# Uradni list L 334/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 334 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4930. november 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 334

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4930. november 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1737/2006 z dne 7. novembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti | 1 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Komisije (ES) št. 1737/2006 z dne 7. novembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 30.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1737/2006

z dne 7. novembra 2006

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (1) in zlasti členov 4(2), 5(5), 6(4), 7(3), 8(6), 9(6), 10(2), 14(5) in 15(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po 1. januarju 2003 Uredba (ES) št. 2152/2003 predstavlja podlago za nadaljevanje in nadaljnji razvoj, s celostnim pristopom, ukrepov, ki so se predhodno izvajali v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3528/86 z dne 17. novembra 1986 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (2) in Uredbo Sveta (EGS) št. 2158/92 z dne 23. julija 1992 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari (3). Uredba (ES) št. 2152/2003 zagotavlja tudi možnosti za obravnavo novih okoljskih vprašanj, pomembnih za Skupnost, v prihodnje. |
| --- | --- |

(1)

Po 1. januarju 2003 Uredba (ES) št. 2152/2003 predstavlja podlago za nadaljevanje in nadaljnji razvoj, s celostnim pristopom, ukrepov, ki so se predhodno izvajali v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3528/86 z dne 17. novembra 1986 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (2) in Uredbo Sveta (EGS) št. 2158/92 z dne 23. julija 1992 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari (3). Uredba (ES) št. 2152/2003 zagotavlja tudi možnosti za obravnavo novih okoljskih vprašanj, pomembnih za Skupnost, v prihodnje.

| (2) | Trenutno se uporabljajo naslednje uredbe: Uredba Komisije (EGS) št. 1696/87 z dne 10. junija 1987 o nekaterih podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (4); Uredba Komisije (ES) št. 804/94 z dne 11. aprila 1994 o podrobnejših pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2158/92 v zvezi z informacijskimi sistemi za gozdne požare (5); Uredba Komisije (ES) št. 1091/94 z dne 29. aprila 1994 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (6); Uredba Komisije (ES) št. 1727/1999 z dne 28. julija 1999 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2158/92 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari (7); Uredba Komisije (ES) št. 2278/1999 z dne 21. oktobra 1999 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (8). Za izvajanje določb Uredbe (ES) št. 2152/2003 morajo nekatere določbe naslednjih izvedbenih uredb veljati naprej, medtem ko je treba druge spremeniti. Te uredbe je treba v interesu učinkovitosti, jasnosti in racionalnosti nadomestiti z enim samim besedilom in določbe, ki so še vedno pomembne, je treba vključiti v to besedilo. |
| --- | --- |

(2)

Trenutno se uporabljajo naslednje uredbe: Uredba Komisije (EGS) št. 1696/87 z dne 10. junija 1987 o nekaterih podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (4); Uredba Komisije (ES) št. 804/94 z dne 11. aprila 1994 o podrobnejših pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2158/92 v zvezi z informacijskimi sistemi za gozdne požare (5); Uredba Komisije (ES) št. 1091/94 z dne 29. aprila 1994 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (6); Uredba Komisije (ES) št. 1727/1999 z dne 28. julija 1999 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2158/92 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari (7); Uredba Komisije (ES) št. 2278/1999 z dne 21. oktobra 1999 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (8). Za izvajanje določb Uredbe (ES) št. 2152/2003 morajo nekatere določbe naslednjih izvedbenih uredb veljati naprej, medtem ko je treba druge spremeniti. Te uredbe je treba v interesu učinkovitosti, jasnosti in racionalnosti nadomestiti z enim samim besedilom in določbe, ki so še vedno pomembne, je treba vključiti v to besedilo.

| (3) | Spremljanje učinkov onesnaženosti zraka na gozdove je treba nadaljevati na podlagi sistematične mreže opazovalnih točk in mreže opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje, ki sta določeni in se izvajata v skladu z Uredbo (EGS) št. 3528/86 in uredbama (EGS) št. 1696/87 in (ES) št. 1091/94. |
| --- | --- |

(3)

Spremljanje učinkov onesnaženosti zraka na gozdove je treba nadaljevati na podlagi sistematične mreže opazovalnih točk in mreže opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje, ki sta določeni in se izvajata v skladu z Uredbo (EGS) št. 3528/86 in uredbama (EGS) št. 1696/87 in (ES) št. 1091/94.

| (4) | Razvoj novih dejavnosti spremljanja mora biti omejen na dejavnosti pilotske faze pri izvajanju študij, preskusov in predstavitvenih projektov, da bi lahko opredelili možnosti za vzpostavitev teh novih dejavnosti spremljanja. |
| --- | --- |

(4)

Razvoj novih dejavnosti spremljanja mora biti omejen na dejavnosti pilotske faze pri izvajanju študij, preskusov in predstavitvenih projektov, da bi lahko opredelili možnosti za vzpostavitev teh novih dejavnosti spremljanja.

| (5) | Podrobna navodila in smernice za izvajanje členov 6(3) in 16(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003 v zvezi z vzpostavitvijo novih dejavnosti spremljanja in poročanjem o rezultatih teh novih dejavnosti niso potrebni za obdobje 2003 do 2006, saj takšne dejavnosti spremljanja v tem obdobju niso predvidene za izvajanje. |
| --- | --- |

(5)

Podrobna navodila in smernice za izvajanje členov 6(3) in 16(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003 v zvezi z vzpostavitvijo novih dejavnosti spremljanja in poročanjem o rezultatih teh novih dejavnosti niso potrebni za obdobje 2003 do 2006, saj takšne dejavnosti spremljanja v tem obdobju niso predvidene za izvajanje.

| (6) | Priročnik o parametrih, metodah spremljanja in oblikah podatkov iz člena 10 Uredbe 2152/2003 temelji na določbah spremljanja, določenih v prilogah k uredbam (EGS) št. 1696/87, (ES) št. 804/94 in (ES) št. 1091/94. V luči nedavnega tehničnega napredka je potrebno znova preučiti te določbe. Predvsem je treba združiti metodologijo za raziskave stanja krošenj o sistematični mreži opazovalnih točk in mreži opazovalnih ploskev za intenzivno spremljanje. Priročnik mora zajemati tudi metodologije za dodatne dejavnosti spremljanja vprašanj, kot so fenologija, kakovost zunanjega zraka, poškodbe zaradi ozona in gozdni opad. |
| --- | --- |

(6)

Priročnik o parametrih, metodah spremljanja in oblikah podatkov iz člena 10 Uredbe 2152/2003 temelji na določbah spremljanja, določenih v prilogah k uredbam (EGS) št. 1696/87, (ES) št. 804/94 in (ES) št. 1091/94. V luči nedavnega tehničnega napredka je potrebno znova preučiti te določbe. Predvsem je treba združiti metodologijo za raziskave stanja krošenj o sistematični mreži opazovalnih točk in mreži opazovalnih ploskev za intenzivno spremljanje. Priročnik mora zajemati tudi metodologije za dodatne dejavnosti spremljanja vprašanj, kot so fenologija, kakovost zunanjega zraka, poškodbe zaradi ozona in gozdni opad.

| (7) | Spremljanje gozdnih požarov se mora tudi v prihodnje izvajati na podlagi Evropskega informacijskega sistema za gozdne požare (EFFIS). EFFIS je bil zasnovan na podlagi dosežkov informacijskega sistema Skupnosti o gozdnih požarih, ki je bil vzpostavljen in se izvršuje v skladu z Uredbo (EGS) št. 2158/92 in Uredbo (ES) št. 804/94, ter vključuje dodatne informacije, ki jih je zbralo Skupno raziskovalno središče v okviru Evropskega sistema napovedi tveganja za gozdne požare (EFFRFS) in Evropskega sistema ocenjevanja škode zaradi gozdnih požarov (EFFDAS). |
| --- | --- |

(7)

Spremljanje gozdnih požarov se mora tudi v prihodnje izvajati na podlagi Evropskega informacijskega sistema za gozdne požare (EFFIS). EFFIS je bil zasnovan na podlagi dosežkov informacijskega sistema Skupnosti o gozdnih požarih, ki je bil vzpostavljen in se izvršuje v skladu z Uredbo (EGS) št. 2158/92 in Uredbo (ES) št. 804/94, ter vključuje dodatne informacije, ki jih je zbralo Skupno raziskovalno središče v okviru Evropskega sistema napovedi tveganja za gozdne požare (EFFRFS) in Evropskega sistema ocenjevanja škode zaradi gozdnih požarov (EFFDAS).

| (8) | Preventivni ukrepi proti gozdnim požarom morajo biti določeni na podlagi dosežkov Uredbe (EGS) št. 2158/92, pod pogojem, da ti ukrepi ne bodo podpirani preko Uredbe Sveta (ES) št. 1257/99 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EAGGF), ki spreminja in razveljavlja nekatere uredbe (9), in pod pogojem, da niso vključeni v programe za razvoj podeželja, ki jih pripravijo države članice. Ta uredba mora vzpostaviti podatke skupnega jedra, ki jih morajo države članice predložiti za vse gozdne požare, nastale na njihovem ozemlju, kot tudi tehnične specifikacije za zagotavljanje teh podatkov. |
| --- | --- |

(8)

Preventivni ukrepi proti gozdnim požarom morajo biti določeni na podlagi dosežkov Uredbe (EGS) št. 2158/92, pod pogojem, da ti ukrepi ne bodo podpirani preko Uredbe Sveta (ES) št. 1257/99 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EAGGF), ki spreminja in razveljavlja nekatere uredbe (9), in pod pogojem, da niso vključeni v programe za razvoj podeželja, ki jih pripravijo države članice. Ta uredba mora vzpostaviti podatke skupnega jedra, ki jih morajo države članice predložiti za vse gozdne požare, nastale na njihovem ozemlju, kot tudi tehnične specifikacije za zagotavljanje teh podatkov.

| (9) | Za namene zagotavljanja skladnosti z drugimi dejavnostmi, ki jih financira Skupnost, in da bi se izognili podvajanju in dvojnemu financiranju, mora Komisija predloge za študije, preskuse in predstavitvene projekte, ki jih v skladu s členi 5, 6 in 7 Uredbe (ES) št. 2152/2003 predložijo države članice, ocenjevati glede na določena merila. |
| --- | --- |

(9)

Za namene zagotavljanja skladnosti z drugimi dejavnostmi, ki jih financira Skupnost, in da bi se izognili podvajanju in dvojnemu financiranju, mora Komisija predloge za študije, preskuse in predstavitvene projekte, ki jih v skladu s členi 5, 6 in 7 Uredbe (ES) št. 2152/2003 predložijo države članice, ocenjevati glede na določena merila.

| (10) | Da bi zagotovili, da so te študije, preskusi in predstavitveni projekti prilagojeni odprtim vprašanjem in da se odzivajo na dejanske potrebe na področju spremljanja gozdov, bo nujno določiti prednostno lestvico za dodelitev podpore Skupnosti za takšne dejavnosti. |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili, da so te študije, preskusi in predstavitveni projekti prilagojeni odprtim vprašanjem in da se odzivajo na dejanske potrebe na področju spremljanja gozdov, bo nujno določiti prednostno lestvico za dodelitev podpore Skupnosti za takšne dejavnosti.

| (11) | Oblikovanje nacionalnih programov in finančnih vidikov, povezanih s temi, mora posebno upoštevati določbe Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10), in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (11). |
| --- | --- |

(11)

Oblikovanje nacionalnih programov in finančnih vidikov, povezanih s temi, mora posebno upoštevati določbe Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10), in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (11).

| (12) | Treba je vpeljati pravila o upravičenosti, da se določi obseg stroškov, ki veljajo za upravičene za del, ki ga financira Skupnost. |
| --- | --- |

(12)

Treba je vpeljati pravila o upravičenosti, da se določi obseg stroškov, ki veljajo za upravičene za del, ki ga financira Skupnost.

| (13) | Znanstvena svetovalna skupina, ki se ustanovi v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003, mora Stalnemu odboru za gozdarstvo svetovati o tehničnih zadevah sistema spremljanja. |
| --- | --- |

(13)

Znanstvena svetovalna skupina, ki se ustanovi v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003, mora Stalnemu odboru za gozdarstvo svetovati o tehničnih zadevah sistema spremljanja.

| (14) | Vsaka država članica mora določiti pristojni organ na podlagi meril, določenih s temeljnim aktom, v skladu s členom 54(2)(c) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, da bi zagotovili skladnost z vsemi zahtevami dobrega finančnega poslovodenja in dosledno upoštevanje načel nediskriminacije in preglednosti. Države članice, ki imajo pravno in finančno odgovornost za izvajanje odobrenega nacionalnega programa, so odgovorne za kakršne koli nepravilnosti, opustitve ali goljufije pristojnega organa. |
| --- | --- |

(14)

Vsaka država članica mora določiti pristojni organ na podlagi meril, določenih s temeljnim aktom, v skladu s členom 54(2)(c) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, da bi zagotovili skladnost z vsemi zahtevami dobrega finančnega poslovodenja in dosledno upoštevanje načel nediskriminacije in preglednosti. Države članice, ki imajo pravno in finančno odgovornost za izvajanje odobrenega nacionalnega programa, so odgovorne za kakršne koli nepravilnosti, opustitve ali goljufije pristojnega organa.

| (15) | Glede na njihove decentralizirane upravne organizacijske strukture je treba Belgiji, Nemčiji in Portugalski dovoliti, da določijo več kot en pristojni organ. |
| --- | --- |

(15)

Glede na njihove decentralizirane upravne organizacijske strukture je treba Belgiji, Nemčiji in Portugalski dovoliti, da določijo več kot en pristojni organ.

| (16) | Podatki, ki so jih države članice v okviru Uredbe (ES) št. 2152/2003 predložile Komisiji, veljajo za dokumente v smislu Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (12). |
| --- | --- |

(16)

Podatki, ki so jih države članice v okviru Uredbe (ES) št. 2152/2003 predložile Komisiji, veljajo za dokumente v smislu Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (12).

| (17) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gozdarstvo, ustanovljenega z Odločbo Sveta 89/367/EGS (13) – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gozdarstvo, ustanovljenega z Odločbo Sveta 89/367/EGS (13) –

SPREJELA TO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA

Člen 1

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje členov 4, 5(1) in (2), 6(1) in (2), 7(1) in (2), 8, 9(3), 10, 14 in 15(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003.

POGLAVJE II

SPREMLJANJE UČINKOV ONESNAŽENOSTI ZRAKA

ODDELEK 1

MREŽA OPAZOVALNIH TOČK

(člena 4(1)(a) in 10(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 2

Sistematična mreža opazovalnih točk in spremljanje

1.   Sistematična mreža opazovalnih točk, v nadaljnjem besedilu „točke stopnje I“, sestavljena iz enot, ki merijo 16 × 16 km, in pokrivajoča celotno ozemlje vsake države članice, v nadaljnjem besedilu „mreža“, se uporablja pri izvajanju letnih raziskav stanja krošenj.

Te raziskave se izvajajo z uporabo metod, določenih v poglavju 2 Priloge I.

2.   Opazovanja se opravijo na vsakem stičišču, ki se nahaja na gozdnem območju.

3.   Države članice lahko uporabljajo gostejše mreže kot točke stopnje I, kjer je to nujno za pripravo njihovih letnih poročil v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003 in za pridobitev reprezentativnih podatkov na nacionalni in regionalni ravni.

Člen 3

Izjeme glede gostote mreže

1.   Podvzorec mreže z enotami, ki merijo 32 × 32 km, se lahko uporablja za popis, ki pokriva druga gozdnata zemljišča.

2.   Podvzorec mreže z enotami, ki merijo 32 × 32 km, se lahko uporablja tudi za popis, ki pokriva velika homogena gozdna območja na Finskem, severno od 65° 30′ zemljepisne širine, in Švedskem, severno od 59° zemljepisne širine.

Člen 4

Prenos podatkov

1.   Do 15. decembra vsako leto mora vsaka država članica posredovati Komisiji podatke, zbrane v preteklem letu, za vsako točko stopnje I, z uporabo metod in obrazcev, določenih v poglavju 14 Priloge I.

Poleg teh podatkov države članice predložijo poročilo, ki spremlja podatke, s katerim so določene osnovne informacije o uporabljenih metodah spremljanja. To poročilo se pripravi v skladu s poglavjem 13 in točko IV.1 poglavja 14 Priloge I.

Navodila in kode, določeni v poglavju 15 Priloge I, se uporabljajo za prenos podatkov, zbranih v skladu s prvim pododstavkom.

2.   Podatki o zemlji v zasebni lasti so geografsko opredeljeni s koordinatami za zemljepisno širino in zemljepisno dolžino, izraženimi vsaj v stopinjah in minutah. Vsi drugi podatki so geografsko opredeljeni s koordinatami za zemljepisno širino in zemljepisno dolžino, izraženimi v stopinjah, minutah in sekundah.

3.   Del poročila, ki spremlja podatke, opisujoč metode spremljanja, ostane v veljavi, dokler se te metode ne spremenijo.

ODDELEK 2

MREŽA OPAZOVALNIH PLOSKEV

(člena 4(1)(b) in 10(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 5

Postavitev opazovalnih ploskev za intenzivno spremljanje

1.   Mreža trajnih opazovalnih ploskev, ki so jo vzpostavile države članice, v nadaljnjem besedilu „ploskve stopnje II“, se uporablja za intenzivno in stalno spremljanje učinkov onesnaženosti zraka na gozdne ekosisteme. Število ploskev stopnje II, ki so lahko izbrane za to mrežo, je omejeno na 15 za vsako državo članico.

Države članice pa lahko izberejo večje število ploskev stopnje II pod pogojem, da to število ne presega 20 % števila nacionalnih točk stopnje I.

2.   Ko je postavljena nova ali dodatna ploskev stopnje II, države članice skupaj s prvim prenosom podatkov o tej ploskvi pošljejo Komisiji pregled meril za izbiro in popoln seznam vseh ploskev, skupaj z osnovnimi informacijami, kot so lokacija, torej zemljepisna dolžina, zemljepisna širina in nadmorska višina, ter vrsta, kot tudi splošne informacije ploskve za vsako postavljeno ploskev stopnje II v standardizirani obliki.

3.   Ploskve stopnje II se izbere z uporabo enotnih metod, določenih v poglavju 1 Priloge I.

Člen 6

Spremljanje

Intenzivno in stalno spremljanje gozdnih ekosistemov vključuje naslednje:

| (a) | stalno popisovanje stanja krošenj, meritve foliarne sestave in spremembe prirastka na vsaki ploskvi stopnje II v skladu s poglavji 2, 3 in 4 Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

stalno popisovanje stanja krošenj, meritve foliarne sestave in spremembe prirastka na vsaki ploskvi stopnje II v skladu s poglavji 2, 3 in 4 Priloge I;

| (b) | meritve sestave usedanja, meteorologije in sestave talne raztopine kot tudi ocenjevanje pritalne vegetacije na vsaj 10 % opazovalnih ploskev stopnje II v skladu s poglavjema 5 in 8 Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

meritve sestave usedanja, meteorologije in sestave talne raztopine kot tudi ocenjevanje pritalne vegetacije na vsaj 10 % opazovalnih ploskev stopnje II v skladu s poglavjema 5 in 8 Priloge I;

| (c) | kjer je primerno, druge dejavnosti spremljanja kot ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka, vidnih poškodb zaradi ozona in gozdnega opada ter fenološka opažanja v skladu s poglavji 9 do 12 Priloge I. |
| --- | --- |

(c)

kjer je primerno, druge dejavnosti spremljanja kot ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka, vidnih poškodb zaradi ozona in gozdnega opada ter fenološka opažanja v skladu s poglavji 9 do 12 Priloge I.

Člen 7

Prenos podatkov

1.   Do 15. decembra vsako leto države članice posredujejo Komisiji vse podatke, izmerjene v preteklem letu za vsako ploskev stopnje II, z uporabo metod in obrazcev, določenih v poglavju 14 Priloge I.

Poleg teh podatkov države članice predložijo poročilo, ki spremlja podatke, s katerim so določene osnovne informacije o uporabljenih metodah spremljanja. To poročilo se pripravi v skladu s poglavjem 13 in točko IV.1 poglavja 14 Priloge I.

Navodila in kode, določeni v poglavju 15 Priloge I, se uporabljajo za prenos podatkov, zbranih v skladu s prvim pododstavkom.

2.   Podatki o zemlji v zasebni lasti so geografsko opredeljeni s koordinatami za zemljepisno širino in zemljepisno dolžino, izraženimi vsaj v stopinjah in minutah. Vsi drugi podatki so geografsko opredeljeni s koordinatami za zemljepisno širino in zemljepisno dolžino, izraženimi v stopinjah, minutah in sekundah.

3.   Del poročila, ki spremlja podatke, opisujoč metode spremljanja, ostane v veljavi, dokler se te metode ne spremenijo.

POGLAVJE III

EVROPSKI INFORMACIJSKI SISTEM ZA GOZDNE POŽARE

(člen 5(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 8

Zajete informacije

1.   Skupno raziskovalno središče Komisije upravlja Evropski informacijski sistem za gozdne požare (EFFIS).

2.   EFFIS beleži naslednje podatke:

| (a) | podatke skupnega jedra, predložene v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(a)

podatke skupnega jedra, predložene v skladu s členom 9;

| (b) | dodatne podatke za območja, ki jih ogrožajo gozdni požari in so velika vsaj 50 hektarjev, predložene v skladu s členom 10; |
| --- | --- |

(b)

dodatne podatke za območja, ki jih ogrožajo gozdni požari in so velika vsaj 50 hektarjev, predložene v skladu s členom 10;

| (c) | informacije, ki jih posreduje Skupno raziskovalno središče, o napovedih tveganja za požare v okviru Evropskega sistema napovedi tveganja za gozdne požare (EFFRFS) in o kartiranju ter ocenjevanju škode, ki jo je povzročil požar in je prizadela območje vsaj 50 hektarjev, v okviru Evropskega sistema ocenjevanja škode zaradi gozdnih požarov (EFFDAS). |
| --- | --- |

(c)

informacije, ki jih posreduje Skupno raziskovalno središče, o napovedih tveganja za požare v okviru Evropskega sistema napovedi tveganja za gozdne požare (EFFRFS) in o kartiranju ter ocenjevanju škode, ki jo je povzročil požar in je prizadela območje vsaj 50 hektarjev, v okviru Evropskega sistema ocenjevanja škode zaradi gozdnih požarov (EFFDAS).

Člen 9

Podatki skupnega jedra

1.   Do 1. julija vsako leto države članice predložijo Komisiji podatke skupnega jedra za vsak gozdni požar, ki se je zgodil na njihovem območju v preteklem letu. Podatki skupnega jedra so sestavljeni vsaj iz naslednjih informacij, podanih na tak način, da so primerljive na ravni Skupnosti, za vsak gozdni požar:

| (a) | datum in krajevni čas prvega alarma; |
| --- | --- |

(a)

datum in krajevni čas prvega alarma;

| (b) | datum in krajevni čas prvega posredovanja; |
| --- | --- |

(b)

datum in krajevni čas prvega posredovanja;

| (c) | datum in krajevni čas pogasitve; |
| --- | --- |

(c)

datum in krajevni čas pogasitve;

| (d) | lokacija izbruha na občinski ravni (skupno kodo); |
| --- | --- |

(d)

lokacija izbruha na občinski ravni (skupno kodo);

| (e) | skupna površina, poškodovana v požaru; |
| --- | --- |

(e)

skupna površina, poškodovana v požaru;

| (f) | razčlenitev površine, poškodovane v požaru, na gozdno in druge gozdnate površine ter negozdne površine; |
| --- | --- |

(f)

razčlenitev površine, poškodovane v požaru, na gozdno in druge gozdnate površine ter negozdne površine;

| (g) | domnevni vzrok. |
| --- | --- |

(g)

domnevni vzrok.

2.   Tehnične specifikacije, določene v Prilogi II, se uporabljajo za namene beleženja podatkov skupnega jedra iz odstavka 1.

Člen 10

Dodatne informacije

Za gozdne požare, ki prizadenejo vsaj 50 hektarjev, lahko države članice letno predložijo Komisiji dodatne informacije poleg podatkov skupnega jedra iz člena 9.

Te dodatne informacije, če so predložene, vključujejo stopnjo škode, torej ali je majhna, srednja ali velika, in lokacijo.

POGLAVJE IV

ŠTUDIJE, PRESKUSI IN PREDSTAVITVENI PROJEKTI

(členi 5(2), 6(2) in 7(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 11

Ocena predlogov projekta

Predloge za študije, preskuse in predstavitvene projekte ter testiranja na podlagi pilotske faze, ki jih države članice predložijo v skladu s členi 5(2), 6(2) in 7(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003, v nadaljnjem besedilu „predlogi projektov“, Komisija oceni na podlagi meril, določenih v Prilogi III.

Člen 12

Odločitev o razvrstitvi za predloge projektov

Komisija določi prednostno lestvico za dodeljevanje podpore Skupnosti za predloge projektov.

POGLAVJE V

PRISTOJNI ORGANI

(člen 14 Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 13

Pristojni organi

1.   Pristojni organ, ki ga v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 2152/2003 določi država članica, v nadaljnjem besedilu „pristojni organ“, bo kontaktna točka za Komisijo.

2.   Belgija, Nemčija in Portugalska lahko določijo več kot en pristojni organ.

Člen 14

Merila za izbor

1.   Pristojni organi upoštevajo pravila, določena v Uredbi (ES, Euratom) št. 1605/2002 in Uredbi (ES, Euratom) št. 2342/2002, kot tudi določbe iz te uredbe.

2.   Pristojni organi izpolnjujejo vsaj naslednja merila:

| (a) | biti morajo nacionalni javni organi ali osebe zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, za katere velja pravo ene od držav članic; |
| --- | --- |

(a)

biti morajo nacionalni javni organi ali osebe zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, za katere velja pravo ene od držav članic;

| (b) | ponuditi morajo ustrezna finančna jamstva, ki jih izda javni organ, zlasti za celotno povračilo zneskov, dolgovanih Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

ponuditi morajo ustrezna finančna jamstva, ki jih izda javni organ, zlasti za celotno povračilo zneskov, dolgovanih Komisiji;

| (c) | delovati morajo v skladu z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

(c)

delovati morajo v skladu z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja;

| (d) | zagotoviti morajo preglednost poslovanja v skladu s členom 56(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti morajo preglednost poslovanja v skladu s členom 56(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

Člen 15

Dodatni pogoji za osebe zasebnega prava

Kjer države članice v skladu s členom 14 določijo osebe zasebnega prava, bo soglasje Komisije k tem subjektom temeljilo na naslednjih dokazilih, ki jih bodo predložili ti subjekti:

| (a) | njihova tehnična in strokovna usposobljenost, na podlagi dokumentacije o izobrazbeni in strokovni usposobljenosti članov vodstva; |
| --- | --- |

(a)

njihova tehnična in strokovna usposobljenost, na podlagi dokumentacije o izobrazbeni in strokovni usposobljenosti članov vodstva;

| (b) | njihova gospodarska in finančna usposobljenost, na podlagi državnega jamstva, zagotovljenega v skladu s členom 14(3)(e) Uredbe (ES) št. 2152/2003, in ustreznih izjav bank ali dokazila o ustreznem zavarovanju poklicne odgovornosti ali bilance ali izvlečkov iz bilanc, ki zajemajo vsaj zadnji dve leti, za kateri so poslovne knjige zaključene, kjer objavo bilance zahteva pravo gospodarskih družb države članice, v kateri je subjekt ustanovljen; |
| --- | --- |

(b)

njihova gospodarska in finančna usposobljenost, na podlagi državnega jamstva, zagotovljenega v skladu s členom 14(3)(e) Uredbe (ES) št. 2152/2003, in ustreznih izjav bank ali dokazila o ustreznem zavarovanju poklicne odgovornosti ali bilance ali izvlečkov iz bilanc, ki zajemajo vsaj zadnji dve leti, za kateri so poslovne knjige zaključene, kjer objavo bilance zahteva pravo gospodarskih družb države članice, v kateri je subjekt ustanovljen;

| (c) | njihova pristojnost po nacionalni zakonodaji za izvrševanje proračuna, kakor potrjuje dokumentacija, kot na primer njihov vpis v register poklicev ali gospodarskih družb ali izjava pod prisego ali potrdilo, članstvo posebne organizacije, izrecno pooblastilo ali vpis v register za davek na dodano vrednost (DDV); |
| --- | --- |

(c)

njihova pristojnost po nacionalni zakonodaji za izvrševanje proračuna, kakor potrjuje dokumentacija, kot na primer njihov vpis v register poklicev ali gospodarskih družb ali izjava pod prisego ali potrdilo, članstvo posebne organizacije, izrecno pooblastilo ali vpis v register za davek na dodano vrednost (DDV);

| (d) | da niso v nobenem izmed položajev, navedenih v členih 93 in 94 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002; |
| --- | --- |

(d)

da niso v nobenem izmed položajev, navedenih v členih 93 in 94 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002;

| (e) | da sprejemajo revizijo Računskega sodišča. |
| --- | --- |

(e)

da sprejemajo revizijo Računskega sodišča.

Člen 16

Sporazum

Komisija sklene sporazum s pristojnim organom v skladu s členom 56 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 ter členoma 35 in 41 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

Člen 17

Naloge pristojnih organov

Pristojni organi izvršujejo naslednje naloge:

| (a) | izvajajo redne preglede, da zagotovijo pravilno izvajanje ukrepov, ki se financirajo po Uredbi (ES) št. 2152/2003; |
| --- | --- |

(a)

izvajajo redne preglede, da zagotovijo pravilno izvajanje ukrepov, ki se financirajo po Uredbi (ES) št. 2152/2003;

| (b) | sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi začnejo sodni pregon za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi začnejo sodni pregon za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev;

| (c) | Komisiji predložijo informacije, ki jih ta zahteva; |
| --- | --- |

(c)

Komisiji predložijo informacije, ki jih ta zahteva;

| (d) | so posredniki, katerim se plačujejo prispevki Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

so posredniki, katerim se plačujejo prispevki Skupnosti;

| (e) | vodijo račune in evidence o prejemu in plačilu tega prispevka v podporo nacionalnemu programu, vključno z vsemi računi in dokumenti podobne dokazne vrednosti za podporo stroškom programa. |
| --- | --- |

(e)

vodijo račune in evidence o prejemu in plačilu tega prispevka v podporo nacionalnemu programu, vključno z vsemi računi in dokumenti podobne dokazne vrednosti za podporo stroškom programa.

Člen 18

Pregledi Komisije

Komisija lahko izvaja preglede dokumentov in preglede obstoja, ustreznosti in pravilnega delovanja pristojnih organov na kraju samem, v skladu s pravili dobrega finančnega poslovodenja.

POGLAVJE VI

NACIONALNI PROGRAMI IN PRILAGODITVE

ODDELEK 1

NACIONALNI PROGRAMI

(člena 7(2) ter 8(1) in (2) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 19

Vsebina

1.   Nacionalni programi in prilagoditve teh programov v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2152/2003 vsebujejo informacije in dokazno dokumentacijo, navedene v Prilogi IV.

Države članice uporabijo obrazce, določene v navedeni prilogi, za predložitev nacionalnih programov in ustreznih prilagoditev Komisiji, v papirnati in digitalni obliki.

2.   Vse dejavnosti iz členov 4, 5, 6(2) in (3) ter 7(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003, za katere je zaprošen finančni prispevek Skupnosti, se vključijo v nacionalni program kot posamezni zahtevki.

Člen 20

Podprogrami

Nacionalni programi Belgije, Nemčije in Portugalske so lahko sestavljeni iz podprogramov, ki jih pripravijo pristojni organi.

ODDELEK 2

PRILAGODITEV

(člen 8(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 21

Prilagoditev

1.   Prilagoditve nacionalnih programov zadevajo samo študije, preskuse, predstavitvene projekte kot tudi poskusno fazo spremljanja v skladu s členi 5(2), 6(2) in 7(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003.

2.   Zahtevki za prilagoditev nacionalnega programa se predložijo Komisiji z uporabo obrazcev, določenih v Prilogi IV.

3.   Zahtevki za prilagoditev nacionalnih programov za 2005–2006 se predložijo Komisiji najpozneje do 31. oktobra 2005, da se jih upošteva za naslednje leto.

POGLAVJE VII

FINANČNO POSLOVODENJE IN SPREMLJANJE

ODDELEK 1

STROŠKI

Člen 22

Opredelitev upravičenih stroškov

Upravičeni stroški so stroški, ki jih je neposredno in v celoti mogoče pripisati nacionalnemu programu, ki ga je odobrila Komisija.

Države članice lahko uporabljajo strožja nacionalna pravila za določanje upravičenih stroškov.

Člen 23

Utemeljitev odhodkov

Odhodki se utemeljijo z ustreznimi izvirnimi dokumenti, kot so računi ali dokumenti enakovredne dokazne vrednosti.

Izvirni dokumenti se ne priložijo izkazu odhodkov. Vendar pristojni organ na zahtevo posreduje Komisiji vse podrobnosti, vključno z računi, ki so potrebni za zagotovitev ocene odhodkov.

Člen 24

Stroški, ki veljajo za upravičene

1.   Da bi stroški veljali za upravičene, morajo biti predvideni v odobrenem nacionalnem programu ter morajo biti neposredno povezani z izvajanjem programa in nujni zanj.

2.   Stroški morajo biti razumni in skladni z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede cenovne primernosti in stroškovne učinkovitosti.

3.   Stroški morajo dejansko nastati v obdobju upravičenosti, določenem v odločbi Komisije, s katero je odobren nacionalni program. Strošek velja za nastalega v obdobju upravičenosti, ko:

| (a) | je zakonska obveznost plačati strošek pridobljena po začetku obdobja upravičenosti in pred koncem tega obdobja; |
| --- | --- |

(a)

je zakonska obveznost plačati strošek pridobljena po začetku obdobja upravičenosti in pred koncem tega obdobja;

| (b) | se mora izvršitev dejavnosti, s katero je strošek povezan, začeti po začetku obdobja upravičenosti in mora biti zaključena pred koncem tega obdobja. |
| --- | --- |

(b)

se mora izvršitev dejavnosti, s katero je strošek povezan, začeti po začetku obdobja upravičenosti in mora biti zaključena pred koncem tega obdobja.

4.   Stroški morajo biti v celoti plačani pred predložitvijo končne dokumentacije skupaj s končnim izkazom odhodkov in prihodkov.

