură că Federația Rusă și Uniunea Europeană dispun, fiecare în parte, de un sistem de securitate și de măsuri de securitate bazate pe principiile de bază și pe standardele minime de securitate prevăzute în actele cu putere de lege sau normele administrative corespunzătoare ale acestora, pentru a se asigura că se aplică un nivel de protecție echivalent informațiilor clasificate care fac obiectul prezentului acord.

Articolul 6

(1)   Pentru a se stabili un nivel de protecție echivalent pentru informațiile clasificate furnizate, schimbate sau produse între Federația Rusă și Uniunea Europeană în cadrul cooperării dintre acestea în conformitate cu actele cu putere de lege sau normele administrative corespunzătoare ale acestora, clasificările de securitate corespund după cum urmează:

| UE | FEDERAȚIA RUSĂ |
| --- | --- |
| CONFIDENTIEL UE | СЕКРЕТНО |
| SECRET UE | СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО |

UE

FEDERAȚIA RUSĂ

CONFIDENTIEL UE

СЕКРЕТНО

SECRET UE

СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО

(2)   Marcajul de restricție al Federației Ruse „ДЛЯ СЛУЖЕБНОГО ПОЛЬЗОВАНИЯ” corespunde clasificării de securitate UE „RESTREINT UE”.

(3)   Entitățile care cooperează din partea ambelor părți convin cu privire la clasificarea de securitate echivalentă care se acordă fiecărei informații clasificate produse în cursul cooperării lor și cu privire la declasificarea sau la reducerea nivelului de clasificare a unor astfel de informații.

Articolul 7

(1)   Accesul la informațiile clasificate se permite doar persoanelor pentru care cunoașterea informațiilor respective este necesară în vederea îndeplinirii sarcinilor lor oficiale, în conformitate cu scopurile specificate atunci când se furnizează informațiile.

(2)   Toate persoanele care, în îndeplinirea îndatoririlor lor oficiale, au nevoie de acces sau ale căror îndatoriri sau funcții le pot oferi acces la informații clasificate la nivelul CONFIDENTIEL UE/СЕКРЕТНО sau mai mare care sunt furnizate, schimbate sau produse între părți în cursul cooperării dintre acestea sunt supuse autorizării de securitate corespunzătoare înainte de a li se acorda accesul la astfel de informații.

(3)   Fiecare parte se asigură că procedurile de autorizare de securitate se desfășoară în conformitate cu propriile acte cu putere de lege sau norme administrative, pentru a se stabili dacă circumstanțele și caracterul unei persoane fizice sunt de așa natură încât persoana respectivă să poată avea acces la informații clasificate până la un anumit nivel.

Articolul 8

Autoritățile competente menționate la articolul 10 se pot informa reciproc cu privire la regulamentele relevante în domeniul protecției informațiilor clasificate și de comun acord efectuează vizite reciproce în vederea desfășurării unor consultări reciproce pe baza cărora se poate ajunge la o concluzie cu privire la eficacitatea măsurilor luate în temeiul prezentului acord și a măsurilor tehnice menționate la articolul 10.

Articolul 9

Partea care primește informația își stabilește propriul marcaj de clasificare corespunzător, astfel cum este prevăzut la articolul 6, în plus față de cele deja stabilite de către partea care comunică informația, cu privire la suporturile pentru informații clasificate furnizate, schimbate sau produse în cursul cooperării dintre părți sau ca rezultat al traducerii, al copierii sau al multiplicării.

Articolul 10

(1)   În vederea punerii în aplicare a prezentului acord și pentru a garanta realizarea de către partea care primește informațiile a condițiilor necesare pentru protecția și salvgardarea informațiilor clasificate, autoritățile menționate la alineatele (2)-(4) stabilesc modalități tehnice după cum urmează:

| — | se informează reciproc în scris cu privire la măsurile tehnice (inclusiv măsurile practice de manipulare, depozitare, reproducere, transmitere și distrugere a informațiilor clasificate) destinate protejării și salvgardării informațiilor clasificate furnizate, schimbate sau produse între părți în cursul cooperării dintre acestea; și |
| --- | --- |

—

se informează reciproc în scris cu privire la măsurile tehnice (inclusiv măsurile practice de manipulare, depozitare, reproducere, transmitere și distrugere a informațiilor clasificate) destinate protejării și salvgardării informațiilor clasificate furnizate, schimbate sau produse între părți în cursul cooperării dintre acestea; și

| — | confirmă în scris că măsurile tehnice asigură un nivel reciproc acceptabil de protecție a informațiilor clasificate furnizate, schimbate sau produse între părți în cursul cooperării dintre acestea. |
| --- | --- |

—

confirmă în scris că măsurile tehnice asigură un nivel reciproc acceptabil de protecție a informațiilor clasificate furnizate, schimbate sau produse între părți în cursul cooperării dintre acestea.

