# Eiropas Savienības L 155/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.155.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 155 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 22. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.155.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 155

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 22. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2010/343/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 3. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Vienošanos starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā | 1 |
| Vienošanās attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā | 3 |
| Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par to, lai provizoriski piemērotu vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā | 10 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 541/2010 (2010. gada 3. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) | 19 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 542/2010 (2010. gada 3. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) | 23 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 543/2010 (2010. gada 21. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite Campo de Montiel (ACVN)) | 27 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 544/2010 (2010. gada 21. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 29 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 545/2010 (2010. gada 21. jūnijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 31 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/344/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/16/2010 (2010. gada 15. jūnijs), ar ko ieceļ ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā | 33 |
| | | 2010/345/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 8. jūnijs) par Lēmuma 2007/589/EK grozījumiem attiecībā uz pamatnostādnēm par monitoringu un ziņošanu par tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas oglekļa dioksīda uztveršanā, transportēšanā un ģeoloģiskā uzglabāšanā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3310)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2010/346/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 18. jūnijs) par aizsardzības pasākumiem pret zirgu infekciozo anēmiju Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3767)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2010/347/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 19. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2004/388/EK par dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienas iekšienē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3666)

   (
  1
  ) | 54 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2010/343/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 3. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Vienošanos starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā

1

Vienošanās attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā

3

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par to, lai provizoriski piemērotu vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā

10

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 541/2010 (2010. gada 3. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)

SIS 1+

SIS II

19

*

Padomes Regula (ES) Nr. 542/2010 (2010. gada 3. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)

SIS 1+

SIS II

23

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 543/2010 (2010. gada 21. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite Campo de Montiel (ACVN))

Aceite Campo de Montiel

27

Komisijas Regula (ES) Nr. 544/2010 (2010. gada 21. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

29

Komisijas Regula (ES) Nr. 545/2010 (2010. gada 21. jūnijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

31

LĒMUMI

2010/344/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/16/2010 (2010. gada 15. jūnijs), ar ko ieceļ ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

33

2010/345/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 8. jūnijs) par Lēmuma 2007/589/EK grozījumiem attiecībā uz pamatnostādnēm par monitoringu un ziņošanu par tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas oglekļa dioksīda uztveršanā, transportēšanā un ģeoloģiskā uzglabāšanā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3310)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3310)

1

34

2010/346/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 18. jūnijs) par aizsardzības pasākumiem pret zirgu infekciozo anēmiju Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3767)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3767)

1

48

2010/347/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 19. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2004/388/EK par dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienas iekšienē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3666)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3666)

1

54

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/348/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 17. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Krievijas Federācijas valdību un Eiropas Savienību par klasificētas informācijas aizsardzību | 56 |
| Nolīgums starp Krievijas Federācijas valdību un Eiropas Savienību par klasificētās informācijas aizsardzību | 57 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

2010/348/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 17. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Krievijas Federācijas valdību un Eiropas Savienību par klasificētas informācijas aizsardzību

56

Nolīgums starp Krievijas Federācijas valdību un Eiropas Savienību par klasificētās informācijas aizsardzību

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 3. jūnijs)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Vienošanos starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā

(2010/343/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Savienības mērķis ir izveidot sadarbības pamatnolīgumus zivsaimniecības nozarē ar trešām pusēm, lai nodrošinātu kopēju interešu jomā esošu sugu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un Savienības kuģu piekļuvi trešo pušu ostām ar mērķi veikt izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, kā arī loģistikas vajadzībām. |
| --- | --- |

(1)

Savienības mērķis ir izveidot sadarbības pamatnolīgumus zivsaimniecības nozarē ar trešām pusēm, lai nodrošinātu kopēju interešu jomā esošu sugu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un Savienības kuģu piekļuvi trešo pušu ostām ar mērķi veikt izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, kā arī loģistikas vajadzībām.

| (2) | Padome 2008. gada 4. aprīlī pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Čīles Republiku par zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. Sarunas ir sekmīgi beigušās, parafējot Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā; vienošanos panāca 2008. gada 15. un 16. oktobrī Briselē, un grozījumi tajā ir izdarīti ar i) Vienošanās detalizētu I pielikumu, kuru pieņēma divpusējo tehnisko konsultāciju laikā 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā; ii) Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu, ar ko Čīles ostas Ariku, Antofagastu un Puntaarenu I pielikuma xi) punkta nozīmē apstiprina par piekļuves ostām ES kuģiem, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis; un iii) nolīgumu, ka pirmās Divpusējās tehniskās un zinātniskās komitejas sanāksme notiks ne vēlāk par 2011. gada 1. janvāri (“Vienošanās”). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2008. gada 4. aprīlī pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Čīles Republiku par zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. Sarunas ir sekmīgi beigušās, parafējot Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā; vienošanos panāca 2008. gada 15. un 16. oktobrī Briselē, un grozījumi tajā ir izdarīti ar i) Vienošanās detalizētu I pielikumu, kuru pieņēma divpusējo tehnisko konsultāciju laikā 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā; ii) Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu, ar ko Čīles ostas Ariku, Antofagastu un Puntaarenu I pielikuma xi) punkta nozīmē apstiprina par piekļuves ostām ES kuģiem, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis; un iii) nolīgumu, ka pirmās Divpusējās tehniskās un zinātniskās komitejas sanāksme notiks ne vēlāk par 2011. gada 1. janvāri (“Vienošanās”).

| (3) | Vienošanās būtu jāparaksta. |
| --- | --- |

(3)

Vienošanās būtu jāparaksta.

| (4) | Ņemot vērā, ka Savienības kuģu, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis, interesēs ir nekavējoties gūt piekļuvi apstiprinātajām Čīles ostām, Vienošanās būtu jāpiemēro provizoriski, līdz beigsies tās noslēgšanas procedūras. Tādējādi Savienības interesēs ir apstiprināt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par to, lai provizoriski piemērotu Vienošanos, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā, ka Savienības kuģu, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis, interesēs ir nekavējoties gūt piekļuvi apstiprinātajām Čīles ostām, Vienošanās būtu jāpiemēro provizoriski, līdz beigsies tās noslēgšanas procedūras. Tādējādi Savienības interesēs ir apstiprināt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par to, lai provizoriski piemērotu Vienošanos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināta Eiropas Vienošanās starp Savienību un Čīles Republiku attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā parakstīšana, vienošanās ir panākta 2008. gada 15. un 16. oktobrī Briselē, un grozījumi tajā ir izdarīti ar i) Vienošanās detalizētu I pielikumu, kuru pieņēma divpusējo tehnisko konsultāciju laikā 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā; ii) Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu, ar ko Čīles ostas Ariku, Antofagastu un Puntaarenu I pielikuma xi) punkta nozīmē apstiprina par piekļuves ostām ES kuģiem, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis; un iii) nolīgumu, ka pirmās divpusējās Tehniskās un zinātniskās komitejas sanāksme notiks ne vēlāk par 2011. gada 1. janvāri (“Vienošanās”), ņemot vērā Vienošanās noslēgšanu.

Vienošanās teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt Vienošanos, ņemot vērā tās noslēgšanu.

3. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par to, lai provizoriski piemērotu Vienošanos.

Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.

4. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai provizoriski piemērotu Vienošanos.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2010. gada 3. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. PÉREZ RUBALCABA

---

VIENOŠANĀS

attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā

| 1. | Ar šo dokumentu aizstāj 2001. gada 25. janvāra provizorisko vienošanos (“2001. gada vienošanās”) un pagaidu vienošanos pārveido par galīgu apņemšanos sadarboties zobenzivs krājumu ilgtermiņa saglabāšanā un pārvaldībā Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. |
| --- | --- |

1.

Ar šo dokumentu aizstāj 2001. gada 25. janvāra provizorisko vienošanos (“2001. gada vienošanās”) un pagaidu vienošanos pārveido par galīgu apņemšanos sadarboties zobenzivs krājumu ilgtermiņa saglabāšanā un pārvaldībā Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā.

| 2. | Vienošanās paredzēta, lai mierīgā ceļā atrisinātu ar zobenzivju zvejniecību saistītos strīdus (1), kas šobrīd risinās starp Čīli un Eiropas Kopienu (tagad Eiropas Savienība jeb ES) un ir iesniegti izskatīšanai Starptautiskajā Jūras tiesību tribunālā (ITLOS) un Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). |
| --- | --- |

2.

Vienošanās paredzēta, lai mierīgā ceļā atrisinātu ar zobenzivju zvejniecību saistītos strīdus (1), kas šobrīd risinās starp Čīli un Eiropas Kopienu (tagad Eiropas Savienība jeb ES) un ir iesniegti izskatīšanai Starptautiskajā Jūras tiesību tribunālā (ITLOS) un Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO).

| 3. | Ar šo Puses oficiāli apstiprina, ka šī vienošanās ir pamats zobenzivs krājumu saglabāšanai Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, to pārvaldībai un sadarbībai šajā jomā. |
| --- | --- |

3.

Ar šo Puses oficiāli apstiprina, ka šī vienošanās ir pamats zobenzivs krājumu saglabāšanai Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, to pārvaldībai un sadarbībai šajā jomā.

| 4. | ES un Čīles Divpusējā zinātniskā un tehniskā komiteja (BSTC) joprojām ir kontaktpunkts jautājumos, kas ir kopīgās interesēs, attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu un, lai pēc iespējas pastiprinātu zinātnisko un tehnisko sadarbību, tai ir šādas pilnvaras:






  a) | kalpot par forumu apmaiņai ar informāciju par zobenzivs krājumiem un ES un Čīles zvejas darbībām un citu informāciju, kas vajadzīga, lai pieņemtu lēmumus saglabāšanas un pārvaldības jomā; |
| --- | --- | --- |

4.

ES un Čīles Divpusējā zinātniskā un tehniskā komiteja (BSTC) joprojām ir kontaktpunkts jautājumos, kas ir kopīgās interesēs, attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu un, lai pēc iespējas pastiprinātu zinātnisko un tehnisko sadarbību, tai ir šādas pilnvaras:

a)

kalpot par forumu apmaiņai ar informāciju par zobenzivs krājumiem un ES un Čīles zvejas darbībām un citu informāciju, kas vajadzīga, lai pieņemtu lēmumus saglabāšanas un pārvaldības jomā;

| b) | regulāri novērtēt krājumu stāvokli, novērot zvejniecības tendences un novērtēt ietekmi uz sugām, kas nav mērķsugas, un uz jūras ekosistēmu; |
| --- | --- |

b)

regulāri novērtēt krājumu stāvokli, novērot zvejniecības tendences un novērtēt ietekmi uz sugām, kas nav mērķsugas, un uz jūras ekosistēmu;

| c) | pārskatīt esošos saglabāšanas pasākumus un sniegt ieteikumus par iespējamiem jauniem pasākumiem, tostarp par piezvejas noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

pārskatīt esošos saglabāšanas pasākumus un sniegt ieteikumus par iespējamiem jauniem pasākumiem, tostarp par piezvejas noteikumiem;

| d) | ņemot vērā darba programmu, identificēt prioritātes pētniecības jomā un izstrādāt papildu programmas, tostarp protokolus par datu vākšanu; |
| --- | --- |

d)

ņemot vērā darba programmu, identificēt prioritātes pētniecības jomā un izstrādāt papildu programmas, tostarp protokolus par datu vākšanu;

| e) | apmainīties ar informāciju un veicināt videi nekaitīgu un rentablu zvejas rīku izmantošanu; |
| --- | --- |

e)

apmainīties ar informāciju un veicināt videi nekaitīgu un rentablu zvejas rīku izmantošanu;

| f) | pirms BSTC sanāksmes apmainīties ar nozvejas un zvejas piepūles datiem, kas aptver visus attiecīgo flotu segmentus Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā; |
| --- | --- |

f)

pirms BSTC sanāksmes apmainīties ar nozvejas un zvejas piepūles datiem, kas aptver visus attiecīgo flotu segmentus Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā;

| g) | apsvērt turpmākas zinātniskās, tehniskās vai administratīvās sadarbības iespējas. |
| --- | --- |

g)

apsvērt turpmākas zinātniskās, tehniskās vai administratīvās sadarbības iespējas.

| 5. | BSTC sasauc ārkārtas sanāksmē (TIMING), lai uzsāktu darbu saistībā ar tās pilnvarām, ņemot vērā šādus mērķus un principus, par kuriem Puses vienojušās:






  a) | zobenzivs nozveju Puses veic tādā apjomā, lai krājumi tiktu saglabāti maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un tādā veidā, kas atbilst mērķim nodrošināt šo resursu ilgtspējību, kā arī aizsargāt jūras ekosistēmu; |
| --- | --- | --- |

5.

BSTC sasauc ārkārtas sanāksmē (TIMING), lai uzsāktu darbu saistībā ar tās pilnvarām, ņemot vērā šādus mērķus un principus, par kuriem Puses vienojušās:

a)

zobenzivs nozveju Puses veic tādā apjomā, lai krājumi tiktu saglabāti maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un tādā veidā, kas atbilst mērķim nodrošināt šo resursu ilgtspējību, kā arī aizsargāt jūras ekosistēmu;

| b) | krājumu izplatību, telpisko struktūru un dinamiku uzrauga Čīles un ES zvejas kuģi, kuru zinātniskie novērojumi tiek veikti saskaņā ar apstiprinātajiem pētniecības parametriem, kas paredzēti, lai izstrādātu pārliecinošus novērtējumus un pēc tam ieviestu atbilstošus pārvaldības pasākumus; |
| --- | --- |

b)

krājumu izplatību, telpisko struktūru un dinamiku uzrauga Čīles un ES zvejas kuģi, kuru zinātniskie novērojumi tiek veikti saskaņā ar apstiprinātajiem pētniecības parametriem, kas paredzēti, lai izstrādātu pārliecinošus novērtējumus un pēc tam ieviestu atbilstošus pārvaldības pasākumus;

| c) | ieviestajām datu vākšanas sistēmām jābūt uzticamām, ātrām un saderīgām ar zobenzivs zvejniecības prasībām un apmēriem; |
| --- | --- |

c)

ieviestajām datu vākšanas sistēmām jābūt uzticamām, ātrām un saderīgām ar zobenzivs zvejniecības prasībām un apmēriem;

| d) | Puses saglabā pašreizējo zobenzivs zvejniecības apjomu, kas izteikts ar pašreizējo kuģu skaitu vai agrāko maksimālo kuģu skaitu, kas darbojās Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, lai nodrošinātu zobenzivs krājumu ilgtspējību. |
| --- | --- |

d)

Puses saglabā pašreizējo zobenzivs zvejniecības apjomu, kas izteikts ar pašreizējo kuģu skaitu vai agrāko maksimālo kuģu skaitu, kas darbojās Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, lai nodrošinātu zobenzivs krājumu ilgtspējību.

| 6. | Pušu saistības joprojām ir turpināt pilnveidot saikni starp šo divpusējo sadarbību un daudzpusējām apspriedēm, ko atbalsta ES un Čīle. |
| --- | --- |

6.

Pušu saistības joprojām ir turpināt pilnveidot saikni starp šo divpusējo sadarbību un daudzpusējām apspriedēm, ko atbalsta ES un Čīle.

| 7. | Pašreizējās daudzpusējās apspriedēs jāpiedalās visiem Klusā okeāna dienvidaustrumu daļas zobenzivs zvejniecības dalībniekiem un uzaicinātajiem novērotājiem no esošajām organizācijām, kam ir likumīgas intereses zobenzivs zvejniecībā. |
| --- | --- |

7.

Pašreizējās daudzpusējās apspriedēs jāpiedalās visiem Klusā okeāna dienvidaustrumu daļas zobenzivs zvejniecības dalībniekiem un uzaicinātajiem novērotājiem no esošajām organizācijām, kam ir likumīgas intereses zobenzivs zvejniecībā.

| 8. | ES un Čīle saglabā apņemšanos reāli veicināt daudzpusēju sadarbību attiecībā uz šo krājumu saglabāšanu un pārvaldību to biotopā un ekosistēmā, kā arī migrācijas areālā. |
| --- | --- |

8.

ES un Čīle saglabā apņemšanos reāli veicināt daudzpusēju sadarbību attiecībā uz šo krājumu saglabāšanu un pārvaldību to biotopā un ekosistēmā, kā arī migrācijas areālā.

| 9. | Puses pienācīgi ņem vērā pasākumus, kas uzsākti daudzpusējā līmenī, un cenšas veicināt tiem līdzīgas saglabāšanas un pārvaldības iniciatīvas reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, kuru dalībnieces tās ir, lai nodrošinātu zobenzivs zvejniecības ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

9.

Puses pienācīgi ņem vērā pasākumus, kas uzsākti daudzpusējā līmenī, un cenšas veicināt tiem līdzīgas saglabāšanas un pārvaldības iniciatīvas reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, kuru dalībnieces tās ir, lai nodrošinātu zobenzivs zvejniecības ilgtspējīgu attīstību.

| 10. | Šajā sakarā Puses cenšas veicināt to, lai citi zobenzivs zvejniecības dalībnieki ievērotu iepriekš minētos principus un mērķus, jo īpaši attiecībā uz pašreizējo zvejas apjomu saglabāšanu. |
| --- | --- |

10.

Šajā sakarā Puses cenšas veicināt to, lai citi zobenzivs zvejniecības dalībnieki ievērotu iepriekš minētos principus un mērķus, jo īpaši attiecībā uz pašreizējo zvejas apjomu saglabāšanu.

| 11. | Saskaņā ar iepriekš minētajiem principiem un ņemot vērā darba programmu, kuru BSTC patlaban izstrādā, Puses definē vispārīgu protokolu, lai analizētu, apstrādātu un novērtētu Pušu zvejas kuģu ievākto informāciju. Šāda protokola mērķis ir noteikt krājumu stāvokli telpas un laika izteiksmē, izpētot to sastāvu un bioloģiskās īpašības, kā arī to biotopus, lai palielinātu Pušu informētību, turklāt ņemot vērā varbūtējo zvejniecības ietekmi uz krājumu ekosistēmas elementiem, saistītajām vai atkarīgajām sugām un prasības attiecībā uz vides ietekmējuma un nelabvēlīgas ietekmes mazināšanu uz putniem, bruņurupučiem un haizivīm, kā arī barības ķēdēm un fizisko vidi Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. |
| --- | --- |

11.

Saskaņā ar iepriekš minētajiem principiem un ņemot vērā darba programmu, kuru BSTC patlaban izstrādā, Puses definē vispārīgu protokolu, lai analizētu, apstrādātu un novērtētu Pušu zvejas kuģu ievākto informāciju. Šāda protokola mērķis ir noteikt krājumu stāvokli telpas un laika izteiksmē, izpētot to sastāvu un bioloģiskās īpašības, kā arī to biotopus, lai palielinātu Pušu informētību, turklāt ņemot vērā varbūtējo zvejniecības ietekmi uz krājumu ekosistēmas elementiem, saistītajām vai atkarīgajām sugām un prasības attiecībā uz vides ietekmējuma un nelabvēlīgas ietekmes mazināšanu uz putniem, bruņurupučiem un haizivīm, kā arī barības ķēdēm un fizisko vidi Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā.

| 12. | Puses deklarē, ka saskaņā ar šo vienošanos uz to zvejas kuģiem neattiecas īpaši saglabāšanas pasākumi, kas paredz nozvejoto sugu minimālo izmēru. |
| --- | --- |

12.

Puses deklarē, ka saskaņā ar šo vienošanos uz to zvejas kuģiem neattiecas īpaši saglabāšanas pasākumi, kas paredz nozvejoto sugu minimālo izmēru.

| 13. | Tomēr Puses piemēro piesardzīgu pieeju, kurā ņem vērā nozvejas bioloģiskās īpašības, un, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, tiecas turpmāk izstrādāt un piemērot alternatīvus pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka zvejas darbības nerada nepieņemamas ietekmes risku attiecībā uz jutīgajiem jūras vides biotopiem. |
| --- | --- |

13.

Tomēr Puses piemēro piesardzīgu pieeju, kurā ņem vērā nozvejas bioloģiskās īpašības, un, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, tiecas turpmāk izstrādāt un piemērot alternatīvus pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka zvejas darbības nerada nepieņemamas ietekmes risku attiecībā uz jutīgajiem jūras vides biotopiem.

| 14. | Puses apstiprina, ka to kuģiem ir šādi pienākumi:






  a) | vienmēr izmantot darba kārtībā esošas kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS), kas saistītas ar karoga valsti; |
| --- | --- | --- |

14.

Puses apstiprina, ka to kuģiem ir šādi pienākumi:

a)

vienmēr izmantot darba kārtībā esošas kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS), kas saistītas ar karoga valsti;

| b) | regulāri sniegt datus par kuģu tipu, nozveju, zvejas piepūli katrā apgabalā un laikposmā, un ar šiem datiem Pusēm jāapmainās pirms BSTC sanāksmēm; |
| --- | --- |

b)

regulāri sniegt datus par kuģu tipu, nozveju, zvejas piepūli katrā apgabalā un laikposmā, un ar šiem datiem Pusēm jāapmainās pirms BSTC sanāksmēm;

| c) | sniegt un saņemt informāciju par videi nekaitīgiem un rentabliem zvejas rīkiem; |
| --- | --- |

c)

sniegt un saņemt informāciju par videi nekaitīgiem un rentabliem zvejas rīkiem;

| d) | ievākt datus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu BSTC novērtējumus par zobenzivs zvejniecības dinamiku un stāvokli Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kā arī citu saglabāšanas un pārvaldības nolūkiem vajadzīgu informāciju. |
| --- | --- |

d)

ievākt datus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu BSTC novērtējumus par zobenzivs zvejniecības dinamiku un stāvokli Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kā arī citu saglabāšanas un pārvaldības nolūkiem vajadzīgu informāciju.

| 15. | Puses vienojas, ka piekļuve apstiprinātajām Čīles ostām tiek dota ES kuģiem, kuri zvejo zobenzivis saskaņā ar mērķiem, ko šī vienošanās paredz attiecībā uz pašreizējo zvejas piepūli, nozvejas apjomiem, kuri saglabā krājumus maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un kas ir saskanīgi ar mērķi nodrošināt minēto resursu ilgtspējību un ar uzraudzības un informācijas apmaiņas noteikumiem. |
| --- | --- |

15.

Puses vienojas, ka piekļuve apstiprinātajām Čīles ostām tiek dota ES kuģiem, kuri zvejo zobenzivis saskaņā ar mērķiem, ko šī vienošanās paredz attiecībā uz pašreizējo zvejas piepūli, nozvejas apjomiem, kuri saglabā krājumus maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un kas ir saskanīgi ar mērķi nodrošināt minēto resursu ilgtspējību un ar uzraudzības un informācijas apmaiņas noteikumiem.

| 16. | Šīs vienošanās I pielikumā noteikta piekļuves kārtība, lai apstiprinātajās Čīles ostās veiktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī. |
| --- | --- |

16.

Šīs vienošanās I pielikumā noteikta piekļuves kārtība, lai apstiprinātajās Čīles ostās veiktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī.

| 17. | Puses kopīgi informēs ITLOS par izlīguma panākšanu, kuras rezultātā Puses ir vienojušās izbeigt tiesvedību (ITLOS Lieta Nr. 7) un pieprasīt tribunālam sagatavot pavēli par lietas izbeigšanu, un uzdodot sekretāram svītrot šo lietu no lietu saraksta. Tā kā Puses ir vienojušās pārtraukt ITLOS tiesvedību, kas ir tiešas sekas tam, ka tās strīdā ir panākušas izlīgumu, tās pieprasīs tribunālam reģistrēt šo faktu un attiecīgajā pavēlē par tiesvedības pārtraukšanu vai tās pielikumā norādīt izlīguma noteikumus. |
| --- | --- |

17.

Puses kopīgi informēs ITLOS par izlīguma panākšanu, kuras rezultātā Puses ir vienojušās izbeigt tiesvedību (ITLOS Lieta Nr. 7) un pieprasīt tribunālam sagatavot pavēli par lietas izbeigšanu, un uzdodot sekretāram svītrot šo lietu no lietu saraksta. Tā kā Puses ir vienojušās pārtraukt ITLOS tiesvedību, kas ir tiešas sekas tam, ka tās strīdā ir panākušas izlīgumu, tās pieprasīs tribunālam reģistrēt šo faktu un attiecīgajā pavēlē par tiesvedības pārtraukšanu vai tās pielikumā norādīt izlīguma noteikumus.

| 18. | Turklāt Puses informē PTO ģenerāldirektoru, ka ir pārtraukta ITLOS uzsāktā obligātā strīda izšķiršanas procedūra (Lieta Nr. 7), un viņam paziņo panāktās vienošanās nosacījumus, izsakot Pušu lēmumu neatsākt PTO vienošanās par strīda izšķiršanu saistībā ar Lietu DS 193 strīda izšķiršanas procedūru par attiecīgo VVTT pantu piemērošanu to ES kuģu tranzītam, pārkraušanai citā kuģī un piekļuvi Čīles ostām tirdzniecības nolūkā, kas zvejo zobenzivis. |
| --- | --- |

18.

Turklāt Puses informē PTO ģenerāldirektoru, ka ir pārtraukta ITLOS uzsāktā obligātā strīda izšķiršanas procedūra (Lieta Nr. 7), un viņam paziņo panāktās vienošanās nosacījumus, izsakot Pušu lēmumu neatsākt PTO vienošanās par strīda izšķiršanu saistībā ar Lietu DS 193 strīda izšķiršanas procedūru par attiecīgo VVTT pantu piemērošanu to ES kuģu tranzītam, pārkraušanai citā kuģī un piekļuvi Čīles ostām tirdzniecības nolūkā, kas zvejo zobenzivis.

| 19. | Puses ir vienojušās attiecībā uz šo Vienošanos piemērot noteikumus par izvairīšanos no strīda un strīda izšķiršanu, kas izklāstīti VIII daļā Nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

19.