Člen 25

Stroški osebja

Stroški osebja lahko veljajo za upravičen neposredni odhodek v zvezi z dejanskim časom, ki je bil namenjen nacionalnemu programu. Izračunajo se na podlagi dejanske bruto plače ali mezde, povečane za obvezne socialne prispevke, vendar brez drugih stroškov.

Delovni čas vsakega zaposlenega, vključno z nacionalnimi javnimi uslužbenci in zaposlenimi v vladnih agencijah, ki delajo v okviru nacionalnega programa, se beleži z uporabo časovnih preglednic ali poročil sistema, ki beleži čas, ki ga je vzpostavil in potrdil pristojni organ in njegovi morebitni partnerji.

Člen 26

Potni stroški

Potni stroški veljajo za upravičene, če jih je neposredno in v celoti mogoče pripisati odobrenemu nacionalnemu programu. Potni stroški se zaračunajo v skladu z notranjimi pravili pristojnega organa.

Člen 27

Splošni stroški

1.   Splošni stroški, ki so namenjeni za kritje posrednih stroškov, potrebnih za zaposlovanje, poslovodenje, namestitev in podporo neposredno ali posredno osebja, ki opravlja delo za nacionalni program, ali so povezani z infrastrukturo in opremo na mestu samem, so upravičeni, če so dejanski, utemeljeni in ne vključujejo stroškov, dodeljenih drugim proračunskim postavkam.

2.   Splošni stroški so upravičeni do največ 7 % celotnega zneska upravičenih neposrednih stroškov.

3.   Splošni stroški bremenijo nacionalni program v skladu s politiko stroškovnega računovodstva pristojnega organa.

Člen 28

Stroški financiranja

Kjer stroški vključujejo amortizacijo kapitalskih naložb s trajanjem nad eno leto in ceno več kot 500 EUR, veljajo ti stroški amortizacije za upravičene pod pogojem, da se nanašajo izključno na nacionalni program in na obdobje upravičenosti zadevne faze programa, pod pogojem, da: Za naložbe v zgradbe in infrastrukturo se ti stroški amortizirajo 10 let z uporabo linearne metode, za drugo opremo, vključno z opremo za informatiko, pa se uporabi 5-letna linearna metoda.

Člen 29

Stroški za nakup rabljene opreme

Stroški za nakup rabljene opreme so upravičeni pod naslednjimi tremi pogoji:

| (a) | prodajalec opreme zagotovi izjavo o izvoru in potrdi, da v obdobju preteklih sedmih let ni bila kupljena s pomočjo nepovratnih sredstev države ali Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

prodajalec opreme zagotovi izjavo o izvoru in potrdi, da v obdobju preteklih sedmih let ni bila kupljena s pomočjo nepovratnih sredstev države ali Skupnosti;

| (b) | cena opreme ne presega njene tržne vrednosti in je nižja od cene podobne nove opreme;
  in |
| --- | --- |

(b)

cena opreme ne presega njene tržne vrednosti in je nižja od cene podobne nove opreme;

in

| (c) | oprema ima tehnične lastnosti, potrebne za delovanje, in je skladna z veljavnimi merili in standardi. |
| --- | --- |

(c)

oprema ima tehnične lastnosti, potrebne za delovanje, in je skladna z veljavnimi merili in standardi.

Člen 30

Pogodbe s podizvajalci

Odhodki, povezani s podpogodbami s posredniki ali svetovalci, temeljijo na dejanskih stroških in jim je priložen ustrezen račun ali druga ustrezna dokumentacija. Izjemoma, kjer je strošek opredeljen kot odstotek celotnega stroška dejavnosti, tak strošek velja za upravičenega samo, če ga pristojni organ lahko utemelji s primerjavo z dejansko vrednostjo posredovanega dela ali storitve.

Člen 31

Davek na dodano vrednost

Davek na dodano vrednost (DDV) velja za upravičenega, če pristojni organ ne more izterjati DDV, plačanega v okviru nacionalnega programa.

Pristojni organ priskrbi izjavo ustreznega nacionalnega organa, da DDV ni bilo mogoče izterjati za sredstva in storitve, potrebne za ukrepe v okviru nacionalnega programa.

Člen 32

Neupravičeni stroški

1.   Naslednje ne šteje za upravičeno:

| (a) | stroški, ki so nastali za dejavnosti, ki prejemajo pomoč v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

stroški, ki so nastali za dejavnosti, ki prejemajo pomoč v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti;

| (b) | izgube zaradi menjalnih tečajev; |
| --- | --- |

(b)

izgube zaradi menjalnih tečajev;

| (c) | nepotrebni ali razsipni izdatki; |
| --- | --- |

(c)

nepotrebni ali razsipni izdatki;

| (d) | stroški distribucije ter tržni in oglaševalski stroški za promocijo izdelkov ali komercialnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

stroški distribucije ter tržni in oglaševalski stroški za promocijo izdelkov ali komercialnih dejavnosti;

| (e) | rezervacije za morebitne prihodnje izgube ali odgovornosti; |
| --- | --- |

(e)

rezervacije za morebitne prihodnje izgube ali odgovornosti;

| (f) | dolžniške obresti ali obresti na izposojen kapital; |
| --- | --- |

(f)

dolžniške obresti ali obresti na izposojen kapital;

| (g) | slabi dolgovi. |
| --- | --- |

(g)

slabi dolgovi.

Nekateri izmed stroškov iz točke (d) lahko štejejo za upravičene, kot je dogovorjeno s Komisijo.

2.   Neupravičenih stroškov iz odstavka 1 Komisija ne upošteva pri izračunu skupnega stroška programa.

Člen 33

Menjalni tečaj

1.   Menjava med eurom in nacionalno valuto se opravi po dnevnem tečaju eura, objavljenem v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

2.   Tečaj, ki se uporabi pri menjavi med eurom in nacionalno valuto, je menjalni tečaj, objavljen zadnji delovni dan meseca pred mesecem, ko je nacionalni program, ali v primeru plačil finančno poročilo in zahteva za plačilo, podpisan in predložen Komisiji.

ODDELEK 2

PLAČILO

(člen 8(5) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 34

Odločba o finančnem prispevku

Komisija odloča o finančnih prispevkih za upravičene stroške nacionalnega programa v dveh fazah, ena odločba za vsako leto programskega obdobja, v nadaljnjem besedilu „odločba Komisije“. Odločba Komisije je naslovljena na državo članico.

Člen 35

Predfinanciranje

Pristojni organi lahko prosijo za predfinanciranje 50 % letne pomoči Skupnosti za nacionalni program, kot je navedeno v nacionalnem programu, ne prej kot tri mesece po datumu uradnega obvestila o odločbi Komisije. Za predfinanciranje se sklene sporazum v skladu s členom 16.

Člen 36

Potrdila

1.   Pristojni organi Komisiji predložijo potrdila o plačilih, opravljenih v okviru nacionalnega programa, z uporabo vzorcev, določenih v Prilogi V. Ta potrdila mora spremljati poročilo o napredku dejavnosti, začetih v okviru nacionalnega programa. Potrdila se predložijo najpozneje 15 mesecev po datumu uradnega obvestila o odločbi Komisije in zajemajo odhodke iz prejšnjega leta.

2.   Upravičene odhodke, ki so skladni z določbami oddelka 1 tega poglavja in so prikazani v letnem potrdilu, Komisija pokrije s predfinanciranjem držav članic v okviru nacionalnih programov.

Kjer potrdila presegajo zadevno predfinanciranje, Komisija izplača vmesno plačilo.

V nobenih okoliščinah ta vmesna plačila ne smejo presegati 30 % letne pomoči Komisije za nacionalni program.

Člen 37

Tehnično in finančno izvajanje

1.   Vsaka izmed dveh faz iz člena 34 mora doseči polno tehnično in finančno izvajanje v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 2152/2003 in te uredbe najpozneje dve leti po datumu uradnega obvestila o odločbi Komisije.

Pristojni organi vložijo zahtevek za plačilo preostalega zneska upravičenih odhodkov najpozneje 27 mesecev po datumu uradnega obvestila o odločbi Komisije.

2.   Preostali znesek za vsako fazo se plača, ko Komisija prejme zahtevek za končno plačilo za vsako fazo in preveri finančno potrdilo, ki je priloženo temu zahtevku za plačilo.

Člen 38

Usklajevanje zahtevkov za plačilo

V skladu s svojo nacionalno zakonodajo države članice zagotovijo, da so zahtevki za plačila pristojnih organov skladni z odločbo Komisije.

Člen 39

Zahtevki za predfinanciranje in plačila

Pristojni organi Komisiji predložijo zahtevke za predfinanciranje in plačila z uporabo vzorcev, določenih v prilogah VI, VII in VIII.

ODDELEK 3

NEPRAVILNOSTI

(člen 14(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 40

Nepravilnosti

1.   Zneske, izgubljene zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, izterja država članica in se vrnejo Komisiji.

2.   Kjer Komisija, v petih letih po končnem plačilu preostalega zneska zadnjega leta nacionalnega programa, opazi kakršno koli nepravilnost v dejavnostih, ki jih financira Skupnost in pri katerih se zadevni znesek Skupnosti ni vrnil na podlagi odstavka 1, o tem obvesti državo članico in ji omogoči, da poda svoje mnenje.

3.   Če po pregledu okoliščin in proučitvi pojasnila države članice Komisija nepravilnost potrdi, država članica povrne zadevne zneske.

ODDELEK 4

PREGLEDI, REVIZIJE IN STROKOVNI OBISKI

(člen 14(4) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 41

Finančna revizija Komisije

1.   Komisija ali kateri koli zastopnik, ki ga ona pooblasti, lahko izvaja revizijo pristojnih organov, pogodbenikov ali podpogodbenikov, odgovornih za podrobno izvajanje ukrepov v okviru nacionalnega programa, kadar koli v času trajanja pogodbe in do pet let po končnih plačilih prispevkov Skupnosti nacionalnemu programu.

2.   Komisija ali kateri koli pooblaščeni zastopnik ima dostop do dokumentacije, ki je potrebna za preverjanje upravičenosti stroškov udeležencev nacionalnega programa, kot so na primer računi in izvlečki plačilnih list.

3.   Revizija se opravi zaupno. Komisija naredi vse potrebno, da zagotovi, da njeni pooblaščeni zastopniki podatke, do katerih imajo dostop ali ki so jim bili posredovani, obravnavajo zaupno.

Komisija lahko preveri uporabo finančnega prispevka Skupnosti s strani pristojnih organov, pogodbenikov ali podpogodbenikov, odgovornih za podrobno izvajanje ukrepov v okviru nacionalnega programa.

4.   Poročilo o ugotovitvah revizije, ki se nanaša na pristojne organe in druge stranke, odgovorne za izvajanje ukrepov nacionalnega programa, se pošlje zadevnim pristojnim organom, pogodbenikom in podpogodbenikom. Ti lahko sporočijo svoje pripombe Komisiji v roku enega meseca od prejema poročila. Komisija se lahko odloči, da ne upošteva pripomb, ki so prispele po roku.

5.   Na podlagi sklepov revizije Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe, ki se ji zdijo potrebni, vključno z izdajo naloga za izterjavo v zvezi z vsemi ali delom plačil, ki jih je opravila.

Člen 42

Pregledi in strokovni obiski

Pristojni organi omogočijo osebju Komisije in osebam, ki jih je pooblastila Komisija, dostop do prizorišč ali prostorov, kjer se izvršujejo ukrepi v okviru nacionalnega programa, in do vse dokumentacije, ki se nanaša na strokovno in finančno upravljanje dejavnosti. Dostop osebam, ki jih je pooblastila Komisija, je lahko predmet zaupnega dogovora pod pogoji, o katerih se dogovorita Komisija in pristojni organ.

Pregledi se lahko začnejo med programskim obdobjem in se izvajajo zaupno.

Pristojni organi in stranke, odgovorne za izvajanje ukrepov v okviru nacionalnega programa, zagotovijo ustrezno pomoč Komisiji ali osebam, ki jih je ona pooblastila.

Člen 43

Ocene

(člen 8(4) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

1.   Države članice opravijo predhodno vrednotenje, vmesni pregled in naknadno vrednotenje nacionalnih programov v skladu s Prilogo IX.

2.   Predhodno vrednotenje vključuje podrobno preverjanje ustreznosti, izvedljivosti in trajnosti dejavnosti, določenih v nacionalnem programu, kot tudi pregled pričakovanih rezultatov. Rezultati predhodnega vrednotenja se pošljejo Komisiji skupaj z nacionalnimi programi.

3.   Vmesni pregled in naknadno vrednotenje vključujeta oceno stanja izvajanja, učinkovitosti in uspešnosti dejavnosti spremljanja, ki se izvajajo v okviru Uredbe (ES) št. 2152/2003. Rezultati vmesnega pregleda se pošljejo Komisiji pred 1. julijem 2006, rezultati naknadnega vrednotenja pa se pošljejo Komisiji pred 1. julijem 2007.

POGLAVJE VIII

ZNANSTVENA SVETOVALNA SKUPINA

(člen 9(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 44

Naloge

1.   Znanstvena svetovalna skupina, ki se ustanovi v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003, Stalnemu odboru za gozdarstvo svetuje o naslednjih zadevah:

| (a) | potreba po izvajanju posebnih študij ali analiz; |
| --- | --- |

(a)

potreba po izvajanju posebnih študij ali analiz;

| (b) | potreba po ustanovitvi ad hoc delovnih skupin za določene teme; |
| --- | --- |

(b)

potreba po ustanovitvi ad hoc delovnih skupin za določene teme;

| (c) | izboljšanje organizacije in strukture sistema spremljanja; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje organizacije in strukture sistema spremljanja;

| (d) | vmesnik znanost-politika. |
| --- | --- |

(d)

vmesnik znanost-politika.

2.   Znanstvena svetovalna skupina lahko poda svoje mnenje o:

| (a) | predlogih za študije; |
| --- | --- |

(a)

predlogih za študije;

| (b) | rezultatih, ki izhajajo iz študij, kot na primer ustreznost in kakovost podatkov in, bolj splošno, iz poročil, ki predstavljajo rezultate iz sistema spremljanja; |
| --- | --- |

(b)

rezultatih, ki izhajajo iz študij, kot na primer ustreznost in kakovost podatkov in, bolj splošno, iz poročil, ki predstavljajo rezultate iz sistema spremljanja;

| (c) | osnutkih priročnikov. |
| --- | --- |

(c)

osnutkih priročnikov.

3.   Mandat Znanstvene svetovalne skupine je omejen na izvršilno obdobje sistema, določeno v členu 12(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003.

POGLAVJE IX

DOSTOP DO PODATKOV

(člen 15(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 45

Dostop do podatkov

Kolikor je potrebno za uresničevanje ukrepov na podlagi členov 9(5) in 11(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003, se dostop do podatkov iz členov 4(1) in 5(1) navedene uredbe odobri Evropski agenciji za okolje in Mednarodnemu programu sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (MPS Gozdovi).

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

Člen 46

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 1696/87 in uredbe (ES) št. 804/94, (ES) št. 1091/94, (ES) št. 1727/1999 in (ES) št. 2278/1999 se razveljavijo.

Člen 47

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. novembra 2006

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 324, 11.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 788/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 17).

1

(2)  UL L 326, 21.11.1986, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 804/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 132, 17.5.2002, str. 1).

2

(3)  UL L 217, 31.7.1992, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 805/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 132, 17.5.2002, str. 3).

3

(4)  UL L 161, 22.6.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2278/1999 (UL L 279, 29.10.1999, str. 3).

4

(5)  UL L 93, 12.4.1994, str. 11.

5

(6)  UL L 125, 18.5.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2278/1999.

6

(7)  UL L 203, 3.8.1999, str. 41. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2121/2004 (UL L 367, 14.12.2004, str. 17).

7

(8)  UL L 279, 29.10.1999, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2121/2004.

8

(9)  UL L 160, 26.6.1999, str. 80. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1698/2005 (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

9

(10)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

10

(11)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

11

(12)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

12

(13)  UL L 165, 15.6.1989, str. 14.

13

---

PRILOGA I

Priročnik o parametrih, metodah spremljanja in oblikah podatkov za usklajeno spremljanje učinkov onesnaženosti zraka na gozdove

Struktura priročnika

Ta priročnik je sestavljen iz naslednjih 15 poglavij:

| Poglavje 1 | ENOTNE METODE ZA IZBOR PLOSKEV STOPNJE II |
| --- | --- |
| Poglavje 2 | ENOTNE METODE ZA RAZISKAVO STANJA KROŠENJ NA PLOSKVAH STOPNJE I IN STOPNJE II |
| Poglavje 3 | ENOTNE METODE ZA MERITVE FOLIARNE SESTAVE NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 4 | ENOTNE METODE ZA MERITVE SPREMEMBE PRIRASTKA NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 5 | ENOTNE METODE ZA MERITVE USEDLIN NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 6 | ENOTNE METODE ZA METEOROLOŠKE MERITVE NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 7 | ENOTNE METODE ZA SPREMLJANJE TALNE RAZTOPINE NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 8 | ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE PRITALNE VEGETACIJE NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 9 | ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE GOZDNEGA OPADA NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 10 | ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE KAKOVOSTI ZUNANJEGA ZRAKA NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 11 | ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE VIDNIH POŠKODB ZARADI OZONA NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 12 | ENOTNE METODE ZA FENOLOŠKA OPAZOVANJA NA PLOSKVAH STOPNJE II |
| Poglavje 13 | PODROBNOSTI ZA PREDLOŽITEV OSNOVNIH INFORMACIJ O UPORABLJENIH METODAH SPREMLJANJA IN REZULTATOV VREDNOTENJA/RAZLAGANJA, PRIDOBLJENIH NA NACIONALNI RAVNI |
| Poglavje 14 | ENOTNA NAVODILA ZA POROČANJE O REZULTATIH IN ZA OBLIKE PODATKOV |
| Poglavje 15 | SEZNAMI KOD IN OBRAZLOŽITVE ZA PODATKE IZ RAZISKAV ZA PLOSKVE STOPNJE I IN STOPNJE II |

Poglavje 1

ENOTNE METODE ZA IZBOR PLOSKEV STOPNJE II

Poglavje 2

ENOTNE METODE ZA RAZISKAVO STANJA KROŠENJ NA PLOSKVAH STOPNJE I IN STOPNJE II

Poglavje 3

ENOTNE METODE ZA MERITVE FOLIARNE SESTAVE NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 4

ENOTNE METODE ZA MERITVE SPREMEMBE PRIRASTKA NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 5

ENOTNE METODE ZA MERITVE USEDLIN NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 6

ENOTNE METODE ZA METEOROLOŠKE MERITVE NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 7

ENOTNE METODE ZA SPREMLJANJE TALNE RAZTOPINE NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 8

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE PRITALNE VEGETACIJE NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 9

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE GOZDNEGA OPADA NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 10

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE KAKOVOSTI ZUNANJEGA ZRAKA NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 11

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE VIDNIH POŠKODB ZARADI OZONA NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 12

ENOTNE METODE ZA FENOLOŠKA OPAZOVANJA NA PLOSKVAH STOPNJE II

Poglavje 13

PODROBNOSTI ZA PREDLOŽITEV OSNOVNIH INFORMACIJ O UPORABLJENIH METODAH SPREMLJANJA IN REZULTATOV VREDNOTENJA/RAZLAGANJA, PRIDOBLJENIH NA NACIONALNI RAVNI

Poglavje 14

ENOTNA NAVODILA ZA POROČANJE O REZULTATIH IN ZA OBLIKE PODATKOV

Poglavje 15

SEZNAMI KOD IN OBRAZLOŽITVE ZA PODATKE IZ RAZISKAV ZA PLOSKVE STOPNJE I IN STOPNJE II

Posebne določbe, ki jih uvaja vsako poglavje, temeljijo na tehničnih priporočilih strokovnih komisij Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (MPS Gozdovi). Razlikuje se med obveznimi in neobveznimi dejavnostmi spremljanja (parametri, metode itd.).

Poglavja 1 do 8 in 14 do 15 temeljijo na tehničnih opisih v prilogah Uredbe Komisije (ES) št. 1091/94 in dodatno na posebnih priročnikih o gozdnem opadu, kakovosti zunanjega zraka, vidnih poškodbah zaradi ozona in fenoloških ocenah, ki jih ne pokriva zgoraj navedena uredba.

Poglavje 2 predpisuje tehnične podrobnosti o spremljanju stanja krošenj na točkah stopnje I kot tudi na ploskvah stopnje II, saj je to edina raziskava, ki se izvaja redno na obeh mrežah. Poleg tega samo dve poglavji o predložitvi podatkov in obliki podatkov (poglavji 14 in 15) pokrivata tako stopnjo I kot stopnjo II.

POGLAVJE 1

ENOTNE METODE ZA IZBOR PLOSKEV STOPNJE II

I.   Izbor ploskev stopnje II

Za izbor opazovalnih ploskev so pristojne države članice, kljub temu pa naj bi se pri izboru upoštevala naslednja merila:

| — | ploskev je velika najmanj 0,25 ha, izmerjeno na horizontalni ravnini, |
| --- | --- |

—

ploskev je velika najmanj 0,25 ha, izmerjeno na horizontalni ravnini,

| — | ploskev obkroža zaščitni pas, da se zmanjšajo učinki dejavnosti v bližnji okolici. Dejanska širina tega pasu je odvisna od tipa in starosti gozda. Če je površina ploskve in njene okolice enotna glede na višino in starost, se širina zaščitnega pasu lahko omeji na 5 ali 10 m. Če gozdno površino, na kateri je ploskev, sestavljajo različni sestoji, različne vrste ali pa je sestoj raznodoben, se zaščitni pas razširi do petkratne možne največje višine gozda na ploskvi, |
| --- | --- |

—

ploskev obkroža zaščitni pas, da se zmanjšajo učinki dejavnosti v bližnji okolici. Dejanska širina tega pasu je odvisna od tipa in starosti gozda. Če je površina ploskve in njene okolice enotna glede na višino in starost, se širina zaščitnega pasu lahko omeji na 5 ali 10 m. Če gozdno površino, na kateri je ploskev, sestavljajo različni sestoji, različne vrste ali pa je sestoj raznodoben, se zaščitni pas razširi do petkratne možne največje višine gozda na ploskvi,

| — | ploskve morajo biti vedno dostopne brez težav; omejitev glede dostopa in vzorčenja naj ne bi bilo, |
| --- | --- |

—

ploskve morajo biti vedno dostopne brez težav; omejitev glede dostopa in vzorčenja naj ne bi bilo,

| — | nobenih razlik ne sme biti v gospodarjenju s ploskvijo, njenim zaščitnim pasom in okoliškim gozdom, |
| --- | --- |

—

nobenih razlik ne sme biti v gospodarjenju s ploskvijo, njenim zaščitnim pasom in okoliškim gozdom,

| — | motnje, nastale zaradi spremljanja, morajo biti čim manjše, |
| --- | --- |

—

motnje, nastale zaradi spremljanja, morajo biti čim manjše,

| — | preprečiti je treba neposredno onesnaževanje iz znanih lokalnih virov, |
| --- | --- |

—

preprečiti je treba neposredno onesnaževanje iz znanih lokalnih virov,

| — | ploskve morajo biti dovolj oddaljene od gozdnega roba, do petkratne možne največje višine gozda na ploskvi. |
| --- | --- |

—

ploskve morajo biti dovolj oddaljene od gozdnega roba, do petkratne možne največje višine gozda na ploskvi.

II.   Postavitev in dokumentiranje ploskev

Vsaka postavljena ploskev se podrobno opiše. Splošni podatki glede novih ali dodatnih ploskev se ugotovijo in sporočijo Komisiji v okviru naslednje redne predložitve podatkov. Podrobni opis ploskve vsebuje: točno lokacijo ploskve (položaj središča in oglišč ploskve), skico, na kateri je prikazana stalna označba oglišč in/ali mej ploskve, število dreves na ploskvi in vse druge pomembne stalne razpoznavne elemente na ploskvi ali v njeni bližini (npr. dovozna cesta, reke, jarki, velika drevesa). Lokacija vzorčevalnikov in mest vzorčenja (npr. vzorčevalniki usedanja ali pedološki profili) se ugotovi (GPS ali razdalja in smer od središča ploskve) in tudi zabeleži na tem zemljevidu.

III.   Opredelitev pojma podploskev

V vzorec za ocene dreves (popis krošenj, ocena prirastka) je treba načelno vključiti vsa drevesa na celotni ploskvi. V primeru, da ima ploskev veliko dreves (t.i. gosti sestoji), se za uporabo pri teh raziskavah lahko določi podploskev. Podploskev naj bi bila med pripravo dovolj velika, da so zagotovljene zanesljive ocene za raziskave za vsaj 20 let, po možnosti pa za vso življenjsko dobo sestoja. V tem obdobju naj bi bilo na podploskvi na voljo vsaj 20 dreves.

IV.   Splošne informacije o vsaki ploskvi

V času postavitve nove ploskve in prvih raziskav se zbirajo naslednje splošne informacije o vsaki trajni opazovalni ploskvi za intenzivno in stalno spremljanje:

| Postavitev | Prve raziskave |
| --- | --- |
| — | Opisna koda |

Postavitev

Prve raziskave

—

Opisna koda

Država

Številka opazovalne ploskve

Dejanska zemljepisna širina in dolžina

| — | Podatki o legi ploskve |
| --- | --- |

—

Podatki o legi ploskve

Nadmorska višina

Ekspozicija

Velikost celotne ploskve

Število dreves na ploskvi

Podploskev (če obstajajo)

Razpoložljivost vode za glavno vrsto

Oblika humusa

Talni tip (ocena)

| — | Podatki o sestoju |
| --- | --- |

—

Podatki o sestoju

Povprečna starost vladajočega sloja

Glavne drevesne vrste

Donos (ocena)

| — | Druga opažanja |
| --- | --- |

—

Druga opažanja

Zgodovina ploskve

Druge bližnje opazovalne postaje

Kjer se postavijo dodatne ploskve, da zaključijo nacionalni program za intenzivno spremljanje, države članice za vsako postavljeno ploskev pošljejo Evropski komisiji informacije, zbrane med postavitvijo, tako da uporabijo datoteko in poročila (do konca tistega leta, v katerem je bila ploskev postavljena).

Vse spremembe skozi leta glede ureditve spremljanja in drugih pomembnih informacij (npr. delovanje gozda, nevihte, škodljivci) se predložijo letno.

V.   Nadomestitev uničenih ploskev in dodatne ploskve

Uničene in dodatne ploskve se izberejo med obstoječimi ploskvami stopnje I in v skladu z merili za izbor, določenimi v tem poglavju. Ponovno postavljenim ali dodatnim ploskvam se dodelijo nove številke. Države članice bodo Komisiji pri naslednji redni predložitvi podatkov predložile informacije o vzrokih za nadomestitev ploskve ali o potrebi po dodatni ploskvi, rezultatih zadnjih opravljenih opazovanj/meritev in merilih, ki so jih uporabile pri izboru novih ploskev.

VI.   Prenos podatkov

Države članice Komisiji posredujejo informacije, navedene v tem poglavju, za vsako ploskev stopnje II z uporabo oblik, določenih z obrazcema 1 in 2, ki sta navedena v poglavju 14.

POGLAVJE 2

ENOTNE METODE ZA RAZISKAVO STANJA KROŠENJ NA TOČKAH STOPNJE I IN PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Raziskava stanja krošenj v skladu s členom 2 in členom 6(a) je obvezna in se izvaja na točkah stopnje I in ploskvah stopnje II ter se ponavlja letno. Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za stanje krošenj Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II.   Izbor vzorčnih dreves

II.1.   Izbor vzorčnih dreves na točkah stopnje I

Na vsaki vzorčni točki se vzorčna drevesa izberejo v skladu s strogo določenim, objektivnim in nepristranskim postopkom (npr. skupina dreves v obliki križa, poravnanega z glavnimi stranmi neba, s kotnimi točkami na razdalji 25 m od točke na mreži, z uporabo postopka vzorčenja s šestimi drevesi na vsaki podploskvi ali vzorčnih dreves, izbranih po spirali iz središča ploskve). V mlajših gostih sestojih, kjer posameznih krošenj ni mogoče oceniti, mora izbor vzorčnih dreves temeljiti na določenem geometrijskem postopku. Ta postopek se ponavlja, dokler se ne najde zadostno število dreves s krošnjami, ki jih je mogoče oceniti. Upoštevati je treba naslednja merila za izbor:

| — | države članice lahko določijo število dreves za oceno na vsaki točki, vendar vzorca ne sme sestavljati manj kot 20 dreves ali več kot 30 in število mora ostati konstantno, |
| --- | --- |

—

države članice lahko določijo število dreves za oceno na vsaki točki, vendar vzorca ne sme sestavljati manj kot 20 dreves ali več kot 30 in število mora ostati konstantno,

| — | v oceno morajo biti vključene vse drevesne vrste. Vzorčna drevesa morajo biti visoka najmanj 60 cm. Samo nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa, ki ustrezajo drevesnim razredom 1, 2 in 3 po Kraftu, izpolnjujejo pogoje za vzorčna drevesa za namene ocene stanja krošenj. Drevesa s tem cenotskim statusom z zlomljenimi vrhovi ne izpolnjujejo pogojev za vzorčna drevesa, |
| --- | --- |

—

v oceno morajo biti vključene vse drevesne vrste. Vzorčna drevesa morajo biti visoka najmanj 60 cm. Samo nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa, ki ustrezajo drevesnim razredom 1, 2 in 3 po Kraftu, izpolnjujejo pogoje za vzorčna drevesa za namene ocene stanja krošenj. Drevesa s tem cenotskim statusom z zlomljenimi vrhovi ne izpolnjujejo pogojev za vzorčna drevesa,

| — | drevesa, odstranjena zaradi ukrepov gospodarjenja z gozdovi, padla drevesa (ki jih je podrl veter ali zlomljena) in mrtva drevesa je treba nadomestiti z novimi vzorčnimi drevesi, ki se jih izbere v skladu z nepristranskim postopkom. Drevo velja za mrtvo, če so vsa prevajalna tkiva v deblu mrtva. Mrtvo drevo je treba zabeležiti, vendar samo enkrat. Posek sestoja pomeni, da vzorčna točka preneha obstajati, dokler se ne vzpostavi nov sestoj, |
| --- | --- |

—

drevesa, odstranjena zaradi ukrepov gospodarjenja z gozdovi, padla drevesa (ki jih je podrl veter ali zlomljena) in mrtva drevesa je treba nadomestiti z novimi vzorčnimi drevesi, ki se jih izbere v skladu z nepristranskim postopkom. Drevo velja za mrtvo, če so vsa prevajalna tkiva v deblu mrtva. Mrtvo drevo je treba zabeležiti, vendar samo enkrat. Posek sestoja pomeni, da vzorčna točka preneha obstajati, dokler se ne vzpostavi nov sestoj,

| — | središče vzorčne enote mora biti označeno za ponovno oceno pri nadaljnjih popisih. Vzorčna drevesa morajo biti razpoznavna za oceno v naslednjem letu, če je mogoče brez trajnega označevanja. |
| --- | --- |

—

središče vzorčne enote mora biti označeno za ponovno oceno pri nadaljnjih popisih. Vzorčna drevesa morajo biti razpoznavna za oceno v naslednjem letu, če je mogoče brez trajnega označevanja.

II.2.   Izbor vzorčnih dreves na ploskvah stopnje II

Vsa nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa, ki ustrezajo drevesnim razredom 1, 2 in 3 po Kraftu, na vsej ploskvi je treba spremljati. V primeru, da ima ploskev veliko dreves (npr. gosti sestoji), je mogoče število vzorčnih dreves za oceno krošenj zmanjšati z uporabo podploskev. V primeru podploskve je treba spremljati vsa nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa, ki ustrezajo drevesnim razredom 1, 2 in 3 po Kraftu, na vsej ploskvi. V nekaterih primerih se lahko dovoli, da se uporabi drugačen, toda objektiven in nepristranski sistem, da se zmanjša ali izbere število vzorčnih dreves. Vsako leto se uporabijo iste metode, pri vsaki raziskavi pa se oceni najmanj 20 dreves.

III.   Datum ocene

Popis se opravi po koncu oblikovanja novih iglic in listov ter pred jesensko porumenelostjo listja.

IV.   Splošne osnovne informacije

Na točkah stopnje I je treba oceniti naslednje parametre ploskve in dreves:

| — | za vsako ploskev:






  — | opisna koda: |
| --- | --- | --- |

—

za vsako ploskev:

—

opisna koda:

| — | država, |
| --- | --- |

—

država,

| — | datum opazovanja, |
| --- | --- |

—

datum opazovanja,

| — | številka opazovalne točke, |
| --- | --- |

—

številka opazovalne točke,

| — | koordinate dejanske zemljepisne širine in dolžine, |
| --- | --- |

—

koordinate dejanske zemljepisne širine in dolžine,

| — | razpoložljivost vode za glavne vrste, |
| --- | --- |

—

razpoložljivost vode za glavne vrste,

| — | oblika humusa, |
| --- | --- |

—

oblika humusa,

| — | nadmorska višina, |
| --- | --- |

—

nadmorska višina,

| — | ekspozicija, |
| --- | --- |

—

ekspozicija,

| — | podatki o sestoju: |
| --- | --- |

—

podatki o sestoju:

| — | povprečna starost vladajočega sloja, |
| --- | --- |

—

povprečna starost vladajočega sloja,

| — | podatki o zemlji: |
| --- | --- |

—

podatki o zemlji:

| — | talni tip, |
| --- | --- |

—

talni tip,

| — | dodatne informacije o ploskvi, značilne za tekoče leto (dejavnosti, dogodki), |
| --- | --- |

—

dodatne informacije o ploskvi, značilne za tekoče leto (dejavnosti, dogodki),

| — | za vsako drevo na ploskvi:






  — | številka ploskve, |
| --- | --- | --- |

—

za vsako drevo na ploskvi:

—

številka ploskve,

| — | podatki o vzorčnem drevesu: |
| --- | --- |

—

podatki o vzorčnem drevesu:

| — | številka drevesa, |
| --- | --- |

—

številka drevesa,

| — | vrsta drevesa, |
| --- | --- |

—

vrsta drevesa,

| — | osutost, |
| --- | --- |

—

osutost,

| — | porumenelost, |
| --- | --- |

—

porumenelost,

| — | škoda, ki nastane zaradi lahko prepoznavnih vzrokov (žuželke, glive, abiotični dejavniki ...), |
| --- | --- |

—

škoda, ki nastane zaradi lahko prepoznavnih vzrokov (žuželke, glive, abiotični dejavniki ...),

| — | prepoznavanje vrste poškodbe, |
| --- | --- |

—

prepoznavanje vrste poškodbe,

| — | opažanja na drevesu na ploskvi. |
| --- | --- |

—

opažanja na drevesu na ploskvi.