(2)   Pentru Federația Rusă, Serviciul Federal de Securitate al Federației Ruse coordonează activitățile de punere în aplicare a prezentului acord și este responsabil cu furnizarea informațiilor și confirmarea măsurilor tehnice cu privire la protecția și salvgardarea informațiilor clasificate furnizate Federației Ruse sau schimbate cu aceasta în temeiul prezentului acord.

(3)   Pentru Consiliu, Oficiul de Securitate al Secretariatului General al Consiliului, sub conducerea și din partea Secretarului General al Consiliului, acționând în numele Consiliului și sub autoritatea acestuia, coordonează activitățile de punere în aplicare a prezentului acord și este responsabil cu furnizarea informațiilor și confirmarea măsurilor tehnice cu privire la protecția și salvgardarea informațiilor clasificate furnizate Consiliului sau Secretariatului General al Consiliului sau schimbate cu acestea în temeiul prezentului acord.

(4)   Pentru Comisia Europeană, Direcția pentru Securitate a Comisiei Europene, acționând sub autoritatea membrului Comisiei responsabil cu chestiunile de securitate, coordonează activitățile de punere în aplicare a prezentului acord și este responsabilă cu furnizarea informațiilor și confirmarea măsurilor tehnice cu privire la protecția și salvgardarea informațiilor clasificate furnizate sau schimbate cu Comisia Europeană în temeiul prezentului acord.

Articolul 11

(1)   Autoritatea competentă menționată la articolul 10 a oricăreia dintre părți informează imediat autoritatea competentă a celeilalte părți cu privire la orice caz dovedit sau suspectat de divulgare neautorizată sau de pierdere de informații clasificate furnizate de partea respectivă și desfășoară o investigație și raportează rezultatele investigației respective celeilalte părți.

(2)   Autoritățile competente menționate la articolul 10 ale părților stabilesc, de la caz la caz, o procedură destinată stabilirii, în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative ale fiecărei părți, a acțiunilor sau măsurilor corective proporționale care trebuie luate în funcție de consecințele sau daunele provocate.

(3)   Fiecare parte ia toate măsurile corespunzătoare, în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile, în cazurile în care o persoană fizică este responsabilă pentru compromiterea informațiilor clasificate. Măsurile luate în acest context pot avea drept rezultat acțiuni în justiție, inclusiv eventuala începere a urmăririi penale, împotriva persoanei în cauză, în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile.

Articolul 12

Fiecare parte suportă costurile generate de măsurile luate în temeiul prezentului acord în vederea protejării informațiilor clasificate.

Articolul 13

Prezentul acord nu împiedică părțile să încheie alte acorduri privind furnizarea sau schimbul de informații clasificate care fac obiectul prezentului acord, cu condiția ca acestea să nu fie în contradicție cu dispozițiile prezentului acord.

Articolul 14

Orice diferend survenit între părți în legătură cu interpretarea sau aplicarea prezentului acord se soluționează prin negociere între părți. Pe parcursul unor astfel de negocieri, părțile își îndeplinesc în continuare obligațiile care le revin în conformitate cu prezentul acord.

Articolul 15

(1)   Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a lunii următoare datei la care părțile notifică îndeplinirea procedurilor interne necesare intrării în vigoare a acestuia.

(2)   Fiecare parte poate solicita consultări pentru examinarea unor eventuale modificări ale prezentului acord.

(3)   Orice modificare a prezentului acord se efectuează numai în scris și de comun acord între părți. Astfel de modificări intră în vigoare în condițiile prevăzute la alineatul (1).

Articolul 16

Prezentul acord poate fi denunțat de către oricare dintre părți prin transmiterea unei notificări scrise de denunțare celeilalte părți. Denunțarea intră în vigoare în termen de șase luni de la primirea notificării de către cealaltă parte. Fără a aduce atingere unei astfel de denunțări, obligațiile referitoare la protecția tuturor informațiilor clasificate furnizate sau schimbate în temeiul prezentului acord, în conformitate cu dispozițiile acestuia, continuă să se aplice.

DREPT CARE subsemnații, pe deplin autorizați, au semnat prezentul acord.

Întocmit la Rostov-pe-Don la întâi iunie două mii zece, în dublu exemplar în limbile rusă și engleză.

Pentru Guvernul Federației Ruse

Pentru Uniunea Europeană

---