Puses ir vienojušās attiecībā uz šo Vienošanos piemērot noteikumus par izvairīšanos no strīda un strīda izšķiršanu, kas izklāstīti VIII daļā Nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī.

| 20. | Šī vienošanās stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. |
| --- | --- |

20.

Šī vienošanās stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu.

| 21. | Puses ir vienojušās provizoriski piemērot 15. punktu pēc parakstīšanas un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

21.

Puses ir vienojušās provizoriski piemērot 15. punktu pēc parakstīšanas un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī.

| 22. | Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šīs vienošanās depozitārs. |
| --- | --- |

22.

Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šīs vienošanās depozitārs.

| 23. | No dienas, kad vienošanās ir stājusies spēkā, šī vienošanās aizstāj provizorisko vienošanos, kuru Puses parakstīja 2001. gada 25. janvārī. |
| --- | --- |

23.

No dienas, kad vienošanās ir stājusies spēkā, šī vienošanās aizstāj provizorisko vienošanos, kuru Puses parakstīja 2001. gada 25. janvārī.

Eiropas Savienības vārdā

Čīles Republikas vārdā

---

(1)  ITLOS Lieta Nr. 7 un PTO Lieta Nr. 19.

1

ITLOS

I PIELIKUMS

| i) | Lai īstenotu Vienošanos, 45 dienas pirms BSTC sanāksmēm, kas minētas Vienošanās 4. punktā, Puses apmainās ar kuģu sarakstiem, kuros norāda šādus datus:






  1. | kuģa vārds; |
| --- | --- | --- |

i)

Lai īstenotu Vienošanos, 45 dienas pirms BSTC sanāksmēm, kas minētas Vienošanās 4. punktā, Puses apmainās ar kuģu sarakstiem, kuros norāda šādus datus:

1.

kuģa vārds;

| 2. | radioizsaukuma signāls; |
| --- | --- |

2.

radioizsaukuma signāls;

| 3. | SJO reģistrācijas numurs (ja ir); |
| --- | --- |

3.

SJO reģistrācijas numurs (ja ir);

| 4. | kuģa īpašnieka vārds, uzvārds vai nosaukums un sīkākas ziņas (valstspiederība, adrese); |
| --- | --- |

4.

kuģa īpašnieka vārds, uzvārds vai nosaukums un sīkākas ziņas (valstspiederība, adrese);

| 5. | kuģa karoga valsts; |
| --- | --- |

5.

kuģa karoga valsts;

| 6. | kopējais garums (m); |
| --- | --- |

6.

kopējais garums (m);

| 7. | automātiskās pozicionēšanas sistēmas izgatavotājs un modelis, kā arī tai atbilstošās piekrastes stacijas (LES) identifikācijas kods un nosaukums; |
| --- | --- |

7.

automātiskās pozicionēšanas sistēmas izgatavotājs un modelis, kā arī tai atbilstošās piekrastes stacijas (LES) identifikācijas kods un nosaukums;

| 8. | kontaktpersona karoga valstī un Eiropas Komisijā (vārds, uzvārds, atrašanās vieta). |
| --- | --- |

8.

kontaktpersona karoga valstī un Eiropas Komisijā (vārds, uzvārds, atrašanās vieta).

| ii) | ES kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kurš vēlas ievest kuģi apstiprinātā Čīles ostā, vismaz 72 stundas pirms paredzētās ienākšanas ostā, izmantojot šeit pievienoto A veidlapu, par šo nodomu paziņo Čīles kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

ii)

ES kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kurš vēlas ievest kuģi apstiprinātā Čīles ostā, vismaz 72 stundas pirms paredzētās ienākšanas ostā, izmantojot šeit pievienoto A veidlapu, par šo nodomu paziņo Čīles kompetentajām iestādēm.

| iii) | Čīles kompetentās iestādes elektroniskā vai citā veidā 24 stundu laikā oficiāli apstiprina, ka piekļuve ir atļauta un ka var notikt izkraušana vai pārkraušana citā kuģī. |
| --- | --- |

iii)

Čīles kompetentās iestādes elektroniskā vai citā veidā 24 stundu laikā oficiāli apstiprina, ka piekļuve ir atļauta un ka var notikt izkraušana vai pārkraušana citā kuģī.

| iv) | Saskaņā ar 14. panta a) punktu ikreiz, kad ES kuģi ceļā uz ostu ienāk Čīles EEZ, tie nekavējoties ar savas karoga valsts zvejas uzraudzības centra (FMC) starpniecību nosūta satelītsignālu uz Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante. |
| --- | --- |

iv)

Saskaņā ar 14. panta a) punktu ikreiz, kad ES kuģi ceļā uz ostu ienāk Čīles EEZ, tie nekavējoties ar savas karoga valsts zvejas uzraudzības centra (FMC) starpniecību nosūta satelītsignālu uz Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

VMS sistēmas pamata ziņojumi jāsūta reizi 60 minūtēs.

| v) | Pirmajā BSTC sanāksmē Čīlei ir pienākums paziņot savas EEZ koordinātas. |
| --- | --- |

v)

Pirmajā BSTC sanāksmē Čīlei ir pienākums paziņot savas EEZ koordinātas.

| vi) | Ja Čīles kompetentajām iestādēm ir nopietns pamats uzskatīt, ka iepriekš minētā informācija, kuru tai sniedzis ES zvejas kuģis, ir nepareiza, šā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes pēc kompetento Čīles iestāžu pieprasījuma dara pieejamu minētā kuģa navigācijas maršrutu. Šādā gadījumā Čīle tūlīt ziņo karoga valstij un Eiropas Komisijai par to, ka vēlas konsultēties ar attiecīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

vi)

Ja Čīles kompetentajām iestādēm ir nopietns pamats uzskatīt, ka iepriekš minētā informācija, kuru tai sniedzis ES zvejas kuģis, ir nepareiza, šā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes pēc kompetento Čīles iestāžu pieprasījuma dara pieejamu minētā kuģa navigācijas maršrutu. Šādā gadījumā Čīle tūlīt ziņo karoga valstij un Eiropas Komisijai par to, ka vēlas konsultēties ar attiecīgajām iestādēm.

| vii) | Laikā, kad notiek izkraušana vai pārkraušana citā kuģī, kompetento Čīles iestāžu norīkotie inspektori var pārbaudīt dokumentus, zvejas žurnālu, zvejas rīkus un uz kuģa paturēto nozveju. Šāda inspekcija norisinās tā, lai lieki neaizkavētu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, un šīm divām darbībām iespēju robežās būtu jābeidzas 24 stundu laikā pēc ierašanās ostā. Pirms inspekcijas sākuma inspektoriem jāuzrāda kuģa kapteinim atbilstošs identifikācijas dokuments, kas apliecina inspektora statusu. |
| --- | --- |

vii)

Laikā, kad notiek izkraušana vai pārkraušana citā kuģī, kompetento Čīles iestāžu norīkotie inspektori var pārbaudīt dokumentus, zvejas žurnālu, zvejas rīkus un uz kuģa paturēto nozveju. Šāda inspekcija norisinās tā, lai lieki neaizkavētu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, un šīm divām darbībām iespēju robežās būtu jābeidzas 24 stundu laikā pēc ierašanās ostā. Pirms inspekcijas sākuma inspektoriem jāuzrāda kuģa kapteinim atbilstošs identifikācijas dokuments, kas apliecina inspektora statusu.

| viii) | Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka ostas inspekcijas rezultātus vienmēr iesniedz kuģa kapteinim pārskatīšanai un parakstīšanai un ka inspektors aizpilda un paraksta inspekcijas ziņojumu. Inspicētā kuģa kapteinim ir iespēja papildināt ziņojumu ar saviem komentāriem un vajadzības gadījumā sazināties ar attiecīgajām karoga valsts iestādēm, jo sevišķi tad, ja ir nopietnas grūtības saprast ziņojuma saturu. |
| --- | --- |

viii)

Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka ostas inspekcijas rezultātus vienmēr iesniedz kuģa kapteinim pārskatīšanai un parakstīšanai un ka inspektors aizpilda un paraksta inspekcijas ziņojumu. Inspicētā kuģa kapteinim ir iespēja papildināt ziņojumu ar saviem komentāriem un vajadzības gadījumā sazināties ar attiecīgajām karoga valsts iestādēm, jo sevišķi tad, ja ir nopietnas grūtības saprast ziņojuma saturu.

| ix) | Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka inspicētā kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju paturēšanai uz kuģa un ka ziņojuma kopiju saņem arī inspicētā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

ix)

Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka inspicētā kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju paturēšanai uz kuģa un ka ziņojuma kopiju saņem arī inspicētā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes.

| x) | Kuģa kapteiņi drīkst lemt, ko darīt ar kuģa gūto nozveju. |
| --- | --- |

x)

Kuģa kapteiņi drīkst lemt, ko darīt ar kuģa gūto nozveju.

| xi) | Saskaņā ar 15. un 16. punktu ES kuģi izmantos šādas apstiprinātās ostas: Arika, Antofagasta un Puntaarenasa. |
| --- | --- |

xi)

Saskaņā ar 15. un 16. punktu ES kuģi izmantos šādas apstiprinātās ostas: Arika, Antofagasta un Puntaarenasa.

| xii) | Apstiprinātajās ostās atļauts veikt tikai šādas darbības:






  1. | zobenzivju nozvejas izkraušana; |
| --- | --- | --- |

xii)

Apstiprinātajās ostās atļauts veikt tikai šādas darbības:

1.

zobenzivju nozvejas izkraušana;

| 2. | zobenzivju nozvejas pārkraušana citā kuģī; |
| --- | --- |

2.

zobenzivju nozvejas pārkraušana citā kuģī;

| 3. | kuģa krājumu papildināšana; |
| --- | --- |

3.

kuģa krājumu papildināšana;

| 4. | kuģa remonts. |
| --- | --- |

4.

kuģa remonts.

Iepriekš minētais neskar iespēju ES kuģiem saņemt tiesības uz piekļuvi citām piemērotām Čīles ostām, ja piekļuvi dod Čīles iestādes un tikai kuģa remonta vajadzībām.

Saistībā ar kuģa pārtikas krājumu papildināšanu, smērvielu, degvielas un iepakojuma piegādi, uz kuģa veiktu nozvejas apstrādi vai citām ikdienas darbībām, kā arī izmaiņām apkalpes sastāvā, kuģis tos drīkst uzņemt tikai tad, ja tas nepieciešams šā kuģa darbībai; aizliegts uzņemt materiālus un apkalpes locekļus, kas paredzēti citiem zvejas kuģiem. Šie noteikumi nav spēkā ārkārtas un force majeure situācijās.

| xiii) | Čīles kompetentās iestādes liegs ieeju ostā tiem ES kuģiem, kas nav izpildījuši iepriekš minētās prasības. Piekļuves aizliegums būtu jāpamato, un aizlieguma iemesli tūlīt oficiāli jāpaziņo kuģa kapteinim, karoga valstij un Eiropas Komisijai. Šādus piekļuves aizlieguma gadījumus Puses apspriež nākamajā BSTC sanāksmē, un tikmēr attiecīgajam kuģim ir liegta piekļuve Čīles ostām. |
| --- | --- |

xiii)

Čīles kompetentās iestādes liegs ieeju ostā tiem ES kuģiem, kas nav izpildījuši iepriekš minētās prasības. Piekļuves aizliegums būtu jāpamato, un aizlieguma iemesli tūlīt oficiāli jāpaziņo kuģa kapteinim, karoga valstij un Eiropas Komisijai. Šādus piekļuves aizlieguma gadījumus Puses apspriež nākamajā BSTC sanāksmē, un tikmēr attiecīgajam kuģim ir liegta piekļuve Čīles ostām.

| xiv) | Pēc jebkuras Puses pieprasījuma var tikt sasaukta BSTC ārkārtas sanāksme, lai tajā apspriestu jebkādus ar Vienošanās īstenošanu saistītus jautājumus. |
| --- | --- |

xiv)

Pēc jebkuras Puses pieprasījuma var tikt sasaukta BSTC ārkārtas sanāksme, lai tajā apspriestu jebkādus ar Vienošanās īstenošanu saistītus jautājumus.

A   VEIDLAPA

INFORMĀCIJA, KURU KUĢI SNIEDZ, PIRMS TIE LŪDZ ATĻAUJU IENĀKŠANAI OSTĀ

Image

B PIELIKUMS

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

Nr. 177/2009

Čīles pārstāvniecība Eiropas Savienībā apliecina cieņu Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātam, un tai ir tas gods atsaukties uz ziņojumu, par ko Eiropas Komisija un Čīle panākušas vienošanos divpusējā tehnisko konsultāciju sanāksmē, kura notika 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā un kura bija veltīta jautājumam par zobenzivīm Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā.

Attiecībā uz ziņojuma I pielikuma xi) punktu Čīle lūdz Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu izdarīt grozījumus Čīles apstiprināto ostu sarakstā, kā izklāstīts ziņojumā.

Tālab ar šo Čīles pārstāvniecība informē Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu, ka jaunās apstiprinātās ostas ir Arika, Antofagasta un Puntaarena.

Čīles pārstāvniecība Eiropas Savienībā lūdz Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu pievērst uzmanību minētajai informācijai un pieņemt visdziļākos cieņas apliecinājumus.

Briselē, 2009. gada 23. novembrī

Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības

ģenerāldirektorātam

Brisele

---

NOLĪGUMS

vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par to, lai provizoriski piemērotu vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā

Godātais kungs/Cienītā kundze!

Man ir gods atsaukties uz Eiropas Savienības un Čīles sarunām, kas 2008. gada 15. un 16. oktobrī norisinājās Briselē un kuru rezultātā ir panākta vienošanās attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā (turpmāk “Vienošanās”), kā arī uz divpusējām tehniskām konsultācijām, kas norisinājās 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā.

Eiropas Savienība ir sākusi iekšējās procedūras, lai noslēgtu Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kas tika panākta 2008. gada 15.–16. oktobrī, tostarp detalizēto I pielikumu, par kuru vienojās 2009. gada 5.–6. oktobrī.

Līdz šo procedūru pabeigšanai Eiropas Savienība provizoriski piemēro Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kas tika panākta 2008. gada 15.–16. oktobrī, tostarp detalizēto I pielikumu, par kuru vienojās 2009. gada 5. un 6. oktobrī un kas tika papildināts ar Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu.

Turpmāk minētie dokumenti un informācija ir šā nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā neatņemama sastāvdaļa.

| a) | Vienošanās, kas panākta 2008. gada 15.–16. oktobrī Briselē un kas grozīta ar: |
| --- | --- |

a)

Vienošanās, kas panākta 2008. gada 15.–16. oktobrī Briselē un kas grozīta ar:

| b) | detalizēto vienošanās I pielikumu, par kuru vienojās divpusējo tehnisko konsultāciju laikā 2009. gada 5.–6. oktobrī Ņujorkā; |
| --- | --- |

b)

detalizēto vienošanās I pielikumu, par kuru vienojās divpusējo tehnisko konsultāciju laikā 2009. gada 5.–6. oktobrī Ņujorkā;

| c) | Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu, ar ko apstiprina to ES kuģu, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis, piekļuvi Čīles ostām Arikai, Antofagastai un Puntaarenai saistībā ar iepriekš b) punktā minētā pielikuma xi) punktu. |
| --- | --- |

c)

Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu, ar ko apstiprina to ES kuģu, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis, piekļuvi Čīles ostām Arikai, Antofagastai un Puntaarenai saistībā ar iepriekš b) punktā minētā pielikuma xi) punktu.

| d) | Divpusējās tehniskās un zinātniskās komitejas pirmā sanāksme notiks ne vēlāk par 2011. gada 1. janvāri. |
| --- | --- |

d)

Divpusējās tehniskās un zinātniskās komitejas pirmā sanāksme notiks ne vēlāk par 2011. gada 1. janvāri.

Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet šīs vēstules saņemšanu un apliecināsiet, ka šī vēstule un Jūsu atbilde uz to ir uzskatāma par Nolīgumu starp Čīli un Eiropas Savienību, lai provizoriski piemērotu Vienošanos saskaņā ar noteikumiem, kas iekļauti iepriekš minētajos dokumentos.

Šo nolīgumu piemēro no nākamās dienas pēc tam, kad ir saņemta Jūsu atbilde.

Godātais kungs/cienītā kundze, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

Eiropas Savienības vārdā –

priekšsēdētājs

Godātais kungs/Cienītā kundze!

Man ir tas gods apstiprināt, ka esmu saņēmis Jūsu vēstuli ar šodienas datumu, kuras saturs ir šāds:

“Man ir tas gods atsaukties uz Eiropas Savienības un Čīles sarunām, kas 2008. gada 15.un 16. oktobrī norisinājās Briselē un kuru rezultātā ir panākta vienošanās attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā (turpmāk “Vienošanās”), kā arī uz divpusējām tehniskām konsultācijām, kas norisinājās 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā.

Eiropas Savienība ir sākusi iekšējās procedūras, lai noslēgtu Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kas tika panākta 2008. gada 15.–16. oktobrī, tostarp detalizēto I pielikumu, par kuru vienojās 2009. gada 5.–6. oktobrī.

Līdz šo procedūru pabeigšanai Eiropas Savienība provizoriski piemēro Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kas tika panākta 2008. gada 15.–16. oktobrī, tostarp detalizēto I pielikumu, par kuru vienojās 2009. gada 5.–6. oktobrī un kas tika papildināts ar Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu.

Turpmāk minētie dokumenti un informācija ir šā nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā neatņemama sastāvdaļa.

| a) | Vienošanās, kas panākta 2008. gada 15.–16. oktobrī Briselē un kas grozīta ar: |
| --- | --- |

a)

Vienošanās, kas panākta 2008. gada 15.–16. oktobrī Briselē un kas grozīta ar:

| b) | detalizēto vienošanās I pielikumu, par kuru vienojās divpusējo tehnisko konsultāciju laikā 2009. gada 5.–6. oktobrī Ņujorkā; |
| --- | --- |

b)

detalizēto vienošanās I pielikumu, par kuru vienojās divpusējo tehnisko konsultāciju laikā 2009. gada 5.–6. oktobrī Ņujorkā;

| c) | Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu, ar ko apstiprina to ES kuģu, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis, piekļuvi Čīles ostām Arikai, Antofagastai un Puntaarenai saistībā ar iepriekš b) punktā minētā pielikuma xi) punktu. |
| --- | --- |

c)

Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu, ar ko apstiprina to ES kuģu, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis, piekļuvi Čīles ostām Arikai, Antofagastai un Puntaarenai saistībā ar iepriekš b) punktā minētā pielikuma xi) punktu.

| d) | Divpusējās tehniskās un zinātniskās komitejas pirmā sanāksme notiks ne vēlāk par 2011. gada 1. janvāri. |
| --- | --- |

d)

Divpusējās tehniskās un zinātniskās komitejas pirmā sanāksme notiks ne vēlāk par 2011. gada 1. janvāri.

Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet šīs vēstules saņemšanu un apliecināsiet, ka šī vēstule un Jūsu atbilde uz to ir uzskatāma par Nolīgumu starp Čīli un Eiropas Savienību, lai provizoriski piemērotu Vienošanos saskaņā ar noteikumiem, kas iekļauti iepriekš minētajos dokumentos.

Šo nolīgumu piemēro no nākamās dienas pēc tam, kad ir saņemta Jūsu atbilde.”

Man ir gods apstiprināt, ka Jūsu vēstule un šī atbilde ir uzskatāma par Nolīgumu starp Čīli un Eiropas Savienību.

Godātais kungs/cienītā kundze, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

Čīles Republikas vārdā –

priekšsēdētājs

PIELIKUMS

VIENOŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ ZOBENZIVS KRĀJUMU SAGLABĀŠANU KLUSĀ OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻĀ

| 1. | Ar šo dokumentu aizstāj 2001. gada 25. janvāra provizorisko vienošanos (“2001. gada vienošanās”) un pagaidu vienošanos pārveido par galīgu apņemšanos sadarboties zobenzivs krājumu ilgtermiņa saglabāšanā un pārvaldībā Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. |
| --- | --- |

1.

Ar šo dokumentu aizstāj 2001. gada 25. janvāra provizorisko vienošanos (“2001. gada vienošanās”) un pagaidu vienošanos pārveido par galīgu apņemšanos sadarboties zobenzivs krājumu ilgtermiņa saglabāšanā un pārvaldībā Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā.

| 2. | Vienošanās paredzēta, lai mierīgā ceļā atrisinātu ar zobenzivju zvejniecību saistītos strīdus (1), kas šobrīd risinās starp Čīli un Eiropas Kopienu (tagad Eiropas Savienība jeb ES) un ir iesniegti izskatīšanai Starptautiskajā Jūras tiesību tribunālā (ITLOS) un Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). |
| --- | --- |

2.

Vienošanās paredzēta, lai mierīgā ceļā atrisinātu ar zobenzivju zvejniecību saistītos strīdus (1), kas šobrīd risinās starp Čīli un Eiropas Kopienu (tagad Eiropas Savienība jeb ES) un ir iesniegti izskatīšanai Starptautiskajā Jūras tiesību tribunālā (ITLOS) un Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO).

| 3. | Ar šo Puses oficiāli apstiprina, ka šī vienošanās ir pamats zobenzivs krājumu saglabāšanai Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, to pārvaldībai un sadarbībai šajā jomā. |
| --- | --- |

3.

Ar šo Puses oficiāli apstiprina, ka šī vienošanās ir pamats zobenzivs krājumu saglabāšanai Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, to pārvaldībai un sadarbībai šajā jomā.

| 4. | ES un Čīles Divpusējā zinātniskā un tehniskā komiteja (BSTC) joprojām ir kontaktpunkts jautājumos, kas ir kopīgās interesēs, attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu, un, lai pēc iespējas pastiprinātu zinātnisko un tehnisko sadarbību, tai ir šādas pilnvaras:






  a) | kalpot par forumu apmaiņai ar informāciju par zobenzivs krājumiem un ES un Čīles zvejas darbībām un citu informāciju, kas vajadzīga, lai pieņemtu lēmumus saglabāšanas un pārvaldības jomā; |
| --- | --- | --- |

4.

ES un Čīles Divpusējā zinātniskā un tehniskā komiteja (BSTC) joprojām ir kontaktpunkts jautājumos, kas ir kopīgās interesēs, attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu, un, lai pēc iespējas pastiprinātu zinātnisko un tehnisko sadarbību, tai ir šādas pilnvaras:

a)

kalpot par forumu apmaiņai ar informāciju par zobenzivs krājumiem un ES un Čīles zvejas darbībām un citu informāciju, kas vajadzīga, lai pieņemtu lēmumus saglabāšanas un pārvaldības jomā;

| b) | regulāri novērtēt krājumu stāvokli, novērot zvejniecības tendences un novērtēt ietekmi uz sugām, kas nav mērķsugas, un uz jūras ekosistēmu; |
| --- | --- |

b)

regulāri novērtēt krājumu stāvokli, novērot zvejniecības tendences un novērtēt ietekmi uz sugām, kas nav mērķsugas, un uz jūras ekosistēmu;

| c) | pārskatīt esošos saglabāšanas pasākumus un sniegt ieteikumus par iespējamiem jauniem pasākumiem, tostarp par piezvejas noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

pārskatīt esošos saglabāšanas pasākumus un sniegt ieteikumus par iespējamiem jauniem pasākumiem, tostarp par piezvejas noteikumiem;

| d) | ņemot vērā darba programmu, identificēt prioritātes pētniecības jomā un izstrādāt papildu programmas, tostarp protokolus par datu vākšanu; |
| --- | --- |

d)

ņemot vērā darba programmu, identificēt prioritātes pētniecības jomā un izstrādāt papildu programmas, tostarp protokolus par datu vākšanu;

| e) | apmainīties ar informāciju un veicināt videi nekaitīgu un rentablu zvejas rīku izmantošanu; |
| --- | --- |

e)

apmainīties ar informāciju un veicināt videi nekaitīgu un rentablu zvejas rīku izmantošanu;

| f) | pirms BSTC sanāksmes apmainīties ar nozvejas un zvejas piepūles datiem, kas aptver visus attiecīgo flotu segmentus Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā; |
| --- | --- |

f)

pirms BSTC sanāksmes apmainīties ar nozvejas un zvejas piepūles datiem, kas aptver visus attiecīgo flotu segmentus Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā;

| g) | apsvērt turpmākas zinātniskās, tehniskās vai administratīvās sadarbības iespējas. |
| --- | --- |

g)

apsvērt turpmākas zinātniskās, tehniskās vai administratīvās sadarbības iespējas.

| 5. | BSTC sasauc ārkārtas sanāksmē (TIMING), lai uzsāktu darbu saistībā ar tās pilnvarām, ņemot vērā šādus mērķus un principus, par kuriem Puses vienojušās:






  a) | zobenzivs nozveju Puses veic tādā apjomā, lai krājumi tiktu saglabāti maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un tādā veidā, kas atbilst mērķim nodrošināt šo resursu ilgtspējību, kā arī aizsargāt jūras ekosistēmu; |
| --- | --- | --- |

5.