Za ploskve stopnje II je treba zbrati naslednje informacije o ploskvah in drevesih:

| — | država, |
| --- | --- |

—

država,

| — | številka ploskve, |
| --- | --- |

—

številka ploskve,

| — | datum ocene, |
| --- | --- |

—

datum ocene,

| — | število dreves, |
| --- | --- |

—

število dreves,

| — | drevesna vrsta, |
| --- | --- |

—

drevesna vrsta,

| — | ekspozicija, |
| --- | --- |

—

ekspozicija,

| — | informacije o odstranitvah in umrljivosti, |
| --- | --- |

—

informacije o odstranitvah in umrljivosti,

| — | izpostavljenost, |
| --- | --- |

—

izpostavljenost,

| — | cenotski status, |
| --- | --- |

—

cenotski status,

| — | zasenčenost krošnje, |
| --- | --- |

—

zasenčenost krošnje,

| — | vidnost. |
| --- | --- |

—

vidnost.

V.   Ocenjevanje vzorčnih dreves

V.1.   Vizualno ocenjevanje osutosti

Osutost se letno ocenjuje v 5 % stopnjah glede na drevo, za krajevne razmere polno olistano. Razvrstitev dreves glede na stopnje osutosti se izvede v času opazovanja in se zapiše v 5 % stopnjah.

Drevo z osutostjo med 95 % in 100 %, ki je še vedno živo, se oceni z 99. Ocena 100 je rezervirana za mrtva drevesa.

| Razred | Stopnja osutosti | Odstotek izgubljenih iglic/listja |
| --- | --- | --- |
| 0 | Ni osuto | 0–10 |
| 1 | Rahlo osuto | 11–25 |
| 2 | Zmerno osuto | 26–60 |
| 3 | Močno osuto | 61–99 |
| 4 | Mrtvo | 100 |

Razred

Stopnja osutosti

Odstotek izgubljenih iglic/listja

0

Ni osuto

0–10

1

Rahlo osuto

11–25

2

Zmerno osuto

26–60

3

Močno osuto

61–99

4

Mrtvo

100

V.2.   Vizualno ocenjevanje porumenelosti

Izvede se razvrstitev dreves po stopnjah porumenelosti.

Stopnje porumenelosti se določijo, kot sledi:

| Razred | Porumenelost | Okviren odstotek porumenelih iglic/listov |
| --- | --- | --- |
| 0 | Je ni ali je zanemarljiva | 0–10 |
| 1 | Rahla | 11–25 |
| 2 | Zmerna | 26–60 |
| 3 | Močna | > 60 |

Razred

Porumenelost

Okviren odstotek porumenelih iglic/listov

0

Je ni ali je zanemarljiva

0–10

1

Rahla

11–25

2

Zmerna

26–60

3

Močna

> 60

Če se dodatno kombinirajo razredi osutosti in porumenelosti, se uporabljajo naslednji kombinirani razredi poškodovanosti:

| Razred osutosti | Razred porumenelosti |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| | Posledični razred poškodovanosti |
| 0 | 0 | I | II |
| 1 | I | II | II |
| 2 | II | III | III |
| 3 | III | III | III |
| 4 | IV | IV | IV |
| 0 = ni poškodovano, I = rahlo poškodovano, II = zmerno poškodovano, III = močno poškodovano, IV = mrtvo. |

Razred osutosti

Razred porumenelosti

1

2

3

Posledični razred poškodovanosti

0

0

I

II

1

I

II

II

2

II

III

III

3

III

III

III

4

IV

IV

IV

0 = ni poškodovano, I = rahlo poškodovano, II = zmerno poškodovano, III = močno poškodovano, IV = mrtvo.

VI.   Ocenjevanje vzrokov poškodb

VI.1.   Izbor vzorčnih dreves

Ocenjevanje vzrokov poškodb je izbirno za dopolnitev letne raziskave o stanju krošenj.

VI.2.   Pogostost in časovna razporeditev

Stopnja I + stopnja II: ocenjevanje vzrokov poškodb se izvede med običajnim ocenjevanjem stanja krošenj poleti.

Na ploskvah stopnje II, kjer se izvaja celoten program, tako imenovanih „ključnih ploskvah“, se opravi dodaten obisk za oceno poškodb, če se opazi pomembna poškodba izven obdobja ocenjevanja stanja krošenj. Opažanja osebja, ki je odgovorno za vzorčenje usedanja, ali fenološka opažanja lahko služijo kot sistem zgodnjega opozarjanja. Ta dodatni obisk se opravi v času, ko naj bi bil glavni vzrok poškodovanosti največji (npr. pomlad za listojede).

VI.3.   Parametri, ki jih je treba oceniti

Naslednja razpredelnica prikazuje pregled parametrov v točkah stopnje I/ploskvah stopnje II.

| Opis simptomov | |
| --- | --- |
| | Opredelitev prizadetega dela |
| | Simptom |
| | Podroben opis simptoma |
| | Lokacija v krošnji |
| 1.1. | Vzrok |

Opis simptomov

Opredelitev prizadetega dela

Simptom

Podroben opis simptoma

Lokacija v krošnji

1.1.

Vzrok

| 1.2. | Obseg |
| --- | --- |

1.2.

Obseg

VII.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 3–8, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 3

ENOTNE METODE ZA MERITVE FOLIARNE SESTAVE NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Popis foliarne sestave v skladu s členom 6(a) se izvaja na vseh ploskvah stopnje II in se ponovi na vsaki posamezni ploskvi v dveletnem intervalu. Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za foliarno sestavo Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II.   Metodologija popisa

II.1.   Datum vzorčenja

Listopadne vrste in macesen: vzorčenje se izvede, ko je novo listje popolnoma razvito in še preden se začneta jesensko rumenenje in staranje.

Zimzelene vrste: vzorčenje se izvede v času mirovanja. Države članice so zaprošene, da za vsako regijo in znotraj posameznih regij za ravninski in gorski svet določijo najbolj primeren čas za vzorčenje in analizo različnih vrst in da ta obdobja upoštevajo.

Foliarni popis se izvede za listopadne vrste in macesen poleti 2005, za zimzelene vrste pa pozimi 2005/2006. Popis se ponavlja na vsaki posamezni ploskvi v dveletnih intervalih.

II.2.   Izbor dreves

Vsako drugo leto se vzorči najmanj pet dreves vsake glavne vrste, navzoče na ploskvi.

Število dreves, ki so potrebna za vzorčenje, se izbere tako, da:

| — | drevesa niso ista kakor tista, ki so bila uporabljena za ocenjevanje krošnje, zaradi preprečitve, da bi zaporedna vzorčenja povzročila izgubo listja, |
| --- | --- |

—

drevesa niso ista kakor tista, ki so bila uporabljena za ocenjevanje krošnje, zaradi preprečitve, da bi zaporedna vzorčenja povzročila izgubo listja,

| — | se drevesa za vzorčenje listja, če je ocenjevanje vitalnosti omejeno na drevesa na podploskvi, izberejo iz preostalega dela celotne ploskve. Če se podploskev ne uporablja, se drevesa za vzorčenje izberejo izmed dreves v zaščitnem pasu. V tem primeru se drevesom, izbranim za vzorčenje v zaščitnem pasu, dodeli posebna številka, |
| --- | --- |

—

se drevesa za vzorčenje listja, če je ocenjevanje vitalnosti omejeno na drevesa na podploskvi, izberejo iz preostalega dela celotne ploskve. Če se podploskev ne uporablja, se drevesa za vzorčenje izberejo izmed dreves v zaščitnem pasu. V tem primeru se drevesom, izbranim za vzorčenje v zaščitnem pasu, dodeli posebna številka,

| — | drevesa sodijo v nadvladajoče in vladajoče razrede (gozd s sklenjenimi krošnjami) ali k drevesom s povprečno višino ±20 % (gozd z nesklenjenimi krošnjami), |
| --- | --- |

—

drevesa sodijo v nadvladajoče in vladajoče razrede (gozd s sklenjenimi krošnjami) ali k drevesom s povprečno višino ±20 % (gozd z nesklenjenimi krošnjami),

| — | so drevesa v bližini mest, kjer so bili za analizo odvzeti vzorci tal, vendar je treba paziti, da se pri vzorčenju tal ne poškoduje glavni koreninski sistem vzorčnih dreves, |
| --- | --- |

—

so drevesa v bližini mest, kjer so bili za analizo odvzeti vzorci tal, vendar je treba paziti, da se pri vzorčenju tal ne poškoduje glavni koreninski sistem vzorčnih dreves,

| — | so drevesa reprezentativna za povprečno raven osutosti na ploskvi (±5 % povprečne osutosti), |
| --- | --- |

—

so drevesa reprezentativna za povprečno raven osutosti na ploskvi (±5 % povprečne osutosti),

| — | so drevesa reprezentativna za zdravstveno stanje ploskve. |
| --- | --- |

—

so drevesa reprezentativna za zdravstveno stanje ploskve.

Ista vzorčna drevesa se zajemajo v vzorec več let; drevesa morajo biti oštevilčena. Dovoljeno je izmenjavanje med dvema nizoma petih dreves, če je potrebno, da ne nastane škoda na vzorčnih drevesih. Vsak niz mora ustrezati zgoraj navedenim pogojem.

Vzorčijo se samo glavne vrste dreves (glej točko 16 poglavja 15 Priloge I).

Drevesom, pri katerih se vzorči listje, se oceni stanje krošenj, uporabijo se obstoječe ali posebej dodeljene številke.

II.3.   Splošne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

| — | številka ploskve, |
| --- | --- |

—

številka ploskve,

| — | datumi vzorčenja in analize, |
| --- | --- |

—

datumi vzorčenja in analize,

| — | drevesna vrsta. |
| --- | --- |

—

drevesna vrsta.

II.4.   Izbor ter količina listov in iglic

Drevesa na ploskvi se ne smejo posekati, saj to lahko vpliva na metodo vzorčenja listja ali iglic. Pomembno je, da so se vzorčni listi ali iglice razvili na polni svetlobi.

Vzorčno listje ali iglice se vzame iz zgornje tretjine krošnje, vendar pri iglavcih ne iz prvih vencev.

Pri listopadnih vrstah se vzorči listje ali iglice tekočega letnika.

Pri zimzelenih vrstah se vzorči iglice ali liste tekočega letnika in dvoletne iglice ali liste (tekoči letnik + 1).

Pri vseh vrstah je treba paziti, da so listi ali iglice, ki se vzorčijo, popolnoma razviti, še posebno pri vrstah, ki odganjajo večkrat na leto (npr. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp., Quercus sp.). Pri Larix sp. in Cedrus sp. se vzorci vzamejo na kratkih vejicah iz preteklega leta.

Na splošno se vzorčenje izvede tako, da so v nizu vzorčnih dreves zastopane vse ekspozicije. Če je treba, se vzorči različne ekspozicije na vsakem drevesu v vzorčnem nizu. V posebnih razmerah, v katerih je očiten vpliv ene ekspozicije (npr. strma pobočja ali močan prevladujoči veter), se vzorči samo ena ekspozicija, ki pa mora biti vedno ista. V takšnem primeru je treba ekspozicijo dokumentirati.

Za analizo glavnih elementov ter Fe, Mn, Zn in Cu je priporočena količina 30 g svežih iglic ali listov za vsak vzorčni starostni razred.

Vsaka država se lahko odloči, da bo vzorčila večjo količino listnega materiala, v skladu s potrebami lastnih analitičnih metod, ali da bo vzorce shranila za poznejšo rabo.

II.5.   Načini vzorčenja

Ker se drevesa ne smejo posekati, je sprejemljiv kakršen koli primeren način vzorčenja, upoštevajoč vrsto in velikost sestojev itd., pod pogojem, da ne povzroči onesnaženja vzorca, večjih poškodb na drevesih ali pa nevarnosti za skupino, ki izvaja vzorčenje.

II.6.   Predobdelava vzorcev, preden se pošljejo v laboratorijsko analizo

Vzorči se najmanj pet dreves vsake glavne vrste, ki je na ploskvi; pet vzorcev se posamezno shrani v vrečke; za analizo se pripravi vzorec, sestavljen z mešanjem enakih količin vsakega od petih vzorcev (če se pet dreves analizira vsako posebej, se za vsak element izračuna povprečna vrednost).

Zelo je treba paziti, da se vsak vzorec jasno označi (gozd, številka ploskve, vrsta, starost iglic itd.), preden se pošlje laboratoriju v analizo. Te označbe se navede zunaj vrečke (neposredno na vrečki z neizbrisnim črnilom ali tako, da se na vrečko pritrdi etiketa).

II.7.   Priprava vzorcev pred analizo

Za intenzivno in stalno spremljanje na trajnih opazovalnih ploskvah in poganjkov tekočega leta se uporabi masa 100 listov ali 1 000 iglic kot tudi masa poganjkov.

Listnih pecljev ni treba odrezati, če pa so to sestavljeni listi, se priporoča, da se lističi ločijo od osi lista, če se niso ločili že v gozdu. Da bi se izognili onesnaženju, se ne uporabljajo napudrane plastične rokavice.

Vzorcev ni treba sistematično prati, vendar je to priporočljivo na območjih, kjer je zrak močno onesnažen, ali na območjih blizu morja. Vzorci se operejo z vodo brez kakršnih koli dodatkov.

Sušenje v sušilniku traja najmanj 24 ur na ne več kakor 80 °C. Iglice se odstranijo z vejic enako previdno, kakor se lističi ločujejo od osi lista.

II.8.   Kemijske analize

Določa se samo skupna koncentracija elementov.

Vsaka država lahko uporabi svoje nacionalne metode. Vendar je treba potrditi skupne koncentracije elementov, ugotovljene z nacionalnimi metodami, s koncentracijami, ki so potrjene z referenčnimi standardnimi vzorci. Pri foliarnem popisu se bo ločilo med obveznimi in neobveznimi parametri (glej spodnji seznam).

| Obvezni parametri | Neobvezni parametri |
| --- | --- |
| Dušik (N) | Cink (Zn) |
| Žveplo (S) | Mangan (Mn) |
| Fosfor (P) | Železo (Fe) |
| Kalcij (Ca) | Baker (Cu) |
| Magnezij (Mg) | Svinec (Pb) |
| Kalij (K) | Bor (B) |

Obvezni parametri

Neobvezni parametri

Dušik (N)

Cink (Zn)

Žveplo (S)

Mangan (Mn)

Fosfor (P)

Železo (Fe)

Kalcij (Ca)

Baker (Cu)

Magnezij (Mg)

Svinec (Pb)

Kalij (K)

Bor (B)

III.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 9, 10 in 11, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 4

ENOTNE METODE ZA MERITVE SPREMEMBE PRIRASTKA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Meritve sprememb prirastka v skladu s členom 6(a) se izvajajo na vseh ploskvah v času mirovanja. Sklic za prvi popis v skladu z Uredbo (ES) 2152/2003 je čas mirovanja pozimi 2004/2005 in se ponavlja v petletnih intervalih.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za rast gozdov Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UN/ECE (MPS Gozdovi). Meritev rasti se deli na dva dela:

| — | periodične meritve drevesnih parametrov (obvezne vseh pet let), |
| --- | --- |

—

periodične meritve drevesnih parametrov (obvezne vseh pet let),

| — | analiza drevesnih branik z izvrtki prirastka in debelnimi koluti (neobvezno). |
| --- | --- |

—

analiza drevesnih branik z izvrtki prirastka in debelnimi koluti (neobvezno).

Opisane metodologije so neprimerne za makijo in podobne tipe vegetacije.

Države članice lahko izvajajo, poleg periodičnih meritev drevesnih parametrov, trajne stalne meritve z obodnim trakom.

II.   Metodologija popisa

II.1.   Datum meritev

Meritve je treba izvesti v času mirovanja.

II.2.   Izbor vzorčnih dreves

Načeloma je treba spremljati vsa drevesa na celotni ploskvi. V primeru, da ima ploskev veliko dreves (npr. gosti sestoji), se za ocenjevanje dreves lahko določi podploskev. V takšnem primeru je treba spremljati drevesa na podploskvi. V času popisa mora biti podploskev dovolj velika, da se v celotnem merilnem obdobju ugotovijo zanesljive ocene za sestojni prirastek. Natančna velikost te podploskve se ugotovi in zabeleži.

Vsa drevesa, katerih premer z lubjem meri vsaj 5 cm, se individualno označijo s številkami.

II.3.   Splošne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

| — | številka ploskve, |
| --- | --- |

—

številka ploskve,

| — | datumi vzorčenja in analize, |
| --- | --- |

—

datumi vzorčenja in analize,

| — | številka drevesa. |
| --- | --- |

—

številka drevesa.

II.4.   Parametri, ki jih je treba meriti

| | Obvezni parametri | Neobvezni parametri |
| --- | --- | --- |
| Periodične meritve | Drevesna vrsta | Lubje |
| Prsni premer (DBH) | Višina drevesa (na vseh drevesih) |
| Višina drevesa | Višina krošnje (na vseh drevesih) |
| Višina do začetka krošnje na podvzorcu dreves na ploskvi | Širina krošnje |
| Informacije o upravljanju | Ocena prostornine |
| Analiza branik | | Širina branike |
| Premer drevesa brez lubja v preteklosti v petletnih intervalih |
| Ocena temeljnice in prostornine |

Obvezni parametri

Neobvezni parametri

Periodične meritve

Drevesna vrsta

Lubje

Prsni premer (DBH)

Višina drevesa (na vseh drevesih)

Višina drevesa

Višina krošnje (na vseh drevesih)

Višina do začetka krošnje na podvzorcu dreves na ploskvi

Širina krošnje

Informacije o upravljanju

Ocena prostornine

Analiza branik

Širina branike

Premer drevesa brez lubja v preteklosti v petletnih intervalih

Ocena temeljnice in prostornine

III.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 12 do 16, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 5

ENOTNE METODE ZA MERITVE USEDLIN NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Meritve usedlin v skladu s členom 6(a) se izvajajo na vsaj 10 % ploskev stopnje II.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za usedline Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II.   Metodologija spremljanja

Vsaka ploskev usedlin se podrobno opiše. Nekatere izmed informacij so že vključene v opisu ploskev za spremljanje gozda (zemljepisna dolžina in širina, nadmorska višina, izpostavljenost, drevesna vrsta itd.). Druge informacije je treba zabeležiti zlasti glede na stanje usedlin (izpostavljenost okoliškim virom emisij in okoliški uporabi zemlje, lokacija v razmerju do roba gozda itd.). Za razlaganje in razumevanje postopka usedanja so koristne informacije o dejavnikih, kot npr. obliki sklepa krošenj, indeksu listne površine itd.

II.1.   Spremljanje prepuščenih padavin

Spremljanje usedlin se opravlja na posebno določeni lokaciji. Meritve se opravijo na tak način, da so prostorsko dobro razporejene po državi, če je potrebno, na vseh ploskvah stopnje II. Meritve usedlin prepuščenih padavin se opravijo na sami ploskvi. Če to ni mogoče, se meritve opravijo v bližini ploskve in v istem sestoju. Meritve na noben način ne smejo vplivati na druge meritve tal in vegetacije. Treba je paziti, da se ne povzroči nobena škoda gozdu ploskve.

II.2.   Spremljanje na prostem v gozdu

Na lokaciji v bližini dejanske ploskve (v razdalji 2 km) se namestijo vzorčevalniki za mokre in/ali skupne usedline. Lokacija se izbere tako, da predmeti okrog vzorčevalnika niso bližje, kot je njihova dvakratna višina.

II.3.   Spremljanje onesnaženosti zraka

Meritve onesnaženosti zraka se opravljajo na posebno določeni lokaciji, vendar se lahko iz praktičnih razlogov ali zaradi usklajevanja z drugimi projekti opravijo z razdalje. Na kraj meritev ne smejo vplivati krajevni viri emisij.

II.4.   Merilno obdobje

Meritve se bodo izvajale na 4 tedne, tedensko ali v časovnem intervalu med tema obdobjema, odvisno predvsem od splošnih vremenskih razmer na posamezni ploskvi.

Če je med letom treba uporabiti različna merilna obdobja (npr. tedenska poleti in mesečna pozimi), se določita dve ločeni obdobji spremljanja; rezultati se sporočijo ločeno. Dolžina merilnega obdobja v enem obdobju spremljanja je stalna. Isto merilno obdobje se uporabi za spremljanje pod krošnjami in na prostem.

II.5.   Vzorčenje, ravnanje z vzorci

Za zbiranje vzorcev je treba uporabiti čiste dežemere in posode. Za spiranje opreme se uporabi deionizirana voda. Pomembno je, da se posode med vzorčenjem in prevozom hranijo v temi in na hladnem. V sončnem in toplem vremenu se lahko dodajo konzervansi, da se prepreči rast alg. V takem primeru naj bi se uporabljali samo taki konzervansi, ki ne vplivajo na analizo nobenega od merjenih ionov.

II.6.   Predobdelava vzorcev, njihov prevoz in shranjevanje

Določi se količina vsakega zbranega vzorca za posamezne prepuščene padavine, tok vode po deblu ali vzorčevalnik na prostem. Vzorci se lahko analizirajo posebej ali pa se analizirajo združeni z vzorci, zbranimi na isti ploskvi v istem časovnem obdobju. Prepuščene padavine, tok vode po deblu ali vzorci s prostega se analizirajo posebej. Vzorci za merjenje toka vode po deblu se lahko združijo za drevesa iste vrste ter podobne velikosti in dominantnosti.

Vzorci, vzeti v kratkotrajnih obdobjih, se lahko analizirajo taki, kot so, ali pa se pred analizo združijo z mesečnimi vzorci. Če se vzorci združijo, naj bi se v razmerju s celotnim volumnom vzorca.

Vzorci se, takoj ko je mogoče, odpeljejo v laboratorij (če je mogoče v hladilnih torbah) in se do analize hranijo v hladnem (4 °C) in temnem prostoru.

II.7.   Splošne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

| — | številka ploskve, |
| --- | --- |

—

številka ploskve,

| — | koda vzorčevalnika, |
| --- | --- |

—

koda vzorčevalnika,

| — | prvi dan obdobja spremljanja, |
| --- | --- |

—

prvi dan obdobja spremljanja,

| — | zadnji dan obdobja spremljanja, |
| --- | --- |

—

zadnji dan obdobja spremljanja,

| — | število (enako dolgih) merilnih obdobij v obdobju spremljanja. |
| --- | --- |

—

število (enako dolgih) merilnih obdobij v obdobju spremljanja.

Zbirajo se lahko dodatne neobvezne informacije, npr. oblika sklepa krošenj, indeks listne površine itd., kjer je to uporabno za razlaganje rezultatov.

II.8.   Kemijska analiza

Obvezni in neobvezni parametri za analizo vzorcev skupnih usedlin, prepuščenih padavin, toka vode po deblu in megle so prikazani v naslednji razpredelnici:

| Vrsta vzorca | Obvezni | Neobvezni |
| --- | --- | --- |
| Skupne usedline, prepuščene padavine, tok vode po deblu | Količina padavin | |
| pH in prevodnost pri 25 °C | |
| Na, K, Mg, Ca, NH4 | Al, Mn, Fe in druge težke kovine, npr. Cu, Zn, Hg, Pb, Cd, Co, Mo |
| Cl, NO3 SO4 | P skupaj, PO4 |
| Skupna bazičnost
  Obvezno za posamezne vzorce, če je pH > 5 | |
| DOC, N skupaj
  (N skupaj ni obvezen za skupne usedline, vendar je zelo priporočen) | S skupaj, HCO3

  HCO3 se lahko pridobi z izračunom (iz pH, skupne alkalnosti, temperature in ionske moči) ali neposrednimi meritvami |
| | |
| Megla,
  slana
  (žled) | | pH, prevodnost |
| | Na, K, Mg, Ca, NH4 |
| | Cl, NO3, SO4, P skupaj |
| | Bazičnost |
| | Al, Mn, Fe in druge težke kovine, npr. Cu, Zn, Hg, Pb, Cd, Co, Mo |
| DOC = raztopljeni organski ogljik, N skupaj = skupen dušik. |

Vrsta vzorca

Obvezni

Neobvezni

Skupne usedline, prepuščene padavine, tok vode po deblu

Količina padavin

pH in prevodnost pri 25 °C

Na, K, Mg, Ca, NH4

Al, Mn, Fe in druge težke kovine, npr. Cu, Zn, Hg, Pb, Cd, Co, Mo

Cl, NO3 SO4

P skupaj, PO4

Skupna bazičnost

Obvezno za posamezne vzorce, če je pH > 5

DOC, N skupaj

(N skupaj ni obvezen za skupne usedline, vendar je zelo priporočen)

S skupaj, HCO3

HCO3 se lahko pridobi z izračunom (iz pH, skupne alkalnosti, temperature in ionske moči) ali neposrednimi meritvami

Megla,

slana

(žled)

pH, prevodnost

Na, K, Mg, Ca, NH4

Cl, NO3, SO4, P skupaj

Bazičnost

Al, Mn, Fe in druge težke kovine, npr. Cu, Zn, Hg, Pb, Cd, Co, Mo

DOC = raztopljeni organski ogljik, N skupaj = skupen dušik.

III.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 17 do 19, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 6

ENOTNE METODE ZA METEOROLOŠKE MERITVE NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Meteorološke meritve v skladu s členom 6(a) se izvajajo na vsaj 10 % opazovalnih ploskev. Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za meteorologijo in fenologijo Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II.   Metodologija popisa

II.1.   Lokacija opreme za vzorčenje

Da se predstavijo specifične podnebne razmere v gozdnatih pokrajinah, se meritve izvajajo znotraj zadevne gozdne površine. Navadno se lahko meritve (razen meritev temperature tal, vlage v tleh in padavin v sestoju) izvedejo ali nad streho sestoja znotraj ploskve ali na položaju v vrzeli znotraj gozdne površine v neposredni bližini sestoja (ne več kakor 2 km) ploskve. Razdalja od merilne točke na položajih v vrzelih do bližnjih sestojev ali drugih ovir naj bo vsaj dvakratna višina odraslega drevesa/ovire. Temperatura tal, vlažnost tal in padavine v sestoju se merijo znotraj sestoja trajne opazovalne ploskve.

Kadar koli je mogoče, se ustrezna oprema združi z opremo za merjenje usedlin. Da se prepreči motenje koreninskega sistema in stanja tal, se oprema namesti tako, da je dostopna in jo je mogoče vzdrževati, ne da bi bilo treba iti prek ploskve.

II.2.   Metode za merjenje dejanskega meteorološkega stanja na ploskvi ali blizu nje

Z namestitvijo meteorološke postaje v vrzeli blizu ploskve ali namestitvijo stolpa v sestoju blizu ploskve se vremensko stanje spremlja stalno. Tehnična oprema, senzorji in njihova namestitev morajo biti v skladu z mednarodnimi meteorološkimi standardi. Pridobijo se podatki o naslednjih spremenljivkah:

| Obvezno | Neobvezno |
| --- | --- |
| Padavine | Sevanje UVB |
| Temperatura zraka | Temperature tal |
| Relativna vlažnost | Vlažnost tal |
| Hitrost vetra | (matrični potencial, vsebnost vode) |
| Smer vetra | Padavine v sestoju (količina prepuščenih padavin in toka vode po deblu) |
| Sončno sevanje | |

Obvezno

Neobvezno

Padavine

Sevanje UVB

Temperatura zraka

Temperature tal

Relativna vlažnost

Vlažnost tal

Hitrost vetra

(matrični potencial, vsebnost vode)

Smer vetra

Padavine v sestoju (količina prepuščenih padavin in toka vode po deblu)

Sončno sevanje

II.3.   Zbiranje, združevanje, shranjevanje in predložitev podatkov

Pred predložitvijo je treba podatke združiti na dnevne vrednosti (posebej vsota ali povprečje/srednja vrednost, minimalna in maksimalna vrednost).

Zberejo in predložijo se naslednje informacije o ploskvi:

| — | država, |
| --- | --- |

—

država,

| — | št. ploskve, |
| --- | --- |

—

št. ploskve,

| — | podrobnosti o uporabljeni opremi, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o uporabljeni opremi,

| — | lokacija ploskev (zemljepisna širina, zemljepisna dolžina, nadmorska višina) in opreme (glede na ploskev), |
| --- | --- |

—

lokacija ploskev (zemljepisna širina, zemljepisna dolžina, nadmorska višina) in opreme (glede na ploskev),

| — | prvi in zadnji dan meritev, |
| --- | --- |

—

prvi in zadnji dan meritev,

| — | pogostost (število obdobij). |
| --- | --- |

—

pogostost (število obdobij).

SEZNAM PARAMETROV

| Parametri | Enote | Povprečje | Vsota | Minimum | Maksimum | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Padavine | (mm) | | (*) | | | Skupne padavine
  (vključno s snegom itd.) |
| Temperatura zraka | (°C) | (*) | | (*) | (*) | |
| Relativna vlažnost | (%) | | | | | |
| Hitrost vetra | (m/s) | (*) | | | (*) | |
| Smer vetra | (°) | (*) | | | | Prevladujoča smer vetra |
| Sončno sevanje | (W/m2) | (*) | | | | |
| UVB-sevanje | (W/m2) | (*) | | | | |
| Temperatura tal | (°C) | (*) | | (*) | (*) | |
| Vlažnost tal:
  matrični potencial v tleh | (hPa) | | | | | |
| Vlažnost tal:
  vsebnost vode v tleh | (vol %) | (*) | | (*) | (*) | |
| Padavine v sestoju (prepuščene padavine in tok vode po deblu) | (mm) | | (*) | | | |
| Drugo | | | | | | Treba navesti v poročilu, ki spremlja podatke. |
| (*) = obvezno predložiti. |

Parametri

Enote

Povprečje

Vsota

Minimum

Maksimum

Opombe

Padavine

(mm)

(*)

Skupne padavine

(vključno s snegom itd.)

Temperatura zraka

(°C)

(*)

(*)

(*)

Relativna vlažnost

(%)

Hitrost vetra

(m/s)

(*)

(*)

Smer vetra

(°)

(*)

Prevladujoča smer vetra

Sončno sevanje

(W/m2)

(*)

UVB-sevanje

(W/m2)

(*)

Temperatura tal

(°C)

(*)

(*)

(*)

Vlažnost tal:

matrični potencial v tleh

(hPa)

Vlažnost tal:

vsebnost vode v tleh

(vol %)

(*)

(*)

(*)

Padavine v sestoju (prepuščene padavine in tok vode po deblu)

(mm)

(*)

Drugo

Treba navesti v poročilu, ki spremlja podatke.

(*) = obvezno predložiti.

III.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 20 do 23, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 7

ENOTNE METODE ZA SPREMLJANJE TALNE RAZTOPINE NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Spremljanje talne raztopine v skladu s členom 6(b) se izvaja na vsaj 10 % ploskev stopnje II.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za tla Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II.   Metodologija popisa

II.1.   Izbor lokacije vzorčevalnikov

Vzorčevalniki za talno raztopino se namestijo blizu mesta, kjer se ocenjuje stanje krošnje. Lizimetri se lahko razvrstijo naključno ali sistematično po celi ploskvi, čeprav razporeditev lahko ovirajo skale ali debla (razdalja od drevesa ni določena). Zaradi motenj tal se lizimetri brez podtlaka ne nameščajo v osrednjem delu ploskve, na kateri se spremljajo drevesni parametri. Zaradi praktičnih razlogov se lahko uporabi reprezentativna podploskev. Lizimetre, ki so že bili nameščeni, se lahko ohrani, novi pa se namestijo, kakor je predlagano.

II.2.   Globina vzorčenja

Lizimetri se namestijo na določenih globinah; sprejemljiva je tudi namestitev glede na horizonte.

| — | Zbiralniki talne raztopine |
| --- | --- |

—

Zbiralniki talne raztopine

Kjer je primerno, se lizimetri namestijo vsaj na dveh globinah: en v koreninski coni (predlagana globina je 10 do 20 cm), da se dobi vpogled v koncentracije hranilnih snovi in toksičnih elementov v bližini tankih korenin (1. cilj); in en pod koreninsko cono (predlagana globina je 40 do 80 cm), da se oceni iznos elementov (2. cilj). Prav tako se lahko namesti tretji lizimeter, neposredno pod plast humusa.

II.3.   Pogostost vzorčenja

Na ploskvah, na katerih se izvajajo drugi intenzivni programi spremljanja, npr. meritve usedlin in meteorološke meritve, se talna raztopina vzorči mesečno ali na dva tedna. Vzorči se vsako leto istega meseca.

II.4.   Prevoz, shranjevanje in priprava vzorcev

Vzorci se prevažajo in shranjujejo tako, da so njihove kemične spremembe čim manjše.

Shranjevanje talne raztopine v sistemu lizimetra v hladnem (4 °C) in temnem prostoru bo zmanjšalo biološko aktivnost. V mnogih primerih in zlasti v hladnem letnem času zadostuje, da je steklenica v temi. Uporabijo se lahko organski ali anorganski konzervansi, ki pa lahko vplivajo na analizo. Da se zmanjšajo možne spremembe v vzorcih, se talna raztopina zbira takoj po črpanju.

O postopkih prevoza in shranjevanja (skupaj s čakalnimi dobami) se poroča. Če je to primerno, se podrobno poroča o problemih pri postopkih in o odstopanjih od njih.

Za določanje sledi kovin se alikvoti vzorca prevažajo v laboratorij v steklenicah, spranih s kislino.

Če se zbirajo vzorci tal, se ohranjajo hladni v plastičnih ali polietilenskih vrečkah in shranjujejo pri 4 °C do centrifugiranja ali priprave nasičenega ekstrakta. Centrifugiranje ali ekstrakcija se izvede v enem dnevu (18–30 urah) po vzorčenju.