BSTC sasauc ārkārtas sanāksmē (TIMING), lai uzsāktu darbu saistībā ar tās pilnvarām, ņemot vērā šādus mērķus un principus, par kuriem Puses vienojušās:

a)

zobenzivs nozveju Puses veic tādā apjomā, lai krājumi tiktu saglabāti maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un tādā veidā, kas atbilst mērķim nodrošināt šo resursu ilgtspējību, kā arī aizsargāt jūras ekosistēmu;

| b) | krājumu izplatību, telpisko struktūru un dinamiku uzrauga Čīles un ES zvejas kuģi, kuru zinātniskie novērojumi tiek veikti saskaņā ar apstiprinātajiem pētniecības parametriem, kas paredzēti, lai izstrādātu pārliecinošus novērtējumus un pēc tam ieviestu atbilstošus pārvaldības pasākumus; |
| --- | --- |

b)

krājumu izplatību, telpisko struktūru un dinamiku uzrauga Čīles un ES zvejas kuģi, kuru zinātniskie novērojumi tiek veikti saskaņā ar apstiprinātajiem pētniecības parametriem, kas paredzēti, lai izstrādātu pārliecinošus novērtējumus un pēc tam ieviestu atbilstošus pārvaldības pasākumus;

| c) | ieviestajām datu vākšanas sistēmām jābūt uzticamām, ātrām un saderīgām ar zobenzivs zvejniecības prasībām un apmēriem; |
| --- | --- |

c)

ieviestajām datu vākšanas sistēmām jābūt uzticamām, ātrām un saderīgām ar zobenzivs zvejniecības prasībām un apmēriem;

| d) | Puses saglabā pašreizējo zobenzivs zvejniecības apjomu, kas izteikts ar pašreizējo kuģu skaitu vai agrāko maksimālo kuģu skaitu, kas darbojās Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, lai nodrošinātu zobenzivs krājumu ilgtspējību. |
| --- | --- |

d)

Puses saglabā pašreizējo zobenzivs zvejniecības apjomu, kas izteikts ar pašreizējo kuģu skaitu vai agrāko maksimālo kuģu skaitu, kas darbojās Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, lai nodrošinātu zobenzivs krājumu ilgtspējību.

| 6. | Pušu saistības joprojām ir turpināt pilnveidot saikni starp šo divpusējo sadarbību un daudzpusējām apspriedēm, ko atbalsta ES un Čīle. |
| --- | --- |

6.

Pušu saistības joprojām ir turpināt pilnveidot saikni starp šo divpusējo sadarbību un daudzpusējām apspriedēm, ko atbalsta ES un Čīle.

| 7. | Pašreizējās daudzpusējās apspriedēs jāpiedalās visiem Klusā okeāna dienvidaustrumu daļas zobenzivs zvejniecības dalībniekiem un uzaicinātajiem novērotājiem no esošajām organizācijām, kam ir likumīgas intereses zobenzivs zvejniecībā. |
| --- | --- |

7.

Pašreizējās daudzpusējās apspriedēs jāpiedalās visiem Klusā okeāna dienvidaustrumu daļas zobenzivs zvejniecības dalībniekiem un uzaicinātajiem novērotājiem no esošajām organizācijām, kam ir likumīgas intereses zobenzivs zvejniecībā.

| 8. | ES un Čīle saglabā apņemšanos reāli veicināt daudzpusēju sadarbību attiecībā uz šo krājumu saglabāšanu un pārvaldību to biotopā un ekosistēmā, kā arī migrācijas areālā. |
| --- | --- |

8.

ES un Čīle saglabā apņemšanos reāli veicināt daudzpusēju sadarbību attiecībā uz šo krājumu saglabāšanu un pārvaldību to biotopā un ekosistēmā, kā arī migrācijas areālā.

| 9. | Puses pienācīgi ņem vērā pasākumus, kas uzsākti daudzpusējā līmenī, un cenšas veicināt tiem līdzīgas saglabāšanas un pārvaldības iniciatīvas reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, kuru dalībnieces tās ir, lai nodrošinātu zobenzivs zvejniecības ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

9.

Puses pienācīgi ņem vērā pasākumus, kas uzsākti daudzpusējā līmenī, un cenšas veicināt tiem līdzīgas saglabāšanas un pārvaldības iniciatīvas reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, kuru dalībnieces tās ir, lai nodrošinātu zobenzivs zvejniecības ilgtspējīgu attīstību.

| 10. | Šajā sakarā Puses cenšas veicināt to, lai citi zobenzivs zvejniecības dalībnieki ievērotu iepriekš minētos principus un mērķus, jo īpaši attiecībā uz pašreizējo zvejas apjomu saglabāšanu. |
| --- | --- |

10.

Šajā sakarā Puses cenšas veicināt to, lai citi zobenzivs zvejniecības dalībnieki ievērotu iepriekš minētos principus un mērķus, jo īpaši attiecībā uz pašreizējo zvejas apjomu saglabāšanu.

| 11. | Saskaņā ar iepriekš minētajiem principiem un ņemot vērā darba programmu, kuru BSTC patlaban izstrādā, Puses definē vispārīgu protokolu, lai analizētu, apstrādātu un novērtētu Pušu zvejas kuģu ievākto informāciju. Šāda protokola mērķis ir noteikt krājumu stāvokli telpas un laika izteiksmē, izpētot to sastāvu un bioloģiskās īpašības, kā arī to biotopus, lai palielinātu Pušu informētību, turklāt ņemot vērā varbūtējo zvejniecības ietekmi uz krājumu ekosistēmas elementiem, saistītajām vai atkarīgajām sugām un prasības attiecībā uz vides ietekmējuma un nelabvēlīgas ietekmes mazināšanu uz putniem, bruņurupučiem un haizivīm, kā arī barības ķēdēm un fizisko vidi Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. |
| --- | --- |

11.

Saskaņā ar iepriekš minētajiem principiem un ņemot vērā darba programmu, kuru BSTC patlaban izstrādā, Puses definē vispārīgu protokolu, lai analizētu, apstrādātu un novērtētu Pušu zvejas kuģu ievākto informāciju. Šāda protokola mērķis ir noteikt krājumu stāvokli telpas un laika izteiksmē, izpētot to sastāvu un bioloģiskās īpašības, kā arī to biotopus, lai palielinātu Pušu informētību, turklāt ņemot vērā varbūtējo zvejniecības ietekmi uz krājumu ekosistēmas elementiem, saistītajām vai atkarīgajām sugām un prasības attiecībā uz vides ietekmējuma un nelabvēlīgas ietekmes mazināšanu uz putniem, bruņurupučiem un haizivīm, kā arī barības ķēdēm un fizisko vidi Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā.

| 12. | Puses deklarē, ka saskaņā ar šo vienošanos uz to zvejas kuģiem neattiecas īpaši saglabāšanas pasākumi, kas paredz nozvejoto sugu minimālo izmēru. |
| --- | --- |

12.

Puses deklarē, ka saskaņā ar šo vienošanos uz to zvejas kuģiem neattiecas īpaši saglabāšanas pasākumi, kas paredz nozvejoto sugu minimālo izmēru.

| 13. | Tomēr Puses piemēro piesardzīgu pieeju, kurā ņem vērā nozvejas bioloģiskās īpašības, un, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, tiecas turpmāk izstrādāt un piemērot alternatīvus pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka zvejas darbības nerada nepieņemamas ietekmes risku attiecībā uz jutīgajiem jūras vides biotopiem. |
| --- | --- |

13.

Tomēr Puses piemēro piesardzīgu pieeju, kurā ņem vērā nozvejas bioloģiskās īpašības, un, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, tiecas turpmāk izstrādāt un piemērot alternatīvus pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka zvejas darbības nerada nepieņemamas ietekmes risku attiecībā uz jutīgajiem jūras vides biotopiem.

| 14. | Puses apstiprina, ka to kuģiem ir šādi pienākumi:






  a) | vienmēr izmantot darba kārtībā esošas kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS), kas saistītas ar karoga valsti; |
| --- | --- | --- |

14.

Puses apstiprina, ka to kuģiem ir šādi pienākumi:

a)

vienmēr izmantot darba kārtībā esošas kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS), kas saistītas ar karoga valsti;

| b) | regulāri sniegt datus par kuģu tipu, nozveju, zvejas piepūli katrā apgabalā un laikposmā, un ar šiem datiem Pusēm jāapmainās pirms BSTC sanāksmēm; |
| --- | --- |

b)

regulāri sniegt datus par kuģu tipu, nozveju, zvejas piepūli katrā apgabalā un laikposmā, un ar šiem datiem Pusēm jāapmainās pirms BSTC sanāksmēm;

| c) | sniegt un saņemt informāciju par videi nekaitīgiem un rentabliem zvejas rīkiem; |
| --- | --- |

c)

sniegt un saņemt informāciju par videi nekaitīgiem un rentabliem zvejas rīkiem;

| d) | ievākt datus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu BSTC novērtējumus par zobenzivs zvejniecības dinamiku un stāvokli Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kā arī citu saglabāšanas un pārvaldības nolūkiem vajadzīgu informāciju. |
| --- | --- |

d)

ievākt datus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu BSTC novērtējumus par zobenzivs zvejniecības dinamiku un stāvokli Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kā arī citu saglabāšanas un pārvaldības nolūkiem vajadzīgu informāciju.

| 15. | Puses vienojas, ka piekļuve apstiprinātajām Čīles ostām tiek dota ES kuģiem, kuri zvejo zobenzivis saskaņā ar mērķiem, ko šī vienošanās paredz attiecībā uz pašreizējo zvejas piepūli, nozvejas apjomiem, kuri saglabā krājumus maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un kas ir saskanīgi ar mērķi nodrošināt minēto resursu ilgtspējību un ar uzraudzības un informācijas apmaiņas noteikumiem. |
| --- | --- |

15.

Puses vienojas, ka piekļuve apstiprinātajām Čīles ostām tiek dota ES kuģiem, kuri zvejo zobenzivis saskaņā ar mērķiem, ko šī vienošanās paredz attiecībā uz pašreizējo zvejas piepūli, nozvejas apjomiem, kuri saglabā krājumus maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un kas ir saskanīgi ar mērķi nodrošināt minēto resursu ilgtspējību un ar uzraudzības un informācijas apmaiņas noteikumiem.

| 16. | Šīs vienošanās I pielikumā noteikta piekļuves kārtība, lai apstiprinātajās Čīles ostās veiktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī. |
| --- | --- |

16.

Šīs vienošanās I pielikumā noteikta piekļuves kārtība, lai apstiprinātajās Čīles ostās veiktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī.

| 17. | Puses kopīgi informēs ITLOS par izlīguma panākšanu, kuras rezultātā Puses ir vienojušās izbeigt tiesvedību (ITLOS Lieta Nr. 7) un pieprasīt tribunālam sagatavot pavēli par lietas izbeigšanu, un uzdodot sekretāram svītrot šo lietu no lietu saraksta. Tā kā Puses ir vienojušās pārtraukt ITLOS tiesvedību, kas ir tiešas sekas tam, ka tās strīdā ir panākušas izlīgumu, tās pieprasīs tribunālam reģistrēt šo faktu un attiecīgajā pavēlē par tiesvedības pārtraukšanu vai tās pielikumā norādīt izlīguma noteikumus. |
| --- | --- |

17.

Puses kopīgi informēs ITLOS par izlīguma panākšanu, kuras rezultātā Puses ir vienojušās izbeigt tiesvedību (ITLOS Lieta Nr. 7) un pieprasīt tribunālam sagatavot pavēli par lietas izbeigšanu, un uzdodot sekretāram svītrot šo lietu no lietu saraksta. Tā kā Puses ir vienojušās pārtraukt ITLOS tiesvedību, kas ir tiešas sekas tam, ka tās strīdā ir panākušas izlīgumu, tās pieprasīs tribunālam reģistrēt šo faktu un attiecīgajā pavēlē par tiesvedības pārtraukšanu vai tās pielikumā norādīt izlīguma noteikumus.

| 18. | Turklāt Puses informē PTO ģenerāldirektoru, ka ir pārtraukta ITLOS uzsāktā obligātā strīda izšķiršanas procedūra (Lieta Nr. 7), un viņam paziņo panāktās vienošanās nosacījumus, izsakot Pušu lēmumu neatsākt PTO vienošanās par strīda izšķiršanu saistībā ar Lietu DS 193 strīda izšķiršanas procedūru par attiecīgo VVTT pantu piemērošanu to ES kuģu tranzītam, pārkraušanai citā kuģī un piekļuvi Čīles ostām tirdzniecības nolūkā, kas zvejo zobenzivis. |
| --- | --- |

18.

Turklāt Puses informē PTO ģenerāldirektoru, ka ir pārtraukta ITLOS uzsāktā obligātā strīda izšķiršanas procedūra (Lieta Nr. 7), un viņam paziņo panāktās vienošanās nosacījumus, izsakot Pušu lēmumu neatsākt PTO vienošanās par strīda izšķiršanu saistībā ar Lietu DS 193 strīda izšķiršanas procedūru par attiecīgo VVTT pantu piemērošanu to ES kuģu tranzītam, pārkraušanai citā kuģī un piekļuvi Čīles ostām tirdzniecības nolūkā, kas zvejo zobenzivis.

| 19. | Puses ir vienojušās attiecībā uz šo Vienošanos piemērot noteikumus par izvairīšanos no strīda un strīda izšķiršanu, kas izklāstīti VIII daļā Nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

19.

Puses ir vienojušās attiecībā uz šo Vienošanos piemērot noteikumus par izvairīšanos no strīda un strīda izšķiršanu, kas izklāstīti VIII daļā Nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī.

| 20. | Šī vienošanās stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. |
| --- | --- |

20.

Šī vienošanās stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu.

| 21. | Puses ir vienojušās provizoriski piemērot 15. punktu pēc parakstīšanas un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

21.

Puses ir vienojušās provizoriski piemērot 15. punktu pēc parakstīšanas un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī.

| 22. | Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šīs vienošanās depozitārs. |
| --- | --- |

22.

Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šīs vienošanās depozitārs.

| 23. | No dienas, kad vienošanās ir stājusies spēkā, šī vienošanās aizstāj provizorisko vienošanos, kuru Puses parakstīja 2001. gada 25. janvārī. |
| --- | --- |

23.

No dienas, kad vienošanās ir stājusies spēkā, šī vienošanās aizstāj provizorisko vienošanos, kuru Puses parakstīja 2001. gada 25. janvārī.

I PIELIKUMS

| i) | Lai īstenotu Vienošanos, 45 dienas pirms BSTC sanāksmēm, kas minētas Vienošanās 4. punktā, Puses apmainās ar kuģu sarakstiem, kuros norāda šādus datus:






  1. | kuģa vārds; |
| --- | --- | --- |

i)

Lai īstenotu Vienošanos, 45 dienas pirms BSTC sanāksmēm, kas minētas Vienošanās 4. punktā, Puses apmainās ar kuģu sarakstiem, kuros norāda šādus datus:

1.

kuģa vārds;

| 2. | radioizsaukuma signāls; |
| --- | --- |

2.

radioizsaukuma signāls;

| 3. | SJO reģistrācijas numurs (ja ir); |
| --- | --- |

3.

SJO reģistrācijas numurs (ja ir);

| 4. | kuģa īpašnieka vārds, uzvārds vai nosaukums un sīkākas ziņas (valstspiederība, adrese); |
| --- | --- |

4.

kuģa īpašnieka vārds, uzvārds vai nosaukums un sīkākas ziņas (valstspiederība, adrese);

| 5. | kuģa karoga valsts; |
| --- | --- |

5.

kuģa karoga valsts;

| 6. | kopējais garums (m); |
| --- | --- |

6.

kopējais garums (m);

| 7. | automātiskās pozicionēšanas sistēmas izgatavotājs un modelis, kā arī tai atbilstošās piekrastes stacijas (LES) identifikācijas kods un nosaukums; |
| --- | --- |

7.

automātiskās pozicionēšanas sistēmas izgatavotājs un modelis, kā arī tai atbilstošās piekrastes stacijas (LES) identifikācijas kods un nosaukums;

| 8. | kontaktpersona karoga valstī un Eiropas Komisijā (vārds, uzvārds, atrašanās vieta). |
| --- | --- |

8.

kontaktpersona karoga valstī un Eiropas Komisijā (vārds, uzvārds, atrašanās vieta).

| ii) | ES kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kurš vēlas ievest kuģi apstiprinātā Čīles ostā, vismaz 72 stundas pirms paredzētās ienākšanas ostā, izmantojot šeit pievienoto A veidlapu, par šo nodomu paziņo Čīles kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

ii)

ES kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kurš vēlas ievest kuģi apstiprinātā Čīles ostā, vismaz 72 stundas pirms paredzētās ienākšanas ostā, izmantojot šeit pievienoto A veidlapu, par šo nodomu paziņo Čīles kompetentajām iestādēm.

| iii) | Čīles kompetentās iestādes elektroniskā vai citā veidā 24 stundu laikā oficiāli apstiprina, ka piekļuve ir atļauta un ka var notikt izkraušana vai pārkraušana citā kuģī. |
| --- | --- |

iii)

Čīles kompetentās iestādes elektroniskā vai citā veidā 24 stundu laikā oficiāli apstiprina, ka piekļuve ir atļauta un ka var notikt izkraušana vai pārkraušana citā kuģī.

| iv) | Saskaņā ar 14. panta a) punktu ikreiz, kad ES kuģi ceļā uz ostu ienāk Čīles EEZ, tie nekavējoties ar savas karoga valsts zvejas uzraudzības centra (FMC) starpniecību nosūta satelītsignālu uz Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

  VMS sistēmas pamata ziņojumi jāsūta reizi 60 minūtēs. |
| --- | --- |

iv)

Saskaņā ar 14. panta a) punktu ikreiz, kad ES kuģi ceļā uz ostu ienāk Čīles EEZ, tie nekavējoties ar savas karoga valsts zvejas uzraudzības centra (FMC) starpniecību nosūta satelītsignālu uz Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

VMS sistēmas pamata ziņojumi jāsūta reizi 60 minūtēs.

| v) | Pirmajā BSTC sanāksmē Čīlei ir pienākums paziņot savas EEZ koordinātas. |
| --- | --- |

v)

Pirmajā BSTC sanāksmē Čīlei ir pienākums paziņot savas EEZ koordinātas.

| vi) | Ja Čīles kompetentajām iestādēm ir nopietns pamats uzskatīt, ka iepriekš minētā informācija, kuru tai sniedzis ES zvejas kuģis, ir nepareiza, šā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes pēc kompetento Čīles iestāžu pieprasījuma dara pieejamu minētā kuģa navigācijas maršrutu. Šādā gadījumā Čīle tūlīt ziņo karoga valstij un Eiropas Komisijai par to, ka vēlas konsultēties ar attiecīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

vi)

Ja Čīles kompetentajām iestādēm ir nopietns pamats uzskatīt, ka iepriekš minētā informācija, kuru tai sniedzis ES zvejas kuģis, ir nepareiza, šā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes pēc kompetento Čīles iestāžu pieprasījuma dara pieejamu minētā kuģa navigācijas maršrutu. Šādā gadījumā Čīle tūlīt ziņo karoga valstij un Eiropas Komisijai par to, ka vēlas konsultēties ar attiecīgajām iestādēm.

| vii) | Laikā, kad notiek izkraušana vai pārkraušana citā kuģī, kompetento Čīles iestāžu norīkotie inspektori var pārbaudīt dokumentus, zvejas žurnālu, zvejas rīkus un uz kuģa paturēto nozveju. Šāda inspekcija norisinās tā, lai lieki neaizkavētu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, un šīm divām darbībām iespēju robežās būtu jābeidzas 24 stundu laikā pēc ierašanās ostā. Pirms inspekcijas sākuma inspektoriem jāuzrāda kuģa kapteinim atbilstošs identifikācijas dokuments, kas apliecina inspektora statusu. |
| --- | --- |

vii)

Laikā, kad notiek izkraušana vai pārkraušana citā kuģī, kompetento Čīles iestāžu norīkotie inspektori var pārbaudīt dokumentus, zvejas žurnālu, zvejas rīkus un uz kuģa paturēto nozveju. Šāda inspekcija norisinās tā, lai lieki neaizkavētu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, un šīm divām darbībām iespēju robežās būtu jābeidzas 24 stundu laikā pēc ierašanās ostā. Pirms inspekcijas sākuma inspektoriem jāuzrāda kuģa kapteinim atbilstošs identifikācijas dokuments, kas apliecina inspektora statusu.

| viii) | Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka ostas inspekcijas rezultātus vienmēr iesniedz kuģa kapteinim pārskatīšanai un parakstīšanai un ka inspektors aizpilda un paraksta inspekcijas ziņojumu. Inspicētā kuģa kapteinim ir iespēja papildināt ziņojumu ar saviem komentāriem un vajadzības gadījumā sazināties ar attiecīgajām karoga valsts iestādēm, jo sevišķi tad, ja ir nopietnas grūtības saprast ziņojuma saturu. |
| --- | --- |

viii)

Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka ostas inspekcijas rezultātus vienmēr iesniedz kuģa kapteinim pārskatīšanai un parakstīšanai un ka inspektors aizpilda un paraksta inspekcijas ziņojumu. Inspicētā kuģa kapteinim ir iespēja papildināt ziņojumu ar saviem komentāriem un vajadzības gadījumā sazināties ar attiecīgajām karoga valsts iestādēm, jo sevišķi tad, ja ir nopietnas grūtības saprast ziņojuma saturu.

| ix) | Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka inspicētā kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju paturēšanai uz kuģa un ka ziņojuma kopiju saņem arī inspicētā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

ix)

Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka inspicētā kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju paturēšanai uz kuģa un ka ziņojuma kopiju saņem arī inspicētā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes.

| x) | Kuģa kapteiņi drīkst lemt, ko darīt ar kuģa gūto nozveju. |
| --- | --- |

x)

Kuģa kapteiņi drīkst lemt, ko darīt ar kuģa gūto nozveju.

| xi) | Saskaņā ar 15. un 16. punktu ES kuģi izmantos šādas apstiprinātās ostas: Arika, Antofagasta un Puntaarenasa. |
| --- | --- |

xi)

Saskaņā ar 15. un 16. punktu ES kuģi izmantos šādas apstiprinātās ostas: Arika, Antofagasta un Puntaarenasa.

| xii) | Apstiprinātajās ostās atļauts veikt tikai šādas darbības:






  1. | zobenzivju nozvejas izkraušana; |
| --- | --- | --- |

xii)

Apstiprinātajās ostās atļauts veikt tikai šādas darbības:

1.

zobenzivju nozvejas izkraušana;

| 2. | zobenzivju nozvejas pārkraušana citā kuģī; |
| --- | --- |

2.

zobenzivju nozvejas pārkraušana citā kuģī;

| 3. | kuģa krājumu papildināšana; |
| --- | --- |

3.

kuģa krājumu papildināšana;

| 4. | kuģa remonts. |
| --- | --- |

4.

kuģa remonts.

Iepriekš minētais neskar iespēju ES kuģiem saņemt tiesības uz piekļuvi citām piemērotām Čīles ostām, ja piekļuvi dod Čīles iestādes un tikai kuģa remonta vajadzībām.

Saistībā ar kuģa pārtikas krājumu papildināšanu, smērvielu, degvielas un iepakojuma piegādi, uz kuģa veiktu nozvejas apstrādi vai citām ikdienas darbībām, kā arī izmaiņām apkalpes sastāvā, kuģis tos drīkst uzņemt tikai tad, ja tas nepieciešams šā kuģa darbībai; aizliegts uzņemt materiālus un apkalpes locekļus, kas paredzēti citiem zvejas kuģiem. Šie noteikumi nav spēkā ārkārtas un force majeure situācijās.

| xiii) | Čīles kompetentās iestādes liegs ieeju ostā tiem ES kuģiem, kas nav izpildījuši iepriekš minētās prasības. Piekļuves aizliegums būtu jāpamato, un aizlieguma iemesli tūlīt oficiāli jāpaziņo kuģa kapteinim, karoga valstij un Eiropas Komisijai. Šādus piekļuves aizlieguma gadījumus Puses apspriež nākamajā BSTC sanāksmē, un tikmēr attiecīgajam kuģim ir liegta piekļuve Čīles ostām. |
| --- | --- |

xiii)

Čīles kompetentās iestādes liegs ieeju ostā tiem ES kuģiem, kas nav izpildījuši iepriekš minētās prasības. Piekļuves aizliegums būtu jāpamato, un aizlieguma iemesli tūlīt oficiāli jāpaziņo kuģa kapteinim, karoga valstij un Eiropas Komisijai. Šādus piekļuves aizlieguma gadījumus Puses apspriež nākamajā BSTC sanāksmē, un tikmēr attiecīgajam kuģim ir liegta piekļuve Čīles ostām.

| xiv) | Pēc jebkuras Puses pieprasījuma var tikt sasaukta BSTC ārkārtas sanāksme, lai tajā apspriestu jebkādus ar Vienošanās īstenošanu saistītus jautājumus. |
| --- | --- |

xiv)

Pēc jebkuras Puses pieprasījuma var tikt sasaukta BSTC ārkārtas sanāksme, lai tajā apspriestu jebkādus ar Vienošanās īstenošanu saistītus jautājumus.

A   VEIDLAPA

INFORMĀCIJA, KURU KUĢI SNIEDZ, PIRMS TIE LŪDZ ATĻAUJU IENĀKŠANAI OSTĀ

Image

B PIELIKUMS

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

Nr. 177/2009

Čīles pārstāvniecība Eiropas Savienībā apliecina cieņu Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātam, un tai ir tas gods atsaukties uz ziņojumu, par ko Eiropas Komisija un Čīle panākušas vienošanos divpusējā tehnisko konsultāciju sanāksmē, kura notika 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā un kura bija veltīta jautājumam par zobenzivīm Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā.