II.5.   Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

| — | država, |
| --- | --- |

—

država,

| — | številka ploskve, |
| --- | --- |

—

številka ploskve,

| — | informacija o vzorčevalniku (tip, globina), |
| --- | --- |

—

informacija o vzorčevalniku (tip, globina),

| — | prvi dan obdobja spremljanja, |
| --- | --- |

—

prvi dan obdobja spremljanja,

| — | zadnji dan obdobja spremljanja, |
| --- | --- |

—

zadnji dan obdobja spremljanja,

| — | število (enako dolgih) merilnih obdobij v obdobju spremljanja. |
| --- | --- |

—

število (enako dolgih) merilnih obdobij v obdobju spremljanja.

II.6.   Analitične metode

Popis spremljanja talne raztopine v gozdnih tleh razlikuje med obveznimi in neobveznimi parametri (glej spodnji seznam).

SEZNAM PARAMETROV

| Parameter | Enota | Obvezno/Neobvezno |
| --- | --- | --- |
| Prevodnost | μS/cm | Neob. |
| pH | | Obv. |
| Bazičnost | μmolc/l | Neobv. (če je pH > 5) |
| DOC | mg/l | Obv. |
| Natrij (Na) | mg/l | Neobv. (1) |
| Kalij (K) | mg/l | Obv. |
| Kalcij (Ca) | mg/l | Obv. |
| Magnezij (Mg) | mg/l | Obv. |
| Aluminij (skupen) | mg/l | Obv. (če je pH < 5) |
| Aluminij (labilen) | mg/l | Neobv. |
| Železo (Fe) | mg/l | Neobv. |
| Mangan (Mn) | mg/l | Neobv. |
| Skupni fosfor (P) | mg/l | Neobv. |
| NO3-N | mg/l | Obv. |
| SO4-S | mg/l | Obv. |
| NH4-N | mg/l | Neobv. (2) |
| Klor (Cl) | mg/l | Neobv. (1) |
| Krom (Cr) | μg/l | Neobv. |
| Nikelj (Ni) | μg/l | Neobv. |
| Cink (Zn) | μg/l | Neobv. (3) |
| Baker (Cu) | μg/l | Neobv. (3) |
| Svinec (Pb) | μg/l | Neobv. |
| Kadmij (Cd) | μg/l | Neobv. |
| Silicij (Si) | mg/l | Neobv. |
| Obv. = obvezno; neobv. = neobvezno. |

Parameter

Enota

Obvezno/Neobvezno

Prevodnost

μS/cm

Neob.

pH

Obv.

Bazičnost

μmolc/l

Neobv. (če je pH > 5)

DOC

mg/l

Obv.

Natrij (Na)

mg/l

Neobv. (1)

Kalij (K)

mg/l

Obv.

Kalcij (Ca)

mg/l

Obv.

Magnezij (Mg)

mg/l

Obv.

Aluminij (skupen)

mg/l

Obv. (če je pH < 5)

Aluminij (labilen)

mg/l

Neobv.

Železo (Fe)

mg/l

Neobv.

Mangan (Mn)

mg/l

Neobv.

Skupni fosfor (P)

mg/l

Neobv.

NO3-N

mg/l

Obv.

SO4-S

mg/l

Obv.

NH4-N

mg/l

Neobv. (2)

Klor (Cl)

mg/l

Neobv. (1)

Krom (Cr)

μg/l

Neobv.

Nikelj (Ni)

μg/l

Neobv.

Cink (Zn)

μg/l

Neobv. (3)

Baker (Cu)

μg/l

Neobv. (3)

Svinec (Pb)

μg/l

Neobv.

Kadmij (Cd)

μg/l

Neobv.

Silicij (Si)

mg/l

Neobv.

Obv. = obvezno; neobv. = neobvezno.

III.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 24, 25 in 26, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 8

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE PRITALNE VEGETACIJE NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Meritve pritalne vegetacije v skladu s členom 6(b) se izvajajo na vsaj 10 % ploskev stopnje II.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za stanje pritalne vegetacije Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II.   Metodologija popisa

II.1.   Oblika vzorčenja

Uporabita se lahko dve različni obliki vzorčenja, ki obe vodita k bolj kakovostni ali bolj količinski karakterizaciji:

| — | v prvem primeru se dinamika ocenjuje s spremljanjem sprememb v sestavi vrste na velikem območju z uporabo vzorčnih enot, večjih od 100 m2, z nizko do srednjo točnostjo ocen sprememb pokrovnosti vsake izmed teh vrst, |
| --- | --- |

—

v prvem primeru se dinamika ocenjuje s spremljanjem sprememb v sestavi vrste na velikem območju z uporabo vzorčnih enot, večjih od 100 m2, z nizko do srednjo točnostjo ocen sprememb pokrovnosti vsake izmed teh vrst,

| — | v drugem primeru se študija osredotoča na dinamiko populacije (širjenje ali krčenje) na manjšem območju. Majhne vzorčne enote (v splošnem manjše od 10 m2) se uporabljajo za bolj točno oceno pokrovnosti vrste. |
| --- | --- |

—

v drugem primeru se študija osredotoča na dinamiko populacije (širjenje ali krčenje) na manjšem območju. Majhne vzorčne enote (v splošnem manjše od 10 m2) se uporabljajo za bolj točno oceno pokrovnosti vrste.

Območje, izbrano za oceno vegetacije, mora biti reprezentativno za ploskev, da bi se lahko primerjalo z drugimi parametri, zabeleženimi na isti ploskvi. Da se zagotovi statistična ponovitev, se uporabi več vzorčnih enot.

V skladu s fitosociološko uporabo so minimalne zahteve, da se beležijo vrste na ravni ploskve. Obvezno je enotno vzorčno območje (EVO) velikosti 400 m2, reprezentativno za pritalno vegetacijo ploskve stopnje II, da se doseže primerljivost rezultatov med državami. To območje je lahko vsota manjših podploskev znotraj območja ploskve stopnje II. Podatki se predložijo za celotno območje EVO, ne samo za podploskev (združeni podatki). Države članice hranijo rezultate za posamezne podploskve v svojih nacionalnih bazah podatkov.

Države lahko same izberejo število in obliko vzorčnih enot.

Če vzorčne enote niso stične, se določijo, kolikor je možno narazen znotraj ploskve stopnje II ali v njenem zaščitnem pasu, da se zmanjša prostorska povezava med vzorčnimi enotami znotraj ploskve. Prav tako naj ne bi vsebovale večjih raznovrstnosti na kateri koli stopnji vzorčenja (pečine in čeri, poti in steze, ognjišča, potoki in ribniki, jarki in kanali, šotnata območja).

Vzpostaviti je treba sistem trajnega označevanja za vzorčne enote.

II.2.   Splošne informacije

Zbirajo se naslednje splošne informacije:

| — | država, |
| --- | --- |

—

država,

| — | številka ploskve, |
| --- | --- |

—

številka ploskve,

| — | datum vzorčenja in analize, |
| --- | --- |

—

datum vzorčenja in analize,

| — | ograja, |
| --- | --- |

—

ograja,

| — | skupna vzorčena površina, |
| --- | --- |

—

skupna vzorčena površina,

| — | podatki o celotni plasti pritalne vegetacije (pokrovnost), grmovne plasti in zeliščne plasti (pokrovnost in povprečna višina) ter mahovne plasti (pokrovnost). |
| --- | --- |

—

podatki o celotni plasti pritalne vegetacije (pokrovnost), grmovne plasti in zeliščne plasti (pokrovnost in povprečna višina) ter mahovne plasti (pokrovnost).

II.3.   Meritve številčnosti ali pokrovnosti vrste

Države članice lahko pri ocenjevanju uporabijo svojo lestvico, pod pogojem, da jo je mogoče neposredno preračunati v odstotke pokrovnosti v razponu od 0,01 % (zelo redka) do 100 % (popolna pokrovnost).

II.4.   Vrste

Upoštevajo se vse cvetnice, žilnate kritosemenke, mahovi, ki rastejo na tleh, in lišaji. Za te vrste mora biti seznam popoln. Vrste, ki ne živijo na tleh, in glive se lahko dodatno zabeležijo, vendar bi bilo najbolje, da bi bile predmet ločene raziskave. Neidentificirane vrste se zabeležijo kot takšne, in če niso redke znotraj vzorčne enote, se morajo vzorčiti in shraniti v herbariju za nadaljnjo identifikacijo.

Vrste, ki se najdejo samo na določenih mestih (npr. skalah, drevesnih štorih, stezah in poteh, odmrlih drevesih itd.), je treba zabeležiti posebej.

II.5.   Pogostost in čas ocenjevanja

Vsakih pet let je treba vsaj na 10 % vseh ploskev izvesti popis vegetacije. Če je sestava vegetacije kompleksna in odvisna od letnega časa, je med letom potrebno drugo ocenjevanje, da se oceni njena popolna pokrovnost. Naslednja popisovanja pritalne vegetacije se izvedejo približno ob istem letnem času.

II.6.   Analiza

Ocenjeni podatki o vzorčnih enotah se združijo na raven ploskve.

III.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 27 in 28, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o rezultatih ocen pritalne vegetacije Komisiji.

POGLAVJE 9

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE GOZDNEGA OPADA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Spremljanje gozdnega opada v skladu s členom 6(c) se izvaja neobvezno na ploskvah stopnje II od leta 2005 naprej. Kjer se izvaja spremljanje gozdnega opada, se uporabljajo naslednje določbe.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih ad hoc delovne skupine za gozdni opad Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II.   Metodologija popisa

II.1.   Vzorčenje

Za vse cilje ocenjevanja gozdnega opada je priporočeno, da oblika vzorčenja ploskev vključuje širok spekter tal, podnebij in struktur sestoja dane vrste.

Ocena gozdnega opada se izvaja samo na opazovalnih ploskvah stopnje II, na katerih se izvaja tudi intenzivno spremljanje meteorologije, usedlin, talne vode in fenologije.

II.2.   Postavitev in število zbiralnikov gozdnega opada

Zbiralniki gozdnega opada se postavijo tako, da je možna primerjava z rezultati usedlin in talne vode. Zbiralniki so na stalnem mestu in se lahko postavijo naključno ali sistematično, npr. v pravilnih presledkih, in v zadostnem številu, da so reprezentativni za celo ploskev in ne samo za vladajoče drevesne vrste.

Zbiralniki gozdnega opada morajo biti razporejeni po celem območju ploskve. Gozdni opad se vzorči iz najmanj 10 zbiralnikov na ploskev in celo do 20 zbiralnikov, odvisno od velikosti ploskve in drevesnih vrst, vključenih v oceno.

Države lahko izberejo tip zbiralnikov za spremljanje gozdnega opada.

II.3.   Pogostost vzorčenja

Gozdni opad se zbira najmanj mesečno in celo na dva tedna v obdobjih močnega gozdnega opada. Vzorci se lahko združijo v periodične vzorce za kemijske analize. V regijah, ki imajo pozimi sneg in mraz, in na oddaljenih območjih bo morda potrebno pustiti zbiralnike v gozdu čez zimo. Gozdni opad se v teh primerih zbere enkrat pred zimskim obdobjem in enkrat po stalitvi snega, saj mraz zmanjša sušenje in razkroj gozdnega opada.

II.4.   Parametri in analiza

Pri oceni gozdnega opada se razlikuje med obveznimi in neobveznimi parametri (glej spodnji seznam).

SEZNAM PARAMETROV

| Obvezni | Neobvezni |
| --- | --- |
| Ca, K, Mg, C, N, P, S | Na, Zn, Mn, Fe, Cu, Pb, Al, B |

Obvezni

Neobvezni

Ca, K, Mg, C, N, P, S

Na, Zn, Mn, Fe, Cu, Pb, Al, B

Za kemijske analize se vzorci gozdnega opada posušijo v sušilniku do konstantne teže na največ 80 °C, po možnosti na 65 °C. Po tem sušenju se masa 100 listov ali 1 000 iglic hrani na 105 °C. Glede na odstotek vlažnosti v podvzorcih se količina vsakega dela v celoti pretvori v suho maso pri 80 °C. Vzorci, ki se posušijo pri največ 80 °C, se zmeljejo v homogeni prah. Kemijska analiza gozdnega opada je podobna foliarni kemijski analizi. Rezultati kemijske analize gozdnega opada se poročajo samo do 80 °C kot tudi masa gozdnega opada.

III.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 29, 30 in 31, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 10

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE KAKOVOSTI ZUNANJEGA ZRAKA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka se izvaja neobvezno na ploskvah stopnje II. Kjer se ocenjuje kakovost zunanjega zraka, se uporabljajo naslednje določbe.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih delovne skupine za kakovost zunanjega zraka Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UN/ECE (MPS Gozdovi).

II.   Izbor metode in opreme

Pasivno vzorčenje se izvaja na lokacijah, ki trenutno ne spremljajo glavnih onesnaževal zraka z uporabo aktivnih vzorčevalnikov.

Posamezne države lahko izberejo tip pasivne vzorčevalne naprave, ki se uporablja. Vendar je treba prikazati, da se vzorčevalnik in postopek, ki se uporabljata, skladata z meritvami, ki so bile opravljene z referenčno metodo (aktivni vzorčevalnik).

III.   Merilno obdobje

Vzorčenje se po možnosti izvaja najmanj na dva tedna. Na oddaljenih lokacijah se merilno obdobje lahko podaljša na štiri tedne, če je potrebno, na zelo onesnaženih območjih pa skrajša na en teden. Meritve ozona so za listopadne vrste omejene na olisteno obdobje, vendar se izvajajo čez celo leto za ostala onesnaževala.

IV.   Izbor ploskev in lokacije

Spremljanje kakovosti zraka se izvaja na posebno določeni lokaciji in na ploskvah, kjer so na voljo podatki o meteorologiji in usedlinah. Izbrati je treba lokacije s spremenljivo izpostavljenostjo, tj. lokacije, kjer se predvideva visoka izpostavljenost poleg nekaj osnovnih postaj.

Koncentracije onesnaženosti zraka se merijo blizu gozda, vendar izven njega, na mestu, ki je reprezentativno za ploskev. Spremljanje se lahko izvaja na prostem, po možnosti tam, kjer so nameščeni vzorčevalniki za mokre usedline in meteorološka oprema.

V.   Parametri

Naslednji parametri so del neobveznega spremljanja kakovosti zunanjega zraka.

| Spojine | Parametri | Pripomba |
| --- | --- | --- |
| Plinaste spojine | O3, SO2, NO2, NO, HNO3, HNO2, NH3, VOC | Ob upoštevanju neposrednega vpliva na vegetacijo je ozon na večini območij v Evropi najpomembnejše onesnaževalo. |
| Spojine delcev | SO4
  2-, NO3-, NH4+, bazični kationi | Za izračun suhe usedline spojin delcev se pri meritvah po možnosti upošteva porazdelitev velikosti delcev. |

Spojine

Parametri

Pripomba

Plinaste spojine

O3, SO2, NO2, NO, HNO3, HNO2, NH3, VOC

Ob upoštevanju neposrednega vpliva na vegetacijo je ozon na večini območij v Evropi najpomembnejše onesnaževalo.

Spojine delcev

SO4
  2-, NO3-, NH4+, bazični kationi

Za izračun suhe usedline spojin delcev se pri meritvah po možnosti upošteva porazdelitev velikosti delcev.

| | O3 | NH3 | NO2 | SO2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna koncentracija | X | X | X | X |
| Največja (4) koncentracija | X | X | X | X |
| AOT 40 (4) | X | | | |

O3

NH3

NO2

SO2

Povprečna koncentracija

X

X

X

X

Največja (4) koncentracija

X

X

X

X

AOT 40 (4)

X

VI.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 32, 33 in 34, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 11

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE VIDNIH POŠKODB ZARADI OZONA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Ocenjevanje poškodb zaradi ozona v skladu s členom 6(c) se izvaja neobvezno na ploskvah stopnje II. Kjer se ocenjujejo poškodbe zaradi ozona, se uporabljajo naslednje določbe.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih delovne skupine za kakovost zunanjega zraka Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi). [Sklicevanje na posebni priročnik, ki ga je pripravila ta delovna skupina, v katerem so na voljo dodatne informacije.]

II.   Obseg

Ocenjevanje simptomov vidnih poškodb zaradi ozona se po možnosti opravlja na ploskvah, kjer se izvaja pasivno vzorčenje ozona.

III.   Ocenjevanje in vrednotenje

III.1.   Ocenjevanje na ploskvah stopnje II

Ocenjevanje vidnih poškodb zaradi ozona na glavnih drevesnih vrstah v okviru ploskve intenzivnega spremljanja (PIS) se izvaja vsaj na vejah z istih 5 posameznih dreves, na katerih se izvaja foliarno vzorčenje za kemijske analize.

Vzorci za foliarne poškodbe se zberejo vsako drugo leto na zgornjem delu krošnje, ki je izpostavljen soncu.

Letna ocena je zaželena, vendar neobvezna.

III.2.   Ocenjevanje na lokacijah vzorčenja, izpostavljenih svetlobi (LVIS)

Lokacija vzorčenja, izpostavljena svetlobi (v nadaljnjem besedilu LVIS), se vzpostavi v bližini lokacije, kjer je nameščen pasivni vzorčevalnik ozona. Cilj ocenjevanja na LVIS je zagotoviti ocene poškodb listja zaradi ozona vegetacije na robu gozda, izpostavljene soncu, ki je najbližji napravi za meritve ozona znotraj premera največ 500 m. Priporočena je naključna oblika vzorčenja, kot je opisana v Dodatku I k posebnemu priročniku, ki ga je pripravila delovna skupina in kjer so dostopne dodatne informacije.

Ocenjevanje se opravi na drevesih, grmih, vinskih trtah in trajnicah (enoletnice so neobvezne).

Iz ocene so izključene samo enokaličnice.

III.3.   Obdobje vrednotenja

Identifikacija in določanje količin vidnih poškodb zaradi ozona na ploskvi stopnje II se izvaja: za iglavce med oktobrom in februarjem, za listavce pa med julijem in začetkom septembra.

V splošnem se identifikacija vidnih poškodb zaradi ozona na drevesih, grmovju in rastlinah na LVIS in za pritalno vegetacijo na PIS (neobvezno) izvaja vsaj enkrat v času poznega poletja (in v zgodnjem poletju, če je izvedljivo) pred začetkom naravne porumenelosti listja ter preden staranje in/ali suša povzročita izgubo listja.

III.4.   Vrednotenje za glavne drevesne vrste listavcev

Za glavne drevesne vrste se z vsakega drevesa odreže pet vej (kot je mogoče majhnih, vendar s prisotnimi vsemi razvojnimi stopnjami lista) iz soncu izpostavljenega dela zgornje tretjine krošnje, hkrati z dvoletnim foliarnim vzorčenjem za kemijske analize iglic in listov ali v skladu s krajevnimi simptomi fenologije, če je mogoče. Ko so zbrani, se reprezentativno število listov na vejo (tj. približno 30 listov v primeru Fagus sylvatica) pregleda pod najboljšimi svetlobnimi pogoji in preveri za poškodbe zaradi ozona (da/ne).

| Rezultat | Odstotek, opredelitev |
| --- | --- |
| 0 | Ni poškodb, noben izmed listov ni poškodovan. |
| 1 | 1 % – 5 % listov kaže ozonske simptome. |
| 2 | 6 % – 50 % listov kaže ozonske simptome. |
| 3 | 51 % – 100 % listov kaže ozonske simptome. |

Rezultat

Odstotek, opredelitev

0

Ni poškodb, noben izmed listov ni poškodovan.

1

1 % – 5 % listov kaže ozonske simptome.

2

6 % – 50 % listov kaže ozonske simptome.

3

51 % – 100 % listov kaže ozonske simptome.

III.5.   Vrednotenje za glavne drevesne vrste iglavcev

Kot pri postopku vzorčenja listov se z vsakega drevesa odreže več vej (5 kot je mogoče majhnih vej, vendar morajo imeti vsaj iglice tekočega leta (C-iglice) in prejšnjega leta (C+1-iglice) iz soncu izpostavljenega zgornjega dela krošnje. Če ta del drevesa ni dostopen, se uporabijo veje, zbrane za foliarno analizo.

Za vsak starostni razred iglice (od iglic tekočega leta (C) do 3 leta starih (C+2) iglic) se zabeleži klorozna lisavost v odstotkih celotne prizadete površine, in sicer tako, da se razvrstijo vse iglice istega starostnega razreda v ploskev, nato se določi ustrezen rezultat (razred) za ta odstotek, v skladu z naslednjo razpredelnico.

| Rezultat | Opredelitev |
| --- | --- |
| 0 | Poškodbe niso prisotne. |
| 1 | 1–5 % površine je prizadete. |
| 2 | 6–50 % površine je prizadete. |
| 3 | 51–100 % površine je prizadete. |

Rezultat

Opredelitev

0

Poškodbe niso prisotne.

1

1–5 % površine je prizadete.

2

6–50 % površine je prizadete.

3

51–100 % površine je prizadete.

Rezultati se izračunajo za razred iglic; drevesa (in vrste) bodo imele ločene rezultate za iglice razredov leta C, C+1, C+2 itd. Končni rezultat posameznega drevesa je rezultat, ki ustreza povprečnemu odstotku poškodovanih iglic danega starostnega razreda za navedeno drevo (izračuna se povprečni odstotek poškodovanih iglic vseh posameznih vencev iglic danega starostnega razreda na tem drevesu), medtem ko je končni rezultat za ploskev razred, ki ustreza povprečnemu odstotku poškodovanih iglic vseh vzorčnih dreves.

III.6.   Identifikacija vidnega ozona na (majhnih) drevesih, grmovju in trajnih vrstah na LVIS ter na (neobvezno) pritalni vegetaciji na ploskvah stopnje II

Za ocenjevanje simptomov majhnih dreves, grmovja in rastlinskih vrst na LVIS in na pritalni vegetaciji (neobvezno) na ploskvah stopnje II so potrebne naslednje informacije za vsako naključno izbrano vzorčno prostorsko enoto:

| — | znanstveno ime in koda (majhnega) drevesa, grma ali rastlinske vrste z oznako, ali kažejo simptome ali ne, |
| --- | --- |

—

znanstveno ime in koda (majhnega) drevesa, grma ali rastlinske vrste z oznako, ali kažejo simptome ali ne,

| — | drevesa in grmovje se ocenjujejo posamezno, vinske trte in zelišča kot populacija, |
| --- | --- |

—

drevesa in grmovje se ocenjujejo posamezno, vinske trte in zelišča kot populacija,

| — | ocene se torej izražene kot pogostost, povprečja in skupna števila:






  — | pogostost kvadratov (vzorčnih enot), ki vsebujejo simptomatične rastline (% prizadetega območja vegetacije na robu gozda), |
| --- | --- | --- |

—

ocene se torej izražene kot pogostost, povprečja in skupna števila:

—

pogostost kvadratov (vzorčnih enot), ki vsebujejo simptomatične rastline (% prizadetega območja vegetacije na robu gozda),

| — | pogostost simptomatičnih vrst (% simptomatičnih vrst glede na skupno število vrst na robu gozda), |
| --- | --- |

—

pogostost simptomatičnih vrst (% simptomatičnih vrst glede na skupno število vrst na robu gozda),

| — | povprečno število simptomatičnih vrst, |
| --- | --- |

—

povprečno število simptomatičnih vrst,

| — | skupno število simptomatičnih vrst, |
| --- | --- |

—

skupno število simptomatičnih vrst,

| — | ocene morajo biti sporočene z intervali zaupanja na 95 % stopnji verjetnosti. |
| --- | --- |

—

ocene morajo biti sporočene z intervali zaupanja na 95 % stopnji verjetnosti.

Stanje vlažnosti tal se zabeleži na LVIS in neobveznih podploskvah. Vsako prizadeto vrsto je treba vzorčiti in fotografirati v skladu s tehničnimi priporočili delovne skupine za kakovost zunanjega zraka.

IV.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 35, 36 in 37, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 12

ENOTNE METODE ZA FENOLOŠKA OPAZOVANJA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I.   Splošne opombe

Ocenjevanje fenologije v skladu s členom 6(c) se izvaja neobvezno na ploskvah stopnje II. Kjer se ocenjuje fenologija, se uporabljajo naslednje določbe.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne skupine za meteorologijo in fenologijo Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi). [Sklicevanje na posebni priročnik, ki ga je pripravila strokovna komisija, v katerem so na voljo dodatne informacije.]

II.   Obseg

Bežni pregledi na ploskvi in v zaščitnem pasu se opravijo samo na tistih ploskvah stopnje II, kjer se izvajajo meteorološka opazovanja ter meritve usedlin in gozdnega opada.

III.   Opazovanje in beleženje na ravni ploskve

Nadaljnje osnovne informacije o ekoloških postopkih na ploskvi kot tudi sistem zgodnjega opozarjanja za dogodke, ki vplivajo na stanje dreves, je možno pridobiti z beleženjem najbolj očitnih biotičnih in abiotičnih (škodljivih) dogodkov in fenoloških pojavov. To je posebno pomembno za vrednotenje podatkov stopnje II na nacionalni ravni.

Opazovanja in beleženja morajo biti preprosta in omejena na:

| — | pojav odganjanj, spremembo barve in odpad listov/iglic, |
| --- | --- |

—

pojav odganjanj, spremembo barve in odpad listov/iglic,

| — | biotično škodo (škodljivci in/ali bolezni), |
| --- | --- |

—

biotično škodo (škodljivci in/ali bolezni),

| — | abiotično škodo (npr. mraz, veter, toča). |
| --- | --- |

—

abiotično škodo (npr. mraz, veter, toča).

III.1.   Lokacija

Opazovanja je treba opraviti na ploskvi in/ali v zaščitnem pasu vseh tistih ploskev stopnje II, kjer se izvajajo stalne meritve.

III.2.   Pogostost

Datumi opazovanj se lahko prekrivajo z zbiranjem vzorcev usedlin ali talnih raztopin. Pogostost vsaj enkrat na dva tedna med obdobjem rasti je potrebna za spremljanje fenoloških sprememb.

III.3.   Opazovanje in beleženje

Vse vrste na ploskvah intenzivnega spremljanja so pomembne, vendar mora biti poudarek na glavnih drevesnih vrstah na ploskvi. Države članice lahko vključijo več vrst. Vendar je treba v tem primeru vsako vrsto zabeležiti posebej. Zabeležijo se samo dogodki, ki so se zgodili in/ali so spremenili pogostost/intenzivnost od zadnjega obiska. Ko se pojavljajo posamezne faze fenoloških pojavov, se ocenjevanje ponavlja, dokler se faza ne zaključi.

IV.   Intenzivno fenološko spremljanje na ravni posameznih dreves

Faze, ki jih je treba spremljati (ko je primerno za vrsto), so: pojav listov/iglic, pojav poletnih poganjkov, drugo odganjanje, cvetenje, jesensko obarvanje, odmiranje listov/iglic in odpad listov/iglic.

IV.1.   Izbor vrst in ploskev

Prednost je treba dati:

| — | tistim ploskvam, na katerih se izvajajo (vsaj) meteorološke meritve, |
| --- | --- |

—

tistim ploskvam, na katerih se izvajajo (vsaj) meteorološke meritve,

| — | najpomembnejši vrsti na ploskvi, ki je že zabeležena kot glavna vrsta (druge vrste na isti ploskvi se lahko dodajo). |
| --- | --- |

—

najpomembnejši vrsti na ploskvi, ki je že zabeležena kot glavna vrsta (druge vrste na isti ploskvi se lahko dodajo).

IV.2.   Merila za izbor vzorčnih dreves

Merila za izbor dreves so:

Drevesa je treba izbrati med tistimi, na katerih se izvaja ocenjevanje stanja krošenj. Prednost je treba dati drevesom, ki so dobro vidna pri stanju izven ploskve, saj velika pogostost opazovanj lahko vpliva na stanje pritalne vegetacije na ploskvi.

Če ni vidnih dovolj dreves, na katerih se ocenjuje stanje krošenj, je treba izbrati dodatna drevesa s ploskve ali iz zaščitnega pasu. V tem primeru:

| — | morajo biti drevesa vladajoča ali sovladajoča, |
| --- | --- |

—

morajo biti drevesa vladajoča ali sovladajoča,

| — | je treba dati prednost drevesom, na katerih se opravljajo (ali so načrtovane) periodične meritve prsnega premera (DBH) in višine, |
| --- | --- |

—

je treba dati prednost drevesom, na katerih se opravljajo (ali so načrtovane) periodične meritve prsnega premera (DBH) in višine,

| — | drevesa, ki so izbrana za vzorčenje in analizo listov/iglic, ne smejo biti vključena. |
| --- | --- |

—

drevesa, ki so izbrana za vzorčenje in analizo listov/iglic, ne smejo biti vključena.

Za vzorčenje se izbere 10 do 20 dreves na vrsto na ploskvi. Vsa drevesa morajo biti oštevilčena. Če že imajo številke (npr. za oceno stanja krošenj ali prirastka), se te ohranijo in uporabijo.

Če izbrano drevo umre ali je odstranjeno, se lahko nadomesti. Novoizbranemu drevesu je treba dodeliti novo številko, ki jo je treba zabeležiti in sporočiti Komisiji.

IV.3.   Krošnja, ki jo je treba oceniti

Po možnosti se mora vrh krošnje (svetla krošnja) videti z ene opazovalne točke. Če to ni možno, je sprejemljiv tudi srednji del krošnje. Isti del krošnje je treba uporabiti za naslednja fenološka opazovanja čez celo leto kot tudi za naslednja leta.

IV.4.   Smer ocenjevanja

Smer, iz katere se ocenjujejo posamezna drevesa, mora biti vsakič ista. Treba jo je zabeležiti z uporabo osemrazrednega sistema takrat, ko so drevesa izbrana in zabeležena na obrazcu 12a. Vsako spremembo tega položaja je prav tako treba zabeležiti in jo sporočiti.

IV.5.   Pogostost opazovanja

Med obdobji od začetka do konca zadevnih fenoloških faz se opravijo tedenska opazovanja na isti dan v tednu.

IV.6.   Faze, ki jih je treba spremljati

Načeloma so vse fenološke faze pomembne za fenološko spremljanje. Vendar se je iz praktičnih razlogov (npr. finančni vložek, preprostost in zanesljivost spremljanja, evropska primerljivost, primerljivost z drugimi raziskavami, kot npr. stanje krošenj) potrebno osredotočiti na omejeno vrsto faz na glavni vrsti ali skupini vrst.

Razlikuje se med iglavci in listavci:

| Iglavci | Listavci |
| --- | --- |
| Pojav iglic | Razvoj listov |
| Kresni poganjki | Drugo odganjanje |
| Cvetenje | Cvetenje |
| | Jesensko obarvanje |
| | Odmrtje in odpad lista |

Iglavci

Listavci

Pojav iglic

Razvoj listov

Kresni poganjki

Drugo odganjanje

Cvetenje

Cvetenje

Jesensko obarvanje

Odmrtje in odpad lista

Pri fazi cvetenja je treba zabeležiti samo začetek odpiranja moških cvetov (prepoznavnih po prašnikih), medtem ko se druge faze zabeležijo kvantitativno. Dodatno je treba zabeležiti tudi poškodbe iglic, listov ali cvetov, ki jih je povzročila pozna spomladanska pozeba, kot tudi njihovo intenzivnost. Opredelitve in določitve posameznih faz so opisane v nadaljnjem besedilu.

V.   Dodatne tehnike spremljanja

Dodatne tehnike (kot npr. zbiranje gozdnega opada ali meritve z obodnim trakom) lahko zagotovijo dodatne in dopolnilne informacije.

Vzorčenje gozdnega opada zagotovi količinske podatke, npr. o cvetenju, proizvodnji semen, osipanju listja/iglic itd.

Obodni trakovi: Stalne meritve sprememb na obodu lahko zagotovijo informacije o začetku in prenehanju rasti ter o odzivih dreves na stresne pojave.

Sestava prepuščenih padavin lahko zagotovi dodatne informacije o nastopu fenoloških faz preko sprememb v hranilnih tokovih.

VI.   Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 38, 39 in 40, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 13

PODROBNOSTI ZA PREDLOŽITEV OSNOVNIH INFORMACIJ O UPORABLJENIH METODAH SPREMLJANJA IN REZULTATOV VREDNOTENJA/RAZLAGANJA, PRIDOBLJENIH NA NACIONALNI RAVNI

I.   Splošne opombe

Poleg predložitve podatkov v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003 države članice pripravijo in predložijo Komisiji dokument z osnovnimi informacijami o metodah spremljanja, ki so uporabljene na ploskvah stopnje I in stopnje II (poročilo, ki spremlja podatke, PSP).

PSP sestavljata dva dela: del, ki opisuje dejansko uporabljene metode načrta vzorčenja, uporabljeno opremo, oceno, analizo itd. (za podrobnosti glej odstavek II.1), in del o izjemah in motnjah, ki so se pojavile (za podrobnosti glej odstavek II.2).

II.   Poročilo, ki spremlja podatke

II.1.   Del PSP, ki opisuje dejansko uporabljene metode itd.

Ta del PSP opisuje dejansko uporabljene metode načrta vzorčenja, uporabljeno opremo, oceno, analizo itd. Podajo se naslednje podrobnosti:

Metode popisa/vzorčenja

V mnogih raziskavah v okviru programa Forest Focus je izbor opreme, dejanske globine, časa, intenzivnosti raziskave itd. dokaj svoboden. Navedejo se podrobnosti o dejansko uporabljeni opremi, dejanski globini, času in pogostosti raziskave/vzorčenja. Podrobnosti o vzorčenju se skupaj s podrobnostmi o shranjevanju in prevozu navedejo, kadar se vzamejo vzorci.

Na kratko se opišejo vse uporabljene kontrolne meritve.

Metode za analizo in izračun rezultatov

Podajo se podrobnosti o pripravi vzorcev in o metodah, uporabljenih v analizi, z upoštevanjem analize vzorcev. Podajo se natančne podrobnosti o uporabljenih metodah, vključno z možnostmi za (ponovni) izračun pridobljenih podatkov. Na kratko se opišejo kakršne koli uporabljene kontrolne meritve (udeležba v testih primerljivosti itd.).

Informacije, predložene s pomočjo vprašalnika PSP, bodo ostale veljavne, dokler se uporabljene metode ne spremenijo.

Posebna pozornost se nameni opazovanju in beleženju sprememb v uporabljenih metodah za popis, prevoz in analizo. Regionalne razlike se navedejo in razložijo v vseh podrobnostih (npr. različni laboratoriji, uporabljeni za analizo).

II.2.   Del PSP, ki zadeva izjeme in motnje, ki so se pojavile (letni PSP)

Poleg splošnih informacij o metodah, opisanih z uporabo vprašalnika PSP, je treba opisati posebne težave, izjeme, motnje in težave pri vrednotenju vsako leto predloženih podatkov.