Attiecībā uz ziņojuma I pielikuma xi) punktu Čīle lūdz Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu izdarīt grozījumus Čīles apstiprināto ostu sarakstā, kā izklāstīts ziņojumā.

Tālab ar šo Čīles pārstāvniecība informē Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu, ka jaunās apstiprinātās ostas ir Arika, Antofagasta un Puntaarena.

Čīles pārstāvniecība Eiropas Savienībā lūdz Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu pievērst uzmanību minētajai informācijai un pieņemt visdziļākos cieņas apliecinājumus.

Briselē, 2009. gada 23. novembrī

Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības

ģenerāldirektorātam

Brisele

---

(1)  ITLOS Lieta Nr. 7 un PTO Lieta Nr. 19.

1

ITLOS

---

REGULAS

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/19

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 541/2010

(2010. gada 3. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un ar Padomes Lēmumu 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2). |
| --- | --- |

(1)

Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un ar Padomes Lēmumu 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2).

| (2) | Nosacījumi, procedūras un pienākumi, kas piemērojami migrēšanai no SIS 1+ uz SIS II, ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1104/2008 (3) un Lēmumā 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (4). Tomēr šo dokumentu darbības termiņš beigsies vēlākais 2010. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(2)

Nosacījumi, procedūras un pienākumi, kas piemērojami migrēšanai no SIS 1+ uz SIS II, ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1104/2008 (3) un Lēmumā 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (4). Tomēr šo dokumentu darbības termiņš beigsies vēlākais 2010. gada 30. jūnijā.

| (3) | Priekšnosacījumi migrēšanai no SIS 1+ uz SIS II līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, būtu jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta. |
| --- | --- |

(3)

Priekšnosacījumi migrēšanai no SIS 1+ uz SIS II līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, būtu jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.

| (4) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina cieši sadarboties visos izstrādes un migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu. Lai sekmētu sadarbību un nodrošinātu dalībvalstu tiešu atbalstu centrālajam SIS II projektam, Padomes 2009. gada 26.–27. februāra un 4.–5. jūnija secinājumos par SIS II tika paredzēta neformāla struktūra ar nosaukumu “Vispārējā programmu vadības valde”, kurā darbojas dalībvalstu eksperti. Grupas sekmīgā darbība un nepieciešamība vēl vairāk pastiprināt sadarbību un projekta pārskatāmību attaisno grupas oficiālu iekļaušanu SIS II vadības struktūrā. Tādēļ būtu oficiāli jāizveido ekspertu grupa jeb Vispārējā programmu vadības valde, kas papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru. Lai nodrošinātu efektivitāti un izmaksu lietderīgumu, būtu jānosaka ekspertu skaita ierobežojums. Šai ekspertu grupai nevajadzētu skart Komisijas un dalībvalstu atbildību. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina cieši sadarboties visos izstrādes un migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu. Lai sekmētu sadarbību un nodrošinātu dalībvalstu tiešu atbalstu centrālajam SIS II projektam, Padomes 2009. gada 26.–27. februāra un 4.–5. jūnija secinājumos par SIS II tika paredzēta neformāla struktūra ar nosaukumu “Vispārējā programmu vadības valde”, kurā darbojas dalībvalstu eksperti. Grupas sekmīgā darbība un nepieciešamība vēl vairāk pastiprināt sadarbību un projekta pārskatāmību attaisno grupas oficiālu iekļaušanu SIS II vadības struktūrā. Tādēļ būtu oficiāli jāizveido ekspertu grupa jeb Vispārējā programmu vadības valde, kas papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru. Lai nodrošinātu efektivitāti un izmaksu lietderīgumu, būtu jānosaka ekspertu skaita ierobežojums. Šai ekspertu grupai nevajadzētu skart Komisijas un dalībvalstu atbildību.

| (5) | Komisijai arī turpmāk būtu jāatbild par centrālo SIS II un tās komunikācijas infrastruktūru. Ir jāuztur un, ja vajadzīgs, jāturpina attīstīt centrālo SIS II un komunikācijas infrastruktūru. Centrālās SIS II papildu attīstībā būtu vienmēr jāiekļauj kļūdu labošana. Komisijai būtu jānodrošina kopīgo pasākumu koordinācija un atbalsts tiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijai arī turpmāk būtu jāatbild par centrālo SIS II un tās komunikācijas infrastruktūru. Ir jāuztur un, ja vajadzīgs, jāturpina attīstīt centrālo SIS II un komunikācijas infrastruktūru. Centrālās SIS II papildu attīstībā būtu vienmēr jāiekļauj kļūdu labošana. Komisijai būtu jānodrošina kopīgo pasākumu koordinācija un atbalsts tiem.

| (6) | Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI ir noteikts, ka centrālās SIS II vajadzībām vienmēr tiek izmantota vislabākā pieejamā tehnoloģija, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi. Padomes 2009. gada 4.–5. jūnija secinājumu pielikumā par turpmāko SIS II attīstību ir noteiktas pamatprasības, kas būtu jāievēro, lai turpinātu pašreizējo SIS II projektu. Vienlaikus ir veikts pētījums par alternatīva tehniskā risinājuma izstrādi SIS II attīstīšanai, kura pamatā ir SIS 1+ attīstība (SIS 1+ RE), kas būtu ārkārtas rīcības plāns gadījumam, ja pārbaudēs tiktu konstatēta neatbilstība pamatprasībām. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, Padome var pieņemt lēmumu aicināt Komisiju pāriet uz alternatīvo tehnisko risinājumu. |
| --- | --- |

(6)

Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI ir noteikts, ka centrālās SIS II vajadzībām vienmēr tiek izmantota vislabākā pieejamā tehnoloģija, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi. Padomes 2009. gada 4.–5. jūnija secinājumu pielikumā par turpmāko SIS II attīstību ir noteiktas pamatprasības, kas būtu jāievēro, lai turpinātu pašreizējo SIS II projektu. Vienlaikus ir veikts pētījums par alternatīva tehniskā risinājuma izstrādi SIS II attīstīšanai, kura pamatā ir SIS 1+ attīstība (SIS 1+ RE), kas būtu ārkārtas rīcības plāns gadījumam, ja pārbaudēs tiktu konstatēta neatbilstība pamatprasībām. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, Padome var pieņemt lēmumu aicināt Komisiju pāriet uz alternatīvo tehnisko risinājumu.

| (7) | Tādēļ būtu jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehnisko komponentu apraksts, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums, konkrēti – SIS 1+ RE – centrālās SIS II attīstīšanai. SIS 1+ RE ir iespējams tehniskais risinājums centrālās SIS II attīstīšanai un Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI noteikto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehnisko komponentu apraksts, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums, konkrēti – SIS 1+ RE – centrālās SIS II attīstīšanai. SIS 1+ RE ir iespējams tehniskais risinājums centrālās SIS II attīstīšanai un Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI noteikto mērķu sasniegšanai.

| (8) | SIS 1+ RE raksturo tas, ka SIS II attīstīšanai un SIS 1+ izmantos vienus un tos pašus līdzekļus. Tādēļ šajā regulā minētās atsauces uz SIS II tehnisko arhitektūru un migrēšanas procesu, ja tiek īstenots alternatīvs tehniskais risinājums, būtu lasāmas kā atsauces uz SIS II, kuras pamatā ir cits tehniskais risinājums, tās mutatis mutandis piemērojot šā risinājuma tehniskajām īpatnībām, atbilstoši mērķim attīstīt centrālo SIS II. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE raksturo tas, ka SIS II attīstīšanai un SIS 1+ izmantos vienus un tos pašus līdzekļus. Tādēļ šajā regulā minētās atsauces uz SIS II tehnisko arhitektūru un migrēšanas procesu, ja tiek īstenots alternatīvs tehniskais risinājums, būtu lasāmas kā atsauces uz SIS II, kuras pamatā ir cits tehniskais risinājums, tās mutatis mutandis piemērojot šā risinājuma tehniskajām īpatnībām, atbilstoši mērķim attīstīt centrālo SIS II.

| (9) | Uz cita tehniskā risinājuma pamata veidotas centrālās SIS II attīstīšana būtu jāfinansē no Savienības vispārējā budžeta, ievērojot pareizas finanšu vadības principu. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), Komisija var deleģēt budžeta izpildes uzdevumus valstu publiskā sektora struktūrām. Ņemot vērā politisko nostāju un ievērojot Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 paredzētos nosacījumus, gadījumā, ja notiktu pāreja uz alternatīvu risinājumu, Komisija tiktu aicināta deleģēt ar SIS II attīstīšanu uz SIS 1+ RE pamata saistītos budžeta izpildes uzdevumus Francijai. |
| --- | --- |

(9)

Uz cita tehniskā risinājuma pamata veidotas centrālās SIS II attīstīšana būtu jāfinansē no Savienības vispārējā budžeta, ievērojot pareizas finanšu vadības principu. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), Komisija var deleģēt budžeta izpildes uzdevumus valstu publiskā sektora struktūrām. Ņemot vērā politisko nostāju un ievērojot Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 paredzētos nosacījumus, gadījumā, ja notiktu pāreja uz alternatīvu risinājumu, Komisija tiktu aicināta deleģēt ar SIS II attīstīšanu uz SIS 1+ RE pamata saistītos budžeta izpildes uzdevumus Francijai.

| (10) | Jebkāda tehniskā risinājuma gadījumā migrēšanas rezultātam centrālā līmenī vajadzētu būt SIS 1+ datubāzes un jaunu SIS II funkciju, tostarp papildu datu kategoriju, pieejamība centrālajā SIS II. |
| --- | --- |

(10)

Jebkāda tehniskā risinājuma gadījumā migrēšanas rezultātam centrālā līmenī vajadzētu būt SIS 1+ datubāzes un jaunu SIS II funkciju, tostarp papildu datu kategoriju, pieejamība centrālajā SIS II.

| (11) | Dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāatbild par savām valsts sistēmām (N.SIS II). Joprojām ir jāuztur un, ja vajadzīgs, jāturpina attīstīt N.SIS II. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāatbild par savām valsts sistēmām (N.SIS II). Joprojām ir jāuztur un, ja vajadzīgs, jāturpina attīstīt N.SIS II.

| (12) | Francijai arī turpmāk būtu jāatbild par tehniskā atbalsta funkciju (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Francijai arī turpmāk būtu jāatbild par tehniskā atbalsta funkciju (C.SIS).

| (13) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, migrēšanas pagaidu arhitektūras izveidi un datu migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības mērogā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, migrēšanas pagaidu arhitektūras izveidi un datu migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības mērogā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (14) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu (22.) Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu (22.) Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos valsts tiesību aktos.

| (15) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (6); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(15)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (6); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (16) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7); tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(16)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7); tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (17) | Šī regula neskar kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija daļēji piedalās Šengenas acquis, kā noteikts attiecīgi Lēmumā 2000/365/EK un Lēmumā 2002/192/EK. |
| --- | --- |

(17)

Šī regula neskar kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija daļēji piedalās Šengenas acquis, kā noteikts attiecīgi Lēmumā 2000/365/EK un Lēmumā 2002/192/EK.

| (18) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai (9). |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai (9).

| (19) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (11) 3. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (11) 3. pantu.

| (20) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/261/EK (12) 3. pantu, |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/261/EK (12) 3. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1104/2008 groza šādi.

| 1. | Regulas 1. pantā pievieno šādu punktu:
  “3.   SIS II attīstīšanu var veikt, ieviešot alternatīvu tehnisko risinājumu ar tam raksturīgajām tehniskajām specifikācijām.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 1. pantā pievieno šādu punktu:

“3.   SIS II attīstīšanu var veikt, ieviešot alternatīvu tehnisko risinājumu ar tam raksturīgajām tehniskajām specifikācijām.”

| 2. | Regulas 4. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Lai nodrošinātu migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II, vajadzīgajā apmērā dara pieejamus šādus komponentus:”. |
| --- | --- |

2.

Regulas 4. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Lai nodrošinātu migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II, vajadzīgajā apmērā dara pieejamus šādus komponentus:”.

| 3. | Regulas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Ciktāl tas nepieciešams, konvertētājs konvertē datus divos virzienos starp C.SIS un centrālo SIS II un nodrošina to, ka C.SIS un SIS II ir sinhronizētas.” |
| --- | --- |

3.

Regulas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Ciktāl tas nepieciešams, konvertētājs konvertē datus divos virzienos starp C.SIS un centrālo SIS II un nodrošina to, ka C.SIS un SIS II ir sinhronizētas.”

| 4. | Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+, migrē no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas.” |
| --- | --- |

4.

Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+, migrē no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas.”

| 5. | Iekļauj šādu pantu:
  “17.a pants
  Vispārējā programmu vadības valde
  1.   Neskarot attiecīgos Komisijas, 17. pantā minētās komitejas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, pienākumus un darbības, ar šo izveido tehnisko ekspertu grupu ar nosaukumu “Vispārējo programmu vadības valde” (turpmāk “valde”). Valde darbojas kā padomdevēja struktūra, kas nodrošina atbalstu centrālajam SIS II projektam un palīdz saskaņot centrālo un valstu SIS II projektus. Valdei nav ne lēmumu pieņemšanas pilnvaru, ne pilnvaru pārstāvēt Komisiju vai dalībvalstis.
  2.   Valdē ir ne vairāk kā desmit locekļu, kas tiekas regulārās sanāksmēs. Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus ekspertus un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ ne vairāk kā divus ekspertus un divus aizstājējus.
  Valdes sanāksmēs var piedalīties citi dalībvalstu eksperti un Komisijas amatpersonas, kas tieši iesaistītas SIS II projektu attīstīšanā, to attiecīgai administrācijai vai iestādei apmaksājot izdevumus.
  Kā noteikts nolikuma 5. punktā, valde var uzaicināt citus ekspertus piedalīties valdes sanāksmēs, to attiecīgai administrācijai, iestādei vai uzņēmumam apmaksājot izdevumus.
  3.   Valdes sanāksmēs vienmēr uzaicina piedalīties ekspertus, ko iecēlusi dalībvalsts, kura veic prezidentvalsts pienākumus, un nākamā prezidentvalsts.
  4.   Valdes sekretariātu nodrošina Komisija.
  5.   Valde izstrādā savu nolikumu, kurā paredz konkrētas procedūras attiecībā uz šādiem jautājumiem:






  — | vadība, ko pēc kārtas veic Komisija un prezidentvalsts, |
| --- | --- | --- |

5.

Iekļauj šādu pantu:

“17.a pants

Vispārējā programmu vadības valde

1.   Neskarot attiecīgos Komisijas, 17. pantā minētās komitejas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, pienākumus un darbības, ar šo izveido tehnisko ekspertu grupu ar nosaukumu “Vispārējo programmu vadības valde” (turpmāk “valde”). Valde darbojas kā padomdevēja struktūra, kas nodrošina atbalstu centrālajam SIS II projektam un palīdz saskaņot centrālo un valstu SIS II projektus. Valdei nav ne lēmumu pieņemšanas pilnvaru, ne pilnvaru pārstāvēt Komisiju vai dalībvalstis.

2.   Valdē ir ne vairāk kā desmit locekļu, kas tiekas regulārās sanāksmēs. Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus ekspertus un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ ne vairāk kā divus ekspertus un divus aizstājējus.

Valdes sanāksmēs var piedalīties citi dalībvalstu eksperti un Komisijas amatpersonas, kas tieši iesaistītas SIS II projektu attīstīšanā, to attiecīgai administrācijai vai iestādei apmaksājot izdevumus.

Kā noteikts nolikuma 5. punktā, valde var uzaicināt citus ekspertus piedalīties valdes sanāksmēs, to attiecīgai administrācijai, iestādei vai uzņēmumam apmaksājot izdevumus.

3.   Valdes sanāksmēs vienmēr uzaicina piedalīties ekspertus, ko iecēlusi dalībvalsts, kura veic prezidentvalsts pienākumus, un nākamā prezidentvalsts.

4.   Valdes sekretariātu nodrošina Komisija.

5.   Valde izstrādā savu nolikumu, kurā paredz konkrētas procedūras attiecībā uz šādiem jautājumiem:

—

vadība, ko pēc kārtas veic Komisija un prezidentvalsts,

| — | sanāksmju vietas, |
| --- | --- |

—

sanāksmju vietas,

| — | sanāksmju sagatavošana, |
| --- | --- |

—

sanāksmju sagatavošana,

| — | citu ekspertu iesaistīšana, |
| --- | --- |

—

citu ekspertu iesaistīšana,

| — | informēšanas sistēma, lai sniegtu visu informāciju tām dalībvalstīm, kas nepiedalās valdē. |
| --- | --- |

—

informēšanas sistēma, lai sniegtu visu informāciju tām dalībvalstīm, kas nepiedalās valdē.

Nolikums stājas spēkā pēc tam, kad ir saņemts labvēlīgs atzinums no Komisijas atbildīgā ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora un no dalībvalstīm, kas iesaistītas 17. pantā minētās komitejas darbā.

6.   Valde regulāri iesniedz rakstiskus ziņojumus par projekta virzību, tostarp arī par sniegtajiem padomiem un to pamatojumu, 17. pantā minētajai komitejai vai – attiecīgā gadījumā – atbilstīgajām Padomes darba sagatavošanas struktūrām.

7.   Neskarot 15. panta 2. punktu, valdes darbību dēļ radušās administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to valdes locekļu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas izdevumiem saistībā ar valdes darbu piemēro Komisijas “Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs”.”

| 6. | Regulas 19. panta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, pieņemot lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2013. gada 31. martā vai, ja saskaņā ar 1. panta 3. punktu notiek pāreja uz alternatīvu tehnisko risinājumu, ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī.” |
| --- | --- |

6.

Regulas 19. panta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, pieņemot lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2013. gada 31. martā vai, ja saskaņā ar 1. panta 3. punktu notiek pāreja uz alternatīvu tehnisko risinājumu, ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību.

Luksemburgā, 2010. gada 3. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

1

(2)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.

2

(3)  OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

6

(7)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

7

(8)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

8

(9)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

9

(10)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

10

(11)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

11

(12)  OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.

12

---

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/23

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 542/2010

(2010. gada 3. jūnijs),

ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un ar Padomes Lēmumu 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2). |
| --- | --- |

(1)

Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un ar Padomes Lēmumu 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2).

| (2) | Nosacījumi, procedūras un pienākumi, kas piemērojami migrēšanai no SIS 1+ uz SIS II, ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1104/2008 (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (3) un Lēmumā 2008/839/TI (4). Tomēr šo dokumentu darbības termiņš beigsies vēlākais 2010. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(2)

Nosacījumi, procedūras un pienākumi, kas piemērojami migrēšanai no SIS 1+ uz SIS II, ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1104/2008 (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (3) un Lēmumā 2008/839/TI (4). Tomēr šo dokumentu darbības termiņš beigsies vēlākais 2010. gada 30. jūnijā.

| (3) | Priekšnosacījumi migrēšanai līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, būtu jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta. |
| --- | --- |

(3)

Priekšnosacījumi migrēšanai līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, būtu jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.

| (4) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina cieši sadarboties visos izstrādes un migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu. Lai sekmētu sadarbību un nodrošinātu dalībvalstu tiešu atbalstu centrālajam SIS II projektam, Padomes 2009. gada 26.–27. februāra un 4.–5. jūnija secinājumos par SIS II tika paredzēta neformāla struktūra ar nosaukumu “Vispārējā programmu vadības valde”, kurā darbojas dalībvalstu eksperti. Grupas sekmīgā darbība un nepieciešamība vēl vairāk pastiprināt sadarbību un projekta pārskatāmību attaisno grupas oficiālu iekļaušanu SIS II vadības struktūrā. Tādēļ būtu oficiāli jāizveido ekspertu grupa jeb Vispārējā programmu vadības valde, kas papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru. Lai nodrošinātu efektivitāti un izmaksu lietderīgumu, būtu jānosaka ekspertu skaita ierobežojums. Šai ekspertu grupai nevajadzētu skart Komisijas un dalībvalstu atbildību. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina cieši sadarboties visos izstrādes un migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu. Lai sekmētu sadarbību un nodrošinātu dalībvalstu tiešu atbalstu centrālajam SIS II projektam, Padomes 2009. gada 26.–27. februāra un 4.–5. jūnija secinājumos par SIS II tika paredzēta neformāla struktūra ar nosaukumu “Vispārējā programmu vadības valde”, kurā darbojas dalībvalstu eksperti. Grupas sekmīgā darbība un nepieciešamība vēl vairāk pastiprināt sadarbību un projekta pārskatāmību attaisno grupas oficiālu iekļaušanu SIS II vadības struktūrā. Tādēļ būtu oficiāli jāizveido ekspertu grupa jeb Vispārējā programmu vadības valde, kas papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru. Lai nodrošinātu efektivitāti un izmaksu lietderīgumu, būtu jānosaka ekspertu skaita ierobežojums. Šai ekspertu grupai nevajadzētu skart Komisijas un dalībvalstu atbildību.

| (5) | Komisijai arī turpmāk būtu jāatbild par centrālo SIS II un tās komunikācijas infrastruktūru. Ir jāuztur un, ja vajadzīgs, jāturpina attīstīt centrālo SIS II un komunikācijas infrastruktūru. Centrālās SIS II papildu attīstībā būtu vienmēr jāiekļauj kļūdu labošana. Komisijai būtu jānodrošina kopīgo pasākumu koordinācija un atbalsts tiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijai arī turpmāk būtu jāatbild par centrālo SIS II un tās komunikācijas infrastruktūru. Ir jāuztur un, ja vajadzīgs, jāturpina attīstīt centrālo SIS II un komunikācijas infrastruktūru. Centrālās SIS II papildu attīstībā būtu vienmēr jāiekļauj kļūdu labošana. Komisijai būtu jānodrošina kopīgo pasākumu koordinācija un atbalsts tiem.

| (6) | Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI ir noteikts, ka centrālās SIS II vajadzībām vienmēr tiek izmantota vislabākā pieejamā tehnoloģija, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi. Padomes 2009. gada 4.–5. jūnija secinājumu pielikumā par turpmāko SIS II attīstību ir noteiktas pamatprasības, kas būtu jāievēro, lai turpinātu pašreizējo SIS II projektu. Vienlaikus ir veikts pētījums par alternatīva tehniskā risinājuma izstrādi SIS II attīstīšanai, kura pamatā ir SIS 1+ attīstība (SIS 1+ RE), kas būtu ārkārtas rīcības plāns gadījumam, ja pārbaudēs tiktu konstatēta neatbilstība pamatprasībām. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, Padome var pieņemt lēmumu aicināt Komisiju pāriet uz alternatīvo tehnisko risinājumu. |
| --- | --- |

(6)

Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI ir noteikts, ka centrālās SIS II vajadzībām vienmēr tiek izmantota vislabākā pieejamā tehnoloģija, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi. Padomes 2009. gada 4.–5. jūnija secinājumu pielikumā par turpmāko SIS II attīstību ir noteiktas pamatprasības, kas būtu jāievēro, lai turpinātu pašreizējo SIS II projektu. Vienlaikus ir veikts pētījums par alternatīva tehniskā risinājuma izstrādi SIS II attīstīšanai, kura pamatā ir SIS 1+ attīstība (SIS 1+ RE), kas būtu ārkārtas rīcības plāns gadījumam, ja pārbaudēs tiktu konstatēta neatbilstība pamatprasībām. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, Padome var pieņemt lēmumu aicināt Komisiju pāriet uz alternatīvo tehnisko risinājumu.

| (7) | Tādēļ būtu jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehnisko komponentu apraksts, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums, konkrēti – SIS 1+ RE – centrālās SIS II attīstīšanai. SIS 1+ RE ir iespējams tehniskais risinājums centrālās SIS II attīstīšanai un Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI noteikto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehnisko komponentu apraksts, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums, konkrēti – SIS 1+ RE – centrālās SIS II attīstīšanai. SIS 1+ RE ir iespējams tehniskais risinājums centrālās SIS II attīstīšanai un Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI noteikto mērķu sasniegšanai.

| (8) | SIS 1+ RE raksturo tas, ka SIS II attīstīšanai un SIS 1+ izmantos vienus un tos pašus līdzekļus. Tādēļ šajā regulā minētās atsauces uz SIS II tehnisko arhitektūru un migrēšanas procesu, ja tiek īstenots alternatīvs tehniskais risinājums, būtu lasāmas kā atsauces uz SIS II, kuras pamatā ir cits tehniskais risinājums, tās mutatis mutandis piemērojot šā risinājuma tehniskajām īpatnībām, atbilstoši mērķim attīstīt centrālo SIS II. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE raksturo tas, ka SIS II attīstīšanai un SIS 1+ izmantos vienus un tos pašus līdzekļus. Tādēļ šajā regulā minētās atsauces uz SIS II tehnisko arhitektūru un migrēšanas procesu, ja tiek īstenots alternatīvs tehniskais risinājums, būtu lasāmas kā atsauces uz SIS II, kuras pamatā ir cits tehniskais risinājums, tās mutatis mutandis piemērojot šā risinājuma tehniskajām īpatnībām, atbilstoši mērķim attīstīt centrālo SIS II.

| (9) | Uz cita tehniskā risinājuma pamata veidotas centrālās SIS II attīstīšana būtu jāfinansē no Savienības vispārējā budžeta, ievērojot pareizas finanšu vadības principu. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), Komisija var deleģēt budžeta izpildes uzdevumus valstu publiskā sektora struktūrām. Ņemot vērā politisko nostāju un ievērojot Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 paredzētos nosacījumus, gadījumā, ja notiktu pāreja uz alternatīvu risinājumu, Komisija tiktu aicināta deleģēt ar SIS II attīstīšanu uz SIS 1+ RE pamata saistītos budžeta izpildes uzdevumus Francijai. |
| --- | --- |

(9)

Uz cita tehniskā risinājuma pamata veidotas centrālās SIS II attīstīšana būtu jāfinansē no Savienības vispārējā budžeta, ievērojot pareizas finanšu vadības principu. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), Komisija var deleģēt budžeta izpildes uzdevumus valstu publiskā sektora struktūrām. Ņemot vērā politisko nostāju un ievērojot Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 paredzētos nosacījumus, gadījumā, ja notiktu pāreja uz alternatīvu risinājumu, Komisija tiktu aicināta deleģēt ar SIS II attīstīšanu uz SIS 1+ RE pamata saistītos budžeta izpildes uzdevumus Francijai.

| (10) | Jebkāda tehniskā risinājuma gadījumā migrēšanas rezultātam centrālā līmenī vajadzētu būt SIS 1+ datubāzes un jaunu SIS II funkciju, tostarp papildu datu kategoriju, pieejamībai centrālajā SIS II. |
| --- | --- |

(10)

Jebkāda tehniskā risinājuma gadījumā migrēšanas rezultātam centrālā līmenī vajadzētu būt SIS 1+ datubāzes un jaunu SIS II funkciju, tostarp papildu datu kategoriju, pieejamībai centrālajā SIS II.

| (11) | Dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāatbild par savām valsts sistēmām (N.SIS II). Joprojām ir jāuztur un, ja vajadzīgs, jāturpina attīstīt N.SIS II. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāatbild par savām valsts sistēmām (N.SIS II). Joprojām ir jāuztur un, ja vajadzīgs, jāturpina attīstīt N.SIS II.

| (12) | Francijai arī turpmāk būtu jāatbild par tehniskā atbalsta funkciju (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Francijai arī turpmāk būtu jāatbild par tehniskā atbalsta funkciju (C.SIS).

| (13) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, migrēšanas pagaidu arhitektūras izveidi un datu migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības mērogā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, migrēšanas pagaidu arhitektūras izveidi un datu migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības mērogā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (14) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu (22.) Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu (22.) Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos valsts tiesību aktos.

| (15) | Apvienotā Karaliste piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. panta 1. punktu (19.) Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (6). |
| --- | --- |

(15)

Apvienotā Karaliste piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. panta 1. punktu (19.) Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (6).

| (16) | Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. panta 1. punktu (19.) Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7). |
| --- | --- |

(16)

Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. panta 1. punktu (19.) Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7).

| (17) | Šī regula neskar kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija daļēji piedalās Šengenas acquis, kā noteikts attiecīgi Lēmumā 2000/365/EK un Lēmumā 2002/192/EK. |
| --- | --- |

(17)

Šī regula neskar kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija daļēji piedalās Šengenas acquis, kā noteikts attiecīgi Lēmumā 2000/365/EK un Lēmumā 2002/192/EK.

| (18) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai (9). |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai (9).

| (19) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/149/TI (11) 3. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/149/TI (11) 3. pantu.

| (20) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/262/TI (12) 3. pantu, |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/262/TI (12) 3. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lēmumu 2008/839/TI groza šādi.

| 1. | Lēmuma 1. pantā pievieno šādu 3. punktu:
  “3.   SIS II attīstīšanu var veikt, ieviešot alternatīvu tehnisko risinājumu ar tam raksturīgajām tehniskajām specifikācijām.” |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 1. pantā pievieno šādu 3. punktu:

“3.   SIS II attīstīšanu var veikt, ieviešot alternatīvu tehnisko risinājumu ar tam raksturīgajām tehniskajām specifikācijām.”

| 2. | Lēmuma 4. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Lai nodrošinātu migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II, vajadzīgajā apmērā dara pieejamus šādus komponentus:”. |
| --- | --- |

2.

Lēmuma 4. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Lai nodrošinātu migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II, vajadzīgajā apmērā dara pieejamus šādus komponentus:”.

| 3. | Lēmuma 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Ciktāl tas nepieciešams, konvertētājs konvertē datus divos virzienos starp C.SIS un centrālo SIS II un nodrošina to, ka C.SIS un SIS II ir sinhronizētas.” |
| --- | --- |

3.

Lēmuma 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Ciktāl tas nepieciešams, konvertētājs konvertē datus divos virzienos starp C.SIS un centrālo SIS II un nodrošina to, ka C.SIS un SIS II ir sinhronizētas.”

| 4. | Lēmuma 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+, migrē no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas.” |
| --- | --- |

4.

Lēmuma 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+, migrē no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas.”

| 5. | Iekļauj šādu pantu:
  “17.a pants
  Vispārējā programmu vadības valde
  1.   Neskarot attiecīgos Komisijas, 17. pantā minētās komitejas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, pienākumus un darbības, ar šo izveido tehnisko ekspertu grupu ar nosaukumu “Vispārējo programmu vadības valde” (turpmāk “valde”). Valde darbojas kā padomdevēja struktūra, kas nodrošina atbalstu centrālajam SIS II projektam un palīdz saskaņot centrālo un valstu SIS II projektus. Valdei nav ne lēmumu pieņemšanas pilnvaru, ne pilnvaru pārstāvēt Komisiju vai dalībvalstis.
  2.   Valdē ir ne vairāk kā desmit locekļu, kas tiekas regulārās sanāksmēs. Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus ekspertus un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ ne vairāk kā divus ekspertus un divus aizstājējus.
  Valdes sanāksmēs var piedalīties citi dalībvalstu eksperti un Komisijas amatpersonas, kas ir tieši iesaistītas SIS II projektu izstrādē, to attiecīgai administrācijai vai iestādei apmaksājot izdevumus.
  Kā noteikts nolikuma 5. punktā, valde var uzaicināt citus ekspertus piedalīties valdes sanāksmēs, to attiecīgai administrācijai, iestādei vai uzņēmumam apmaksājot izdevumus.
  3.   Valdes sanāksmēs vienmēr uzaicina piedalīties ekspertus, ko iecēlusi dalībvalsts, kura veic prezidentvalsts pienākumus, un nākamā prezidentvalsts.
  4.   Valdes sekretariātu nodrošina Komisija.
  5.   Valde izstrādā savu nolikumu, kurā paredz konkrētas procedūras attiecībā uz šādiem jautājumiem:






  — | vadība, ko pēc kārtas veic Komisija un prezidentvalsts, |
| --- | --- | --- |

5.

Iekļauj šādu pantu:

“17.a pants

Vispārējā programmu vadības valde

1.   Neskarot attiecīgos Komisijas, 17. pantā minētās komitejas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, pienākumus un darbības, ar šo izveido tehnisko ekspertu grupu ar nosaukumu “Vispārējo programmu vadības valde” (turpmāk “valde”). Valde darbojas kā padomdevēja struktūra, kas nodrošina atbalstu centrālajam SIS II projektam un palīdz saskaņot centrālo un valstu SIS II projektus. Valdei nav ne lēmumu pieņemšanas pilnvaru, ne pilnvaru pārstāvēt Komisiju vai dalībvalstis.

2.   Valdē ir ne vairāk kā desmit locekļu, kas tiekas regulārās sanāksmēs. Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus ekspertus un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ ne vairāk kā divus ekspertus un divus aizstājējus.

Valdes sanāksmēs var piedalīties citi dalībvalstu eksperti un Komisijas amatpersonas, kas ir tieši iesaistītas SIS II projektu izstrādē, to attiecīgai administrācijai vai iestādei apmaksājot izdevumus.

Kā noteikts nolikuma 5. punktā, valde var uzaicināt citus ekspertus piedalīties valdes sanāksmēs, to attiecīgai administrācijai, iestādei vai uzņēmumam apmaksājot izdevumus.

3.   Valdes sanāksmēs vienmēr uzaicina piedalīties ekspertus, ko iecēlusi dalībvalsts, kura veic prezidentvalsts pienākumus, un nākamā prezidentvalsts.

4.   Valdes sekretariātu nodrošina Komisija.

5.   Valde izstrādā savu nolikumu, kurā paredz konkrētas procedūras attiecībā uz šādiem jautājumiem:

—

vadība, ko pēc kārtas veic Komisija un prezidentvalsts,

| — | sanāksmju vietas, |
| --- | --- |

—

sanāksmju vietas,

| — | sanāksmju sagatavošana, |
| --- | --- |

—

sanāksmju sagatavošana,

| — | citu ekspertu iesaistīšana, |
| --- | --- |

—

citu ekspertu iesaistīšana,

| — | informēšanas sistēma, lai sniegtu visu informāciju tām dalībvalstīm, kas nepiedalās valdē. |
| --- | --- |

—

informēšanas sistēma, lai sniegtu visu informāciju tām dalībvalstīm, kas nepiedalās valdē.

Nolikums stājas spēkā pēc tam, kad ir saņemts labvēlīgs atzinums no Komisijas atbildīgā ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora un no dalībvalstīm, kas iesaistītas 17. pantā minētās komitejas darbā.

6.   Valde regulāri iesniedz rakstiskus ziņojumus par projekta virzību, tostarp arī par sniegtajiem padomiem un to pamatojumu, 17. pantā minētajai komitejai vai – attiecīgā gadījumā – atbilstīgajām Padomes darba sagatavošanas struktūrām.

7.   Neskarot 15. panta 2. punktu, valdes darbību dēļ radušās administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to valdes locekļu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas izdevumiem saistībā ar valdes darbu piemēro Komisijas “Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs”.”

| 6. | Lēmuma 19. panta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, pieņemot lēmumu saskaņā ar Lēmuma 2007/533/TI 71. panta 2. punktu, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2013. gada 31. martā vai, ja saskaņā ar 1. panta 3. punktu notiek pāreja uz alternatīvu tehnisko risinājumu, ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī.” |
| --- | --- |

6.

Lēmuma 19. panta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, pieņemot lēmumu saskaņā ar Lēmuma 2007/533/TI 71. panta 2. punktu, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2013. gada 31. martā vai, ja saskaņā ar 1. panta 3. punktu notiek pāreja uz alternatīvu tehnisko risinājumu, ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību.

Luksemburgā, 2010. gada 3. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

1

(2)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.

2

(3)  OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

6

(7)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

7

(8)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

8

(9)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

9

(10)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

10

(11)  OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.

11

(12)  OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.

12

---

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 543/2010

(2010. gada 21. jūnijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite Campo de Montiel (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Aceite Campo de Montiel ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Aceite Campo de Montiel ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 21. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 162, 15.7.2009., 17. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.5. grupa.   Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

SPĀNIJA

Aceite Campo de Montiel (ACVN)

---

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/29

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 544/2010

(2010. gada 21. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 22. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 21. jūnijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 52,3 |
| TR | 57,0 |
| ZZ | 71,5 |
| 0707 00 05 | MK | 33,9 |
| TR | 117,2 |
| ZZ | 75,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 77,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 93,3 |
| 0808 10 80 | AR | 105,0 |
| BR | 78,0 |
| CA | 118,8 |
| CL | 89,4 |
| CN | 47,0 |
| NZ | 125,0 |
| US | 161,5 |
| UY | 119,2 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0809 10 00 | TR | 260,6 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 328,8 |
| 0809 20 95 | SY | 197,3 |
| TR | 320,7 |
| US | 701,2 |
| ZZ | 406,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 219,5 |
| IL | 235,4 |
| US | 373,6 |
| ZZ | 253,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

52,3

TR

57,0

ZZ

71,5

0707 00 05

MK

33,9

TR

117,2

ZZ

75,6

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

77,7

BR

112,1

TR

97,3

US

83,2

ZA

96,4

ZZ

93,3

0808 10 80

AR

105,0

BR

78,0

CA

118,8

CL

89,4

CN

47,0

NZ

125,0

US

161,5

UY

119,2

ZA

95,6

ZZ

104,4

0809 10 00

TR

260,6

US

396,9

ZZ

328,8

0809 20 95

SY

197,3

TR

320,7

US

701,2

ZZ

406,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

219,5

IL

235,4

US

373,6

ZZ

253,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/31

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 545/2010

(2010. gada 21. jūnijs),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 504/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 504/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 22. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 21. jūnijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 147, 12.6.2010., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 22. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,65 | 3,01 |
| 1701 12 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,65 | 2,71 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

39,65

0,00

1701 11 90 (1)

39,65

3,01

1701 12 10 (1)

39,65

0,00

1701 12 90 (1)

39,65

2,71

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/33

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/16/2010

(2010. gada 15. jūnijs),

ar ko ieceļ ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

(2010/344/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja un NATO ģenerālsekretāra vēstuļu apmaiņā attiecīgi 2004. gada 28. septembrī un 2004. gada 8. oktobrī Ziemeļatlantijas Padome ir piekritusi atļaut Apvienoto spēku štāba Neapolē priekšnieku iecelt par ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju. |
| --- | --- |

(1)

Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja un NATO ģenerālsekretāra vēstuļu apmaiņā attiecīgi 2004. gada 28. septembrī un 2004. gada 8. oktobrī Ziemeļatlantijas Padome ir piekritusi atļaut Apvienoto spēku štāba Neapolē priekšnieku iecelt par ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju.

| (2) | ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt Apvienoto spēku štāba Neapolē priekšnieku ģenerālleitnantu Leandro DE VICENTI par ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(2)

ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt Apvienoto spēku štāba Neapolē priekšnieku ģenerālleitnantu Leandro DE VICENTI par ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

| (3) | ES Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

ES Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu.

| (4) | Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju veikt ES militārās operācijas politisku un stratēģisku vadību. |
| --- | --- |

(4)

Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju veikt ES militārās operācijas politisku un stratēģisku vadību.

| (5) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību.

| (6) | Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka “Berlīne plus” mehānisms un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir vai nu NATO dalībvalstis, vai arī programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO, |
| --- | --- |

(6)

Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka “Berlīne plus” mehānisms un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir vai nu NATO dalībvalstis, vai arī programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo ģenerālleitnants Leandro DE VICENTI tiek iecelts par ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

2. pants

Lēmums stājas spēkā 2010. gada 15. jūnijā.

Briselē, 2010. gada 15. jūnijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

1

---

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/34

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 8. jūnijs)

par Lēmuma 2007/589/EK grozījumiem attiecībā uz pamatnostādnēm par monitoringu un ziņošanu par tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas oglekļa dioksīda uztveršanā, transportēšanā un ģeoloģiskā uzglabāšanā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3310)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/345/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu un 24. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 2003/87/EK nosaka sistēmu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (turpmāk “Kopienas sistēma”). Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (2), groza Direktīvu 2003/87/EK, Kopienas sistēmā no 2013. gada iekļaujot oglekļa dioksīda (turpmāk “CO2”) uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 2003/87/EK nosaka sistēmu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (turpmāk “Kopienas sistēma”). Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (2), groza Direktīvu 2003/87/EK, Kopienas sistēmā no 2013. gada iekļaujot oglekļa dioksīda (turpmāk “CO2”) uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 14. panta 1. punktu Komisija pieņem pamatnostādnes attiecībā uz monitoringu un ziņošanu par siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas darbībās, uz kurām attiecas Kopienas sistēma. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 14. panta 1. punktu Komisija pieņem pamatnostādnes attiecībā uz monitoringu un ziņošanu par siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas darbībās, uz kurām attiecas Kopienas sistēma.

| (3) | Līdz 2013. gadam dalībvalstis CO2 uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu var vienpusēji iekļaut Kopienas sistēmā saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 24. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Līdz 2013. gadam dalībvalstis CO2 uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu var vienpusēji iekļaut Kopienas sistēmā saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 24. panta 1. punktu.

| (4) | Direktīvas 2003/87/EK 24. panta 3. punktā noteikti juridiskie principi, saskaņā ar kuriem Komisija pieņem pamatnostādnes par darbībām, kuras vēl nav iekļautas minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2003/87/EK 24. panta 3. punktā noteikti juridiskie principi, saskaņā ar kuriem Komisija pieņem pamatnostādnes par darbībām, kuras vēl nav iekļautas minētās direktīvas I pielikumā.

| (5) | Komisijai jāpieņem pamatnostādnes attiecībā uz monitoringu un ziņošanu par siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas darbībās, kuras saistītas ar CO2 uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu, lai šīs darbības no 2013. gada iekļautu Kopienas sistēmā, un vienpusēji tās iespējams Kopienas sistēmā iekļaut pirms 2013. gada. |
| --- | --- |

(5)

Komisijai jāpieņem pamatnostādnes attiecībā uz monitoringu un ziņošanu par siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas darbībās, kuras saistītas ar CO2 uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu, lai šīs darbības no 2013. gada iekļautu Kopienas sistēmā, un vienpusēji tās iespējams Kopienas sistēmā iekļaut pirms 2013. gada.

| (6) | Tāpēc jāizdara attiecīgi Komisijas Lēmuma 2007/589/EK (3) grozījumi. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc jāizdara attiecīgi Komisijas Lēmuma 2007/589/EK (3) grozījumi.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2003/87/EK 23. pantā minētā Komiteja klimata pārmaiņu jautājumos, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2003/87/EK 23. pantā minētā Komiteja klimata pārmaiņu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2007/589/EK groza šādi.

| 1. | Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu par tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas no darbībām, kas minētas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, un darbībām, kuras iekļautas saskaņā ar minētās direktīvas 24. panta 1. punktu, ir noteiktas šā lēmuma I līdz XIV un XVI līdz XVIII pielikumā. Pamatnostādnes par tonnkilometru datu monitoringu un ziņošanu attiecībā uz aviācijas darbībām, lai veiktu piemērošanu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 3.e vai 3.f pantu, ir noteiktas šā lēmuma XV pielikumā.
  Šīs pamatnostādnes pamatojas uz minētās direktīvas IV pielikumā noteiktajiem principiem.” |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu par tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas no darbībām, kas minētas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, un darbībām, kuras iekļautas saskaņā ar minētās direktīvas 24. panta 1. punktu, ir noteiktas šā lēmuma I līdz XIV un XVI līdz XVIII pielikumā. Pamatnostādnes par tonnkilometru datu monitoringu un ziņošanu attiecībā uz aviācijas darbībām, lai veiktu piemērošanu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 3.e vai 3.f pantu, ir noteiktas šā lēmuma XV pielikumā.

Šīs pamatnostādnes pamatojas uz minētās direktīvas IV pielikumā noteiktajiem principiem.”

| 2. | Pielikumu sarakstu groza šādi:






  a) | ierakstu par XII pielikumu aizstāj ar šādu ierakstu:






  “XII pielikums. | Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju vai to pārvietoto daudzumu noteikšanu, izmantojot nepārtrauktu mērījumu sistēmas”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Pielikumu sarakstu groza šādi:

a)

ierakstu par XII pielikumu aizstāj ar šādu ierakstu:

“XII pielikums.

Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju vai to pārvietoto daudzumu noteikšanu, izmantojot nepārtrauktu mērījumu sistēmas”;

| b) | pievieno XVI, XVII un XVIII pielikuma nosaukumus:






  “XVI pielikums. | Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju noteikšanu no CO2 uztveršanai specifiskām darbībām, lai tās transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (4) |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno XVI, XVII un XVIII pielikuma nosaukumus:

“XVI pielikums.

Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju noteikšanu no CO2 uztveršanai specifiskām darbībām, lai tās transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (4)

| XVII pielikums. | Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju noteikšanu no CO2 cauruļvadu transportam specifiskām darbībām, lai CO2 transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK |
| --- | --- |

XVII pielikums.

Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju noteikšanu no CO2 cauruļvadu transportam specifiskām darbībām, lai CO2 transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK

| XVIII pielikums. | Pamatnostādnes par CO2 ģeoloģiskai uzglabāšanai specifiskām darbībām uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK |
| --- | --- |

XVIII pielikums.

Pamatnostādnes par CO2 ģeoloģiskai uzglabāšanai specifiskām darbībām uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK

| 3. | Lēmuma I pielikumu groza, kā noteikts šā lēmuma pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

3.

Lēmuma I pielikumu groza, kā noteikts šā lēmuma pielikuma A daļā.

| 4. | Lēmuma XII pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma B daļas tekstu. |
| --- | --- |

4.

Lēmuma XII pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma B daļas tekstu.

| 5. | Pievieno XVI pielikumu, kā noteikts šā lēmuma pielikuma C daļā. |
| --- | --- |

5.

Pievieno XVI pielikumu, kā noteikts šā lēmuma pielikuma C daļā.

| 6. | Pievieno XVII pielikumu, kā noteikts šā lēmuma pielikuma D daļā. |
| --- | --- |

6.

Pievieno XVII pielikumu, kā noteikts šā lēmuma pielikuma D daļā.

| 7. | Pievieno XVIII pielikumu, kā noteikts šā lēmuma pielikuma E daļā. |
| --- | --- |

7.

Pievieno XVIII pielikumu, kā noteikts šā lēmuma pielikuma E daļā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Connie HEDEGAARD

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

1

(2)  OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.

2

(3)  OV L 229, 31.8.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.”

4

---

PIELIKUMS

| A. | Lēmuma I pielikumu groza šādi.






  1. | Pielikuma I iedaļā vārdus “II–XI un XIII–XV pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XIII līdz XVIII pielikums”. |
| --- | --- | --- |

A.

Lēmuma I pielikumu groza šādi.

1.

Pielikuma I iedaļā vārdus “II–XI un XIII–XV pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XIII līdz XVIII pielikums”.

| 2. | Pielikuma 2. iedaļu groza šādi:






  a) | ievadā vārdus “II līdz XV pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XVIII pielikumā”; |
| --- | --- | --- |

2.

Pielikuma 2. iedaļu groza šādi:

a)

ievadā vārdus “II līdz XV pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XVIII pielikumā”;

| b) | iedaļas 3. punktā pievieno šādu j) apakšpunktu:






  “j) | “mērījumu punkts” ir emisijas avots, kura emisiju mērījumiem izmanto emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas (CEMS), vai cauruļvadu sistēmas šķērsgriezums, kuram nosaka CO2 plūsmu, izmantojot emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas.”; |
| --- | --- | --- |

b)

iedaļas 3. punktā pievieno šādu j) apakšpunktu:

“j)

“mērījumu punkts” ir emisijas avots, kura emisiju mērījumiem izmanto emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas (CEMS), vai cauruļvadu sistēmas šķērsgriezums, kuram nosaka CO2 plūsmu, izmantojot emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas.”;

| c) | pievieno šādu 7. punktu:






  “7. | Attiecībā uz emisijām, kas rodas no darbībām, kuras saistītas ar CO2 uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu, izmanto šādas definīcijas:






  a) | “CO2 ģeoloģiskā uzglabāšana” ir CO2 ģeoloģiskā uzglabāšana, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu 7. punktu:

“7.