Izjeme in motnje

Poroča se o izjemnih situacijah in pomembnih odstopanjih od običajnega. Poleg opisa uporabljenih metod vzorčenja, analize itd. je potrebna dobra dokumentacija o izjemah, izjemnih situacijah in motnjah, kot je predstavljeno v vprašalniku PSP. To se zabeleži v letnem poročilu PSP in predloži Komisiji skupaj s predloženimi podatki.

Vrednotenje podatkov, upravljanje s podatki in kakovost podatkov

Podajo se postopki, uporabljeni za preverjanje podatkov, vključno z omejitvami za zavrnitev podatkov (preverjanja verodostojnosti) kot tudi postopki, ki so bili uporabljeni za preverjanje skladnosti nizov nacionalnih podatkov.

Če manjkajo kaki podatki, se lahko v nekaterih primerih uporabijo ocene, ki temeljijo na rezultatih iz drugih virov. Ti ocenjeni podatki se navedejo in uporabljene predpostavke se skrbno dokumentirajo.

Prav tako je treba podati opis uporabljenih metod glede na zagotovitev in nadzor kakovosti.

Če je potrebno, lahko Komisija od držav članic zahteva dodatne informacije na podlagi letnega vprašalnika PSP.

POGLAVJE 14

ENOTNA NAVODILA ZA POROČANJE O REZULTATIH IN ZA OBLIKE PODATKOV

I.   Splošne tehnične informacije za predložitev podatkov

I.1.   Zahteve za strojno opremo

Kot pripomoček za predložitev podatkov se izbre 3,5′′ disketa (DSDD ali HD) ali CD-ROM. Če so na voljo sredstva za elektronski prenos podatkov, jih morajo države članice uporabljati od leta 2005 naprej.

I.2.   Zahteve za programsko opremo

Diskete je treba formatirati na primerno gostoto (DSDD = nizka gostota in HD = visoka gostota), tako da se uporabi DOS 2.1 ali novejši, in naj bi bile 100 % kompatibilne z IBM. Vse informacije na disketi ali CD-ROM-u so v znakih ASCII v skladu s strukturo, ki je določena v razpredelnicah pod točko V.

I.3.   Datoteke

Vsaka disketa (ali niz disket) vsebuje datoteke o ploskvah in podatkih; datoteko z glavnimi informacijami o ploskvah (datoteka o ploskvah) in datoteko(-e) z rezultati posameznega popisa (datoteke o podatkih).

II.   Vrednotenje podatkov in upravljanje s podatki

Podajo se postopki, uporabljeni za preverjanje kakovosti podatkov, vključno z omejitvami za zavrnitev podatkov (preverjanja verodostojnosti) kot tudi postopki, ki so bili uporabljeni za preverjanje skladnosti nizov nacionalnih podatkov.

Če manjkajo kaki podatki, se lahko v nekaterih primerih uporabijo ocene, ki temeljijo na rezultatih iz drugih virov. Ti ocenjeni podatki se navedejo in uporabljene predpostavke se skrbno dokumentirajo.

III.   Letno poročilo o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni

To poročilo zagotavlja informacije o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni. Za razlaganje/vrednotenje rezultatov na nacionalni ravni se podajo naslednje podrobnosti:

Države članice opravijo vrednotenje in razlago podatkov spremljanja na nacionalni ravni.

Države članice se lahko svobodno odločijo, katera vrednotenja in razlage se izvedejo na nacionalni ravni in se poročajo Komisiji.

IV.   Časovni razpored za predložitev PSP in poročila o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni

IV.1.   Časovni razpored za PSP

Vprašalnik PSP se izpolni in predloži Komisiji skupaj s prvo predložitvijo podatkov. Če se metode spremenijo, se predložijo informacije o spremembah. Del PSP, ki zadeva opis opaženih motenj in izjem, se predloži Komisiji skupaj z letno predloženimi podatki.

IV.2.   Časovni razpored za poročilo o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni

Poročilo o napredku pri vrednotenju in razlaganju, ki se izvedeta na nacionalni ravni, se predloži Komisiji do 31. decembra vsako leto.

V.   Predložitev podatkov v digitalni obliki – obrazci

| Ocena/Vsebina informacij | Obrazec št./Ime | Mreža |
| --- | --- | --- |
| Postavitev | 1 | XXGENER. PLT: Informacije na ravni ploskve | II |
| Postavitev | 2 | Druga opažanja o intenzivnem spremljanju gozdnega ekosistema na ploskvah | II |
| Krošnja | 3 | XX1993.PLO: Informacije na ravni ploskve | I |
| Krošnja | 4 | XX1993.TRE NEW: Informacije na ravni drevesa | I |
| Krošnja | 5 | Vsebina datoteke z informacijami na ravni ploskve, ki jih je treba uporabiti v kombinaciji s popisom vitalnosti dreves na stopnji I | I |
| Krošnja | 6 | XX1996.PLT (TCP): Vsebina datoteke z informacijami na ravni ploskve, ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju krošnje | II |
| Krošnja | 7 | XX1996.TRM (TC1): Vsebina datoteke z informacijami na ravni drevesa (obvezno), ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju stanja drevesa | II |
| Krošnja | 8 | XX2004.TRO: Vsebina datoteke z informacijami na ravni drevesa (neobvezno), ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju stanja drevesa | II |
| Listni aparat | 9 | XX1996.PLF: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporablja skupaj z raziskavo vsebnosti kemičnih snovi v iglicah in listju | II |
| Listni aparat | 10 | XX1996.FOM: Vsebina datoteke z informacijami o foliarni analizi (obvezno) | II |
| Listni aparat | 11 | XX1996.FOO: Vsebina datoteke z informacijami o foliarni analizi (neobvezno) | II |
| Prirastek | 12 | XX1993.PLI: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi za prirastek | II |
| Prirastek | 13 | XX1996.IPM: Vsebina datoteke z informacijami o prirastku – periodične meritve | II |
| Prirastek | 14 | XX1996.IRA: Vsebina datoteke z informacijami o prirastku – analiza branik in debelnih kolutov (neobvezno) | II |
| Prirastek | 15 | XX1996.IEV: Vsebina ovrednotenih podatkov o prirastku (neobvezno) | II |
| Prirastek | 16 | XX2002.INV: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi za poročanje o prostorninah ploskev | II |
| Usedline | 17 | XX1996.PLD: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z meritvami usedlin | II |
| Usedline | 18 | XX1996.DEM: Vsebina datoteke z meritvami usedlin (obvezno) | II |
| Usedline | 19 | XX1996.DEO: Vsebina datoteke z meritvami usedlin (neobvezno) | II |
| Meteorologija | 20 | XX1996.PLM: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z meteorološkimi meritvami | II |
| Meteorologija | 21 | XX1996.MEM: Vsebina datoteke z meteorološkimi meritvami (obvezno) | II |
| Meteorologija | 22 | XX1996.MEO: Vsebina datoteke z meteorološkimi meritvami (neobvezno) | II |
| Meteorologija | 23 | XX1996.MEC: Vsebina datoteke s podnebnimi informacijami (neobvezno) | II |
| Talna raztopina | 24 | XX1996.PSS: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z meritvami talne raztopine | II |
| Talna raztopina | 25 | XX1996.SSM: Vsebina datoteke z meritvami talne raztopine (obvezno) | II |
| Talna raztopina | 26 | XX1996.SSO: Vsebina datoteke z meritvami talne raztopine (neobvezno) | II |
| Pritalna vegetacija | 27 | XX1997.PLV: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z raziskavo o pritalni vegetaciji | II |
| Pritalna vegetacija | 28 | XX1996.VEM: Vsebina datoteke z oceno pritalne vegetacije | II |
| Gozdni opad | 29 | XX1996.LFP: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z raziskavo gozdnega opada | II |
| Gozdni opad | 30 | XX2002.LFM: Vsebina datoteke z informacijami o analizah gozdnega opada (obvezno) | II |
| Gozdni opad | 31 | XX2002.LFO: Vsebina datoteke z informacijami o analizah gozdnega opada (neobvezno) | II |
| Ozon | 32 | XX2000.pac: Kakovost zunanjega zraka: ozon | II |
| Ozon | 33 | XX2000.pps: Kakovost zunanjega zraka: ozon | II |
| Ozon | 34 | XX2000.aqm: Kakovost zunanjega zraka: ozon | II |
| Poškodbe zaradi ozona | 35 | XX2004.PLL: Ocena ozonskih poškodb | II |
| Poškodbe zaradi ozona | 36 | XX2004.LTF: Ocena ozonskih poškodb | II |
| Poškodbe zaradi ozona | 37 | XX2004.LSS: Ocena ozonskih poškodb | II |
| Fenologija | 38 | XX2004.PLP: Obrazec za registracijo dreves, izbranih za intenzivno fenološko spremljanje | II |
| Fenologija | 39 | XX2004.PHE: Fenološki pojavi ter biotični in abiotični (škodljivi) dogodki (raven ploskve – ekstenzivno) | II |
| Fenologija | 40 | XX2004.PHI: Beleženje fenoloških pojavov ter biotičnih in abiotičnih (škodljivih) dogodkov (raven drevesa – intenzivno) | II |

Ocena/Vsebina informacij

Obrazec št./Ime

Mreža

Postavitev

1

XXGENER. PLT: Informacije na ravni ploskve

II

Postavitev

2

Druga opažanja o intenzivnem spremljanju gozdnega ekosistema na ploskvah

II

Krošnja

3

XX1993.PLO: Informacije na ravni ploskve

I

Krošnja

4

XX1993.TRE NEW: Informacije na ravni drevesa

I

Krošnja

5

Vsebina datoteke z informacijami na ravni ploskve, ki jih je treba uporabiti v kombinaciji s popisom vitalnosti dreves na stopnji I

I

Krošnja

6

XX1996.PLT (TCP): Vsebina datoteke z informacijami na ravni ploskve, ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju krošnje

II

Krošnja

7

XX1996.TRM (TC1): Vsebina datoteke z informacijami na ravni drevesa (obvezno), ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju stanja drevesa

II

Krošnja

8

XX2004.TRO: Vsebina datoteke z informacijami na ravni drevesa (neobvezno), ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju stanja drevesa

II

Listni aparat

9

XX1996.PLF: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporablja skupaj z raziskavo vsebnosti kemičnih snovi v iglicah in listju

II

Listni aparat

10

XX1996.FOM: Vsebina datoteke z informacijami o foliarni analizi (obvezno)

II

Listni aparat

11

XX1996.FOO: Vsebina datoteke z informacijami o foliarni analizi (neobvezno)

II

Prirastek

12

XX1993.PLI: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi za prirastek

II

Prirastek

13

XX1996.IPM: Vsebina datoteke z informacijami o prirastku – periodične meritve

II

Prirastek

14

XX1996.IRA: Vsebina datoteke z informacijami o prirastku – analiza branik in debelnih kolutov (neobvezno)

II

Prirastek

15

XX1996.IEV: Vsebina ovrednotenih podatkov o prirastku (neobvezno)

II

Prirastek

16

XX2002.INV: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi za poročanje o prostorninah ploskev

II

Usedline

17

XX1996.PLD: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z meritvami usedlin

II

Usedline

18

XX1996.DEM: Vsebina datoteke z meritvami usedlin (obvezno)

II

Usedline

19

XX1996.DEO: Vsebina datoteke z meritvami usedlin (neobvezno)

II

Meteorologija

20

XX1996.PLM: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z meteorološkimi meritvami

II

Meteorologija

21

XX1996.MEM: Vsebina datoteke z meteorološkimi meritvami (obvezno)

II

Meteorologija

22

XX1996.MEO: Vsebina datoteke z meteorološkimi meritvami (neobvezno)

II

Meteorologija

23

XX1996.MEC: Vsebina datoteke s podnebnimi informacijami (neobvezno)

II

Talna raztopina

24

XX1996.PSS: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z meritvami talne raztopine

II

Talna raztopina

25

XX1996.SSM: Vsebina datoteke z meritvami talne raztopine (obvezno)

II

Talna raztopina

26

XX1996.SSO: Vsebina datoteke z meritvami talne raztopine (neobvezno)

II

Pritalna vegetacija

27

XX1997.PLV: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z raziskavo o pritalni vegetaciji

II

Pritalna vegetacija

28

XX1996.VEM: Vsebina datoteke z oceno pritalne vegetacije

II

Gozdni opad

29

XX1996.LFP: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi skupaj z raziskavo gozdnega opada

II

Gozdni opad

30

XX2002.LFM: Vsebina datoteke z informacijami o analizah gozdnega opada (obvezno)

II

Gozdni opad

31

XX2002.LFO: Vsebina datoteke z informacijami o analizah gozdnega opada (neobvezno)

II

Ozon

32

XX2000.pac: Kakovost zunanjega zraka: ozon

II

Ozon

33

XX2000.pps: Kakovost zunanjega zraka: ozon

II

Ozon

34

XX2000.aqm: Kakovost zunanjega zraka: ozon

II

Poškodbe zaradi ozona

35

XX2004.PLL: Ocena ozonskih poškodb

II

Poškodbe zaradi ozona

36

XX2004.LTF: Ocena ozonskih poškodb

II

Poškodbe zaradi ozona

37

XX2004.LSS: Ocena ozonskih poškodb

II

Fenologija

38

XX2004.PLP: Obrazec za registracijo dreves, izbranih za intenzivno fenološko spremljanje

II

Fenologija

39

XX2004.PHE: Fenološki pojavi ter biotični in abiotični (škodljivi) dogodki (raven ploskve – ekstenzivno)

II

Fenologija

40

XX2004.PHI: Beleženje fenoloških pojavov ter biotičnih in abiotičnih (škodljivih) dogodkov (raven drevesa – intenzivno)

II

Obrazci:

[Obrazci so na voljo samo v obliki Excel]

POGLAVJE 15

SEZNAMI KOD IN OBRAZLOŽITVE ZA PODATKE IZ RAZISKAV ZA PLOSKVE STOPNJE I IN STOPNJE II

Pri prenosu podatkov, zbranih na mrežah stopnje I in stopnje II v okviru Uredbe (ES) št. 2152/2003, se uporabijo naslednja navodila in kode. Spremembe za posamezna leta poročila so na voljo v poročilih GD JRC o tehničnih specifikacijah.

Splošne informacije o ploskvi

(1)   Država

| 01 | : | Francija |
| --- | --- | --- |
| 02 | : | Belgija |
| 03 | : | Nizozemska |
| 04 | : | Nemčija |
| 05 | : | Italija |
| 06 | : | Združeno kraljestvo |
| 07 | : | Irska |
| 08 | : | Danska |
| 09 | : | Grčija |
| 10 | : | Portugalska |
| 11 | : | Španija |
| 12 | : | Luksemburg |
| 13 | : | Švedska |
| 14 | : | Avstrija |
| 15 | : | Finska |
| 50 | : | Švica |
| 51 | : | Madžarska |
| 52 | : | Romunija |
| 53 | : | Poljska |
| 54 | : | Slovaška |
| 55 | : | Norveška |
| 56 | : | Litva |
| 57 | : | Hrvaška |
| 58 | : | Češka |
| 59 | : | Estonija |
| 60 | : | Slovenija |
| 61 | : | Republika Moldavija |
| 62 | : | Rusija |
| 63 | : | Bolgarija |
| 64 | : | Latvija |
| 66 | : | Ciper |

01

:

Francija

02

:

Belgija

03

:

Nizozemska

04

:

Nemčija

05

:

Italija

06

:

Združeno kraljestvo

07

:

Irska

08

:

Danska

09

:

Grčija

10

:

Portugalska

11

:

Španija

12

:

Luksemburg

13

:

Švedska

14

:

Avstrija

15

:

Finska

50

:

Švica

51

:

Madžarska

52

:

Romunija

53

:

Poljska

54

:

Slovaška

55

:

Norveška

56

:

Litva

57

:

Hrvaška

58

:

Češka

59

:

Estonija

60

:

Slovenija

61

:

Republika Moldavija

62

:

Rusija

63

:

Bolgarija

64

:

Latvija

66

:

Ciper

(2)   Številka opazovalne ploskve

Številka opazovalne ploskve se ujema z edinstveno številko, ki je bila dodeljena trajni ploskvi med izborom ali postavitvijo.

(3)   Datum opazovanja, datum ocene, datum analize

Datumi se izpolnijo v naslednjem vrstnem redu dan, mesec in leto:

| Dan | Mesec | Leto |
| --- | --- | --- |
| 08 | 09 | 04 |

Dan

Mesec

Leto

08

09

04

(4)   Koordinate zemljepisne širine/dolžine

Vnesite vseh šest številk koordinat zemljepisne širine in dolžine središča opazovalne ploskve (npr.):

| | +/– | Stopinje | Minute | Sekunde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| zemljepisna širina | + | 5 | 0 | 1 | 0 | 2 | 7 |
| zemljepisna dolžina | – | 0 | 1 | 1 | 5 | 3 | 2 |

+/–

Stopinje

Minute

Sekunde

zemljepisna širina

+

5

0

1

0

2

7

zemljepisna dolžina

–

0

1

1

5

3

2

Prvo okno je namenjeno navedbi koordinate + ali –.

(5)   Razpoložljivost vode za glavne vrste (ocena)

| 1 | : | Nezadostna |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | Zadostna |
| 3 | : | Čezmerna |

1

:

Nezadostna

2

:

Zadostna

3

:

Čezmerna

(6)   Oblika humusa

| 1 | : | Sprstenina |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | Prhnina |
| 3 | : | Surovi distrični humus (trhlina) |
| 4 | : | Močvirni humus |
| 5 | : | Šota |
| 6 | : | Drugo |
| 7 | : | Surovi evtrični humus |

1

:

Sprstenina

2

:

Prhnina

3

:

Surovi distrični humus (trhlina)

4

:

Močvirni humus

5

:

Šota

6

:

Drugo

7

:

Surovi evtrični humus

(7)   Nadmorska višina

| 1 | : | ≤ 50 m |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | 51–100 m |
| 3 | : | 101–150 m |
| 4 | : | 151–200 m |
| 5 | : | 201–250 m |
| 6 | : | 251–300 m |
| 7 | : | 301–350 m |
| 8 | : | 351–400 m |
| 9 | : | 401–450 m |
| 10 | : | 451–500 m |
| 11 | : | 501–550 m |
| 12 | : | 551–600 m |
| 13 | : | 601–650 m |
| 14 | : | 651–700 m |
| 15 | : | 701–750 m |
| 16 | : | 751–800 m |
| 17 | : | 801–850 m |
| 18 | : | 851–900 m |
| 19 | : | 901–950 m |
| 20 | : | 951–1 000 m |
| 21 | : | 1 001–1 050 m |
| 22 | : | 1 051–1 100 m |
| 23 | : | 1 101–1 150 m |
| 24 | : | 1 151–1 200 m |
| 25 | : | 1 201–1 250 m |
| 26 | : | 1 251–1 300 m |
| 27 | : | 1 301–1 350 m |
| 28 | : | 1 351–1 400 m |
| 29 | : | 1 401–1 450 m |
| 30 | : | 1 451–1 500 m |
| 31 | : | 1 501–1 550 m |
| 32 | : | 1 551–1 600 m |
| 33 | : | 1 601–1 650 m |
| 34 | : | 1 651–1 700 m |
| 35 | : | 1 701–1 750 m |
| 36 | : | 1 751–1 800 m |
| 37 | : | 1 801–1 850 m |
| 38 | : | 1 851–1 900 m |
| 39 | : | 1 901–1 950 m |
| 40 | : | 1 951–2 000 m |
| 41 | : | 2 001–2 050 m |
| 42 | : | 2 051–2 100 m |
| 43 | : | 2 101–2 150 m |
| 44 | : | 2 151–2 200 m |
| 45 | : | 2 201–2 250 m |
| 46 | : | 2 251–2 300 m |
| 47 | : | 2 301–2 350 m |
| 48 | : | 2 351–2 400 m |
| 49 | : | 2 401–2 450 m |
| 50 | : | 2 451–2 500 m |
| 51 | : | > 2 500 m |

1

:

≤ 50 m

2

:

51–100 m

3

:

101–150 m

4

:

151–200 m

5

:

201–250 m

6

:

251–300 m

7

:

301–350 m

8

:

351–400 m

9

:

401–450 m

10

:

451–500 m

11

:

501–550 m

12

:

551–600 m

13

:

601–650 m

14

:

651–700 m

15

:

701–750 m

16

:

751–800 m

17

:

801–850 m

18

:

851–900 m

19

:

901–950 m

20

:

951–1 000 m

21

:

1 001–1 050 m

22

:

1 051–1 100 m

23

:

1 101–1 150 m

24

:

1 151–1 200 m

25

:

1 201–1 250 m

26

:

1 251–1 300 m

27

:

1 301–1 350 m

28

:

1 351–1 400 m

29

:

1 401–1 450 m

30

:

1 451–1 500 m

31

:

1 501–1 550 m

32

:

1 551–1 600 m

33

:

1 601–1 650 m

34

:

1 651–1 700 m

35

:

1 701–1 750 m

36

:

1 751–1 800 m

37

:

1 801–1 850 m

38

:

1 851–1 900 m

39

:

1 901–1 950 m

40

:

1 951–2 000 m

41

:

2 001–2 050 m

42

:

2 051–2 100 m

43

:

2 101–2 150 m

44

:

2 151–2 200 m

45

:

2 201–2 250 m

46

:

2 251–2 300 m

47

:

2 301–2 350 m

48

:

2 351–2 400 m

49

:

2 401–2 450 m

50

:

2 451–2 500 m

51

:

> 2 500 m

(8)   Ekspozicija

| 1 | : | S |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | SV |
| 3 | : | V |
| 4 | : | JV |
| 5 | : | J |
| 6 | : | JZ |
| 7 | : | Z |
| 8 | : | SZ |
| 9 | : | Ravno |

1

:

S

2

:

SV

3

:

V

4

:

JV

5

:

J

6

:

JZ

7

:

Z

8

:

SZ

9

:

Ravno

(9)   Povprečna starost vladajočega sloja (v letih)

| 1 | : | ≤ 20 |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | 21–40 |
| 3 | : | 41–60 |
| 4 | : | 61–80 |
| 5 | : | 81–100 |
| 6 | : | 101–120 |
| 7 | : | > 120 |
| 8 | : | Raznomerni sestoji |

1

:

≤ 20

2

:

21–40

3

:

41–60

4

:

61–80

5

:

81–100

6

:

101–120

7

:

> 120

8

:

Raznomerni sestoji

(10)   Talni tip

Fluvisols

| 101 | Eutric Fluvisols |
| --- | --- |
| 102 | Calcaric Fluvisols |
| 103 | Dystric Fluvisols |
| 104 | Mollic Fluvisols |
| 105 | Umbric Fluvisols |
| 106 | Thionic Fluvisols |
| 107 | Salic Fluvisols |

101

Eutric Fluvisols

102

Calcaric Fluvisols

103

Dystric Fluvisols

104

Mollic Fluvisols

105

Umbric Fluvisols

106

Thionic Fluvisols

107

Salic Fluvisols

Gleysols

| 108 | Eutric Gleysols |
| --- | --- |
| 109 | Calcic Gleysols |
| 110 | Dystric Gleysols |
| 111 | Andic Gleysols |
| 112 | Mollic Gleysols |
| 113 | Umbric Gleysols |
| 114 | Thionic Gleysols |
| 115 | Gelic Gleysols |

108

Eutric Gleysols

109

Calcic Gleysols

110

Dystric Gleysols

111

Andic Gleysols

112

Mollic Gleysols

113

Umbric Gleysols

114

Thionic Gleysols

115

Gelic Gleysols

Regosols

| 116 | Eutric Regosols |
| --- | --- |
| 117 | Calcaric Regosols |
| 118 | Gypsic Regosols |
| 119 | Dystric Regosols |
| 120 | Umbric Regosols |
| 121 | Gelic Regosols |

116

Eutric Regosols

117

Calcaric Regosols

118

Gypsic Regosols

119

Dystric Regosols

120

Umbric Regosols

121

Gelic Regosols

Leptosols

| 122 | Eutric Leptosols |
| --- | --- |
| 123 | Dystric Leptosols |
| 124 | Rendzic Leptosols |
| 125 | Mollic Leptosols |
| 126 | Umbric Leptosols |
| 127 | Lithic Leptosols |
| 128 | Gelic Leptosols |

122

Eutric Leptosols

123

Dystric Leptosols

124

Rendzic Leptosols

125

Mollic Leptosols

126

Umbric Leptosols

127

Lithic Leptosols

128

Gelic Leptosols

Arenosols

| 129 | Haplic Arenosols |
| --- | --- |
| 130 | Cambic Arenosols |
| 131 | Luvic Arenosols |
| 132 | Ferralic Arenosols |
| 133 | Albic Arenosols |
| 134 | Calcaric Arenosols |
| 135 | Gleyic Arenosols |

129

Haplic Arenosols

130

Cambic Arenosols

131

Luvic Arenosols

132

Ferralic Arenosols

133

Albic Arenosols

134

Calcaric Arenosols

135

Gleyic Arenosols

Andosols

| 136 | Haplic Andosols |
| --- | --- |
| 137 | Mollic Andosols |
| 138 | Umbric Andosols |
| 139 | Vitric Andosols |
| 140 | Gleyic Andosols |
| 141 | Gelic Andosols |

136

Haplic Andosols

137

Mollic Andosols

138

Umbric Andosols

139

Vitric Andosols

140

Gleyic Andosols

141

Gelic Andosols

Vertisols

| 142 | Eutric Vertisols |
| --- | --- |
| 143 | Dystric Vertisols |
| 144 | Calcic Vertisols |
| 145 | Gypsic Vertisols |

142

Eutric Vertisols

143

Dystric Vertisols

144

Calcic Vertisols

145

Gypsic Vertisols

Cambisols

| 146 | Eutric Cambisols |
| --- | --- |
| 147 | Dystric Cambisols |
| 148 | Humic Cambisols |
| 149 | Calcaric Cambisols |
| 150 | Chromic Cambisols |
| 151 | Vertic Cambisols |
| 152 | Ferralic Cambisols |
| 153 | Gleyic Cambisols |
| 154 | Gelic Cambisols |

146

Eutric Cambisols

147

Dystric Cambisols

148

Humic Cambisols

149

Calcaric Cambisols

150

Chromic Cambisols

151

Vertic Cambisols

152

Ferralic Cambisols

153

Gleyic Cambisols

154

Gelic Cambisols

Calcisols

| 155 | Haplic Calcisols |
| --- | --- |
| 156 | Luvic Calcisols |
| 157 | Petric Calcisols |

155

Haplic Calcisols

156

Luvic Calcisols

157

Petric Calcisols

Gypsisols

| 158 | Haplic Gypsisols |
| --- | --- |
| 159 | Calcic Gypsisols |
| 160 | Luvic Gypsisols |
| 161 | Petric Gypsisols |

158

Haplic Gypsisols

159

Calcic Gypsisols

160

Luvic Gypsisols

161

Petric Gypsisols

Solonetz

| 162 | Haplic Solonetz |
| --- | --- |
| 163 | Mollic Solonetz |
| 164 | Calcic Solonetz |
| 165 | Gypsic Solonetz |
| 166 | Stagnic Solonetz |
| 167 | Gleyic Solonetz |

162

Haplic Solonetz

163

Mollic Solonetz

164

Calcic Solonetz

165

Gypsic Solonetz

166

Stagnic Solonetz

167

Gleyic Solonetz

Solonchaks

| 168 | Haplic Solonchaks |
| --- | --- |
| 169 | Mollic Solonchaks |
| 170 | Calcic Solonchaks |
| 171 | Gypsic Solonchaks |
| 172 | Sodic Solonchaks |
| 173 | Gleyic Solonchaks |
| 174 | Gelic Solonchaks |

168

Haplic Solonchaks

169

Mollic Solonchaks

170

Calcic Solonchaks

171

Gypsic Solonchaks

172

Sodic Solonchaks

173

Gleyic Solonchaks

174

Gelic Solonchaks

Kastanozems

| 175 | Haplic Kastanozems |
| --- | --- |
| 176 | Luvic Kastanozems |
| 177 | Calcic Kastanozems |
| 178 | Gypsic Kastanozems |

175

Haplic Kastanozems

176

Luvic Kastanozems

177

Calcic Kastanozems

178

Gypsic Kastanozems

Chernozems

| 179 | Haplic Chernozems |
| --- | --- |
| 180 | Calcic Chernozems |
| 181 | Luvic Chernozems |
| 182 | Glossic Chernozems |
| 183 | Gleyic Chernozems |

179

Haplic Chernozems

180

Calcic Chernozems

181

Luvic Chernozems

182

Glossic Chernozems

183

Gleyic Chernozems

Phaeozems

| 184 | Haplic Phaeozems |
| --- | --- |
| 185 | Calcaric Phaeozems |
| 186 | Luvic Phaeozems |
| 187 | Stagnic Phaeozems |
| 188 | Gleyic Phaeozems |

184

Haplic Phaeozems

185

Calcaric Phaeozems

186

Luvic Phaeozems

187

Stagnic Phaeozems

188

Gleyic Phaeozems

Greyzems

| 189 | Haplic Greyzems |
| --- | --- |
| 190 | Gleyic Greyzems |

189

Haplic Greyzems

190

Gleyic Greyzems

Luvisols

| 191 | Haplic Luvisols |
| --- | --- |
| 192 | Ferric Luvisols |
| 193 | Chromic Luvisols |
| 194 | Calcic Luvisols |
| 195 | Vertic Luvisols |
| 196 | Albic Luvisols |
| 197 | Stagnic Luvisols |
| 198 | Gleyic Luvisols |

191

Haplic Luvisols

192

Ferric Luvisols

193

Chromic Luvisols

194

Calcic Luvisols

195

Vertic Luvisols

196

Albic Luvisols

197

Stagnic Luvisols

198

Gleyic Luvisols

Lixisols

| 199 | Haplic Lixisols |
| --- | --- |
| 200 | Ferric Lixisols |
| 201 | Plinthic Lixisols |
| 202 | Albic Lixisols |
| 203 | Stagnic Lixisols |
| 204 | Gleyic Lixisols |

199

Haplic Lixisols

200

Ferric Lixisols

201

Plinthic Lixisols

202

Albic Lixisols

203

Stagnic Lixisols

204

Gleyic Lixisols

Planosols

| 205 | Eutric Planosols |
| --- | --- |
| 206 | Dystric Planosols |
| 207 | Mollic Planosols |
| 208 | Umbric Planosols |
| 209 | Gelic Planosols |

205

Eutric Planosols

206

Dystric Planosols

207

Mollic Planosols

208

Umbric Planosols

209

Gelic Planosols

Podzoluvisols

| 210 | Eutric Podzoluvisols |
| --- | --- |
| 211 | Dystric Podzoluvisols |
| 212 | Stagnic Podzoluvisols |
| 213 | Gleyic Podzoluvisols |
| 214 | Gelic Podzoluvisols |

210

Eutric Podzoluvisols

211

Dystric Podzoluvisols

212

Stagnic Podzoluvisols

213

Gleyic Podzoluvisols

214

Gelic Podzoluvisols

Podzols

| 215 | Haplic Podzols |
| --- | --- |
| 216 | Cambic Podzols |
| 217 | Ferric Podzols |
| 218 | Carbic Podzols |
| 219 | Gleyic Podzols |
| 220 | Gelic Podzols |

215

Haplic Podzols

216

Cambic Podzols

217

Ferric Podzols

218

Carbic Podzols

219

Gleyic Podzols

220

Gelic Podzols

Acrisols

| 221 | Haplic Acrisols |
| --- | --- |
| 222 | Ferric Acrisols |
| 223 | Humic Acrisols |
| 224 | Plinthic Acrisols |
| 225 | Gleyic Acrisols |

221

Haplic Acrisols

222

Ferric Acrisols

223

Humic Acrisols

224

Plinthic Acrisols

225

Gleyic Acrisols

Alisols

| 226 | Haplic Alisols |
| --- | --- |
| 227 | Ferric Alisols |
| 228 | Humic Alisols |
| 229 | Plinthic Alisols |
| 230 | Stagnic Alisols |
| 231 | Gleyic Alisols |

226

Haplic Alisols

227

Ferric Alisols

228

Humic Alisols

229

Plinthic Alisols

230

Stagnic Alisols

231

Gleyic Alisols

Nitisols

| 232 | Haplic Nitisols |
| --- | --- |
| 233 | Rhodic Nitisols |
| 234 | Humic Nitisols |

232

Haplic Nitisols

233

Rhodic Nitisols

234

Humic Nitisols

Ferralsols

| 235 | Haplic Ferralsols |
| --- | --- |
| 236 | Xanthic Ferralsols |
| 237 | Rhodic Ferralsols |
| 238 | Humic Ferralsols |
| 239 | Geric Ferralsols |
| 240 | Plinthic Ferralsols |

235

Haplic Ferralsols

236

Xanthic Ferralsols

237

Rhodic Ferralsols

238

Humic Ferralsols

239

Geric Ferralsols

240

Plinthic Ferralsols

Plinthosols

| 241 | Eutric Plinthosols |
| --- | --- |
| 242 | Dystric Plinthosols |
| 243 | Humic Plinthosols |
| 244 | Albic Plinthosols |

241

Eutric Plinthosols

242

Dystric Plinthosols

243

Humic Plinthosols

244

Albic Plinthosols

Histosols

| 245 | Folic Histosols |
| --- | --- |
| 246 | Terric Histosols |
| 247 | Fibric Histosols |
| 248 | Thionic Histosols |
| 249 | Gelic Histosols |

245

Folic Histosols

246

Terric Histosols

247

Fibric Histosols

248

Thionic Histosols

249

Gelic Histosols

Anthrosols

| 250 | Aric Anthrosols |
| --- | --- |
| 251 | Fimic Anthrosols |
| 252 | Cumulic Anthrosols |
| 253 | Urbic Anthrosols |

250

Aric Anthrosols

251

Fimic Anthrosols

252

Cumulic Anthrosols

253

Urbic Anthrosols

(11)   Velikost celotne ploskve, velikost podploskve

Velikost celotne ploskve ali podploskve se navede v 0,0001 ha.

(12)   Število dreves na celotni ploskvi

Drevesni vzorec na obeh stopnjah vključuje vse drevesne vrste, pod pogojem, da drevesa v višino merijo najmanj 60 cm.

(13)   Ocene donosa

Oceno donosa sestavljata ocena absolutnega in ocena relativnega donosa.

Ocena absolutnega donosa je ocenjeni povprečni donos v celotni življenjski dobi sestoja. Relativni donos nakazuje, ali je ocena absolutnega donosa sestoja nizka, normalna ali visoka. Uporabile se bodo naslednje kode:

| Koda absolutnega donosa | Koda relativnega donosa |
| --- | --- |
| 0 = 0,0–2,5 m3 na hektar na leto | 1 = Nizek |
| 1 = 2,5–7,5 m3 na hektar na leto | 2 = Normalen |
| 2 = 7,5–12,5 m3 na hektar na leto | 3 = Visok |
| 3 = 12,5–17,5 m3 na hektar na leto | |
| 4 = 17,5–22,5 m3 na hektar na leto | |
| 5 = > 22,5 m3 na hektar na leto | |

Koda absolutnega donosa

Koda relativnega donosa

0 = 0,0–2,5 m3 na hektar na leto

1 = Nizek

1 = 2,5–7,5 m3 na hektar na leto

2 = Normalen

2 = 7,5–12,5 m3 na hektar na leto

3 = Visok

3 = 12,5–17,5 m3 na hektar na leto

4 = 17,5–22,5 m3 na hektar na leto

5 = > 22,5 m3 na hektar na leto

(14)   Druga opažanja

Tu se navedejo koristne informacije, ki zadevajo ploskev.

Splošne informacije na ravni drevesa

(15)   Številka vzorčnega drevesa

Številka drevesa je številka, ki je bila drevesu dodeljena v času postavljanja ploskve.

(16)   Vrsta (referenca: Flora Europaea)

Listavci (* = vrste, ki se uporabljajo pri foliarnem popisu)

| 001 | : | Acer campestre * |
| --- | --- | --- |
| 002 | : | Acer monspessulanum * |
| 003 | : | Acer opalus |
| 004 | : | Acer platanoides |
| 005 | : | Acer pseudoplatanus * |
| 006 | : | Alnus cordata * |
| 007 | : | Alnus glutinosa * |
| 008 | : | Alnus incana |
| 009 | : | Alnus viridis |
| 010 | : | Betula pendula * |
| 011 | : | Betula pubescens * |
| 012 | : | Buxus sempervirens |
| 013 | : | Carpinus betulus * |
| 014 | : | Carpinus orientalis |
| 015 | : | Castanea sativa (C. vesca) * |
| 016 | : | Corylus avellana * |
| 017 | : | Eucalyptus sp. * |
| 018 | : | Fagus moesiaca * |
| 019 | : | Fagus orientalis |
| 020 | : | Fagus sylvatica * |
| 021 | : | Fraxinus angustifolia
  spp. oxycarpa (F. oxyphylla) * |
| 022 | : | Fraxinus excelsior * |
| 023 | : | Fraxius ornus * |
| 024 | : | Ilex aquifolium |
| 025 | : | Juglans nigra |
| 026 | : | Juglans regia |
| 027 | : | Malus domestica |
| 028 | : | Olea europaea * |
| 029 | : | Ostrya carpinifolia * |
| 030 | : | Platanus orientalis |
| 031 | : | Populus alba |
| 032 | : | Populus canescens |
| 033 | : | Populus hybrides * |
| 034 | : | Populus nigra * |
| 035 | : | Populus tremula * |
| 036 | : | Prunus avium * |
| 037 | : | Prunus dulcis (Amygdalus communis) |
| 038 | : | Prunus padus |
| 039 | : | Prunus serotina |
| 040 | : | Pyrus communis |
| 041 | : | Quercus cerris * |
| 042 | : | Quercus coccifera (Q. calliprinos) * |
| 043 | : | Quercus faginea * |
| 044 | : | Quercus frainetto (Q. conferta) * |
| 045 | : | Quercus fruticosa (Q. lusitanica) |
| 046 | : | Quercus ilex * |
| 047 | : | Quercus macrolepis (Q. aegilops) |
| 048 | : | Quercus petraea * |
| 049 | : | Quercus pubescens * |
| 050 | : | Quercus pyrenaica (Q. toza) * |
| 051 | : | Quercus robur (Q. peduculata) * |
| 052 | : | Quercus rotundifolia * |
| 053 | : | Quercus rubra * |
| 054 | : | Quercus suber * |
| 055 | : | Quercus trojana |
| 056 | : | Robinia pseudoacacia * |
| 057 | : | Salix alba |
| 058 | : | Salix caprea |
| 059 | : | Salix cinerea |
| 060 | : | Salix eleagnos |
| 061 | : | Salix fragilis |
| 062 | : | Salix sp. |
| 063 | : | Sorbus aria |
| 064 | : | Sorbus aucuparia |
| 065 | : | Sorbus domestica |
| 066 | : | Sorbus torminalis |
| 067 | : | Tamarix africana |
| 068 | : | Tilia cordata |
| 069 | : | Tilia platyphyllos |
| 070 | : | Ulmus glabra (U. scabra, U. montana) |
| 071 | : | Ulmus laevis (U. effusa) |
| 072 | : | Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia) |
| 073 | : | Arbutus unedo |
| 074 | : | Arbutus andrachne |
| 075 | : | Ceratonia siliqua |
| 076 | : | Cercis siliquastrum |
| 077 | : | Erica arborea |
| 078 | : | Erica scoparia |
| 079 | : | Erica manipuliflora |
| 080 | : | Laurus nobilis |
| 081 | : | Myrtus communis |
| 082 | : | Phillyrea latifolia |
| 083 | : | Phillyrea angustifolia |
| 084 | : | Pistacia lentiscus |
| 085 | : | Pistacia terebinthus |
| 086 | : | Rhamnus oleoides |
| 087 | : | Rhamnus alaternus |
| 099 | : | Drugi listavci |

001

:

Acer campestre *

002

:

Acer monspessulanum *

003

:

Acer opalus

004

:

Acer platanoides

005

:

Acer pseudoplatanus *

006

:

Alnus cordata *

007

:

Alnus glutinosa *

008

:

Alnus incana

009

:

Alnus viridis

010

:

Betula pendula *

011

:

Betula pubescens *

012

:

Buxus sempervirens

013

:

Carpinus betulus *

014

:

Carpinus orientalis

015

:

Castanea sativa (C. vesca) *

016

:

Corylus avellana *

017

:

Eucalyptus sp. *

018

:

Fagus moesiaca *

019

:

Fagus orientalis

020

:

Fagus sylvatica *

021

:

Fraxinus angustifolia

spp. oxycarpa (F. oxyphylla) *

022

:

Fraxinus excelsior *

023

:

Fraxius ornus *

024

:

Ilex aquifolium

025

:

Juglans nigra

026

:

Juglans regia

027

:

Malus domestica

028

:

Olea europaea *

029

:

Ostrya carpinifolia *

030

:

Platanus orientalis

031

:

Populus alba

032

:

Populus canescens

033

:

Populus hybrides *

034

:

Populus nigra *

035

:

Populus tremula *

036

:

Prunus avium *

037

:

Prunus dulcis (Amygdalus communis)

038

:

Prunus padus

039

:

Prunus serotina

040

:

Pyrus communis

041

:

Quercus cerris *

042

:

Quercus coccifera (Q. calliprinos) *

043

:

Quercus faginea *

044

:

Quercus frainetto (Q. conferta) *

045

:

Quercus fruticosa (Q. lusitanica)

046

:

Quercus ilex *

047

:

Quercus macrolepis (Q. aegilops)

048

:

Quercus petraea *

049

:

Quercus pubescens *

050

:

Quercus pyrenaica (Q. toza) *

051

:

Quercus robur (Q. peduculata) *

052

:

Quercus rotundifolia *

053

:

Quercus rubra *

054

:

Quercus suber *

055

:

Quercus trojana

056

:

Robinia pseudoacacia *

057

:

Salix alba

058

:

Salix caprea

059

:

Salix cinerea

060

:

Salix eleagnos

061

:

Salix fragilis

062

:

Salix sp.

063

:

Sorbus aria

064

:

Sorbus aucuparia

065

:

Sorbus domestica

066

:

Sorbus torminalis

067

:

Tamarix africana

068

:

Tilia cordata

069

:

Tilia platyphyllos

070

:

Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)

071

:

Ulmus laevis (U. effusa)

072

:

Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)

073

:

Arbutus unedo

074

:

Arbutus andrachne

075

:

Ceratonia siliqua

076

:

Cercis siliquastrum

077

:

Erica arborea

078

:

Erica scoparia

079

:

Erica manipuliflora

080

:

Laurus nobilis

081

:

Myrtus communis

082

:

Phillyrea latifolia

083

:

Phillyrea angustifolia

084

:

Pistacia lentiscus

085

:

Pistacia terebinthus

086

:

Rhamnus oleoides

087

:

Rhamnus alaternus

099

:

Drugi listavci

Iglavci (* = vrste, ki se uporabljajo pri foliarnem popisu)

| 100 | : | Abies alba * |
| --- | --- | --- |
| 101 | : | Abies borisii-regis * |
| 102 | : | Abies cephalonica * |
| 103 | : | Abies grandis |
| 104 | : | Abies nordmanniana |
| 105 | : | Abies pinsapo |
| 106 | : | Abies procera |
| 107 | : | Cedrus atlantica |
| 108 | : | Cedrus deodara |
| 109 | : | Cupressus lusitanica |
| 110 | : | Cupressus sempervirens |
| 111 | : | Juniperus communis |
| 112 | : | Juniperus oxycedrus * |
| 113 | : | Juniperus phoenicea |
| 114 | : | Juniperus sabina |
| 115 | : | Juniperus thurifera * |
| 116 | : | Larix decidua * |
| 117 | : | Larix kaempferi (L. leptolepis) |
| 118 | : | Picea abies (P. excelsa) * |
| 119 | : | Picea omorika |
| 120 | : | Picea sitchensis * |
| 121 | : | Pinus brutia * |
| 122 | : | Pinus canariensis |
| 123 | : | Pinus cembra |
| 124 | : | Pinus contorta * |
| 125 | : | Pinus halepensis * |
| 126 | : | Pinus heldreichii |
| 127 | : | Pinus leucodermis |
| 128 | : | Pinus mugo (P. montana) |
| 129 | : | Pinus nigra * |
| 130 | : | Pinus pinaster * |
| 131 | : | Pinus pinea * |
| 132 | : | Pinus radiata (P. insignis) * |
| 133 | : | Pinus strobus |
| 134 | : | Pinus sylvestris * |
| 135 | : | Pinus uncinata * |
| 136 | : | Pseudotsuga menziesii * |
| 137 | : | Taxus baccata |
| 138 | : | Thuya sp. |
| 139 | : | Tsuga sp. |
| 199 | : | Drugi iglavci |

100

:

Abies alba *

101

:

Abies borisii-regis *

102

:

Abies cephalonica *

103

:

Abies grandis

104

:

Abies nordmanniana

105

:

Abies pinsapo

106

:

Abies procera

107

:

Cedrus atlantica

108

:

Cedrus deodara

109

:

Cupressus lusitanica

110

:

Cupressus sempervirens

111

:

Juniperus communis

112

:

Juniperus oxycedrus *

113

:

Juniperus phoenicea

114

:

Juniperus sabina

115

:

Juniperus thurifera *

116

:

Larix decidua *

117

:

Larix kaempferi (L. leptolepis)

118

:

Picea abies (P. excelsa) *

119

:

Picea omorika

120

:

Picea sitchensis *

121

:

Pinus brutia *

122

:

Pinus canariensis

123

:

Pinus cembra

124

:

Pinus contorta *

125

:

Pinus halepensis *

126

:

Pinus heldreichii

127

:

Pinus leucodermis

128

:

Pinus mugo (P. montana)

129

:

Pinus nigra *

130

:

Pinus pinaster *

131

:

Pinus pinea *

132

:

Pinus radiata (P. insignis) *

133

:

Pinus strobus

134

:

Pinus sylvestris *

135

:

Pinus uncinata *

136

:

Pseudotsuga menziesii *

137

:

Taxus baccata

138

:

Thuya sp.

139

:

Tsuga sp.

199

:

Drugi iglavci

Informacije v zvezi z raziskavo stanja krošenj in meritev prirastka

(17)   Osutost

Za vsako vzorčno drevo je številka, ki prikazuje osutost, izražena kot odstotek (v stopnjah po 5 %) v primerjavi s polno olistanim drevesom. Navede se odstotek in ne številka kode.

| 0 | = | 0 % |
| --- | --- | --- |
| 5 | = | 1–5 % |
| 10 | = | 6–10 % |
| 15 | = | 11–15 % |

0

=

0 %

5

=

1–5 %

10

=

6–10 %

15

=

11–15 %

itd.

(18)   Kode porumenelosti

| 0 | : | Ni porumenelosti (0–10 %) |
| --- | --- | --- |
| 1 | : | Rahla porumenelost (11–25 %) |
| 2 | : | Zmerna porumenelost (26–60 %) |
| 3 | : | Močna porumenelost (> 60 %) |
| 4 | : | Odmrlo |

0

:

Ni porumenelosti (0–10 %)

1

:

Rahla porumenelost (11–25 %)

2

:

Zmerna porumenelost (26–60 %)

3

:

Močna porumenelost (> 60 %)

4

:

Odmrlo

(19)   Prepoznavanje vrste poškodbe

Kjer je mogoče, je treba dodati nadaljnjo oznako tipa poškodbe, npr. za žuželke: vrsta ali skupina (npr. „podlubnik“).

(20)   Izpostavljenost

| 1 | : | Ni posebne izpostavljenosti (ploskev leži znotraj večje gozdne površine, kjer je relief neizrazit ali le rahlo razgiban) |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | Omejena izpostavljenost (ploskve blizu gozdnega roba, na pobočjih itd.) |
| 3 | : | Močno izpostavljene ploskve (gorski vrhovi itd.) |

1

:

Ni posebne izpostavljenosti (ploskev leži znotraj večje gozdne površine, kjer je relief neizrazit ali le rahlo razgiban)

2

:

Omejena izpostavljenost (ploskve blizu gozdnega roba, na pobočjih itd.)

3

:

Močno izpostavljene ploskve (gorski vrhovi itd.)

(21)   Odstranitve in umrljivost

Koda 0: drevo je živo in na njem je mogoče opravljati meritve (novo, upoštevajte, da to ni enako kot manjkajoča vrednost)

| 01 | drevo je živo, v tem in prejšnjem popisu (prej neizpolnjeno) |
| --- | --- |
| 02 | novo živo drevo |
| 03 | živo drevo (prisotno, vendar neocenjeno v prejšnjem popisu) |

01

drevo je živo, v tem in prejšnjem popisu (prej neizpolnjeno)

02

novo živo drevo

03

živo drevo (prisotno, vendar neocenjeno v prejšnjem popisu)

Koda 1-: drevo odstranjeno, izginulo

| 11 | načrtovan posek (kot v CC) |
| --- | --- |
| 12 | posek zaradi biotičnih razlogov (kot v CC) |
| 13 | posek zaradi abiotičnih razlogov (kot v CC) |
| 14 | posekano, razlog neznan |
| 18 | razlog za izginotje neznan (kot v CC) |

11

načrtovan posek (kot v CC)

12

posek zaradi biotičnih razlogov (kot v CC)

13

posek zaradi abiotičnih razlogov (kot v CC)

14

posekano, razlog neznan

18

razlog za izginotje neznan (kot v CC)

Koda 2-: drevo je še živo in stoji, vendar na njem niso opravljene meritve krošnje oz. meritve višine ne smejo biti upoštevane pri izračunih sestoja ali rasti

| 21 | nagnjeno ali viseče drevo (kot v CC) |
| --- | --- |
| 22 | se ne uporablja, namesto tega uporabi 24 ali 25 |
| 23 | se ne uporablja |
| 24 | zlomljen(-i) vrh(-ovi) drevesa (poganjki) |
| 25 | drevo ni v vzorcu za rast v višino |
| 29 | drugi vzroki, navedi |

21

nagnjeno ali viseče drevo (kot v CC)

22

se ne uporablja, namesto tega uporabi 24 ali 25

23

se ne uporablja

24

zlomljen(-i) vrh(-ovi) drevesa (poganjki)

25

drevo ni v vzorcu za rast v višino

29

drugi vzroki, navedi

Koda 3-: Stoječe mrtvo (visoko vsaj 1,3 m)

| 31 | drevo z nepoškodovano krošnjo, biotičen razlog (kot v CC) |
| --- | --- |
| 32 | drevo z nepoškodovano krošnjo, abiotičen razlog (kot v CC) |
| 33 | zlomljena krošnja |
| 34 | zlomljeno deblo, pod začetkom krošnje in nad 1,3 m |
| 38 | drevo z nepoškodovano krošnjo, neznan vzrok za odmrtje (kot v CC) |

31

drevo z nepoškodovano krošnjo, biotičen razlog (kot v CC)

32

drevo z nepoškodovano krošnjo, abiotičen razlog (kot v CC)

33

zlomljena krošnja

34

zlomljeno deblo, pod začetkom krošnje in nad 1,3 m

38

drevo z nepoškodovano krošnjo, neznan vzrok za odmrtje (kot v CC)

Koda 4-: padlo živo ali odmrlo (višina pod 1,3 m oz. drevesno deblo ali krošnja se dotika tal na enem koncu)

| 41 | abiotični razlogi (kot v CC) |
| --- | --- |
| 42 | biotični razlogi (kot v CC) |
| 48 | neznan vzrok (kot v CC) |

41

abiotični razlogi (kot v CC)

42

biotični razlogi (kot v CC)

48

neznan vzrok (kot v CC)

Opombe:

| — | razred 22 se uporablja samo v tistih državah, v katerih se drevesa, ki imajo poškodovane več kakor 50 % krošnje, ne evidentirajo, |
| --- | --- |

—

razred 22 se uporablja samo v tistih državah, v katerih se drevesa, ki imajo poškodovane več kakor 50 % krošnje, ne evidentirajo,

| — | razred 23 se uporablja samo v tistih državah, v katerih je vzorčenje omejeno samo na razred 1, 2 in 3 po Kraftu. |
| --- | --- |

—

razred 23 se uporablja samo v tistih državah, v katerih je vzorčenje omejeno samo na razred 1, 2 in 3 po Kraftu.

(22)   Cenotski status

| 1 | : | nadvladajoča drevesa (skupaj s prosto stoječimi drevesi), katerih zgornji del krošnje sega nad streho sestoja, |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | vladajoča drevesa, katerih krošnje tvorijo streho sestoja, |
| 3 | : | sovladajoča drevesa, ki segajo v streho sestoja in prejemajo nekaj svetlobe od zgoraj, vendar so nižja od 1 ali 2, |
| 4 | : | obvladana drevesa s krošnjami pod streho sestoja, ki od zgoraj ne prejemajo nobene svetlobe, |

1

:

nadvladajoča drevesa (skupaj s prosto stoječimi drevesi), katerih zgornji del krošnje sega nad streho sestoja,

2

:

vladajoča drevesa, katerih krošnje tvorijo streho sestoja,

3

:

sovladajoča drevesa, ki segajo v streho sestoja in prejemajo nekaj svetlobe od zgoraj, vendar so nižja od 1 ali 2,

4

:

obvladana drevesa s krošnjami pod streho sestoja, ki od zgoraj ne prejemajo nobene svetlobe,

(23)   Zasenčenost krošnje

| 1 | : | krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na eni strani |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na dveh straneh |
| 3 | : | krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na treh straneh |
| 4 | : | krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na štirih straneh |
| 5 | : | krošnja na odprtem ali brez znakov zasenčenosti |
| 6 | : | obvladana drevesa |

1

:

krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na eni strani

2

:

krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na dveh straneh

3

:

krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na treh straneh

4

:

krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na štirih straneh

5

:

krošnja na odprtem ali brez znakov zasenčenosti

6

:

obvladana drevesa

(24)   Vidnost

| 1 | : | vidna je cela krošnja |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | krošnja je vidna le delno |
| 3 | : | krošnja je vidna le s svetlobo v ozadju (v obrisu) |
| 4 | : | krošnja ni vidna |

1

:

vidna je cela krošnja

2

:

krošnja je vidna le delno

3

:

krošnja je vidna le s svetlobo v ozadju (v obrisu)

4

:

krošnja ni vidna

(25)   Prsni premer (DBH)

Premer na prsni višini (1,30 m) skupaj z lubjem, v 0,1 cm.

Če se za merjenje uporablja obodni trak, bo potrebna ena vrednost. Če se uporabijo premerke, se ugotovita in zapišeta največji in najmanjši premer (z lubjem) (premer 1 in premer 2).

(26)   Lubje

Debelina lubja na višini 1,30 m, izražena v centimetrih, na eno decimalko natančno.

(27)   Višina drevesa

Višina drevesa, izražena v metrih, zaokrožena na 0,1 m.

(28)   Lesna masa drevesa

Lesna masa drevesa se lahko oceni na podlagi izmerjenega(-ih) premera(-ov) in višine tako, da se uporabi krajevno znano oblikovno število, ali tako, da se uporabijo veljavne volumenske tablice. Lesna masa drevesa se izraža v kubičnih metrih (m3), na tri decimalke natančno.

(29)   Višina do krošnje

Višina do krošnje, zaokrožena na 0,1 m, se določi do najnižje žive veje, ne da bi se upoštevali vodni poganjki.

(30)   Dolžina krošnje

Dolžina krošnje, zaokrožena na 0,1 m, se določi od vrha debla do najnižje žive veje, ne da bi se upoštevali vodni poganjki.

(31)   Širina krošnje

Povprečna širina krošnje se določi s povprečjem vsaj štirih polmerov krošnje, pomnoženo z dve in zaokroženo na 0,1 m.

(32)   Premer brez lubja

Dejanski premer brez lubja se izračuna kot premer z lubjem, od katerega se odšteje širina lubja na dveh straneh. Premer brez lubja izpred petih let se izračuna tako, da se od dejanskega premera brez lubja odšteje drevesni prirastek zadnjih petih let na obeh straneh. Premer brez lubja se izrazi v 0,1 centimetra.

(33)   Temeljnica na ploskvi

Dejanska temeljnica na ploskvi se izračuna kot vsota temeljnic vseh dreves na ploskvi. Za pet let nazaj se temeljnica na ploskvi izračuna na podlagi premerov brez lubja pred petimi leti, ocenjenih za vsa drevesa na ploskvi. Temeljnica na ploskvi se izrazi v 0,1 m2.

(34)   Lesna zaloga na ploskvi

Dejanska lesna zaloga na ploskvi se izračuna kot vsota lesne mase vseh dreves na ploskvi. Za pet let nazaj se lesna zaloga na ploskvi izračuna na podlagi premerov brez lubja pred petimi leti, ocenjenih za vsa drevesa na ploskvi. Lesna zaloga na ploskvi se izrazi v 0,1 m3.

(35)   Redčenje

Če se je gozd redčil v petletnem obdobju med letoma, ko so se določali premer, temeljnica in lesna zaloga na ploskvi, se to označi (da = 1, ne = 0). V dodatnem delu se redčenje opiše čim bolj podrobno (skupaj z načinom redčenja, natančnim letom redčenja, intenzivnostjo redčenja, izraženo s številom dreves, temeljnico/ha, redčeno lesno maso/ha).

Informacije v zvezi z meritvami foliarne sestave in oceno gozdnega opada

(36)   Koda vzorca

Kodo vzorca za foliarni popis sestavljajo koda drevesne vrste (glej točko 15), ki ji (po piki) sledi koda listov/iglic tekočega leta (= 0) ali v primeru iglic prejšnjega leta (tekoče leto + 1 iglice) uporabi kodo (1), npr. koda vzorca iglic prejšnjega leta Picea abies (118) je: 118.1

(37)   Številke dreves v vzorcu

Ker morajo biti pri nekaterih vzorčenjih (listje, prirastek) uporabljena drevesa zunaj redne ploskve (ali podploskve), je treba uporabiti posebne številke. Številke teh dreves se bodo začele s črko (F = listje, R = analiza drevesnih branik z izvrtki prirastka, D = analiza debelnih kolutov), ki ji sledi zaporedna številka (npr. F001). Številke je treba sporočiti.

(38)   Masa 100 listov ali 1 000 iglic

Masa se določi za 100 listov ali 1 000 iglic (posušenih v sušilniku) v gramih.

Informacije v zvezi s spremljanjem usedlin in meteorologije

(39)   Koda vzorčevalnika

Za vzorčevalnike za usedline se uporabijo naslednje kode:

| 1 | : | prepuščene padavine |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | skupne usedline |
| 3 | : | mokre usedline |
| 4 | : | tok vode po deblu |
| 5 | : | megla |
| 6 | : | slana (žled) |
| 7 | : | koncentracija zraka |
| 9 | : | drugo |

1

:

prepuščene padavine

2

:

skupne usedline

3

:

mokre usedline

4

:

tok vode po deblu

5

:

megla

6

:

slana (žled)

7

:

koncentracija zraka

9

:

drugo

Podrobnosti o uporabljeni opremi se navedejo v prilogi k dokumentu z osnovnimi informacijami.

(40)   Količina vzorca

Skupna količina zbranih vzorcev se navede glede na prispevno(-a) območje(-a) zbiralnika(-ov) in se zapiše v milimetrih.

(41)   Prvi in zadnji datum obdobja spremljanja

Prvi in zadnji datumi vsakega obdobja spremljanja se navedejo na obrazcih, z uporabo enakih oblik kot za datum opazovanja, ocenjevanja in analize.

Obdobje spremljanja je sestavljeno iz enega ali več merilnih obdobij. Merilna obdobja znotraj enega obdobja spremljanja morajo biti enako dolga. Najmanjša dolžina merilnega obdobja je en teden, največja en mesec.

Če je med letom treba uporabiti različna merilna obdobja (npr. tedenska poleti in mesečna pozimi), se določita dve ločeni obdobji spremljanja in rezultati se sporočijo ločeno na obrazcih.

(42)   Število merilnih obdobij

Število merilnih obdobij se navede v obrazcih.

(43)   Merilno obdobje

Navede se številka merilnega obdobja, v katerem je bil zbran vzorec. Vsako leto (1. januarja ali blizu tega datuma) se začne nov niz merilnih obdobij. Ko se pred analizo združijo vzorci iz več merilnih obdobij, se v prilogi k dokumentu z osnovnimi informacijami navedejo natančne podrobnosti o mešanici. Številka prvega merilnega obdobja se uporabi za obdobje analize (npr. ko se vzorci iz obdobja 9, 10, 11 in 12 združijo v en vzorec za analizo, dobi ta vzorec številko obdobja 9).

Parametri, ki se ocenjujejo v kodi ploskve/merilne naprave

Vsem merilnim napravam, ki se namestijo na ploskvi ali v njeni bližini, se dodeli koda opazovalne ploskve/merilne naprave. To kodo sestavljata številka ploskve (največ štirimestno število) in zaporedna številka vsake merilne naprave (do 99). Če se merilne naprave nadomestijo ali dodajo, se uporabijo nove kode (npr. peta merilna naprava na ploskvi 1234 dobi kodo 1234.05).

(44)   Lokacija

Navede se lokacija merilne naprave:

| S | : | merilna naprava je nameščena na lokaciji, tj. na ploskvi (v zaščitnem pasu). Nameščena je lahko pod krošnjami, nad njimi ali pa v gozdnih tleh |
| --- | --- | --- |
| F | : | merilna naprava je nameščena na (bližnji) vrzeli v gozdu |
| W | : | merilna naprava je nameščena na vremenski postaji (večinoma zunaj gozdne površine) |
| O | : | merilna naprava je nameščena drugje |

S

:

merilna naprava je nameščena na lokaciji, tj. na ploskvi (v zaščitnem pasu). Nameščena je lahko pod krošnjami, nad njimi ali pa v gozdnih tleh

F

:

merilna naprava je nameščena na (bližnji) vrzeli v gozdu

W

:

merilna naprava je nameščena na vremenski postaji (večinoma zunaj gozdne površine)

O

:

merilna naprava je nameščena drugje

(45)   Spremenljivka

Navedba spremenljivke, ki se meri z merilno napravo

| AT | = | temperatura zraka |
| --- | --- | --- |
| PR | = | padavine |
| RH | = | relativna vlažnost |
| WS | = | hitrost vetra |
| WD | = | smer vetra |
| SR | = | sončno sevanje |
| UR | = | sevanje UVb |
| TF | = | prepuščene padavine |
| SF | = | tok vode po deblu |
| ST | = | temperatura tal |
| MP | = | matrični potencial v tleh |
| WC | = | vsebnost vode v tleh |
| XX | = | uporabijo se lahko druge kode za dodatne parametre, vendar naj bi se opredelile v PSP. |

AT

=

temperatura zraka

PR

=

padavine

RH

=

relativna vlažnost

WS

=

hitrost vetra

WD

=

smer vetra

SR

=

sončno sevanje

UR

=

sevanje UVb

TF

=

prepuščene padavine

SF

=

tok vode po deblu

ST

=

temperatura tal

MP

=

matrični potencial v tleh

WC

=

vsebnost vode v tleh

XX

=

uporabijo se lahko druge kode za dodatne parametre, vendar naj bi se opredelile v PSP.

Informacije o merilni napravi

(46)   Vertikalni položaj

Vertikalni položaj (višina ali globina) merilne naprave se navede v metrih z znakom plus (= višina nad tlemi) ali minus (globina pod tlemi); uporabi se oblika plus/minus in dvomestno število z eno decimalko (+/- 99,9).

(47)   Koda merilne naprave

Za vzorčevalnike in način zapisovanja podatkov se uporabijo naslednje kode:

| 10 | : | ročno odčitavanje in zapisovanje na papir |
| --- | --- | --- |
| 20 | : | mehanski zapis (ročno odčitavanje in zapisovanje na papir) |
| 30 | : | neposreden zapis na papir |
| 40 | : | digitalni zapis (če je vzorčevalnik samostojen) |
| 50 | : | digitalni zapis (integrirani zapisovalnik podatkov) |

10

:

ročno odčitavanje in zapisovanje na papir

20

:

mehanski zapis (ročno odčitavanje in zapisovanje na papir)

30

:

neposreden zapis na papir

40

:

digitalni zapis (če je vzorčevalnik samostojen)

50

:

digitalni zapis (integrirani zapisovalnik podatkov)

Podrobnosti o opremi se navedejo v poročilu, ki spremlja podatke (PSP).

(48)   Interval skeniranja (samo avtomatske merilne naprave)

Interval med dvema zaporednima ocenama se navede v sekundah.

(49)   Interval shranjevanja (samo avtomatske merilne naprave)

Interval med dvema zaporednima shranjevanjema podatkov se navede v minutah.

(50)   Padavine in prepuščene padavine

Pri padavinah se navede njihova dnevna količina; uporabi se oblika največ štirimestnega števila z eno decimalko (9999,9).

(51)   Temperatura (zrak in tla)

Temperatura se navede v °C; uporabi se oblika plus/minus in dvomestno število z eno decimalko (+/- 99,9). Predložiti je treba dnevno povprečje in dnevni minimum ter maksimum.

(52)   Relativna vlažnost

Pri relativni vlažnosti se navedejo dnevno povprečje in minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika trimestnega števila z eno decimalko (999,9).

(53)   Hitrost vetra

Pri hitrosti vetra se navedeta dnevno povprečje in maksimalna vrednost, dosežena v dnevu; uporabi se oblika dvomestnega števila z eno decimalko (99,9).

(54)   Smer vetra

Pri smeri vetra se navede prevladujoča smer v dnevu. Vetrovnica se bo razdelila na osem odsekov po 45°, z začetkom pri 22,5° (SV (= 45°), V (= 90°), JV (= 135°) ... S (= 0°). Pri najpogostejši smeri vetra se sporoči njegova srednja vrednost.

(55)   Sončno sevanje in sevanje UVb

Pri sončnem sevanju in sevanju UVb se navede njuna povprečna vrednost v dnevu; uporabi se oblika do največ štirimestnega števila z eno decimalko (9999,9).

(56)   Tok vode po deblu

Tok vode po deblu se preračuna v mm padavin in navede se njegova dnevna količina; uporabi se oblika največ štirimestnega števila z eno decimalko (9999,9).

(57)   Matrični potencial v tleh

Matrični potencial v tleh se navede v hPa kot dnevno povprečje in njegova minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika največ štirimestnega števila z eno decimalko (9999,9).

(58)   Vsebnost vode v tleh

Vsebnost vode v tleh se navede v vol. % kot dnevno povprečje in minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika največ dvomestnega števila z eno decimalko (99,9).

(59)   Popolnost

Popolnost je kazalec obsega postopkov skeniranja in shranjevanja, ki se navede v odstotkih; uporabi se oblika največ tromestnega števila (100 % = popolno).

Informacije v zvezi s spremljanjem talne raztopine

(60)   Številka vzorčevalnika

Vzorčevalniki na ploskvi se trajno oštevilčijo (1–99).

(61)   Koda vzorčevalnika

Za vzorčevalnike za vzorčenje talne raztopine se uporabijo naslednje kode:

| 1 | : | Lizimeter s podtlakom |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | Lizimeter brez podtlaka |
| 3 | : | Centrifugiranje |
| 4 | : | Ekstrakcija z nasičenjem |

1

:

Lizimeter s podtlakom

2

:

Lizimeter brez podtlaka

3

:

Centrifugiranje

4

:

Ekstrakcija z nasičenjem

(62)   Globina vzorčenja

Globina vzorčenja se določi v metrih pod površino tal (npr. –0,40).

Informacije v zvezi z ocenjevanjem pritalne vegetacije

(63)   Številka ploskve/popisa

Številka popisa se dodeli vsakič (vsak dan) ali v vseh okoliščinah (znotraj ograje ali zunaj nje), ko se na posamezni ploskvi popiše pritalna vegetacija. Z združevanjem številke ploskve in številke popisa se ustvari edinstvena številka ploskve/popisa.

(64)   Ograja

Ker je vegetacija znotraj ograje in zunaj nje lahko zelo različna, je bilo odločeno, da se pritalna vegetacija načelno vedno popiše zunaj ograje. Če se popis izvede znotraj ograje, se o tem poroča kot o posebnem popisu in se navede koda za ograjo:

| 1 | = | Da, popis znotraj ograje; |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Ne, popis je bil opravljen zunaj ograjene površine. |

1

=

Da, popis znotraj ograje;

2

=

Ne, popis je bil opravljen zunaj ograjene površine.