Attiecībā uz emisijām, kas rodas no darbībām, kuras saistītas ar CO2 uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu, izmanto šādas definīcijas:

a)

“CO2 ģeoloģiskā uzglabāšana” ir CO2 ģeoloģiskā uzglabāšana, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 1. punktā;

| b) | “uzglabāšanas vieta” ir uzglabāšanas vieta, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

b)

“uzglabāšanas vieta” ir uzglabāšanas vieta, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 3. punktā;

| c) | “uzglabāšanas komplekss” ir uzglabāšanas komplekss, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

c)

“uzglabāšanas komplekss” ir uzglabāšanas komplekss, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 6. punktā;

| d) | “CO2 transports” ir CO2 transports pa cauruļvadiem ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietā, kas ir atļauta saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK; |
| --- | --- |

d)

“CO2 transports” ir CO2 transports pa cauruļvadiem ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietā, kas ir atļauta saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK;

| e) | “transporta tīkls” ir transporta tīkls, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 22. punktā; |
| --- | --- |

e)

“transporta tīkls” ir transporta tīkls, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 22. punktā;

| f) | “CO2 uztveršana” ir CO2 uztveršanas darbība no gāzu plūsmām, kuras citādi būtu radījušas CO2 emisijas, lai to transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai pa cauruļvadiem ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietā, kas ir atļauta saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK; |
| --- | --- |

f)

“CO2 uztveršana” ir CO2 uztveršanas darbība no gāzu plūsmām, kuras citādi būtu radījušas CO2 emisijas, lai to transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai pa cauruļvadiem ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietā, kas ir atļauta saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK;

| g) | “uztveršanas iekārta” ir iekārta, kurā notiek CO2 uztveršana; |
| --- | --- |

g)

“uztveršanas iekārta” ir iekārta, kurā notiek CO2 uztveršana;

| h) | “difūzās emisijas” ir neregulāras vai neplānotas emisijas no nelokalizētiem avotiem, kuri ir pārāk dažādi vai pārlieku mazi, lai veiktu to monitoringu, piemēram, emisijas no nebojātiem blīvslēgiem vai aizbīdņiem, kompresoru starpstacijās un pagaidu glabāšanas iekārtās; |
| --- | --- |

h)

“difūzās emisijas” ir neregulāras vai neplānotas emisijas no nelokalizētiem avotiem, kuri ir pārāk dažādi vai pārlieku mazi, lai veiktu to monitoringu, piemēram, emisijas no nebojātiem blīvslēgiem vai aizbīdņiem, kompresoru starpstacijās un pagaidu glabāšanas iekārtās;

| i) | “novadīšanas emisijas” ir emisijas, kuras apzināti tiek izvadītas no iekārtas pa šim nolūkam īpaši izveidotu emisiju punktu; |
| --- | --- |

i)

“novadīšanas emisijas” ir emisijas, kuras apzināti tiek izvadītas no iekārtas pa šim nolūkam īpaši izveidotu emisiju punktu;

| j) | “vertikālais ūdens slānis” ir “vertikālais ūdens slānis”, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

j)

“vertikālais ūdens slānis” ir “vertikālais ūdens slānis”, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 2. punktā;

| k) | “ogļūdeņražu ieguves paaugstināšana” ir ogļūdeņražu ieguve, kas ir lielāka par ieguvi, izmantojot izspiešanu ar ūdeni vai citiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

k)

“ogļūdeņražu ieguves paaugstināšana” ir ogļūdeņražu ieguve, kas ir lielāka par ieguvi, izmantojot izspiešanu ar ūdeni vai citiem līdzekļiem;

| l) | “noplūde” saistībā ar ģeoloģisko uzglabāšanu ir “noplūde”, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 5. punktā.” |
| --- | --- |

l)

“noplūde” saistībā ar ģeoloģisko uzglabāšanu ir “noplūde”, kā noteikts Direktīvas 2009/31/EK 3. panta 5. punktā.”

| 3. | Pielikuma 4. iedaļu groza šādi:






  a) | 4.1. apakšiedaļā pēc otrās daļas pievieno šādu daļu:
  “Ja uzglabāšanas kompleksā saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK tiek identificētas noplūdes, kas rada CO2 emisijas vai izplūdes vertikālā ūdens slānī, tās jāiekļauj kā attiecīgās iekārtas emisijas avoti un jāveic to monitorings saskaņā ar XVIII pielikumu. Noplūdi var kā emisijas avotu neņemt vērā, saņemot kompetentās iestādes atļauju pēc tam, kad ir veikti korektīvie pasākumi saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 16. pantu, un emisijas vai izplūdes vertikālā ūdens slānī no attiecīgās noplūdes vairs nav detektējamas.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Pielikuma 4. iedaļu groza šādi:

a)

4.1. apakšiedaļā pēc otrās daļas pievieno šādu daļu:

“Ja uzglabāšanas kompleksā saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK tiek identificētas noplūdes, kas rada CO2 emisijas vai izplūdes vertikālā ūdens slānī, tās jāiekļauj kā attiecīgās iekārtas emisijas avoti un jāveic to monitorings saskaņā ar XVIII pielikumu. Noplūdi var kā emisijas avotu neņemt vērā, saņemot kompetentās iestādes atļauju pēc tam, kad ir veikti korektīvie pasākumi saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 16. pantu, un emisijas vai izplūdes vertikālā ūdens slānī no attiecīgās noplūdes vairs nav detektējamas.”;

| b) | 4.3. apakšiedaļā pēc ceturtās daļas pievieno šādus apakšpunktus:






  “o) | attiecīgos gadījumos mērīšanas ierīču atrašanās vietas temperatūras un spiediena mērīšanai transporta tīklā; |
| --- | --- | --- |

b)

4.3. apakšiedaļā pēc ceturtās daļas pievieno šādus apakšpunktus:

“o)

attiecīgos gadījumos mērīšanas ierīču atrašanās vietas temperatūras un spiediena mērīšanai transporta tīklā;

| p) | attiecīgos gadījumos procedūras noplūžu novēršanai, detektēšanai un kvantitatīvai noteikšanai transporta tīklā; |
| --- | --- |

p)

attiecīgos gadījumos procedūras noplūžu novēršanai, detektēšanai un kvantitatīvai noteikšanai transporta tīklā;

| q) | attiecībā uz transporta tīkliem – procedūras, ar kurām tiek nodrošināts, ka CO2 tiek pārvietota tikai uz tādu iekārtu, kurai ir derīga siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauja, vai tiek veikts CO2 emisiju monitorings un uzskaite saskaņā ar šā pielikuma 5.7. apakšiedaļu; |
| --- | --- |

q)

attiecībā uz transporta tīkliem – procedūras, ar kurām tiek nodrošināts, ka CO2 tiek pārvietota tikai uz tādu iekārtu, kurai ir derīga siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauja, vai tiek veikts CO2 emisiju monitorings un uzskaite saskaņā ar šā pielikuma 5.7. apakšiedaļu;

| r) | gadījumos, kad CO2 tiek pārvietots saskaņā ar šā pielikuma 5.7. apakšiedaļu, saņēmējas un izdevējas iekārtas identifikācija. Iekārtām, kurām ir siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauja, tas ir saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. pantu ar šo regulu noteiktais identifikācijas kods; |
| --- | --- |

r)

gadījumos, kad CO2 tiek pārvietots saskaņā ar šā pielikuma 5.7. apakšiedaļu, saņēmējas un izdevējas iekārtas identifikācija. Iekārtām, kurām ir siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauja, tas ir saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. pantu ar šo regulu noteiktais identifikācijas kods;

| s) | attiecīgos gadījumos nepārtraukto mērījumu sistēmas apraksts, kuru izmanto CO2 pārvietošanas punktos starp iekārtām, kuras pārvieto CO2 saskaņā ar šā pielikuma 5.7. apakšiedaļu; |
| --- | --- |

s)

attiecīgos gadījumos nepārtraukto mērījumu sistēmas apraksts, kuru izmanto CO2 pārvietošanas punktos starp iekārtām, kuras pārvieto CO2 saskaņā ar šā pielikuma 5.7. apakšiedaļu;

| t) | attiecīgos gadījumos iespējamo noplūžu radīto CO2 emisiju vai izplūžu apjoma kvantitatīvas noteikšanas metodes vertikālajā ūdens slānī, kā arī izmantojamās un, iespējams, adaptētās faktisko noplūžu radīto CO2 emisiju vai izplūžu apjoma kvantitatīvas noteikšanas metodes vertikālajā ūdens slānī saskaņā ar XVIII pielikumu.”; |
| --- | --- |

t)

attiecīgos gadījumos iespējamo noplūžu radīto CO2 emisiju vai izplūžu apjoma kvantitatīvas noteikšanas metodes vertikālajā ūdens slānī, kā arī izmantojamās un, iespējams, adaptētās faktisko noplūžu radīto CO2 emisiju vai izplūžu apjoma kvantitatīvas noteikšanas metodes vertikālajā ūdens slānī saskaņā ar XVIII pielikumu.”;

| c) | pielikuma 4.3. apakšiedaļā sesto daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Būtiskas monitoringa metodikas kā monitoringa plāna daļas izmaiņām jāsaņem kompetentās iestādes apstiprinājums, ja tās attiecas uz:






  — | iekārtas kategorizācijas izmaiņām, kas noteiktas 1. tabulā, |
| --- | --- | --- |

c)

pielikuma 4.3. apakšiedaļā sesto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Būtiskas monitoringa metodikas kā monitoringa plāna daļas izmaiņām jāsaņem kompetentās iestādes apstiprinājums, ja tās attiecas uz:

—

iekārtas kategorizācijas izmaiņām, kas noteiktas 1. tabulā,

| — | emisiju noteikšanas metodikas maiņu, pārejot uz metodoloģiju, kuras pamatā ir aprēķini vai kuras pamatā ir mērījumi, |
| --- | --- |

—

emisiju noteikšanas metodikas maiņu, pārejot uz metodoloģiju, kuras pamatā ir aprēķini vai kuras pamatā ir mērījumi,

| — | darbības datu vai citu parametru (attiecīgā gadījumā) nenoteiktības palielinājumu, kas nozīmē atšķirīgu līmeni, |
| --- | --- |

—

darbības datu vai citu parametru (attiecīgā gadījumā) nenoteiktības palielinājumu, kas nozīmē atšķirīgu līmeni,

| — | noplūžu izraisīto emisiju apjoma kvantitatīvas noteikšanas metožu izmantošanu vai adaptāciju uzglabāšanas vietās.” |
| --- | --- |

—

noplūžu izraisīto emisiju apjoma kvantitatīvas noteikšanas metožu izmantošanu vai adaptāciju uzglabāšanas vietās.”

| 4. | Pielikuma 5. iedaļu groza šādi:






  a) | 5.1. apakšiedaļas “Aprēķinu formulas” pēdējā daļā vārdus “II līdz XI pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XVI, XVII līdz XVIII pielikumā”; |
| --- | --- | --- |

4.

Pielikuma 5. iedaļu groza šādi:

a)

5.1. apakšiedaļas “Aprēķinu formulas” pēdējā daļā vārdus “II līdz XI pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XVI, XVII līdz XVIII pielikumā”;

| b) | 5.2. apakšiedaļas pirmajā teikumā vārdus “II–XI un XIV un XV pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XIV līdz XVIII pielikumā”. |
| --- | --- |

b)

5.2. apakšiedaļas pirmajā teikumā vārdus “II–XI un XIV un XV pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XIV līdz XVIII pielikumā”.

| 5. | Pielikuma 5.7. apakšiedaļu aizstāj ar šādu apakšiedaļu:
  “5.7.   PĀRVIETOTAIS CO2

  Saņemot kompetentās iestādes atļauju, operators no iekārtai aprēķināto emisiju līmeņa drīkst atskaitīt CO2 daudzumus, kuri neietilpst iekārtas emisijās, bet ir no tās pārvietoti:






  — | kā viela tīrā veidā, tiešai izmantošanai un saistīšanai produktos vai izmantošanai par izejvielu, vai |
| --- | --- | --- |

5.

Pielikuma 5.7. apakšiedaļu aizstāj ar šādu apakšiedaļu:

“5.7.   PĀRVIETOTAIS CO2

Saņemot kompetentās iestādes atļauju, operators no iekārtai aprēķināto emisiju līmeņa drīkst atskaitīt CO2 daudzumus, kuri neietilpst iekārtas emisijās, bet ir no tās pārvietoti:

—

kā viela tīrā veidā, tiešai izmantošanai un saistīšanai produktos vai izmantošanai par izejvielu, vai

| — | uz citu iekārtu, kurai ir siltumnīcefekta gāzu emisiju atļauja, ja nav jāpiemēro citi XVII vai XVIII pielikumā paredzētie noteikumi, |
| --- | --- |

—

uz citu iekārtu, kurai ir siltumnīcefekta gāzu emisiju atļauja, ja nav jāpiemēro citi XVII vai XVIII pielikumā paredzētie noteikumi,

ja šāda atskaitīšana atspoguļo attiecīgu samazinājumu par darbībām un iekārtām, par ko attiecīgā dalībvalsts ziņo savā valsts uzskaitē, ko iesniedz Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam. Attiecīgie CO2 daudzumi jāpaziņo par katru CO2 izdevušo vai saņēmušo iekārtu ārpusbilances posteņu veidā gan izdevušo, gan arī saņēmušo iekārtu gada emisiju pārskatos.

Ja CO2 daudzumu pārvieto uz citu iekārtu, saņēmējai iekārtai tas jāpieskaita savam saņemto CO2 emisiju aprēķinātajam līmenim, ja nav jāpiemēro citi XVII vai XVIII pielikumā paredzētie noteikumi.

Dalībvalstis par attiecīgajām izdevējām un saņēmējām iekārtām paziņo Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 21. pantu. Ja notiek pārvietošana uz iekārtu, uz kuru minētā direktīva attiecas, izdevēja iekārta savā gada emisiju pārskatā norāda attiecīgo saņēmēju iekārtu ar identifikācijas kodu, kas noteikts ar minētās direktīvas 19. pantā paredzēto regulu. Tādā pašā veidā saņēmēja iekārta norāda attiecīgo izdevēju iekārtu.

Iespējamie CO2 pārvietošanas gadījumi no iekārtas inter alia ir šādi:

| — | CO2 izmantošanai tīrā veidā gāzēto dzērienu ražošanai, |
| --- | --- |

—

CO2 izmantošanai tīrā veidā gāzēto dzērienu ražošanai,

| — | CO2 izmantošanai tīrā veidā kā sauso ledu dzesēšanai, |
| --- | --- |

—

CO2 izmantošanai tīrā veidā kā sauso ledu dzesēšanai,

| — | CO2 izmantošanai tīrā veidā kā ugunsdzēšanas aģentu, aukstumnesēju vai gāzi laboratoriju vajadzībām, |
| --- | --- |

—

CO2 izmantošanai tīrā veidā kā ugunsdzēšanas aģentu, aukstumnesēju vai gāzi laboratoriju vajadzībām,

| — | CO2 izmantošanai tīrā veidā labības dezinfekcijai, |
| --- | --- |

—

CO2 izmantošanai tīrā veidā labības dezinfekcijai,

| — | CO2 izmantošanai tīrā veidā kā šķīdinātāju pārtikas vai ķīmiskajā rūpniecībā, |
| --- | --- |

—

CO2 izmantošanai tīrā veidā kā šķīdinātāju pārtikas vai ķīmiskajā rūpniecībā,

| — | CO2 izmantošanai un saistīšanai ķīmiskās vai celulozes rūpniecības produkcijā un izejvielās (piemēram, urīnviela vai nogulsnētie karbonāti), |
| --- | --- |

—

CO2 izmantošanai un saistīšanai ķīmiskās vai celulozes rūpniecības produkcijā un izejvielās (piemēram, urīnviela vai nogulsnētie karbonāti),

| — | dūmgāzu attīrīšanai pēc pusslapjā paņēmiena, saistot karbonātu veidā pēc žāvēšanas žāvētavā ar žāvējamā materiāla izsmidzināšanu sausā blakusproduktā, |
| --- | --- |

—

dūmgāzu attīrīšanai pēc pusslapjā paņēmiena, saistot karbonātu veidā pēc žāvēšanas žāvētavā ar žāvējamā materiāla izsmidzināšanu sausā blakusproduktā,

| — | uz uztveršanas iekārtām pārvietotais CO2, |
| --- | --- |

—

uz uztveršanas iekārtām pārvietotais CO2,

| — | no uztveršanas iekārtām transporta tīklos pārvietotais CO2, |
| --- | --- |

—

no uztveršanas iekārtām transporta tīklos pārvietotais CO2,

| — | no transporta tīkliem uz glabāšanas vietām pārvietotais CO2. |
| --- | --- |

—

no transporta tīkliem uz glabāšanas vietām pārvietotais CO2.

Ja nav spēkā citas prasības, kas noteiktas par darbībām specifiskajos pielikumos, gadā pārvietoto attiecīgi CO2 vai karbonātu masu, kad tas ir piemēroti, nosaka tieši, izmantojot tilpuma vai masas plūsmas mērīšanas līdzekļus vai svēršanu, vai arī netieši pēc attiecīgā produkta (piemēram, karbonātu vai urīnvielas) masas ar maksimālo nenoteiktību, kas mazāka par 1,5 %.

Ja pārvietotā CO2 daudzumu nosaka gan izdevējā, gan saņēmējā iekārtā, attiecīgajiem nodotajiem un saņemtajiem CO2 daudzumiem jābūt vienādiem. Ja to atšķirības var pamatot ar mērīšanas sistēmu nenoteiktību, gan izdevējas, gan saņēmējas iekārtas emisiju pārskatos jāizmanto abu izmērīto daudzumu vidējā aritmētiskā vērtība. Emisiju pārskatā iekļauj paziņojumu par to, ka šī vērtība ir koriģēta saskaņā ar attiecīgi izdevējas un saņēmējas iekārtas noteiktajiem daudzumiem. Izmērīto vērtību iekļauj ārpusbudžeta posteņa veidā.

Ja izmērīto daudzumu atšķirības nevar pamatot ar mērīšanas sistēmu nenoteiktību, attiecīgo iekārtu operatori izdara izmērīto vērtību korekcijas, ievērojot piesardzības principu (t. i., lai emisiju vērības netiktu pazeminātas). Šīs korekcijas verificē izdevējas un saņēmējas iekārtas verificētāji, un tās jāapstiprina kompetentajai iestādei.

Gadījumos, kad daļa no pārvietotā CO2 ir radusies no biomasas, vai gadījumos, kad uz konkrēto iekārtu Direktīva 2003/87/EK attiecas tikai daļēji, operators atskaita tikai to pārvietotā CO2 masas attiecīgo daļu, kura rašanās saistāma ar fosilā kurināmā un materiālu izmantošanu darbībās, uz kurām attiecas minētā direktīva. Attiecīgajās sadalījuma metodēs ievēro piesardzības principu, un par tām jāsaņem kompetentās iestādes apstiprinājums.

Ja izdevējā iekārtā pārvietoto daudzumu nosaka ar mērījumiem, nodotā/saņemtā CO2 kopīgo daudzumu, kura rašanās saistāma ar biomasas izmantošanu, gan izdevēja, gan saņēmēja iekārta norāda ārpusbudžeta posteņa veidā. Šim nolūkam saņēmējai iekārtai pašai nav jāveic mērījumi, bet jānorāda no izdevējas iekārtas saņemtie dati par biomasas CO2 daudzumu.”

| 6. | 6.3. apakšiedaļas c) punkta trešajā daļā vārdus “II līdz XI pielikumu” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XVI, XVII un XVIII pielikumu”. |
| --- | --- |

6.

6.3. apakšiedaļas c) punkta trešajā daļā vārdus “II līdz XI pielikumu” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XVI, XVII un XVIII pielikumu”.

| 7. | 7.1. apakšiedaļas piektajā daļā vārdus “II līdz XI pielikumā un XIV līdz XV pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XIV līdz XVIII pielikumā”. |
| --- | --- |

7.

7.1. apakšiedaļas piektajā daļā vārdus “II līdz XI pielikumā un XIV līdz XV pielikumā” aizstāj ar vārdiem “II līdz XI un XIV līdz XVIII pielikumā”.

| 8. | Pielikuma 8. iedaļu groza šādi:






  a) | piektās daļas 6) apakšpunktā vārdus “I–XI pielikumu” aizstāj ar vārdiem “I līdz XI un XVI, XVII un XVIII pielikumu”; |
| --- | --- | --- |

8.

Pielikuma 8. iedaļu groza šādi:

a)

piektās daļas 6) apakšpunktā vārdus “I–XI pielikumu” aizstāj ar vārdiem “I līdz XI un XVI, XVII un XVIII pielikumu”;

| b) | piektās daļas beigās pievieno šādu punktu:






  “10) | attiecīgos gadījumos CO2 daudzumi, kas nodoti uz vai saņemti no citām iekārtām, norādot identifikācijas kodu, kas noteikts ar šo regulu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. pantu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

piektās daļas beigās pievieno šādu punktu:

“10)

attiecīgos gadījumos CO2 daudzumi, kas nodoti uz vai saņemti no citām iekārtām, norādot identifikācijas kodu, kas noteikts ar šo regulu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. pantu.”;

| c) | pievieno šādu sesto daļu:
  “Kompetentā iestāde CO2 uzglabāšanas vietu operatoriem pēc slēgšanas var atļaut iesniegt vienkāršotus emisiju pārskatus, kurā ir vismaz 1) un 9) apakšpunktā minētie elementi, ja siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujā nav emisiju avotu.” |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu sesto daļu:

“Kompetentā iestāde CO2 uzglabāšanas vietu operatoriem pēc slēgšanas var atļaut iesniegt vienkāršotus emisiju pārskatus, kurā ir vismaz 1) un 9) apakšpunktā minētie elementi, ja siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujā nav emisiju avotu.”

| 9. | Pielikuma 9. iedaļas beigās pievieno šādu daļu:
  “Par CO2 uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu papildus jāglabā šāda informācija:






  — | attiecīgos gadījumos CO2 ģeoloģiskās uzglabāšanas iekārtu dokumentācija par uzglabāšanas kompleksā ievadītā CO2 daudzumu, |
| --- | --- | --- |

9.

Pielikuma 9. iedaļas beigās pievieno šādu daļu:

“Par CO2 uztveršanu, transportu un ģeoloģisko uzglabāšanu papildus jāglabā šāda informācija:

—

attiecīgos gadījumos CO2 ģeoloģiskās uzglabāšanas iekārtu dokumentācija par uzglabāšanas kompleksā ievadītā CO2 daudzumu,

| — | attiecīgos gadījumos reprezentatīvi apvienotie dati par spiedienu un temperatūru transporta tīklā, |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos reprezentatīvi apvienotie dati par spiedienu un temperatūru transporta tīklā,

| — | attiecīgos gadījumos glabāšanas atļaujas kopija un apstiprināts monitoringa plāns, kas ir saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 9. pantu, |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos glabāšanas atļaujas kopija un apstiprināts monitoringa plāns, kas ir saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 9. pantu,

| — | attiecīgos gadījumos pārskati, kas iesniegti saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 14. pantu, |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos pārskati, kas iesniegti saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 14. pantu,

| — | attiecīgos gadījumos pārskati par inspekciju rezultātiem, kas iesniegti saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 15. pantu, |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos pārskati par inspekciju rezultātiem, kas iesniegti saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 15. pantu,

| — | attiecīgos gadījumos dokumentācija par veiktajām korektīvajām darbībām, kas ir saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 16. pantu.” |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos dokumentācija par veiktajām korektīvajām darbībām, kas ir saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 16. pantu.”

| B. | XII pielikumu tekstu aizstāj ar šādu:

  “XII PIELIKUMS


  Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju vai to pārvietoto daudzumu noteikšanu, izmantojot nepārtrauktu mērījumu sistēmas

  1.   ROBEŽAS UN PILNĪGUMS

  Šajā pielikumā paredzēti noteikumi par siltumnīcefekta gāzu emisijām no darbībām, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK. Vienā iekārtā emisijām var būt vairāki emisiju avoti.
  Šā pielikuma noteikumi attiecas arī uz nepārtrauktu mērījumu sistēmām, kuras izmanto CO2 plūsmu mērījumiem cauruļvados, jo īpaši gadījumos, kad tos izmanto CO2 pārvietošanai starp tādām iekārtām kā piemēram, iekārtām CO2 uztveršanai, transportēšanai un ģeoloģiskai uzglabāšanai. Šim nolūkam I pielikuma 6. iedaļā un 7.2. apakšiedaļā norādes uz emisijām jāsaprot kā norādes uz pārvietoto CO2 daudzumu saskaņā ar I pielikuma 5.7. apakšiedaļu.
  2.   SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJU NOTEIKŠANA


  1.   līmenis

  Tiek panākts, ka emisiju kopējā apjoma vai CO2 plūsmas kopējā nenoteiktība katrā mērījumu punktā pārskata perioda laikā ir mazāka par ±10 %.

  2.   līmenis

  Tiek panākts, ka emisiju kopējā apjoma vai CO2 plūsmas kopējā nenoteiktība pārskata perioda laikā ir mazāka par ±7,5 %.

  3.   līmenis

  Tiek panākts, ka emisiju kopējā apjoma vai CO2 plūsmas kopējā nenoteiktība pārskata perioda laikā ir mazāka par ±5 %.

  4.   līmenis

  Tiek panākts, ka emisiju kopējā apjoma vai CO2 plūsmas kopējā nenoteiktība pārskata perioda laikā ir mazāka par ±2,5 %.


  Vispārējā pieeja


  Siltumnīcefekta gāzu (SEG) kopējās emisijas vai CO2 daudzumu, kas izvadīts caur mērījumu punktu no emisiju avota pārskata perioda laikā aprēķina, izmantojot turpmāk doto formulu. Ja vienā iekārtā ir vairāki emisiju avoti, kurus nevar mērīt kā vienu, emisijas no minētajiem emisiju avotiem mēra atsevišķi un saskaita, iegūstot konkrētās gāzes kopējās emisijas pārskata perioda laikā visā iekārtā.



  SEG koncentrācijas un izplūdes gāzu plūsmu nosaka saskaņā ar I pielikuma 6. iedaļu. Pa cauruļvadiem pārvietoto CO2 daudzumu nosaka saskaņā ar I pielikuma 6. iedaļu, attiecīgi pieņemot, ka mērījumu punkts ir emisiju avots. Šādiem mērījumu punktiem nav jāveic apstiprināšanas aprēķini saskaņā ar 6.3. apakšiedaļas c) punktu.


  SEG koncentrācija


  Siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju izplūdes gāzu plūsmā nosaka ar nepārtrauktiem mērījumiem reprezentatīvā punktā. SEG koncentrāciju var noteikt pēc diviem paņēmieniem:
  A METODE
  Ar SEG koncentrācijas tiešiem mērījumiem.
  B METODE
  Ja SEG koncentrācija ir ļoti augsta, piemēram, transporta tīklos, SEG koncentrāciju var aprēķināt pēc masas bilances, ņemot vērā gāzes plūsmas visu pārējo komponentu koncentrāciju mērījumus, kas veikti saskaņā ar iekārtas monitoringa plānu:





  Izplūdes gāzu plūsma


  Sausu izplūdes gāzu plūsmu var noteikt pēc vienas no šādām metodēm:
  A METODE
  Izplūdes gāzu plūsmu Qe
  aprēķina pēc masas bilances, procesa ieejā ņemot vērā visus tādus nozīmīgākos parametrus kā pievadītā materiāla plūsma, pievadītā gaisa plūsma, procesa efektivitāte, bet izejā – produkta iznākumu, O2 koncentrāciju, SO2 un NOx koncentrāciju.
  Kā monitoringa plāna un monitoringa metodikas novērtējuma daļa konkrēta aprēķina metode jāapstiprina kompetentajai iestādei.
  B METODE
  Izplūdes gāzu plūsmu Qe
  nosaka plūsmas nepārtrauktos mērījumos reprezentatīvā punktā.” |
| --- | --- |

B.