(65)   Celotna vzorčena površina

Celotna vzorčena površina se navede v m2, z največ štirimestno številko. V poročilu, ki spremlja podatke (ali vprašalniku PSP), se navedejo natančne podrobnosti o številu ponovitev, lokaciji/ekspoziciji ploskev s pritalno vegetacijo in njihovi velikosti.

(66)   Višina in pokrovnost plasti

Povprečna višina in ocenjena pokrovnost celotne plasti pritalne vegetacije, grmovne plasti, zeliščne plasti in mahovne plasti se predložijo:

| | Višina (v m) | Pokrovnost (v %) |
| --- | --- | --- |
| Skupna plast pritalne vegetacije | | (*) |
| Grmovna plast | (*) | (*) |
| Zeliščna plast | (*) | (*) |
| Mahovna plast | | (*) |
| (*) = je treba predložiti. |

Višina (v m)

Pokrovnost (v %)

Skupna plast pritalne vegetacije

(*)

Grmovna plast

(*)

(*)

Zeliščna plast

(*)

(*)

Mahovna plast

(*)

(*) = je treba predložiti.

Povprečna višina plasti se navede v metrih z enomestnim številom z dvema decimalkama (9,99). Ocenjena pokrovnost se navede v % celotne vzorčene površine.

(67)   Plasti

Določijo se naslednje plasti:

| 1 | = | drevesna plast (samo lesnata, vključno s plezalkami) > višina 5 m. |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | grmovna plast (samo lesnata, vključno s plezalkami) > višina 0,5 m. |
| 3 | = | zeliščna plast (vse nelesnate in lesnate < višina 0,5 m). |
| 4 | = | mahovna plast (mahovi, ki rastejo na tleh, in lišaji). |

1

=

drevesna plast (samo lesnata, vključno s plezalkami) > višina 5 m.

2

=

grmovna plast (samo lesnata, vključno s plezalkami) > višina 0,5 m.

3

=

zeliščna plast (vse nelesnate in lesnate < višina 0,5 m).

4

=

mahovna plast (mahovi, ki rastejo na tleh, in lišaji).

Semenke in drevesni poganjki pod 0,5 m so del zeliščne plasti.

(68)   Koda vrste

Uporabiti je treba kodo vrste, ki jo sestavljajo tri skupine številčnih kod za družino, rod in vrsto, ločene s pikami (.). Večino kod sestavljajo trimestna števila.

(69)   Pokrovnost rastlinskih vrst

Države lahko same ocenijo številčnost/pokrovnost rastlinskih vrst. Pokrovnost se navede v %; uporabi se tromestno število z dvema decimalkama (999,99). V PSP se opišejo vse metode ocenjevanja in pretvorba v %.

Informacije v zvezi s poškodbami zaradi ozona

(70)   Štetje in opredelitve za odstotke simptomatičnih listov na veji s približno 30 listi

| 0 | Ni poškodb, noben izmed listov ni poškodovan. |
| --- | --- |
| 1 | 1 % – 5 % listov kaže ozonske simptome. |
| 2 | 6 % – 50 % listov kaže ozonske simptome. |
| 3 | 51 % – 100 % listov kaže ozonske simptome. |

0

Ni poškodb, noben izmed listov ni poškodovan.

1

1 % – 5 % listov kaže ozonske simptome.

2

6 % – 50 % listov kaže ozonske simptome.

3

51 % – 100 % listov kaže ozonske simptome.

(71)   Štetje in opredelitve rezultatov za vidne poškodbe zaradi ozona, kot so izražene na upoštevnih letih iglic za zbrane vejice iglavcev

| 0 | Ni poškodb. |
| --- | --- |
| 1 | 1–5 % površine je prizadete. |
| 2 | 6–50 % površine je prizadete. |
| 3 | 51–100 % površine je prizadete. |

0

Ni poškodb.

1

1–5 % površine je prizadete.

2

6–50 % površine je prizadete.

3

51–100 % površine je prizadete.

(72)   Koda in opredelitve za razvrščanje stanja vlažnosti tal znotraj LVIS in podploskev

| 1 | Mokra ali vlažna (obrežna območja in mokre ali vlažne površine ob potoku, travniku ali na dnu doline) |
| --- | --- |

1

Mokra ali vlažna (obrežna območja in mokre ali vlažne površine ob potoku, travniku ali na dnu doline)

| 2 | Razmeroma suho (pašnik ali travnik, pobočja, obrnjena na sever ali vzhod) |
| --- | --- |

2

Razmeroma suho (pašnik ali travnik, pobočja, obrnjena na sever ali vzhod)

| 3 | Zelo suho (izpostavljeni skalnati grebeni) |
| --- | --- |

3

Zelo suho (izpostavljeni skalnati grebeni)

Informacije v zvezi s fenološkimi opažanji

(73)   Kode dogodkov za opazovane učinke in fenološke pojave

| 1 | Pojav iglic ali razvoj listov |
| --- | --- |
| 2 | Kresni poganjki/drugo odganjanje |
| 3 | Cvetenje |
| 4 | Barvne spremembe |
| 5 | Odpad listov/iglic |
| 6 | Pomembni znaki poškodb listov ali iglic (npr. pojedeni listi ali goli deli krošenj) |
| 7 | Druge poškodbe (zlom, izruta drevesa) |

1

Pojav iglic ali razvoj listov

2

Kresni poganjki/drugo odganjanje

3

Cvetenje

4

Barvne spremembe

5

Odpad listov/iglic

6

Pomembni znaki poškodb listov ali iglic (npr. pojedeni listi ali goli deli krošenj)

7

Druge poškodbe (zlom, izruta drevesa)

(74)   Nastop dogodkov in pojavov

| 0 | = | 0 % |
| --- | --- | --- |
| 1 | = | > 0–33 % |
| 2 | = | > 33–66 % |
| 3 | = | > 66–< 100 % |
| 4 | = | 100 % |

0

=

0 %

1

=

> 0–33 %

2

=

> 33–66 %

3

=

> 66–< 100 %

4

=

100 %

V primeru, da so opaženi pomembni znaki poškodb listov ali krošenj (dogodek kode 6) oz. drugih poškodb (dogodek kode 7), je treba opraviti dodatno oceno v skladu s posebnim priročnikom o stanju krošenj in njegovimi smernicami za ocenjevanje vzroka poškodbe.

(75)   Opazovani del krošnje

| 1 | = | vrh krošnje |
| --- | --- | --- |
| 1 | = | sredina krošnje |
| 1 | = | vrh in sredina krošnje |

1

=

vrh krošnje

1

=

sredina krošnje

1

=

vrh in sredina krošnje

(76)   Faze cvetenja

Število moških cvetov, ki je v opisani fazi ali je že mimo te stopnje, je treba zabeležiti z uporabo naslednje razvrstitve:

| 0 | = | faza ni prisotna |
| --- | --- | --- |
| 1 | = | faza je prisotna (npr. tri moška (ki imajo samo prašnike) socvetja ali več) |

0

=

faza ni prisotna

1

=

faza je prisotna (npr. tri moška (ki imajo samo prašnike) socvetja ali več)

(77)   Pojav iglic, razvoj listov, jesensko obarvanje in odpad listov

Razmerje iglic ali listov vidnega dela krošnje, ki so v opisani fazi ali so že mimo te stopnje, je treba zabeležiti z uporabo naslednje razvrstitve:

| 0 | = | 0 % |
| --- | --- | --- |
| 1 | = | > 0–33 % |
| 2 | = | > 33–66 % |
| 3 | = | > 66–< 100 % |
| 4 | = | 100 % |

0

=

0 %

1

=

> 0–33 %

2

=

> 33–66 %

3

=

> 66–< 100 %

4

=

100 %

(78)   Osipanje zelenega listja

Osipanje zelenega listja, ki ga povzroči npr. toča, neurje, žuželke ali suša, je treba zabeležiti z uporabo naslednje razvrstitve (v skladu z „beleženjem biotičnih in abiotičnih (škodljivih) dogodkov“, vendar na ravni posameznega drevesa).

| 0 | = | 0 % |
| --- | --- | --- |
| 1 | = | > 0–33 % |
| 2 | = | > 33–66 % |
| 3 | = | > 66–< 100 % |
| 4 | = | 100 |

0

=

0 %

1

=

> 0–33 %

2

=

> 33–66 %

3

=

> 66–< 100 %

4

=

100

(79)   Poškodbe iglic, listov ali cvetov zaradi pozebe

Poškodbe iglic, listov ali cvetov zaradi pozne pozebe spomladi se zabeležijo z uporabo naslednje razvrstitve:

| 0 | = | 0 % |
| --- | --- | --- |
| 1 | = | > 0–33 % |
| 2 | = | > 33–66 % |
| 3 | = | > 66–< 100 % |
| 4 | = | 100 |

0

=

0 %

1

=

> 0–33 %

2

=

> 33–66 %

3

=

> 66–< 100 %

4

=

100

Če so opaženi pomembni znaki poškodb listov ali krošenj (dogodek kode 6) oz. drugih poškodb (dogodek kode 7), je treba opraviti dodatno oceno v skladu s posebnim priročnikom o stanju krošenj in njegovimi smernicami za ocenjevanje vzroka poškodbe.

Informacije v zvezi z dodatnimi informacijami o vzrokih poškodb

(80)   Lokacija v krošnji

| 1 | : | Zgornji del krošnje |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | Spodnji del krošnje |
| 3 | : | Deli/po vejah |
| 4 | : | Celotna krošnja |

1

:

Zgornji del krošnje

2

:

Spodnji del krošnje

3

:

Deli/po vejah

4

:

Celotna krošnja

(81)   Prizadeti deli drevesa in lokacija v krošnji

| Prizadeti del | | Opredelitev prizadetega dela | | Simptom | | Podroben opis simptoma | | Lokacija v krošnji | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Listi/iglice | 1 | Letošnje iglice | 11 | Delno ali v celoti pojedeno/manjka | 01 | Luknje ali v celoti pojedeno/manjka | 31 | Zgornji del krošnje | 1 |
| | | Starejše iglice | 12 | | | Zareze (prizadeti robovi listov/iglic) | 32 | Spodnji del krošnje | 2 |
| | | Iglice vseh starosti | 13 | | | V celoti pojedeno/manjka | 33 | Deli/po vejah | 3 |
| | | Listavci (skupaj z zimzelenimi vrstami) | 14 | | | Ogoljeno | 34 | Celotna krošnja | 4 |
| | | | | | | Izkopano | 35 | | |
| | | | | | | Predčasno odpadanje | 36 | | |
| | | | | Svetlo zelena do rumena porumenelost | 02 | V celoti | 37 | | |
| | | | | Rdeča do rjava porumenelost (skupaj z odmiranjem) | 03 | Pege, lise | 38 | | |
| | | | | Porjavitev | 04 | Obrobno | 39 | | |
| | | | | Druge barve | 05 | Obročasto | 40 | | |
| | | | | | | Medžilno | 41 | | |
| | | | | | | Konica, na vrhu | 42 | | |
| | | | | | | Delno | 43 | | |
| | | | | | | Ob žilah | 44 | | |
| | | | | Mikrofilija (drobnolistna) | 06 | | | | |
| | | | | Druge nenormalne velikosti | 07 | | | | |
| Listi/iglice | | | | Deformacije | 08 | Valovitost | 45 | | |
| | | | | | | Upognjenost | 46 | | |
| | | | | | | Zvijanje | 47 | | |
| | | | | | | Upognjenost peclja | 48 | | |
| | | | | | | Gubanje | 49 | | |
| | | | | | | Odrgnjenost | 50 | | |
| | | | | | | Ovenelost | 51 | | |
| | | | | | | Druge deformacije | 52 | | |
| | | | | Drugi simptomi | 09 | | | | |
| | | | | Znaki žuželk | 10 | Črna pokritost na listih | 53 | | |
| | | | | | | Gnezdo | 54 | | |
| | | | | | | Odrasle, ličinke, nimfe, bube, skupki jajčec | 55 | | |
| | | | | Znaki gliv | 11 | Bela pokritost na listih | 56 | | |
| | | | | | | Sporokarpi gliv | 57 | | |
| | | | | Drugi znaki | 12 | | | | |
| Veje/poganjki in popki | 2 | Letošnji poganjki | 21 | Pojedeno/manjkajoče | 01 | | | Zgornji del krošnje | 1 |
| | | premer < 2 cm (vejice) | 22 | Zlomljeno | 13 | | | Spodnji del krošnje | 2 |
| | | premer 2–< 10 cm | 23 | Mrtvo/umirajoče | 14 | | | Deli | 3 |
| | | premer >= 10 cm | 24 | Zakrnitev | 15 | | | Celotna krošnja | 4 |
| | | Velikost niha | 25 | Odmiranje | 16 | | | | |
| | | Vrhnji glavni poganjek | 26 | Rane (olupljeno lubje, razpoke itd.) | 17 | Olupljeno lubje | 58 | | |
| | | Popki | 27 | | | Razpoke | 59 | | |
| | | | | | | Druge rane | 60 | | |
| | | | | Izliv smole (iglavci) | 18 | | | | |
| | | | | Tok sluzi (listavci) | 19 | | | | |
| | | | | Razkroj/trohnenje | 20 | | | | |
| Veje/poganjki in popki | | | | Deformacije | 08 | Ovenelost | 51 | | |
| | | | | | | Upognjenost, upadlost, ukrivljenost | 61 | | |
| | | | | | | Snet | 62 | | |
| | | | | | | Tumorji | 63 | | |
| | | | | | | Metličavost | 64 | | |
| | | | | | | Druge deformacije | 52 | | |
| | | | | Drugi simptomi | 09 | | | | |
| | | | | Znaki žuželk | 10 | Izvrtane luknje, izvrtan prah | 65 | | |
| | | | | | | Gnezdo | 54 | | |
| | | | | | | Bele pike ali prekritost | 66 | | |
| | | | | | | Odrasle, ličinke, nimfe, bube, skupki jajčec | 55 | | |
| | | | | Znaki gliv | 11 | Sporokarpi gliv | 57 | | |
| | | | | Drugi znaki | 12 | | | | |
| Deblo/kolobar | 3 | Deblo krošnje | 31 | Rane (olupljeno lubje, razpoke itd.) | 17 | Olupljeno lubje | 58 | | |
| | | Steblo | 32 | | | Razpoke (mrazne razpoke ...) | 59 | | |
| | | Korenine (izpostavljene) in kolobar | 33 | | | Druge rane | 60 | | |
| | | Celo deblo | 34 | Izliv smole (iglavci) | 18 | | | | |
| | | | | Tok sluzi (listavci) | 19 | | | | |
| | | | | Razkroj/trohnenje | 20 | | | | |
| | | | | Deformacije | 08 | Snet | 62 | | |
| | | | | | | Tumorji | 63 | | |
| | | | | | | Vzdolžne brazde (narebričenos tzaradi mraza...) | | | |
| | | | | | | Druge deformacije | 52 | | |
| Deblo/kolobar | | | | Nagnjeno | 21 | | | | |
| | | | | Padlo (s koreninami) | 22 | | | | |
| | | | | Zlomljeno | 13 | | | | |
| | | | | Odmiranje | 16 | | | | |
| | | | | Drugi simptomi | 09 | | | | |
| | | | | Znaki žuželk | 10 | Izvrtane luknje, izvrtani prah | 65 | | |
| | | | | | | Bele pike ali prekritost | 66 | | |
| | | | | | | Odrasle, ličinke, nimfe, bube, skupki jajčec | 55 | | |
| | | | | Znaki gliv | 11 | Sporokarpi gliv | 57 | | |
| | | | | | | Rumeni do oranžni mehurčki | 67 | | |
| Mrtvo drevo | 4 | | | | | | | | |
| Na nobenem delu drevesa ni simptomov | 0 | | | | | | | | |
| Brez ocene | 9 | | | | | | | | |

Prizadeti del

Opredelitev prizadetega dela

Simptom

Podroben opis simptoma

Lokacija v krošnji

Listi/iglice

1

Letošnje iglice

11

Delno ali v celoti pojedeno/manjka

01

Luknje ali v celoti pojedeno/manjka

31

Zgornji del krošnje

1

Starejše iglice

12

Zareze (prizadeti robovi listov/iglic)

32

Spodnji del krošnje

2

Iglice vseh starosti

13

V celoti pojedeno/manjka

33

Deli/po vejah

3

Listavci (skupaj z zimzelenimi vrstami)

14

Ogoljeno

34

Celotna krošnja

4

Izkopano

35

Predčasno odpadanje

36

Svetlo zelena do rumena porumenelost

02

V celoti

37

Rdeča do rjava porumenelost (skupaj z odmiranjem)

03

Pege, lise

38

Porjavitev

04

Obrobno

39

Druge barve

05

Obročasto

40

Medžilno

41

Konica, na vrhu

42

Delno

43

Ob žilah

44

Mikrofilija (drobnolistna)

06

Druge nenormalne velikosti

07

Listi/iglice

Deformacije

08

Valovitost

45

Upognjenost

46

Zvijanje

47

Upognjenost peclja

48

Gubanje

49

Odrgnjenost

50

Ovenelost

51

Druge deformacije

52

Drugi simptomi

09

Znaki žuželk

10

Črna pokritost na listih

53

Gnezdo

54

Odrasle, ličinke, nimfe, bube, skupki jajčec

55

Znaki gliv

11

Bela pokritost na listih

56

Sporokarpi gliv

57

Drugi znaki

12

Veje/poganjki in popki

2

Letošnji poganjki

21

Pojedeno/manjkajoče

01

Zgornji del krošnje

1

premer < 2 cm (vejice)

22

Zlomljeno

13

Spodnji del krošnje

2

premer 2–< 10 cm

23

Mrtvo/umirajoče

14

Deli

3

premer >= 10 cm

24

Zakrnitev

15

Celotna krošnja

4

Velikost niha

25

Odmiranje

16

Vrhnji glavni poganjek

26

Rane (olupljeno lubje, razpoke itd.)

17

Olupljeno lubje

58

Popki

27

Razpoke

59

Druge rane

60

Izliv smole (iglavci)

18

Tok sluzi (listavci)

19

Razkroj/trohnenje

20

Veje/poganjki in popki

Deformacije

08

Ovenelost

51

Upognjenost, upadlost, ukrivljenost

61

Snet

62

Tumorji

63

Metličavost

64

Druge deformacije

52

Drugi simptomi

09

Znaki žuželk

10

Izvrtane luknje, izvrtan prah

65

Gnezdo

54

Bele pike ali prekritost

66

Odrasle, ličinke, nimfe, bube, skupki jajčec

55

Znaki gliv

11

Sporokarpi gliv

57

Drugi znaki

12

Deblo/kolobar

3

Deblo krošnje

31

Rane (olupljeno lubje, razpoke itd.)

17

Olupljeno lubje

58

Steblo

32

Razpoke (mrazne razpoke ...)

59

Korenine (izpostavljene) in kolobar

33

Druge rane

60

Celo deblo

34

Izliv smole (iglavci)

18

Tok sluzi (listavci)

19

Razkroj/trohnenje

20

Deformacije

08

Snet

62

Tumorji

63

Vzdolžne brazde (narebričenos tzaradi mraza...)

Druge deformacije

52

Deblo/kolobar

Nagnjeno

21

Padlo (s koreninami)

22

Zlomljeno

13

Odmiranje

16

Drugi simptomi

09

Znaki žuželk

10

Izvrtane luknje, izvrtani prah

65

Bele pike ali prekritost

66

Odrasle, ličinke, nimfe, bube, skupki jajčec

55

Znaki gliv

11

Sporokarpi gliv

57

Rumeni do oranžni mehurčki

67

Mrtvo drevo

4

Na nobenem delu drevesa ni simptomov

0

Brez ocene

9

(82)   Glavne kategorije povzročiteljev/dejavnikov

| Skupine povzročiteljev | Koda |
| --- | --- |
| Divjad in paša | 100 |
| Žuželke | 200 |
| Glive | 300 |
| Abiotični povzročitelji | 400 |
| Neposredno delovanje človeka | 500 |
| Požar | 600 |
| Onesnaževala ozračja | 700 |
| Drugi dejavniki | 800 |
| (Raziskani, vendar neznani) | 999 |

Skupine povzročiteljev

Koda

Divjad in paša

100

Žuželke

200

Glive

300

Abiotični povzročitelji

400

Neposredno delovanje človeka

500

Požar

600

Onesnaževala ozračja

700

Drugi dejavniki

800

(Raziskani, vendar neznani)

999

(83)   Skupina povzročiteljev

| Divjad in paša | 100 |
| --- | --- |
| Žuželke | 200 |
| Glive | 300 |
| Abiotični povzročitelji | 400 |
| Neposredno delovanje človeka | 500 |
| Požar | 600 |
| Onesnaževala zraka | 700 |
| Drugo | 800 |
| (Raziskano, vendar) neznano | 999 |

Divjad in paša

100

Žuželke

200

Glive

300

Abiotični povzročitelji

400

Neposredno delovanje človeka

500

Požar

600

Onesnaževala zraka

700

Drugo

800

(Raziskano, vendar) neznano

999

(84)   Skupina povzročiteljev – divjad in paša

| Razred | Koda | Vrsta | Koda |
| --- | --- | --- | --- |
| Jeleni | 110 | Srna | 111 |
| | | Navadni jelen | 112 |
| | | Severni jelen | 113 |
| | | Evropski los (Alces alces) | 114 |
| | | Drugi jeleni | 119 |
| Svinje | 120 | Divji prašič | 121 |
| | | Druge svinje | 129 |
| Glodalci | 130 | Kunec | 131 |
| | | Zajec | 132 |
| | | Veverica itd. | 133 |
| | | Voluhar | 134 |
| | | Bober | 135 |
| | | Drugi glodalci | 139 |
| Ptiči | 140 | Gozdne kure | 141 |
| | | Vrani | 142 |
| | | Žolne | 143 |
| | | Ščinkavci | 144 |
| | | Drugi ptiči | 149 |
| Domače živali | 150 | Govedo | 151 |
| | | Koze | 152 |
| | | Ovce | 153 |
| | | Druge domače živali | 159 |
| Drugi vretenčarji | 190 | Medved | 191 |
| | | Drugi vretenčarji | 199 |

Razred

Koda

Vrsta

Koda

Jeleni

110

Srna

111

Navadni jelen

112

Severni jelen

113

Evropski los (Alces alces)

114

Drugi jeleni

119

Svinje

120

Divji prašič

121

Druge svinje

129

Glodalci

130

Kunec

131

Zajec

132

Veverica itd.

133

Voluhar

134

Bober

135

Drugi glodalci

139

Ptiči

140

Gozdne kure

141

Vrani

142

Žolne

143

Ščinkavci

144

Drugi ptiči

149

Domače živali

150

Govedo

151

Koze

152

Ovce

153

Druge domače živali

159

Drugi vretenčarji

190

Medved

191

Drugi vretenčarji

199

(85)   Skupina povzročiteljev – žuželke

| Razred | Koda |
| --- | --- |
| Listojedi | 210 |
| Žuželke, ki vrtajo v deblo, veje in vejice (vključno s poganjki) | 220 |
| Žuželke, ki dolbejo popke | 230 |
| Žuželke, ki dolbejo plodove | 240 |
| Sesajoče žuželke | 250 |
| Vrtajoče žuželke | 260 |
| Žuželke, ki ustvarjajo šiške | 270 |
| Druge žuželke | 290 |

Razred

Koda

Listojedi

210

Žuželke, ki vrtajo v deblo, veje in vejice (vključno s poganjki)

220

Žuželke, ki dolbejo popke

230

Žuželke, ki dolbejo plodove

240

Sesajoče žuželke

250

Vrtajoče žuželke

260

Žuželke, ki ustvarjajo šiške

270

Druge žuželke

290

(86)   Skupina povzročiteljev – glive

| Razred | Koda |
| --- | --- |
| Glive, ki povzročajo odpadanje iglic in rjavenje iglic | 301 |
| Rja stebla in poganjkov | 302 |
| Glive, ki povzročajo odmiranje in tvorbe | 309 |
| Ožigi | 303 |
| Gniloživke | 304 |
| Druge glive | 390 |

Razred

Koda

Glive, ki povzročajo odpadanje iglic in rjavenje iglic

301

Rja stebla in poganjkov

302

Glive, ki povzročajo odmiranje in tvorbe

309

Ožigi

303

Gniloživke

304

Druge glive

390

(87)   Skupina povzročiteljev – abiotični

| Razred | Koda | Vrsta | Koda | Poseben dejavnik | Koda |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemijski dejavniki | 410 | Prehranjevalne motnje – prehranjevalni primanjkljaji | 411 | Primanjkljaj Cu | 41101 |
| | | | | Primanjkljaj Fe | 41102 |
| | | | | Primanjkljaj Mg | 41103 |
| | | | | Primanjkljaj Mn | 41104 |
| | | | | Primanjkljaj K | 41105 |
| | | | | Primanjkljaj N | 41106 |
| | | | | Primanjkljaj B | 41107 |
| | | | | Strupenost Mn | 41108 |
| | | | | Drugo | 41109 |
| | | Morska sol + površinsko aktivne snovi | 412 | | |
| Fizični dejavniki | 420 | Plaz | 421 | | |
| | | Suša | 422 | | |
| | | Poplava/visoka voda | 423 | | |
| | | Pozeba | 424 | Zimska pozeba | 42401 |
| | | | | Pozna pozeba | 42402 |
| | | Toča | 425 | | |
| | | Vročina/Sončne opekline | 426 | | |
| | | Strela | 427 | | |
| | | Blato/udor | 429 | | |
| | | Sneg/led | 430 | | |
| | | Veter/tornado | 431 | | |
| | | Zimske poškodbe – zimska izsušenost | 432 | | |
| | | Plitva/osiromašena zemlja | 433 | | |
| Drugi abiotični dejavniki | 490 | | | | |

Razred

Koda

Vrsta

Koda

Poseben dejavnik

Koda

Kemijski dejavniki

410

Prehranjevalne motnje – prehranjevalni primanjkljaji

411

Primanjkljaj Cu

41101

Primanjkljaj Fe

41102

Primanjkljaj Mg

41103

Primanjkljaj Mn

41104

Primanjkljaj K

41105

Primanjkljaj N

41106

Primanjkljaj B

41107

Strupenost Mn

41108

Drugo

41109

Morska sol + površinsko aktivne snovi

412

Fizični dejavniki

420

Plaz

421

Suša

422

Poplava/visoka voda

423

Pozeba

424

Zimska pozeba

42401

Pozna pozeba

42402

Toča

425

Vročina/Sončne opekline

426

Strela

427

Blato/udor

429

Sneg/led

430

Veter/tornado

431

Zimske poškodbe – zimska izsušenost

432

Plitva/osiromašena zemlja

433

Drugi abiotični dejavniki

490

(88)   Skupina povzročiteljev – neposredno delovanje človeka

| Razred | Koda | Vrsta | Koda |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakopani predmeti | 510 | | |
| Nepravilna tehnika sajenja | 520 | | |
| Sprememba namembnosti zemlje | 530 | | |
| Gozdarske dejavnosti ali izkoriščanje gozda | 540 | Poseki | 541 |
| | | Obrezovanje | 542 |
| | | Nabiranje smole | 543 |
| | | Obrezovanje plute | 544 |
| | | Gozdarske dejavnosti na bližnjih drevesih in druge gozdarske dejavnosti | 545 |
| Mehanske poškodbe/poškodbe z vozili | 550 | | |
| Gradnja cest | 560 | | |
| Zbijanje zemlje | 570 | | |
| Nepravilna uporaba kemikalij | 580 | Pesticidi | 546 |
| | | Sol za odtajanje | 547 |
| Drugo neposredno delovanje človeka | 590 | | |

Razred

Koda

Vrsta

Koda

Zakopani predmeti

510

Nepravilna tehnika sajenja

520

Sprememba namembnosti zemlje

530

Gozdarske dejavnosti ali izkoriščanje gozda

540

Poseki

541

Obrezovanje

542

Nabiranje smole

543

Obrezovanje plute

544

Gozdarske dejavnosti na bližnjih drevesih in druge gozdarske dejavnosti

545

Mehanske poškodbe/poškodbe z vozili

550

Gradnja cest

560

Zbijanje zemlje

570

Nepravilna uporaba kemikalij

580

Pesticidi

546

Sol za odtajanje

547

Drugo neposredno delovanje človeka

590

(89)   Skupina povzročiteljev – onesnaževala zraka

| Razred | Koda |
| --- | --- |
| SO2 | 701 |
| H2S | 702 |
| O3 | 703 |
| PAN | 704 |
| F | 705 |
| HF | 706 |
| Drugo | 790 |

Razred

Koda

SO2

701

H2S

702

O3

703

PAN

704

F

705

HF

706

Drugo

790

(90)   Skupina povzročiteljev – drugo

| Razred | Koda | Vrsta/tip | Koda |
| --- | --- | --- | --- |
| Zajedavske rastline/epifitske rastline/plezalke | 810 | Viscum album | 81001 |
| | | Arceuthobium oxycedri | 81002 |
| | | Hedera helix | 81003 |
| | | Lonicera sp | 81004 |
| Bakterije | 820 | Bacillus vuilemini | 82001 |
| | | Brenneria quercinea | 82002 |
| Virusi | 830 | | |
| Trihine | 840 | Bursaphelenchus xylophilus | 84001 |
| Konkurenca | 850 | Pomanjkanje svetlobe | 85001 |
| | | Fizične interakcije | 85002 |
| | | Konkurenca v splošnem (gostota) | 85003 |
| | | Drugo | 85004 |
| Somatske mutacije | 860 | | |
| Drugo (znani vzroki, vendar niso vključeni v seznam) | 890 | | |

Razred

Koda

Vrsta/tip

Koda

Zajedavske rastline/epifitske rastline/plezalke

810

Viscum album

81001

Arceuthobium oxycedri

81002

Hedera helix

81003

Lonicera sp

81004

Bakterije

820

Bacillus vuilemini

82001

Brenneria quercinea

82002

Virusi

830

Trihine

840

Bursaphelenchus xylophilus

84001

Konkurenca

850

Pomanjkanje svetlobe

85001

Fizične interakcije

85002

Konkurenca v splošnem (gostota)

85003

Drugo

85004

Somatske mutacije

860

Drugo (znani vzroki, vendar niso vključeni v seznam)

890

(91)   Obseg

Obseg poškodb nakazuje delež (%) prizadetega dela drevesa zaradi dejanj povzročitelja ali vzročnega dejavnika, npr. % prizadetih vej.

Obseg simptomov, ki odražajo osutost (npr. poškodbe listov zaradi listojedov), nakazuje % površine listov, ki je uničena zaradi zadevnega povzročitelja/dejavnika. To pomeni, da mora obseg upoštevati ne samo % prizadetih listov, ampak tudi „intenzivnost“ poškodb na ravni listov: fiziološko je razlika za drevo, če ima 30 % listov samo majhne luknje ali če je 30 % listov popolnoma pojedenih.

Prizadeta površina listov se izrazi kot odstotek dejanskega listnega aparata v času opazovanja.

(92)   Razredi obsega poškodb

| Razred | Koda |
| --- | --- |
| 0 % | 0 |
| 1–10 % | 1 |
| 11–20 % | 2 |
| 21–40 % | 3 |
| 41–60 % | 4 |
| 61–80 % | 5 |
| 81–99 % | 6 |

Razred

Koda

0 %

0

1–10 %

1

11–20 %

2

21–40 %

3

41–60 %

4

61–80 %

5

81–99 %

6

(93)   Poimenovanje vzrokov

Uporablja se nomenklatura MPS Gozdov.

---

(1)  Meritev je priporočljiva, kadar se izračunavajo kisle bazične zaloge.

(2)  Meritve NH4 se priporočajo na področjih z veliko usedlin NHx (nad 20 kg NHx na ha na leto).

(3)  Se priporoča, ker so to manj pomembne hranilne snovi. Države članice lahko analizirajo več, vse ali del neobveznih parametrov.

(4)  Samo pri aktivnem vzorčenju.

---

PRILOGA II

PRIROČNIK za uskladitev s členom 10 Uredbe (ES) št. 2152/2003

ZBIRKA OSNOVNIH PODATKOV O GOZDNIH POŽARIH – TEHNIČNE SPECIFIKACIJE

V zvezi z zbiranjem osnovnih podatkov, ki se zabeležijo in sporočijo za vsak gozdni požar, kot je navedeno v členu 9, se uporabljajo naslednje tehnične specifikacije.

Podatki se predložijo v datotekah oblike ASCII, ločenih z vejico (tj. CSV – vrednosti, ločene z vejico). Vsak požar bo predstavljal en zapis datoteke. V vsak zapis o požaru je treba vključiti naslednje informacije:

| (a) | Datum in krajevni čas prvega alarma

  Sestavljajo ju:






  a1. | Datum prvega alarma: krajevni datum (dan, mesec, leto), ko so bile uradne službe za varstvo pred gozdnimi požari obveščene o izbruhu požara. |
| --- | --- | --- |

(a)

Datum in krajevni čas prvega alarma

Sestavljajo ju:

a1.

Datum prvega alarma: krajevni datum (dan, mesec, leto), ko so bile uradne službe za varstvo pred gozdnimi požari obveščene o izbruhu požara.

Predpisana oblika datuma je [LLLLMMDD], primer: 20030702 (2. julij 2003).

| a2. | Čas prvega alarma: krajevni čas (ura, minuta), ko so bile uradne službe za varstvo pred gozdnimi požari obveščene o izbruhu požara. |
| --- | --- |

a2.

Čas prvega alarma: krajevni čas (ura, minuta), ko so bile uradne službe za varstvo pred gozdnimi požari obveščene o izbruhu požara.

Predpisana oblika časa je [UUMM], pri tem je UU od 00 do 23. Primer: 0915, 1446, 0035.

Datum in čas prvega alarma sta povezana z dogodkom, ki sproži vire za gašenje požara. Torej ne gre nujno za čas, ko je požar ali morebitni požar fizično sporočen uradu za gozdne požare, ampak bolj splošno za čas, ko je član organizacije za varstvo pred gozdnimi požari prvič obveščen o morebitnem požaru ali ko ga prvič neposredno zazna.