XII pielikumu tekstu aizstāj ar šādu:

“XII PIELIKUMS

Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju vai to pārvietoto daudzumu noteikšanu, izmantojot nepārtrauktu mērījumu sistēmas

1.   ROBEŽAS UN PILNĪGUMS

Šajā pielikumā paredzēti noteikumi par siltumnīcefekta gāzu emisijām no darbībām, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK. Vienā iekārtā emisijām var būt vairāki emisiju avoti.

Šā pielikuma noteikumi attiecas arī uz nepārtrauktu mērījumu sistēmām, kuras izmanto CO2 plūsmu mērījumiem cauruļvados, jo īpaši gadījumos, kad tos izmanto CO2 pārvietošanai starp tādām iekārtām kā piemēram, iekārtām CO2 uztveršanai, transportēšanai un ģeoloģiskai uzglabāšanai. Šim nolūkam I pielikuma 6. iedaļā un 7.2. apakšiedaļā norādes uz emisijām jāsaprot kā norādes uz pārvietoto CO2 daudzumu saskaņā ar I pielikuma 5.7. apakšiedaļu.

2.   SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJU NOTEIKŠANA

1.   līmenis

Tiek panākts, ka emisiju kopējā apjoma vai CO2 plūsmas kopējā nenoteiktība katrā mērījumu punktā pārskata perioda laikā ir mazāka par ±10 %.

2.   līmenis

Tiek panākts, ka emisiju kopējā apjoma vai CO2 plūsmas kopējā nenoteiktība pārskata perioda laikā ir mazāka par ±7,5 %.

3.   līmenis

Tiek panākts, ka emisiju kopējā apjoma vai CO2 plūsmas kopējā nenoteiktība pārskata perioda laikā ir mazāka par ±5 %.

4.   līmenis

Tiek panākts, ka emisiju kopējā apjoma vai CO2 plūsmas kopējā nenoteiktība pārskata perioda laikā ir mazāka par ±2,5 %.

Vispārējā pieeja

Siltumnīcefekta gāzu (SEG) kopējās emisijas vai CO2 daudzumu, kas izvadīts caur mērījumu punktu no emisiju avota pārskata perioda laikā aprēķina, izmantojot turpmāk doto formulu. Ja vienā iekārtā ir vairāki emisiju avoti, kurus nevar mērīt kā vienu, emisijas no minētajiem emisiju avotiem mēra atsevišķi un saskaita, iegūstot konkrētās gāzes kopējās emisijas pārskata perioda laikā visā iekārtā.

Formula

SEG koncentrācijas un izplūdes gāzu plūsmu nosaka saskaņā ar I pielikuma 6. iedaļu. Pa cauruļvadiem pārvietoto CO2 daudzumu nosaka saskaņā ar I pielikuma 6. iedaļu, attiecīgi pieņemot, ka mērījumu punkts ir emisiju avots. Šādiem mērījumu punktiem nav jāveic apstiprināšanas aprēķini saskaņā ar 6.3. apakšiedaļas c) punktu.

SEG koncentrācija

Siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju izplūdes gāzu plūsmā nosaka ar nepārtrauktiem mērījumiem reprezentatīvā punktā. SEG koncentrāciju var noteikt pēc diviem paņēmieniem:

A METODE

Ar SEG koncentrācijas tiešiem mērījumiem.

B METODE

Ja SEG koncentrācija ir ļoti augsta, piemēram, transporta tīklos, SEG koncentrāciju var aprēķināt pēc masas bilances, ņemot vērā gāzes plūsmas visu pārējo komponentu koncentrāciju mērījumus, kas veikti saskaņā ar iekārtas monitoringa plānu:

Formula

Izplūdes gāzu plūsma

Sausu izplūdes gāzu plūsmu var noteikt pēc vienas no šādām metodēm:

A METODE

Izplūdes gāzu plūsmu Qe
  aprēķina pēc masas bilances, procesa ieejā ņemot vērā visus tādus nozīmīgākos parametrus kā pievadītā materiāla plūsma, pievadītā gaisa plūsma, procesa efektivitāte, bet izejā – produkta iznākumu, O2 koncentrāciju, SO2 un NOx koncentrāciju.

Kā monitoringa plāna un monitoringa metodikas novērtējuma daļa konkrēta aprēķina metode jāapstiprina kompetentajai iestādei.

B METODE

Izplūdes gāzu plūsmu Qe
  nosaka plūsmas nepārtrauktos mērījumos reprezentatīvā punktā.”

| C. | Pievieno šādu XVI pielikumu:

  “XVI PIELIKUMS

  Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju noteikšanu no CO2 uztveršanai specifiskām darbībām, lai tās transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK

  1.   ROBEŽAS UN PILNĪGUMS

  Šīs darbībām specifiskās pamatnostādnes, kas noteiktas šajā pielikumā, attiecas uz CO2 uztveršanas darbībām specifisko emisiju monitoringu.
  CO2 uztveršanu var veikt šim nolūkam īpaši paredzētās iekārtās, kurās nodod CO2 no citām iekārtām, vai iekārtās, kurās veic darbības, kas rada CO2 emisijas, kuras ir jāuztver saskaņā ar vienu un to pašu siltumnīcefekta gāzu emisiju atļauju. Siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujā jāiekļauj iekārtas visas daļas, kas saistītas ar CO2 uztveršanu, pagaidu glabāšanu, pārvietošanu CO2 transporta tīklā vai uz vietu CO2 ģeoloģiskai uzglabāšanai. Ja iekārtā veic citas darbības, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK, šo emisiju monitorings jāveic saskaņā ar šo pamatnostādņu attiecīgajiem pielikumiem.
  2.   EMISIJAS NO CO2 UZTVERŠANAS DARBĪBĀM

  Potenciālie CO2 emisiju avoti CO2 uztveršanas darbībās ir:






  — | uz uztveršanas iekārtu pārvietotais CO2, |
| --- | --- | --- |

C.

Pievieno šādu XVI pielikumu:

“XVI PIELIKUMS

Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju noteikšanu no CO2 uztveršanai specifiskām darbībām, lai tās transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK

1.   ROBEŽAS UN PILNĪGUMS

Šīs darbībām specifiskās pamatnostādnes, kas noteiktas šajā pielikumā, attiecas uz CO2 uztveršanas darbībām specifisko emisiju monitoringu.

CO2 uztveršanu var veikt šim nolūkam īpaši paredzētās iekārtās, kurās nodod CO2 no citām iekārtām, vai iekārtās, kurās veic darbības, kas rada CO2 emisijas, kuras ir jāuztver saskaņā ar vienu un to pašu siltumnīcefekta gāzu emisiju atļauju. Siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujā jāiekļauj iekārtas visas daļas, kas saistītas ar CO2 uztveršanu, pagaidu glabāšanu, pārvietošanu CO2 transporta tīklā vai uz vietu CO2 ģeoloģiskai uzglabāšanai. Ja iekārtā veic citas darbības, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK, šo emisiju monitorings jāveic saskaņā ar šo pamatnostādņu attiecīgajiem pielikumiem.

2.   EMISIJAS NO CO2 UZTVERŠANAS DARBĪBĀM

Potenciālie CO2 emisiju avoti CO2 uztveršanas darbībās ir:

—

uz uztveršanas iekārtu pārvietotais CO2,

| — | dedzināšana un citas ar to saistītas darbības iekārtā (kas attiecas uz uztveršanu), t. i., kurināmā un izejmateriālu izmantošana. |
| --- | --- |

—

dedzināšana un citas ar to saistītas darbības iekārtā (kas attiecas uz uztveršanu), t. i., kurināmā un izejmateriālu izmantošana.

3.   PĀRVIETOTĀ CO2 DAUDZUMA UN TĀ EMISIJU KVANTITATĪVA NOTEIKŠANA

3.1.   KVANTITATĪVA NOTEIKŠANA IEKĀRTAS LĪMENĪ

Emisijas aprēķina pēc pilnas masas bilances, ņemot vērā potenciālās CO2 emisijas no visiem iekārtā veicamajiem procesiem, no kuriem ir emisijas, un uztverto un transporta tīklā nodoto CO2 daudzumu.

Iekārtas emisijas aprēķina pēc šādas formulas:

Eiekārtā uztvertās
  = Tievada
   + Ebez uztveršanas
  – Tglabāšanai

kur:

| Eiekārtā uztvertās | = | uztveršanas iekārtas siltumnīcefekta gāzu kopējās emisijas; |
| --- | --- | --- |
| Tievada | = | CO2 daudzums, kas nodots uz uztveršanas iekārtu, ko nosaka saskaņā ar XII pielikumu un I pielikuma 5.7. apakšiedaļu; ja operators pēc kompetentās iestādes pieprasījuma var uzskatāmi parādīt, ka visas CO2 emisijas no iekārtas, kurai ir emisijas, tiek nodotas uz uztveršanas iekārtu, kompetentā iestāde operatoram var dot atļauju noteikt emisijas no iekārtas, kurai ir emisijas, saskaņā ar I līdz XII pielikumu, neizmantojot emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas; |
| Ebez uztveršanas | = | iekārtas emisijas gadījumā, ja CO2 netiek uztverts, t. i., emisiju summa no visām pārējām darbībām iekārtā, kuru monitoringu veic saskaņā ar attiecīgajiem pielikumiem; |
| Tglabāšanai | = | CO2 daudzums, kas nodots transporta tīklā vai uz uzglabāšanas vietu, ko nosaka saskaņā ar XII pielikumu un I pielikuma 5.7. apakšiedaļu. |

Eiekārtā uztvertās

=

uztveršanas iekārtas siltumnīcefekta gāzu kopējās emisijas;

Tievada

=

CO2 daudzums, kas nodots uz uztveršanas iekārtu, ko nosaka saskaņā ar XII pielikumu un I pielikuma 5.7. apakšiedaļu; ja operators pēc kompetentās iestādes pieprasījuma var uzskatāmi parādīt, ka visas CO2 emisijas no iekārtas, kurai ir emisijas, tiek nodotas uz uztveršanas iekārtu, kompetentā iestāde operatoram var dot atļauju noteikt emisijas no iekārtas, kurai ir emisijas, saskaņā ar I līdz XII pielikumu, neizmantojot emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas;

Ebez uztveršanas

=

iekārtas emisijas gadījumā, ja CO2 netiek uztverts, t. i., emisiju summa no visām pārējām darbībām iekārtā, kuru monitoringu veic saskaņā ar attiecīgajiem pielikumiem;

Tglabāšanai

=

CO2 daudzums, kas nodots transporta tīklā vai uz uzglabāšanas vietu, ko nosaka saskaņā ar XII pielikumu un I pielikuma 5.7. apakšiedaļu.

Gadījumos, kad CO2 uztveršanu veic tajā pašā iekārtā, kurā uztvertais CO2 rodas, Tievada ir nulle.

Atsevišķām uztveršanas iekārtām Ebez uztveršanas ir emisiju daudzums, kas rodas no citiem avotiem, no kuriem CO2 netiek nodots uztveršanai, piemēram, dedzināšanas emisijas no turbīnām, kompresoriem, sildītājiem. Šīs emisijas var noteikt ar aprēķiniem vai mērījumiem saskaņā ar attiecīgo darbībai specifisko pielikumu.

Gadījumos, kad uz atsevišķām uztveršanas iekārtām nodod CO2 uztveršanai, iekārta, kura to nodod, daudzumu, kas atbilst Tievada, atskaita no savām pašas emisijām.

3.2.   NODOTĀ CO2 DAUDZUMA NOTEIKŠANA

CO2 daudzumu, kas nodots uz uztveršanas iekārtu vai no tās, nosaka saskaņā ar I pielikuma 5.7. apakšiedaļu, izmantojot emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas saskaņā ar XII pielikumu. Jāizmanto vismaz XII pielikumā noteiktais 4. līmenis. Tikai tad, ja kompetentā iestāde atzīst, ka šā līmeņa pieeja nav tehniski iespējama, attiecīgajam emisijas avotam var izmantot nākamo zemāko līmeni.”

| D. | Pievieno šādu XVII pielikumu:

  “XVII PIELIKUMS

  Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju noteikšanu no CO2 cauruļvadu transportam specifiskām darbībām, lai CO2 transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK

  1.   ROBEŽAS UN PILNĪGUMS

  Robežas monitoringam un ziņošanai par emisijām no CO2 transportēšanas pa cauruļvadiem un visām ar transporta tīklu saistītajām iekārtām, tostarp būsterstacijām spiediena paaugstināšanai un sildītājiem, noteiktas transporta tīkla siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujā. Katram transporta tīklam ir vismaz viens sākuma un viens beigu punkts, kas katrs savienoti ar citām iekārtām, kurās veic vienu vai vairākas ar CO2 uztveršanu, transportu vai ģeoloģisko uzglabāšanu saistītas darbības. Sākuma un beigu punkti var būt arī transporta tīkla atzari un valstu robežas. Sākuma un beigu punkti, kā arī iekārtas, ar kurām tie savienoti, jānorāda siltumnīcefekta gāzu emisijas atļaujā.
  2.   CO2 EMISIJU APJOMA NOTEIKŠANA

  Potenciālie CO2 emisiju avoti, transportējot CO2 pa cauruļvadiem, ir:






  — | dedzināšana un citi procesi iekārtās, kas funkcionāli saistītas ar transporta tīklu, piemēram, būsterstacijās, |
| --- | --- | --- |

D.

Pievieno šādu XVII pielikumu:

“XVII PIELIKUMS

Pamatnostādnes par siltumnīcefekta gāzu emisiju noteikšanu no CO2 cauruļvadu transportam specifiskām darbībām, lai CO2 transportētu ģeoloģiskai uzglabāšanai uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK

1.   ROBEŽAS UN PILNĪGUMS

Robežas monitoringam un ziņošanai par emisijām no CO2 transportēšanas pa cauruļvadiem un visām ar transporta tīklu saistītajām iekārtām, tostarp būsterstacijām spiediena paaugstināšanai un sildītājiem, noteiktas transporta tīkla siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujā. Katram transporta tīklam ir vismaz viens sākuma un viens beigu punkts, kas katrs savienoti ar citām iekārtām, kurās veic vienu vai vairākas ar CO2 uztveršanu, transportu vai ģeoloģisko uzglabāšanu saistītas darbības. Sākuma un beigu punkti var būt arī transporta tīkla atzari un valstu robežas. Sākuma un beigu punkti, kā arī iekārtas, ar kurām tie savienoti, jānorāda siltumnīcefekta gāzu emisijas atļaujā.

2.   CO2 EMISIJU APJOMA NOTEIKŠANA

Potenciālie CO2 emisiju avoti, transportējot CO2 pa cauruļvadiem, ir:

—

dedzināšana un citi procesi iekārtās, kas funkcionāli saistītas ar transporta tīklu, piemēram, būsterstacijās,

| — | difūzās emisijas no transporta tīkla, |
| --- | --- |

—

difūzās emisijas no transporta tīkla,

| — | novadīšanas emisijas no transporta tīkla, |
| --- | --- |

—

novadīšanas emisijas no transporta tīkla,

| — | transporta tīkla noplūžu emisijas. |
| --- | --- |

—

transporta tīkla noplūžu emisijas.

Transporta tīkli, kas izmanto B metodi, savam aprēķinātajam emisiju līmenim nepieskaita no citām ELS iekārtām saņemto CO2 daudzumu, un no sava aprēķinātā emisiju līmeņa neatņem CO2 emisijas, kas nodotas citām ELS iekārtām.

2.1.   DAUDZUMA NOTEIKŠANAS METODES

Transporta tīklu operatori var izmantot vienu no šādām metodēm:

A   METODE

Transporta tīkla emisijas nosaka pēc masas bilances, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| emisijas | = | transporta tīkla kopējās CO2 emisijas [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| Epašu darbības | = | transporta tīkla paša darbības emisijas (t. i., nav saistītas ar transportēto CO2), piemēram, no būsterstacijās izmantotā kurināmā vai degvielas, kuru monitoringu veic saskaņā ar šo pamatnostādņu attiecīgajiem pielikumiem; |
| Tievada | = | CO2 daudzums, kas nodots transporta tīklā tā sākuma punktā i, ko nosaka saskaņā ar XII pielikumu un I pielikuma 5.7. apakšiedaļu; |
| Tizvada | = | CO2 daudzums, kas nodots no transporta tīkla tā beigu punktā j, ko nosaka saskaņā ar XII pielikumu un I pielikuma 5.7. apakšiedaļu. |

emisijas

=

transporta tīkla kopējās CO2 emisijas [t CO2];

Epašu darbības

=

transporta tīkla paša darbības emisijas (t. i., nav saistītas ar transportēto CO2), piemēram, no būsterstacijās izmantotā kurināmā vai degvielas, kuru monitoringu veic saskaņā ar šo pamatnostādņu attiecīgajiem pielikumiem;

Tievada

=

CO2 daudzums, kas nodots transporta tīklā tā sākuma punktā i, ko nosaka saskaņā ar XII pielikumu un I pielikuma 5.7. apakšiedaļu;

Tizvada

=

CO2 daudzums, kas nodots no transporta tīkla tā beigu punktā j, ko nosaka saskaņā ar XII pielikumu un I pielikuma 5.7. apakšiedaļu.

B   METODE

Emisijas aprēķina, ņemot vērā potenciālās CO2 emisijas no visiem iekārtā veicamajiem procesiem, no kuriem ir emisijas, un uztverto un transporta tīklā nodoto CO2 daudzumu, izmantojot šādu formulu:

Emisijas [t CO2]= CO2 difūzās + CO2 novadītais + CO2 noplūžu gadījumu + CO2 iekārtas

kur:

| emisijas | = | transporta tīkla kopējās CO2 emisijas [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| CO2 difūzās | = | difūzo emisiju apjoms [t CO2] no transporta tīklā transportējamā CO2, tostarp arī no blīvslēgiem, vārstiem, spiediena paaugstināšanas kompresorstacijām un pagaidu glabāšanas iekārtām; |
| CO2 novadītais | = | transporta tīklā transportējamā CO2 novadītā CO2 emisijas [t CO2]; |
| CO2 noplūžu gadījumu | = | transporta tīklā transportētā CO2 daudzums [t CO2], kura emisijas rodas viena vai vairāku transporta tīkla komponentu darbības defektu dēļ; |
| CO2 iekārtas | = | CO2 emisiju daudzums [t CO2], kas rodas dedzināšanas procesos vai citos ar cauruļvadu transportu funkcionāli saistītos procesos transporta tīklā, kuru monitoringu veic saskaņā ar šo pamatnostādņu attiecīgajiem pielikumiem. |

emisijas

=

transporta tīkla kopējās CO2 emisijas [t CO2];

CO2 difūzās

=

difūzo emisiju apjoms [t CO2] no transporta tīklā transportējamā CO2, tostarp arī no blīvslēgiem, vārstiem, spiediena paaugstināšanas kompresorstacijām un pagaidu glabāšanas iekārtām;

CO2 novadītais

=

transporta tīklā transportējamā CO2 novadītā CO2 emisijas [t CO2];

CO2 noplūžu gadījumu

=

transporta tīklā transportētā CO2 daudzums [t CO2], kura emisijas rodas viena vai vairāku transporta tīkla komponentu darbības defektu dēļ;

CO2 iekārtas

=

CO2 emisiju daudzums [t CO2], kas rodas dedzināšanas procesos vai citos ar cauruļvadu transportu funkcionāli saistītos procesos transporta tīklā, kuru monitoringu veic saskaņā ar šo pamatnostādņu attiecīgajiem pielikumiem.

2.2.   PRASĪBAS PAR DAUDZUMA KVANTITATĪVU NOTEIKŠANU

Izvēloties A metodi vai B metodi, operatoram kompetentajai iestādei uzskatāmi jāparāda, ka, izmantojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus un zināšanas laikā, kad tiek iesniegts pieteikums siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujas saņemšanai, konkrētā metodika nodrošina ticamākus rezultātus ar kopīgo emisiju mazāku nenoteiktību, neradot pārliecīgas izmaksas. Izvēloties B metodi, operatoram pēc kompetentās iestādes pieprasījuma uzskatāmi jāparāda, ka transporta tīkla siltumnīcefekta gāzu gada emisiju kopējā nenoteiktība ir ne lielāka par 7,5 %.

2.2.1.   SPECIĀLAS PRASĪBAS PAR A METODI

CO2 daudzumu, kas nodots transporta tīklā vai no tā, nosaka saskaņā ar I pielikuma 5.7. apakšiedaļu, izmantojot emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas saskaņā ar XII pielikumu. Jāizmanto vismaz XII pielikumā noteiktais 4. līmenis. Tikai tad, ja kompetentā iestāde atzīst, ka šā līmeņa pieeja nav tehniski iespējama, attiecīgajam emisijas avotam var izmantot nākamo zemāko līmeni.

2.2.2.   SPECIĀLAS PRASĪBAS PAR B METODI

2.2.2.1.   Dedzināšanas emisijas

Dedzināšanas potenciālo emisiju monitoringu veic saskaņā ar II pielikumu.

2.2.2.2.   Difūzās emisijas no transporta tīkla

Pie difūzajām emisijām pieskaitāmas emisijas no šādu veidu iekārtām:

| — | blīvslēgi, |
| --- | --- |

—

blīvslēgi,

| — | mērīšanas iekārtas, |
| --- | --- |

—

mērīšanas iekārtas,

| — | aizbīdņi, |
| --- | --- |

—

aizbīdņi,

| — | kompresoru starpstacijas, |
| --- | --- |

—

kompresoru starpstacijas,

| — | pagaidu glabāšanas iekārtas. |
| --- | --- |

—

pagaidu glabāšanas iekārtas.

Emisijas koeficientu EF vidējās vērtības (g CO2/laika vienībā) katram iekārtas/gadījuma veidam, kad difūzās emisijas ir iespējamas, operatoram jānosaka ekspluatācijas sākumā, bet ne vēlāk kā līdz pirmā pārskata gada beigām, kurā notiek tīkla ekspluatācija. Operatoram vismaz reizi piecos gados šie koeficienti jāpārskata, ņemot vērā nozarē pieejamos labākos tehniskos paņēmienus.

Kopējās emisijas aprēķina, reizinot katra veida iekārtu vienību skaitu ar attiecīgo emisiju koeficientu un iegūtos rezultātus saskaitot:

Formula

Gadījumu skaits ir attiecīgā veida iekārtas vienību skaits, kas reizināts ar laika vienību skaitu gadā.

2.2.2.3.   Noplūžu emisijas

Transporta tīkla operatoram ar (telpā un laikā) reprezentatīviem temperatūras un spiediena datiem jāapliecina transporta tīkla integritāte. Ja tie liecina par noplūdi, operatoram jāaprēķina izplūdušā CO2 daudzums, izmantojot piemērotu metodiku, kura dokumentēta monitoringa plānā un kuras pamatā ir nozares pamatnostādnes par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, piemēram, temperatūras un spiediena vērtību starpību starp temperatūras un spiediena vidējām vērtībām integritātes apstākļos.

2.2.2.4.   Novadīšanas emisijas

Monitoringa plānā operatoram jāsniedz iespējamo situāciju analīze, kurās notiek novadīšanas emisijas, tostarp veicot remontu un apkopes vai ārkārtas situācijās, un tajā jānorāda piemērota dokumentēta CO2 novadīšanas emisiju aprēķināšanas metodika, kuras pamatā ir nozares pamatnostādnes par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem.

2.2.2.5.   Difūzo emisiju un noplūžu emisiju aprēķināto vērtību validācija

Ņemot vērā, ka transporta tīklā nodotā un tajā pārvadītā CO2 daudzuma monitorings jebkurā gadījumā tiek veikts komerciālu apsvērumu dēļ, transporta tīkla operatoram vismaz vienu reizi gadā pēc B metodes iegūto rezultātu validācijai jāizmanto A metode. Šim nolūkam nodotā CO2 daudzuma mērīšanai var izmantot līmeņus, kas ir zemāki par XII noteiktajiem līmeņiem.”

| E. | Pievieno šādu XVIII pielikumu:

  “XVIII PIELIKUMS

  Pamatnostādnes par CO2 ģeoloģiskai uzglabāšanai specifiskām darbībām uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK

  1.   ROBEŽAS

  Robežas CO2 uzglabāšanas emisiju monitoringam un emisiju pārskatiem tiek noteiktas atkarībā no konkrētās glabāšanas vietas, pamatojoties uz uzglabāšanas vietas un uzglabāšanas kompleksa nodalījumu, kas noteikts saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK izdotajā atļaujā. Visiem CO2 ievadīšanas iekārtas emisiju avotiem jābūt iekļautiem siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujā. Ja uzglabāšanas kompleksā tiek identificētas noplūdes, kas rada CO2 emisijas vai izplūdes vertikālā ūdens slānī, tās jāiekļauj kā attiecīgās iekārtas emisijas avoti līdz laikam, kamēr saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 16. pantu tiek veiktas korektīvās darbības, pēc kurām no šīs noplūdes netiek detektētas emisijas vai izplūdes vertikālajā ūdens slānī.
  2.   CO2 EMISIJU NOTEIKŠANA

  Potenciālie CO2 ģeoloģiskās uzglabāšanas emisiju avoti ir:






  — | kurināmā un degvielas izmantošana būsterstacijās, citas ar dedzināšanu saistītas darbības, piemēram, vietējo elektrostaciju darbība, |
| --- | --- | --- |

E.