Ko se preveri potrditev alarma pred aktiviranjem ekipe za gašenje požara, se zabeleži čisto prvi alarm.

| (b) | Datum in krajevni čas prvega posredovanja

  Sestavljajo ju:






  b1. | Datum prvega posredovanja: krajevni datum (dan, mesec, leto), ko so prve enote za gašenje požara prispele na prizorišče gozdnega požara. |
| --- | --- | --- |

(b)

Datum in krajevni čas prvega posredovanja

Sestavljajo ju:

b1.

Datum prvega posredovanja: krajevni datum (dan, mesec, leto), ko so prve enote za gašenje požara prispele na prizorišče gozdnega požara.

Predpisana oblika datuma je [LLLLMMDD], primer: 20030702 (2. julij 2003).

| b2. | Čas prvega posredovanja: krajevni čas (ura, minuta), ko so prve enote za gašenje požara prispele na prizorišče gozdnega požara. |
| --- | --- |

b2.

Čas prvega posredovanja: krajevni čas (ura, minuta), ko so prve enote za gašenje požara prispele na prizorišče gozdnega požara.

Predpisana oblika časa je [UUMM], pri tem je UU od 00 do 23. Primer: 0915, 1446, 0035.

Datum in čas prvega posredovanja se ujemata s časom, ko prve ekipe za gašenje požara prispejo na požarno fronto, tj. trenutek, ko se začne prvi napad.

| (c) | Datum in krajevni čas pogasitve

  Sestavljajo ju:






  c1. | Datum pogasitve požara: krajevni datum (dan, mesec, leto), ko je bil požar popolnoma pogašen, tj. ko so zadnje enote za gašenje požara zapustile prizorišče gozdnega požara. |
| --- | --- | --- |

(c)

Datum in krajevni čas pogasitve

Sestavljajo ju:

c1.

Datum pogasitve požara: krajevni datum (dan, mesec, leto), ko je bil požar popolnoma pogašen, tj. ko so zadnje enote za gašenje požara zapustile prizorišče gozdnega požara.

Predpisana oblika datuma je [LLLLMMDD], primer: 20030702 (2. julij 2003).

| c2. | Čas pogasitve požara: krajevni čas (ura, minuta), ko je bil požar popolnoma pogašen, tj. ko so zadnje enote za gašenje požara zapustile prizorišče gozdnega požara. |
| --- | --- |

c2.

Čas pogasitve požara: krajevni čas (ura, minuta), ko je bil požar popolnoma pogašen, tj. ko so zadnje enote za gašenje požara zapustile prizorišče gozdnega požara.

Predpisana oblika časa je [UUMM], pri tem je UU od 00 do 23. Primer: 0915, 1 446, 0035.

Datum in ura pogasitve požara se ujemata s časom, ko je bila prva požarna fronta popolnoma pogašena. Torej vključuje zaključne dejavnosti in ne vključuje časa, da se ekipe vrnejo na sedež.

Opomba: Začetek novega dne je polnoč (čas: 00:00). Če je prvi alarm na primer ob 23:30 in prvo posredovanje ob 00:30, morajo biti ti dogodki zabeleženi v različnih dneh (d in d + 1).

| (d) | Lokacija izbruha na občinski ravni


  Ime in koda občine (1), kjer je bil prijavljen izbruh požara. Ravna se po nomenklaturi države članice, skupaj s podatki o požaru je treba v ločeni datoteki predložiti popoln seznam imen občin in kod v uporabi v državi članici in sprejetih v zbirki osnovnih podatkov o gozdnih požarih.
  Prav tako je treba zabeležiti kodo višje hierarhične teritorialne enote, v katero sodi občina. Takšna teritorialna enota se ujema z ravnjo 3 nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS), kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Zabeležena koda NUTS3 je v skladu s petmestno kodo iz Priloge I k isti uredbi.
  Nove države članice, za katere v Uredbi (ES) št. 1059/2003 ne obstaja seznam kod, se ravnajo po standardni „Nomenklaturi statističnih teritorialnih enot (NUTS)“, ki jo je uvedel Statistični urad Evropskih skupnosti. Sporočene kode bodo najnovejše kode NUTS3, kot jih vodi informacijski sistem GISCO. |
| --- | --- |

(d)

Lokacija izbruha na občinski ravni

Ime in koda občine (1), kjer je bil prijavljen izbruh požara. Ravna se po nomenklaturi države članice, skupaj s podatki o požaru je treba v ločeni datoteki predložiti popoln seznam imen občin in kod v uporabi v državi članici in sprejetih v zbirki osnovnih podatkov o gozdnih požarih.

Prav tako je treba zabeležiti kodo višje hierarhične teritorialne enote, v katero sodi občina. Takšna teritorialna enota se ujema z ravnjo 3 nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS), kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Zabeležena koda NUTS3 je v skladu s petmestno kodo iz Priloge I k isti uredbi.

Nove države članice, za katere v Uredbi (ES) št. 1059/2003 ne obstaja seznam kod, se ravnajo po standardni „Nomenklaturi statističnih teritorialnih enot (NUTS)“, ki jo je uvedel Statistični urad Evropskih skupnosti. Sporočene kode bodo najnovejše kode NUTS3, kot jih vodi informacijski sistem GISCO.

| (e) | Skupna površina, poškodovana v požaru

  Skupna površina, poškodovana v požaru, se ujema z ocenjeno končno velikostjo požara, tj. z razširjenostjo končne površine, požgane v požaru (ne glede na stopnjo poškodovanosti).
  Razširjenost se meri v delih hektarja z natančnostjo na dve decimalki brez uporabe vejice kot ločnice (npr. v hektarjih *100). Primera:
  požgana površina = 12,05 hektarja, zabeleži se kot 1205; požgana površina = 3,2 hektarja, zabeleži se kot 320.
  V primeru nepožgane površine znotraj požganega območja („nepožgani otoki“) se njihova površina ne upošteva pri oceni velikosti požara. |
| --- | --- |

(e)

Skupna površina, poškodovana v požaru

Skupna površina, poškodovana v požaru, se ujema z ocenjeno končno velikostjo požara, tj. z razširjenostjo končne površine, požgane v požaru (ne glede na stopnjo poškodovanosti).

Razširjenost se meri v delih hektarja z natančnostjo na dve decimalki brez uporabe vejice kot ločnice (npr. v hektarjih *100). Primera:

požgana površina = 12,05 hektarja, zabeleži se kot 1205; požgana površina = 3,2 hektarja, zabeleži se kot 320.

V primeru nepožgane površine znotraj požganega območja („nepožgani otoki“) se njihova površina ne upošteva pri oceni velikosti požara.

| (f) | Razčlenitev površine, poškodovane v požaru, na gozdno in druge gozdnate površine ter negozdne površine

  Skupna požgana površina mora biti razdeljena na:







  f(1) | : | gozdno in druge gozdnate površine |
| --- | --- | --- | --- |
| f(2) | : | negozdne površine |

(f)

Razčlenitev površine, poškodovane v požaru, na gozdno in druge gozdnate površine ter negozdne površine

Skupna požgana površina mora biti razdeljena na:

f(1)

:

gozdno in druge gozdnate površine

f(2)

:

negozdne površine

„Gozd“ in „druge gozdnate površine“ so opredeljene v skladu s členom 3 uredbe Forest Focus. „Negozdne površine“ se ujemajo z „drugim ozemljem“, opredeljenim v členu 3 iste uredbe. Če pa požar požge tudi kmetijsko ali naseljeno območje, se ta površina ne vključi v skupno požgano površino.

Razširjenost se meri v delih hektarja na dve decimalki brez uporabe vejice kot ločnice (npr. v hektarjih *100).

| (g) | Domnevni vzrok

  Domnevni vzrok požara mora biti uvrščen v eno izmed naslednjih štirih kategorij:






  1. | neznan; |
| --- | --- | --- |

(g)

Domnevni vzrok

Domnevni vzrok požara mora biti uvrščen v eno izmed naslednjih štirih kategorij:

1.

neznan;

| 2. | naravni vzrok; |
| --- | --- |

2.

naravni vzrok;

| 3. | naključje ali malomarnost, kar pomeni povezavo s človekovo dejavnostjo, vendar brez namena povzročitve požara (npr. nesreče, ki jih povzročijo električni vodi, železnica, delovišča, kres itd.); |
| --- | --- |

3.

naključje ali malomarnost, kar pomeni povezavo s človekovo dejavnostjo, vendar brez namena povzročitve požara (npr. nesreče, ki jih povzročijo električni vodi, železnica, delovišča, kres itd.);

| 4. | nameren vzrok ali požig. |
| --- | --- |

4.

nameren vzrok ali požig.

Podatek, ki mora biti zabeležen v poročilu o požaru, je številka kategorije (1 do 4), ki je navedena v zgornjem seznamu.

Poročilo o požaru in primer podatkov

Popolno poročilo o požaru bo vsebovalo vse točke (polja) podatkov, povzete v spodnji razpredelnici.

| Ime polja | Opis | Ref.

   (3) | Dolžina

   (4) | Primer podatka o požaru |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FIREID | Identifikator požara DČ | | | 1 |
| DATEAL | Datum prvega alarma | a1 | 8 | 20030813 |
| TIMEAL | Čas prvega alarma | a2 | 4 | 1435 |
| DATEIN | Datum prvega posredovanja | b1 | 8 | 20030813 |
| TIMEIN | Čas prvega posredovanja | b2 | 4 | 1520 |
| DATEEX | Datum pogasitve požara | c1 | 8 | 20030814 |
| TIMEEX | Čas pogasitve požara | c2 | 4 | 0010 |
| NUTS3 | Koda NUTS3 (Uredba (ES) št. 1059/2003) | d | 5 | ITG21 |
| CODECOM | Koda občine (nomenklatura DČ) | d | | 090047 |
| NAMECOM | Ime občine (nomenklatura DČ) | d | | OLBIA |
| TBA | Skupna požgana površina (Ha*100) | e | | 2540 |
| FBA | Gozdna požgana površina (Ha*100) | f1 | | 2000 |
| NFBA | Negozdna požgana površina (Ha*100) | f2 | | 540 |
| CAUSE | Domnevni vzrok | g | 1 | 1 |

Ime polja

Opis

Ref.

(3)

Dolžina

(4)

Primer podatka o požaru

FIREID

Identifikator požara DČ

1

DATEAL

Datum prvega alarma

a1

8

20030813

TIMEAL

Čas prvega alarma

a2

4

1435

DATEIN

Datum prvega posredovanja

b1

8

20030813

TIMEIN

Čas prvega posredovanja

b2

4

1520

DATEEX

Datum pogasitve požara

c1

8

20030814

TIMEEX

Čas pogasitve požara

c2

4

0010

NUTS3

Koda NUTS3 (Uredba (ES) št. 1059/2003)

d

5

ITG21

CODECOM

Koda občine (nomenklatura DČ)

d

090047

NAMECOM

Ime občine (nomenklatura DČ)

d

OLBIA

TBA

Skupna požgana površina (Ha*100)

e

2540

FBA

Gozdna požgana površina (Ha*100)

f1

2000

NFBA

Negozdna požgana površina (Ha*100)

f2

540

CAUSE

Domnevni vzrok

g

1

1

Zapis o požaru v stolpcu „Primer podatka o požaru“ se zabeleži v poslani datoteki CSV, kot sledi:

| | 1, 20030813, 1435, 20030813, 1520, 20030814, 0010, ITG21, 090047, OLBIA, 2540, 2000, 540, 1 |
| --- | --- |

1, 20030813, 1435, 20030813, 1520, 20030814, 0010, ITG21, 090047, OLBIA, 2540, 2000, 540, 1

Pomembno opozorilo

V poročilu o požaru ne sme ostati nobeno polje neizpolnjeno. Posebna koda mora biti izključno določena za vsak tip podatkov in zabeležena v primeru manjkajočih informacij. Za različne tipe podatkov se torej določijo kode manjkajočih podatkov.

Priporočene so naslednje kode manjkajočih podatkov:

| Datum (polja DATEAL, DATEIN, DATEEX): | 99999999 |
| --- | --- |
| Čas (polja TIMEAL, TIMEIN, TIMEEX): | 9999 |
| Lokacija (polja NUTS3, CODECOM, NAMECOM): | XX |
| Površina (polja TBA, FBA, NFBA): | -999 |
| Vzrok (polje CAUSE): | 9 |

Datum (polja DATEAL, DATEIN, DATEEX):

99999999

Čas (polja TIMEAL, TIMEIN, TIMEEX):

9999

Lokacija (polja NUTS3, CODECOM, NAMECOM):

XX

Površina (polja TBA, FBA, NFBA):

-999

Vzrok (polje CAUSE):

9

Prazna polja (brez podatkov in brez kod manjkajočih podatkov) bodo šteta za napake in ustrezno poročilo o požaru bo obravnavano posebej.

Ocena kakovosti podatkov

Analitična ocena kakovosti podatkov se bo izvedla ob prejemu podatkov od držav članic, da bi se zagotovila celovitost in logična doslednost zbirke podatkov.

V prvi fazi bodo pregledana posamezna polja, da se preveri, da so upoštevani razponi podatkov in pravila vrednotenja (glej spodnjo razpredelnico).

| Ime polja | Razpon podatkov in pravila vrednotenja za posamezna polja | Kode za manjkajoče podatke |
| --- | --- | --- |
| FIREID | Dvojne vrednosti niso dovoljene (ID mora obstajati in biti edinstven znotraj države). | Manjkajoči podatki niso dovoljeni |
| DATEAL | Datum mora obstajati v letu poročila (npr. leto = leto poročila; razpon meseca: 1..12; razpon dneva: odvisno od meseca). | 99999999 |
| TIMEAL | Razponi: ure (0..23); minute (0..59). | 9999 |
| DATEIN | Datum mora obstajati v letu poročila (npr. leto = leto poročila; razpon meseca: 1..12; razpon dneva: odvisno od meseca). | 99999999 |
| TIMEIN | Razponi: ure (0..23); minute (0..59). | 9999 |
| DATEEX | Datum mora obstajati v letu poročila (npr. leto = leto poročila; razpon meseca: 1..12; razpon dneva: odvisno od meseca). | 99999999 |
| TIMEEX | Razponi: ure (0..23); minute (0..59). | 9999 |
| NUTS3 | Koda NUTS3 mora obstajati v Dodatku I k Uredbi (ES) št. 1059/2003 (ali v zbirki podatkov GISCO za nove DČ). | XX |
| CODECOM | Koda občine se mora ujemati s kodo na seznamu kod občin, ki jih je predložila DČ. | XX |
| NAMECOM | Ime občine se mora ujemati z imenom na seznamu imen občin, ki jih je predložila DČ. | XX |
| TBA | Razpon: TBA > 0 | -999 |
| FBA | Razpon: FBA ≥ 0 | -999 |
| NFBA | Razpon: NFBA ≥ 0 | -999 |
| CAUSE | Razpon: CAUSE v (1,2,3,4) | 9 |

Ime polja

Razpon podatkov in pravila vrednotenja za posamezna polja

Kode za manjkajoče podatke

FIREID

Dvojne vrednosti niso dovoljene (ID mora obstajati in biti edinstven znotraj države).

Manjkajoči podatki niso dovoljeni

DATEAL

Datum mora obstajati v letu poročila (npr. leto = leto poročila; razpon meseca: 1..12; razpon dneva: odvisno od meseca).

99999999

TIMEAL

Razponi: ure (0..23); minute (0..59).

9999

DATEIN

Datum mora obstajati v letu poročila (npr. leto = leto poročila; razpon meseca: 1..12; razpon dneva: odvisno od meseca).

99999999

TIMEIN

Razponi: ure (0..23); minute (0..59).

9999

DATEEX

Datum mora obstajati v letu poročila (npr. leto = leto poročila; razpon meseca: 1..12; razpon dneva: odvisno od meseca).

99999999

TIMEEX

Razponi: ure (0..23); minute (0..59).

9999

NUTS3

Koda NUTS3 mora obstajati v Dodatku I k Uredbi (ES) št. 1059/2003 (ali v zbirki podatkov GISCO za nove DČ).

XX

CODECOM

Koda občine se mora ujemati s kodo na seznamu kod občin, ki jih je predložila DČ.

XX

NAMECOM

Ime občine se mora ujemati z imenom na seznamu imen občin, ki jih je predložila DČ.

XX

TBA

Razpon: TBA > 0

-999

FBA

Razpon: FBA ≥ 0

-999

NFBA

Razpon: NFBA ≥ 0

-999

CAUSE

Razpon: CAUSE v (1,2,3,4)

9

V drugi fazi se bo preverjala logična doslednost med polji. V ta namen bodo za prejete podatke uporabljena številna pravila kot v naslednjih neizčrpnih primerih:

| 1. | Upoštevano mora biti časovno sosledje „datum/čas alarma“ -> „datum/čas posredovanja“ -> „datum/čas pogasitve“. Samo v nekaterih primerih je sprejemljivo, da „datum/čas alarma“ = „datum/čas posredovanja“, v primeru, da prvi napad sledi takoj po zaznavi požara (požar, ki ga je zaznala ekipa za gašenje požara), vendar takšne situacije niso pogoste. |
| --- | --- |

1.

Upoštevano mora biti časovno sosledje „datum/čas alarma“ -> „datum/čas posredovanja“ -> „datum/čas pogasitve“. Samo v nekaterih primerih je sprejemljivo, da „datum/čas alarma“ = „datum/čas posredovanja“, v primeru, da prvi napad sledi takoj po zaznavi požara (požar, ki ga je zaznala ekipa za gašenje požara), vendar takšne situacije niso pogoste.

| 2. | Preveri se, da „Gozdna požgana površina“ + „Negozdna požgana površina“ = „Skupna požgana površina“. |
| --- | --- |

2.

Preveri se, da „Gozdna požgana površina“ + „Negozdna požgana površina“ = „Skupna požgana površina“.

| 3. | Občina, navedena v CODECOM in NAMECOM, sodi v teritorialno enoto, navedeno v NUTS3. |
| --- | --- |

3.

Občina, navedena v CODECOM in NAMECOM, sodi v teritorialno enoto, navedeno v NUTS3.

---

(1)  Za Belgijo „Gemeenten/Communes“, za Dansko „Kommuner“, za Nemčijo „Gemeinden“, za Grčijo „Demoi/Koinotites/“, za Španijo „Municipios“, za Francijo „Communes“, za Irsko „Counties or County boroughs“, za Italijo „Comuni“, za Luksemburg „Communes“, za Nizozemsko „Gemeenten“, za Avstrijo „Gemeinden“, za Portugalsko „Freguesias“, za Finsko „Kunnat/Kommuner“, za Švedsko „Kommuner“ in za Združeno kraljestvo „Wards“. Za Ciper „Chor“, za Češko „Obec“, za Estonijo „Linn/Vald“, za Madžarsko „Telep“, za Litvo „Savyvaldybe“, za Latvijo „Pagasts/Pilseta“, za Poljsko „Gmina“, za Slovenijo „Občina“, za Slovaško „Obce/Ku“.

(2)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1888/2005 (UL L 309, 25.11.2005, str. 1).

(3)  Sklicevanje na odstavke te priloge.

(4)  Dolžina polja (število znakov) je podana samo za polja z določeno dolžino. Koda občine, glede na to, da je v skladu z nomenklaturo DČ, lahko ima drugačno dolžino glede na državo.

---

PRILOGA III

Merila vrednotenja v zvezi s študijami, preskusi

Naslednjih sedem meril, navedenih v spodnji razpredelnici, Komisija uporablja za namene vrednotenja predlogov za študije, preskuse in predstavitvene projekte ter testiranja na podlagi pilotske faze, vključenih v nacionalne programe.

Razpon točk, možnih za vsako izmed vprašanj, ki opredeljujejo sedem meril, in izločilni rezultati za vsako vprašanje so navedeni v spodnji razpredelnici. Če predlog ne doseže najnižjega rezultata za vprašanje, se izloči iz postopka.

| Merila | Ocena range | Izločilni rezultat | Ocena points |
| --- | --- | --- | --- |
| MERILA za dodelitev | | | |
| 1. Skladnost projekta | 0 do 20 | Manj kot 9 | |
| Ali so cilji projekta popolnoma razloženi?
  Ali se namen projekta ujema z vprašanji spremljanja, ki jih obravnava Uredba (ES) št. 2152/2003?
  Ali so pričakovani rezultati razloženi?
  Ali je podana jasna in podrobna razlaga potrebnih dejavnosti? | | | |
| 2. Načrtovanje | 0 do 10 | Manj kot 4 | |
| Ali je načrtovanje realno? | | | |
| 3. Finančna izvedljivost | 0 do 10 | Manj kot 4 | |
| Ali je proračunska ocena realna? | | | |
| 4. Trajnost | 0 do 20 | Manj kot 15 | |
| Ali imajo izpeljane dejavnosti in rezultati trajen učinek, ko se projekt zaključi? | | | |
| 5. Splošna kakovost predstavitve | 0 to 10 | / | |
| Ali je projekt predstavljen na logičen in dobro utemeljen način? Ali je dokumentacija predloga dobro sestavljena, jasna in popolna? | | | |
| 6. Kakovost predloga | 0 do 20 | Manj kot 9 | |
| Vrednotenje metodologije in načrta projekta | | | |
| 7. Interes Skupnosti | 0–20 | / | |
| Ali ta projekt zagotavlja neposredno ali posredno zagotovljeno dodano vrednost na ravni Skupnosti? | | | |

Merila

Ocena range

Izločilni rezultat

Ocena points

MERILA za dodelitev

1. Skladnost projekta

0 do 20

Manj kot 9

Ali so cilji projekta popolnoma razloženi?

Ali se namen projekta ujema z vprašanji spremljanja, ki jih obravnava Uredba (ES) št. 2152/2003?

Ali so pričakovani rezultati razloženi?

Ali je podana jasna in podrobna razlaga potrebnih dejavnosti?

2. Načrtovanje

0 do 10

Manj kot 4

Ali je načrtovanje realno?

3. Finančna izvedljivost

0 do 10

Manj kot 4

Ali je proračunska ocena realna?

4. Trajnost

0 do 20

Manj kot 15

Ali imajo izpeljane dejavnosti in rezultati trajen učinek, ko se projekt zaključi?

5. Splošna kakovost predstavitve

0 to 10

/

Ali je projekt predstavljen na logičen in dobro utemeljen način? Ali je dokumentacija predloga dobro sestavljena, jasna in popolna?

6. Kakovost predloga

0 do 20

Manj kot 9

Vrednotenje metodologije in načrta projekta

7. Interes Skupnosti

0–20

/

Ali ta projekt zagotavlja neposredno ali posredno zagotovljeno dodano vrednost na ravni Skupnosti?

---

PRILOGA IV

OBRAZCI ZA NACIONALNE PROGRAME

Pojasnila

Vrste dejavnosti:

Tip A:   Usklajevanje in upravljanje:

| Podtip | Ukrep | Obrazec(-ci) |
| --- | --- | --- |
| / | Stroški usklajevanja | 2a |
| / | Splošni stroški | 2a |
| / | Potni stroški | 2a |
| / | Upravljanje s podatki in prenos podatkov Komisiji ter stroški razširjanja podatkov | 2a |
| / | Stroški vmesnega pregleda in naknadne ocene | 2a |

Podtip

Ukrep

Obrazec(-ci)

/

Stroški usklajevanja

2a

/

Splošni stroški

2a

/

Potni stroški

2a

/

Upravljanje s podatki in prenos podatkov Komisiji ter stroški razširjanja podatkov

2a

/

Stroški vmesnega pregleda in naknadne ocene

2a

Tip B:   Stroški, povezani s spremljanjem gozdnih ekosistemov (člena 4.1(a)/(b) in 5.1 Uredbe (ES) št. 2152/2003)

| Podtip | Ukrepi | Obrazci |
| --- | --- | --- |
| B1 | Periodični popisi, da se pridobijo reprezentativne informacije o stanju gozdov | 2b |
| B2 | Intenzivno in stalno spremljanje | 2c |
| B3 | Informacijski sistem za gozdne požare in preventivni ukrepi | 2d I + II |

Podtip

Ukrepi

Obrazci

B1

Periodični popisi, da se pridobijo reprezentativne informacije o stanju gozdov

2b

B2

Intenzivno in stalno spremljanje

2c

B3

Informacijski sistem za gozdne požare in preventivni ukrepi

2d I + II

Tip C:   Študije, preskusi, predstavitveni projekti in pilotske faze (členi 5(2), 6(2) in 7(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

| Podtip: | Ukrep | Obrazci |
| --- | --- | --- |
| C1 | Študije o prepoznavanju vzrokov in dinamiki gozdnih požarov | 3 |
| C2 | Študije, preskusi, predstavitveni projekti za nadaljnji razvoj sistema | 3 |
| C3 | Študije, preskusi, predstavitveni projekti za vzpodbujanje usklajenega zbiranja in posredovanja podatkov, za izboljšanje vrednotenja podatkov kot tudi kakovosti podatkov, vključno s programi kalibracije in testi primerljivosti | 3 |
| C4 | Testne faze spremljanja | 3 |

Podtip:

Ukrep

Obrazci

C1

Študije o prepoznavanju vzrokov in dinamiki gozdnih požarov

3

C2

Študije, preskusi, predstavitveni projekti za nadaljnji razvoj sistema

3

C3

Študije, preskusi, predstavitveni projekti za vzpodbujanje usklajenega zbiranja in posredovanja podatkov, za izboljšanje vrednotenja podatkov kot tudi kakovosti podatkov, vključno s programi kalibracije in testi primerljivosti

3

C4

Testne faze spremljanja

3

Obrazci

Za predstavitev večletnih nacionalnih programov se uporabijo naslednji obrazci:

| — | kratek opis programa (obrazec 1), |
| --- | --- |

—

kratek opis programa (obrazec 1),

| — | posebne informacije (obrazca 2–3). |
| --- | --- |

—

posebne informacije (obrazca 2–3).

Obrazec za opis programa vsebuje administrativne informacije o pristojnem organu in povzetek informacij o različnih posameznih zahtevkih v programu, skupaj s časovnim razporedom. Obrazec mora imeti žig pristojnega organa in ta ga mora pravilno podpisati in datirati, z imenom podpisnika, navedenim pod podpisom. Programski list v zvezi s povzetkom posameznih zahtevkov se odda skupaj z obrazcem za posebne informacije (ki vsebuje tehnične informacije o posameznih zahtevkih), oba je treba izpolniti za vsak posamezen zahtevek za pomoč.

Za prilagoditve nacionalnega programa mora biti popolnoma pregledan obrazec 1 oddan z informacijami o posebnih ukrepih (obrazec 3). Vsi obrazci morajo biti označeni s „Sprememba nacionalnega programa št. ...“.

Naslednji obrazci so na voljo samo kot excelove razpredelnice:

| Obrazec 1 | : | PROGRAMSKI LIST Povzetek posameznih zahtevkov |
| --- | --- | --- |
| Obrazec 2a | : | List za usklajevanje in upravljanje |
| Obrazec 2b | : | List za sistematično mrežo |
| Obrazec 2c | : | List za intenzivno spremljanje |
| Obrazec 2d I+II | : | List za Informacijski sistem za gozdne požare in preventivne ukrepe |

Obrazec 1

:

PROGRAMSKI LIST Povzetek posameznih zahtevkov

Obrazec 2a

:

List za usklajevanje in upravljanje

Obrazec 2b

:

List za sistematično mrežo

Obrazec 2c

:

List za intenzivno spremljanje

Obrazec 2d I+II

:

List za Informacijski sistem za gozdne požare in preventivne ukrepe

List 3: List za dejavnosti C

Image

---

PRILOGA V

Letna potrdila o plačilih upravičencem

Uvodne opombe

Letna potrdila in poročila o napredku se predložijo v dveh izvodih na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General Environment |
| Unit B.3 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate General Environment

Unit B.3

B-1049 Brussels

| — | Letni izkaz odhodkov (uporabi obrazec v razpredelnici 1) |
| --- | --- |

—

Letni izkaz odhodkov (uporabi obrazec v razpredelnici 1)

| — | Stanje napredka pri delu (uporabi obrazec v razpredelnici 2) |
| --- | --- |

—

Stanje napredka pri delu (uporabi obrazec v razpredelnici 2)

Razpredelnica 1

Izkaz odhodkov za nacionalni program za

Nacionalni program 200_–200_

Faza: _ Obdobje od 1/_ _ /200 _ do 1/ _ _ /200 _

| (a)
  Skupna odobrena pomoč | (c)
  Skupna izplačila upravičencu do konca obdobja
  31/12/20_ _ |
| --- | --- |
| | |

(a)

Skupna odobrena pomoč

(c)

Skupna izplačila upravičencu do konca obdobja

31/12/20_ _

Razpredelnica 2

Stanje napredka pri delu za

Nacionalni program 200_–200_

Faza: _ Obdobje od 1/_ _ /200 _ do 1/ _ _ /200 _

| Zahtevek št. | Naslov | Izvajanje | Stopnja izvajanja | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Zahtevek št.

Naslov

Izvajanje

Stopnja izvajanja

Opombe

---

PRILOGA VI

Zahtevki za predfinanciranje

Nacionalni program 200_–200_

Faza: _ Obdobje od 1/_ _ /200 _ do 1/ _ _ /200 _

Image

---

PRILOGA VII

Potrdilo o izplačilu razlike za

Nacionalni program 200_–200_

Faza: _ Obdobje od 1/_ _ /200 _ do 1/ _ _ /200 _

Image

Image

---

PRILOGA VIII

Razpredelnica 3

Bilanca stanja prihodkov in odhodkov za

Nacionalni program 200_–200_

Faza: _ Obdobje od 1/_ _ /200 _ do 1/ _ _ /200 _

| Št. zahtevka | Zahtevan prispevek Skupnosti | Prispevek pristojnega organa | Drugo javno financiranje | Drugo zasebno financiranje | Komercialni prihodki iz nacionalnega programa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Skupaj | | | | | |

Št. zahtevka

Zahtevan prispevek Skupnosti

Prispevek pristojnega organa

Drugo javno financiranje

Drugo zasebno financiranje

Komercialni prihodki iz nacionalnega programa

Skupaj

Razpredelnica 4

Razčlenitev stroškov za

Nacionalni program 200_–200_

Faza: _ Obdobje od 1/_ _ /200 _ do 1/ _ _ /200 _

(razvrščeno po podtipih dejavnosti)

| Št. zahtevka | Tip dejavnosti
  (A, B, C) | Podtip dejavnosti
  (1, 2, ...) | Stroški | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | | | | |
| 2. | | | | |
| 3. | | | | |
| 4. | | | | |
| 5. | | | | |
| 6. | | | | |
| 7. | | | | |
| 8. | | | | |
| Skupaj | |

Št. zahtevka

Tip dejavnosti

(A, B, C)

Podtip dejavnosti

(1, 2, ...)

Stroški

Opombe

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

Skupaj

---

PRILOGA IX

VREDNOTENJA IN PREGLEDI

Navodila za predhodno vrednotenje

Izvedba predhodnega vrednotenja upošteva izkušnje iz prejšnjih dejavnosti spremljanja. Predhodno vrednotenje je tudi oblikovano tako, da pokaže potencialne dejavnike tveganja in ovire za izvajanje. Poudarjati mora tehnični in finančni mehanizem spremljanja.

Predhodno vrednotenje zagotavlja dodatne informacije, ki jih Komisija potrebuje za pregled predlogov ter pravično in pregledno odločitev o finančnih prispevkih. V tej zvezi mora vrednotenjsko delo pospeševati konstruktiven dialog med odgovornimi organi za nacionalni program in izvedenci kot tudi Komisijo.

Glavni elementi, s katerimi se mora ukvarjati predhodno vrednotenje

| (1) | Kratek opis elementov programa in opredelitev cilja. |
| --- | --- |

(1)

Kratek opis elementov programa in opredelitev cilja.

| (2) | Pregled nacionalnega pojmovanja spremljanja. |
| --- | --- |

(2)

Pregled nacionalnega pojmovanja spremljanja.

| (3) | Prednostne naloge znotraj nacionalnega programa. |
| --- | --- |

(3)

Prednostne naloge znotraj nacionalnega programa.

| (4) | Posebni cilj dejavnosti in pričakovani rezultati. |
| --- | --- |

(4)

Posebni cilj dejavnosti in pričakovani rezultati.

| (5) | Intenzivnost in periodičnost zbiranja podatkov in analiz s kratko obrazložitvijo. |
| --- | --- |

(5)

Intenzivnost in periodičnost zbiranja podatkov in analiz s kratko obrazložitvijo.

| (6) | Nacionalne posebnosti in povezave z drugimi dejavnostmi spremljanja ali popisi v zvezi z gozdom. |
| --- | --- |

(6)

Nacionalne posebnosti in povezave z drugimi dejavnostmi spremljanja ali popisi v zvezi z gozdom.

| (7) | Kratek opis položaja glede vprašanj gozdnih požarov in glavni elementi načrtov varstva gozdov pred požari za zadevno območje. |
| --- | --- |

(7)

Kratek opis položaja glede vprašanj gozdnih požarov in glavni elementi načrtov varstva gozdov pred požari za zadevno območje.

Vmesni pregled/Naknadno vrednotenje

Vmesni pregled in naknadno vrednotenje predložita doseženi napredek in morata poudarjati analizo vrzeli in potencialov.

Glavni elementi, s katerimi se morata ukvarjati vmesni pregled in naknadno vrednotenje

| | Vmesni | Naknadni |
| --- | --- | --- |
| Del A – Dosežki in glavne ugotovitve | X | X |
| Del B – Vrednotenje uspeha in neuspeha kot tudi učinkovitosti







  1. | Struktura in organiziranost nacionalnega programa spremljanja |

Vmesni

Naknadni

Del A – Dosežki in glavne ugotovitve

X

X

Del B – Vrednotenje uspeha in neuspeha kot tudi učinkovitosti

1.

Struktura in organiziranost nacionalnega programa spremljanja

| 2. | Skladnost programa Skupnosti z nacionalnim programom spremljanja |
| --- | --- |

2.

Skladnost programa Skupnosti z nacionalnim programom spremljanja

| 3. | Vrednotenje programskih elementov |
| --- | --- |

3.

Vrednotenje programskih elementov

X

Del C – Analiza stroškov in koristi

X

Del D - Priporočila

| 1. | Priporočila v zvezi s programom Skupnosti |
| --- | --- |

1.

Priporočila v zvezi s programom Skupnosti

| 2. | Priporočila v zvezi z nacionalnim programom |
| --- | --- |

2.

Priporočila v zvezi z nacionalnim programom

X

Del E – Sklep

X

X

---