Pievieno šādu XVIII pielikumu:

“XVIII PIELIKUMS

Pamatnostādnes par CO2 ģeoloģiskai uzglabāšanai specifiskām darbībām uzglabāšanas vietās, kas atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK

1.   ROBEŽAS

Robežas CO2 uzglabāšanas emisiju monitoringam un emisiju pārskatiem tiek noteiktas atkarībā no konkrētās glabāšanas vietas, pamatojoties uz uzglabāšanas vietas un uzglabāšanas kompleksa nodalījumu, kas noteikts saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK izdotajā atļaujā. Visiem CO2 ievadīšanas iekārtas emisiju avotiem jābūt iekļautiem siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujā. Ja uzglabāšanas kompleksā tiek identificētas noplūdes, kas rada CO2 emisijas vai izplūdes vertikālā ūdens slānī, tās jāiekļauj kā attiecīgās iekārtas emisijas avoti līdz laikam, kamēr saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 16. pantu tiek veiktas korektīvās darbības, pēc kurām no šīs noplūdes netiek detektētas emisijas vai izplūdes vertikālajā ūdens slānī.

2.   CO2 EMISIJU NOTEIKŠANA

Potenciālie CO2 ģeoloģiskās uzglabāšanas emisiju avoti ir:

—

kurināmā un degvielas izmantošana būsterstacijās, citas ar dedzināšanu saistītas darbības, piemēram, vietējo elektrostaciju darbība,

| — | novadīšanas emisijas inžekcijas vai ogļūdeņražu ieguves palielināšanas laikā, |
| --- | --- |

—

novadīšanas emisijas inžekcijas vai ogļūdeņražu ieguves palielināšanas laikā,

| — | difūzās emisijas inžekcijas laikā, |
| --- | --- |

—

difūzās emisijas inžekcijas laikā,

| — | CO2 izlaušanās ogļūdeņražu ieguves palielināšanas laikā, |
| --- | --- |

—

CO2 izlaušanās ogļūdeņražu ieguves palielināšanas laikā,

| — | noplūdes. |
| --- | --- |

—

noplūdes.

Uzglabāšanas vieta savam aprēķinātajam CO2 emisiju līmenim nepieskaita no citām iekārtām saņemto CO2 emisiju daudzumu un no sava aprēķinātā emisiju līmeņa neatņem CO2 emisijas, kuras nodotas citām iekārtām vai kuras uzglabāšanas vietā tiek uzglabātas ģeoloģiski.

2.1.   KURINĀMĀ IZMANTOŠANAS EMISIJAS

Dedzināšanas emisijas no iepriekš minētajām darbībām uz sauszemes nosaka saskaņā ar II pielikumu.

2.2.   NOVADĪŠANAS UN DIFŪZĀS EMISIJAS INŽEKCIJAS LAIKĀ

Novadīšanas un difūzo emisiju kopējo apjomu aprēķina šādi:

CO2 emisijas [t CO2] = V CO2 [t CO2] + F CO2 [t CO2]

kur:

V CO2
  = novadītais CO2 daudzums;

F CO2
  = CO2 difūzo emisiju daudzums.

V CO2 nosaka, izmantojot emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas saskaņā ar šo pamatnostādņu XII pielikumu. Ja emisiju nepārtrauktu mērījumu sistēmas izmantošana rada nepamatoti augstas izmaksas, operators monitoringa plānā var iekļaut atbilstošu metodiku, kuras pamatā ir nozarē pieejamie labākie tehniskie paņēmieni un par ko jāsaņem kompetentās iestādes apstiprinājums.

F CO2 uzskata par vienu avotu, tāpēc XII pielikumā un I pielikuma 6.2. apakšiedaļā noteiktās prasības par nenoteiktību attiecas nevis uz atsevišķiem emisiju punktiem, bet kopējo vērtību. Monitoringa plānā operatoram jāsniedz difūzo emisiju iespējamo avotu analīze, un monitoringa plānā iekļauj atbilstošu dokumentētu metodiku, kuras pamatā ir nozares pamatnostādnes par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem F CO2 daudzuma mērīšanai vai aprēķināšanai. F CO2 noteikšanai var izmantot datus, kas par inžekcijas iekārtu vākti saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 13. pantu un II pielikuma 1.1. apakšiedaļas e) līdz h) apakšpunktu, ja tie atbilst šajās pamatnostādnēs noteiktajām prasībām.

2.3.   NOVADĪŠANAS UN DIFŪZĀS EMISIJAS OGĻŪDEŅRAŽU IEGUVES PAAUGSTINĀŠANAS LAIKĀ

Sagaidāms, ka ogļūdeņražu ieguves paaugstināšana kombinācijā ar CO2 ģeoloģisko uzglabāšanu varētu būt emisiju plūsmu papildu avots, konkrēti – CO2 izlaušanās kopā ar iegūtajiem ogļūdeņražiem. Papildu emisiju avoti, kas saistīti ar ogļūdeņražu ieguves paaugstināšanu, ir:

| — | naftas–gāzes separācijas un gāzes recirkulācijas iekārtas, kur var rasties CO2 difūzās emisijas, |
| --- | --- |

—

naftas–gāzes separācijas un gāzes recirkulācijas iekārtas, kur var rasties CO2 difūzās emisijas,

| — | lāpas torņi, kuros var rasties emisijas caurpūšanas sistēmu pastāvīga spiediena iedarbībā un ogļūdeņražu ieguves iekārtu dehermetizācijas rezultātā, |
| --- | --- |

—

lāpas torņi, kuros var rasties emisijas caurpūšanas sistēmu pastāvīga spiediena iedarbībā un ogļūdeņražu ieguves iekārtu dehermetizācijas rezultātā,

| — | CO2 caurpūšanas sistēma, lai novērstu, ka augstās koncentrācijās CO2 nodzēš lāpu. |
| --- | --- |

—

CO2 caurpūšanas sistēma, lai novērstu, ka augstās koncentrācijās CO2 nodzēš lāpu.

Visas difūzās emisijas parasti novada atpakaļ gāzes lokalizācijas sistēmā, uz lāpu vai CO2 caurpūšanas sistēmu. Visas šādas difūzās emisijas vai CO2, kas novadīts, piemēram, no CO2, jānosaka saskaņā ar šā pielikuma 2.2. apakšiedaļu.

Emisijas no lāpas torņa jānosaka saskaņā ar II pielikumu, ņemot vērā iespējamo lāpas gāzē esošo CO2.

3.   NOPLŪDES NO UZGLABĀŠANAS KOMPLEKSA

Monitoringu sāk, ja noplūde rada emisijas vai izplūdes vertikālajā ūdens slānī. Emisijas, ko rada CO2 izplūdes vertikālajā ūdens slānī, uzskata par vienādām ar vertikālajā ūdens slānī izplūdušo daudzumu.

Monitoringu emisijām vai izplūdēm vertikālajā ūdens slānī, ko rada noplūdes, veic līdz laikam, kad ir veikti korektīvie pasākumi saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 16. pantu un emisijas vai izplūdes vertikālā ūdens slānī no attiecīgās noplūdes vairs nav detektējamas.

Emisijas vai izplūdes vertikālajā ūdens slānī aprēķina šādi:

Formula

kur:

| L CO2 | = | kalendāra gada laikā noplūdes dēļ radušās CO2 emisijas vai izplūdes masa. Katram kalendāra gadam, kurā veic noplūdes monitoringu, to aprēķina, stundā vidējās noplūdes masu [t CO2/h] reizinot ar 24. Stundā vidējās noplūdes masu nosaka, kā paredzēts apstiprinātajā uzglabāšanas vietas un noplūdes monitoringa plānā. Katram kalendāra gadam pirms monitoringa sākšanas dienā vidējās noplūdes masu pieņem vienādu ar noplūdes masu monitoringa pirmajā dienā; |
| --- | --- | --- |
| Tsākuma | = | vēlākais no:






  a) | pēdējā diena, kurā no attiecīgā avota netika konstatētas emisijas vai izplūdes ūdens slānī; |

L CO2

=

kalendāra gada laikā noplūdes dēļ radušās CO2 emisijas vai izplūdes masa. Katram kalendāra gadam, kurā veic noplūdes monitoringu, to aprēķina, stundā vidējās noplūdes masu [t CO2/h] reizinot ar 24. Stundā vidējās noplūdes masu nosaka, kā paredzēts apstiprinātajā uzglabāšanas vietas un noplūdes monitoringa plānā. Katram kalendāra gadam pirms monitoringa sākšanas dienā vidējās noplūdes masu pieņem vienādu ar noplūdes masu monitoringa pirmajā dienā;

Tsākuma

=

vēlākais no:

a)

pēdējā diena, kurā no attiecīgā avota netika konstatētas emisijas vai izplūdes ūdens slānī;

| b) | dienā, kurā sākta CO2 inžekcija; |
| --- | --- |

b)

dienā, kurā sākta CO2 inžekcija;

| c) | cita tāda diena, par kuru pēc kompetentās iestādes pieprasījuma var iesniegt liecības, kas uzskatāmi parāda, ka emisijas vai izplūdes ūdens slānī nevarēja sākties pirms šīs dienas; |
| --- | --- |

c)

cita tāda diena, par kuru pēc kompetentās iestādes pieprasījuma var iesniegt liecības, kas uzskatāmi parāda, ka emisijas vai izplūdes ūdens slānī nevarēja sākties pirms šīs dienas;

Tbeigu

=

diena, līdz kurai paveikti korektīvie pasākumi saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 16. pantu un emisijas vai izplūdes vertikālā ūdens slānī no attiecīgās noplūdes vairs nav detektējamas.

Var izmantot citas metodes, lai noteiktu noplūžu radīto emisiju vai izplūžu vertikālajā ūdens slānī apjomu, par kurām jāsaņem kompetentās iestādes apstiprinājums, ja pēc tām iegūto rezultātu precizitāte ir augstāka, nekā izmantojot iepriekš aprakstīto pieeju.

Emisiju apjoms noplūdēm no uzglabāšanas kompleksa jāaprēķina katram šādam gadījumam atsevišķi, un pārskata periodā kopējā nenoteiktība nedrīkst būt lielāka par ± 7,5 %. Ja pēc izmantotās noteikšanas metodes kopējā nenoteiktība ir lielāka par ± 7,5 %, jāaprēķina korekcija pēc šādas formulas:

CO2, pārskata perioda [t CO2] = CO2, noteiktais [t CO2] × (1 + (Nenoteiktībasistēmas [%]/100) – 0,075)

kur:

| CO2, pārskata perioda | : | gada emisiju pārskatā par konkrēto gadījumu norādāmais CO2 daudzums; |
| --- | --- | --- |
| CO2, noteiktais | : | ar izmantoto metodi konkrētajam gadījumam noteiktais CO2 daudzums; |
| Nenoteiktībasistēmas | : | ar konkrētajam noplūdes gadījumam izmantoto noteikšanas metodi saistītais nenoteiktības līmenis, kas noteikts saskaņā ar šo pamatnostādņu I pielikuma 7. iedaļu.” |

CO2, pārskata perioda

:

gada emisiju pārskatā par konkrēto gadījumu norādāmais CO2 daudzums;

CO2, noteiktais

:

ar izmantoto metodi konkrētajam gadījumam noteiktais CO2 daudzums;

Nenoteiktībasistēmas

:

ar konkrētajam noplūdes gadījumam izmantoto noteikšanas metodi saistītais nenoteiktības līmenis, kas noteikts saskaņā ar šo pamatnostādņu I pielikuma 7. iedaļu.”

---

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/48

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 18. jūnijs)

par aizsardzības pasākumiem pret zirgu infekciozo anēmiju Rumānijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3767)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/346/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Zirgu infekciozā anēmija (“ZIA”) ir vīrusa izraisīta slimība, kas skar tikai zirgu dzimtas dzīvniekus. Parasti inkubācijas periods ir no vienas līdz trim nedēļām, bet tas var ilgt līdz pat trijiem mēnešiem. Inficētie zirgu dzimtas dzīvnieki paliek inficēti visu dzīves laiku, un tie, iespējams, var pārnest infekciju citiem zirgu dzimtas dzīvniekiem. Inficēšanās ar ZIA nav acīm redzama, ja nāves cēlonis nav kāda no akūtām klīniskām lēkmēm virēmijas laikā, tādējādi pārnešanas iespēja ievērojami palielinās. Infekciju var pārnest asinssūcēji dunduri ar inficēta zirgu dzimtas dzīvnieka asinīm vietēji, kā arī in utero auglim. Slimības izplatība lielos attālumos iespējama inficēto dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju pārvietošanas dēļ, lietojot inficētas adatas vai veicot infūziju ar vīrusu saturošu asins pagatavojumu. |
| --- | --- |

(1)

Zirgu infekciozā anēmija (“ZIA”) ir vīrusa izraisīta slimība, kas skar tikai zirgu dzimtas dzīvniekus. Parasti inkubācijas periods ir no vienas līdz trim nedēļām, bet tas var ilgt līdz pat trijiem mēnešiem. Inficētie zirgu dzimtas dzīvnieki paliek inficēti visu dzīves laiku, un tie, iespējams, var pārnest infekciju citiem zirgu dzimtas dzīvniekiem. Inficēšanās ar ZIA nav acīm redzama, ja nāves cēlonis nav kāda no akūtām klīniskām lēkmēm virēmijas laikā, tādējādi pārnešanas iespēja ievērojami palielinās. Infekciju var pārnest asinssūcēji dunduri ar inficēta zirgu dzimtas dzīvnieka asinīm vietēji, kā arī in utero auglim. Slimības izplatība lielos attālumos iespējama inficēto dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju pārvietošanas dēļ, lietojot inficētas adatas vai veicot infūziju ar vīrusu saturošu asins pagatavojumu.

| (2) | ZIA ir slimība, par kuru obligāti jāziņo saskaņā ar A pielikumu Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvai 90/426/EEK par dzīvnieku veselības prasībām attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu un importu no trešām valstīm (2). Turklāt Padomes 1982. gada 21. decembra Direktīva 82/894/EEK par dzīvnieku slimību paziņošanu Kopienā (3) paredz, ka par ZIA uzliesmojumiem jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, izmantojot dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmu (“ADNS”). |
| --- | --- |

(2)

ZIA ir slimība, par kuru obligāti jāziņo saskaņā ar A pielikumu Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvai 90/426/EEK par dzīvnieku veselības prasībām attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu un importu no trešām valstīm (2). Turklāt Padomes 1982. gada 21. decembra Direktīva 82/894/EEK par dzīvnieku slimību paziņošanu Kopienā (3) paredz, ka par ZIA uzliesmojumiem jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, izmantojot dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmu (“ADNS”).

| (3) | Direktīvas 90/426/EEK 4. panta 5. punktā ir paredzēti ierobežojumi attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no saimniecībām, kurās ir konstatēta ZIA, uz laiku, kamēr pēc inficēto dzīvnieku nokaušanas atlikušie dzīvnieki būs uzrādījuši negatīvu reakciju pēc diviem Koginsa testiem. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 90/426/EEK 4. panta 5. punktā ir paredzēti ierobežojumi attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no saimniecībām, kurās ir konstatēta ZIA, uz laiku, kamēr pēc inficēto dzīvnieku nokaušanas atlikušie dzīvnieki būs uzrādījuši negatīvu reakciju pēc diviem Koginsa testiem.

| (4) | Rumānijā atšķirībā no dzīvnieku veselības stāvokļa citās dalībvalstīs ZIA ir endēmiska un tūlītēja inficēto zirgu dzimtas dzīvnieku nokaušana netiek veikta. Tāpēc tika pieņemts Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Lēmums 2007/269/EK par aizsardzības pasākumiem pret zirgu infekciozo anēmiju Rumānijā (4). |
| --- | --- |

(4)

Rumānijā atšķirībā no dzīvnieku veselības stāvokļa citās dalībvalstīs ZIA ir endēmiska un tūlītēja inficēto zirgu dzimtas dzīvnieku nokaušana netiek veikta. Tāpēc tika pieņemts Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Lēmums 2007/269/EK par aizsardzības pasākumiem pret zirgu infekciozo anēmiju Rumānijā (4).

| (5) | Tomēr saslimšanas gadījumi ar ZIA, kas pēdējā laikā konstatēti vaislai un gaļas ražošanai paredzētiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuri nosūtīti no Rumānijas uz citām dalībvalstīm, un nesen publicētie rezultāti veterinārās pārbaudes apmeklējumam, ko 2009. gadā saskaņā ar Direktīvas 90/426/EK (5) 10. pantu attiecīgajā dalībvalstī veica Komisijas dienesti, liecina, ka Lēmums 2007/269/EEK netiek pienācīgi īstenots, piemērots un uzraudzīts. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr saslimšanas gadījumi ar ZIA, kas pēdējā laikā konstatēti vaislai un gaļas ražošanai paredzētiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuri nosūtīti no Rumānijas uz citām dalībvalstīm, un nesen publicētie rezultāti veterinārās pārbaudes apmeklējumam, ko 2009. gadā saskaņā ar Direktīvas 90/426/EK (5) 10. pantu attiecīgajā dalībvalstī veica Komisijas dienesti, liecina, ka Lēmums 2007/269/EEK netiek pienācīgi īstenots, piemērots un uzraudzīts.

| (6) | Tā kā notiek tirdzniecība ar dzīviem zirgu dzimtas dzīvniekiem, to spermu, olšūnām un embrijiem, slimības stāvoklis Rumānijā apdraud zirgu dzimtas dzīvnieku veselību Savienībā. Lai nodrošinātu zirgu dzimtas dzīvnieku veselību un labturību Savienībā, ir lietderīgi pieņemt aizsardzības pasākumus, kuros noteikts īpašs režīms Rumānijas izcelsmes zirgu dzimtas dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju, kā arī konkrētu zirgu dzimtas dzīvnieku asins pagatavojumu pārvietošanai un tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā notiek tirdzniecība ar dzīviem zirgu dzimtas dzīvniekiem, to spermu, olšūnām un embrijiem, slimības stāvoklis Rumānijā apdraud zirgu dzimtas dzīvnieku veselību Savienībā. Lai nodrošinātu zirgu dzimtas dzīvnieku veselību un labturību Savienībā, ir lietderīgi pieņemt aizsardzības pasākumus, kuros noteikts īpašs režīms Rumānijas izcelsmes zirgu dzimtas dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju, kā arī konkrētu zirgu dzimtas dzīvnieku asins pagatavojumu pārvietošanai un tirdzniecībai.

| (7) | Slimības izplatība nav vienmērīga visā Rumānijas teritorijā un starp dažādām zirgu dzimtas dzīvnieku kategorijām minētajā dalībvalstī. Ņemot vērā šo situāciju, mazāk stingrus nosacījumus varētu piemērot konkrētu izstādēm un sacīkstēm paredzētu reģistrētu zirgu pārvietošanai, kā arī nākotnē varētu noteikt slimības neskartus reģionus. |
| --- | --- |

(7)

Slimības izplatība nav vienmērīga visā Rumānijas teritorijā un starp dažādām zirgu dzimtas dzīvnieku kategorijām minētajā dalībvalstī. Ņemot vērā šo situāciju, mazāk stingrus nosacījumus varētu piemērot konkrētu izstādēm un sacīkstēm paredzētu reģistrētu zirgu pārvietošanai, kā arī nākotnē varētu noteikt slimības neskartus reģionus.

| (8) | Saskaņā ar Direktīvas 90/426/EEK 7. panta 2. punktu galamērķa dalībvalsts pēc vispārēja vai ierobežojoša principa var piešķirt atbrīvojumu no dažām 4. panta 5. punkta prasībām attiecībā uz jebkuru dzīvnieku, kuram ir speciāls marķējums, kas norāda, ka to paredzēts nokaut, un ja veselības sertifikātā ir norādīts šāds atbrīvojums. Piešķirot šādu atbrīvojumu, kaujamie zirgu dzimtas dzīvnieki ir jātransportē tieši uz norādīto kautuvi un jānokauj piecu dienu laikā pēc to ievešanas kautuvē. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Direktīvas 90/426/EEK 7. panta 2. punktu galamērķa dalībvalsts pēc vispārēja vai ierobežojoša principa var piešķirt atbrīvojumu no dažām 4. panta 5. punkta prasībām attiecībā uz jebkuru dzīvnieku, kuram ir speciāls marķējums, kas norāda, ka to paredzēts nokaut, un ja veselības sertifikātā ir norādīts šāds atbrīvojums. Piešķirot šādu atbrīvojumu, kaujamie zirgu dzimtas dzīvnieki ir jātransportē tieši uz norādīto kautuvi un jānokauj piecu dienu laikā pēc to ievešanas kautuvē.

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (6), 12. pants nosaka akreditācijas prasības laboratorijām, kas veic oficiālās kontroles gaitā ievākto paraugu analīzi. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (6), 12. pants nosaka akreditācijas prasības laboratorijām, kas veic oficiālās kontroles gaitā ievākto paraugu analīzi.

| (10) | Komisijas 2008. gada 28. februāra Regulas (EK) Nr. 180/2008 par Kopienas references laboratoriju zirgu slimībām, izņemot Āfrikas zirgu mēri (7), pielikumā noteiktas funkcijas, uzdevumi un procedūras, ko Savienības references laboratorijas zirgu slimībām īsteno attiecībā uz sadarbību ar laboratorijām, kuras atbild par zirgu infekcijas slimību diagnosticēšanu dalībvalstīs. Minēto funkciju starpā ir arī diagnostikas saskaņošanas veicināšana un testu kvalitātes nodrošināšana Savienībā, organizējot un veicot periodiskus salīdzinošos izmēģinājumus un periodiski nosūtot šādu pētījumu rezultātus Komisijai, dalībvalstīm un valstu/centrālajām laboratorijām. Starp Komisiju un laboratoriju saskaņotā darba programma paredz, ka pirmais kvalitātes pārbaudes tests attiecībā uz ZIA notiks 2010. gadā. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas 2008. gada 28. februāra Regulas (EK) Nr. 180/2008 par Kopienas references laboratoriju zirgu slimībām, izņemot Āfrikas zirgu mēri (7), pielikumā noteiktas funkcijas, uzdevumi un procedūras, ko Savienības references laboratorijas zirgu slimībām īsteno attiecībā uz sadarbību ar laboratorijām, kuras atbild par zirgu infekcijas slimību diagnosticēšanu dalībvalstīs. Minēto funkciju starpā ir arī diagnostikas saskaņošanas veicināšana un testu kvalitātes nodrošināšana Savienībā, organizējot un veicot periodiskus salīdzinošos izmēģinājumus un periodiski nosūtot šādu pētījumu rezultātus Komisijai, dalībvalstīm un valstu/centrālajām laboratorijām. Starp Komisiju un laboratoriju saskaņotā darba programma paredz, ka pirmais kvalitātes pārbaudes tests attiecībā uz ZIA notiks 2010. gadā.

| (11) | Tā kā nav izstrādāti īpaši Savienības standarti ZIA testēšanai, atsauces nolūkā izmanto Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) sauszemes dzīvnieku diagnostikas testu un vakcīnu standartu 2009. gada rokasgrāmatas (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals 2009 of the World Organisation for Animal Health) attiecīgo nodaļu. Minētajā nodaļā (patlaban tā ir 2.5.6. nodaļa) ZIA noteikšanai zirgiem paredzēts lietot agara gela imūndifūzijas (AGID) testu, kas ir precīzs un uzticams tests, ja vien to nelieto konkrētos rokasgrāmatā aprakstītos apstākļos. Tādēļ, ņemot vērā minētā testa trūkumus, šajā lēmumā ir jāparedz divi AGID testi ar negatīvu rezultātu attiecībā uz ZIA. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā nav izstrādāti īpaši Savienības standarti ZIA testēšanai, atsauces nolūkā izmanto Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) sauszemes dzīvnieku diagnostikas testu un vakcīnu standartu 2009. gada rokasgrāmatas (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals 2009 of the World Organisation for Animal Health) attiecīgo nodaļu. Minētajā nodaļā (patlaban tā ir 2.5.6. nodaļa) ZIA noteikšanai zirgiem paredzēts lietot agara gela imūndifūzijas (AGID) testu, kas ir precīzs un uzticams tests, ja vien to nelieto konkrētos rokasgrāmatā aprakstītos apstākļos. Tādēļ, ņemot vērā minētā testa trūkumus, šajā lēmumā ir jāparedz divi AGID testi ar negatīvu rezultātu attiecībā uz ZIA.

| (12) | Komisijas 2008. gada 6. jūnija Regulā (EK) Nr. 504/2008, ar ko īsteno Padomes Regulas 90/426/EEK un 90/427/EEK attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku identifikāciju (8), noteikts, ka zirgu dzimtas dzīvnieki ir jāidentificē ar identifikācijas dokumentu. Lai stiprinātu saikni starp identifikācijas dokumentu un dzīvnieku, pārvadāšanai no Rumānijas uz citām dalībvalstīm paredzēti pieauguši zirgi ir jāidentificē ar elektronisku transponderu, ko ievada injicējot. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas 2008. gada 6. jūnija Regulā (EK) Nr. 504/2008, ar ko īsteno Padomes Regulas 90/426/EEK un 90/427/EEK attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku identifikāciju (8), noteikts, ka zirgu dzimtas dzīvnieki ir jāidentificē ar identifikācijas dokumentu. Lai stiprinātu saikni starp identifikācijas dokumentu un dzīvnieku, pārvadāšanai no Rumānijas uz citām dalībvalstīm paredzēti pieauguši zirgi ir jāidentificē ar elektronisku transponderu, ko ievada injicējot.

| (13) | Padomes 2004. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (9) 14. pantā aprakstītas pārbaudes un citi pasākumi saistībā ar pārvadājumu žurnālu, kuri kompetentajai iestādei jāveic pirms tāliem pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(13)

Padomes 2004. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (9) 14. pantā aprakstītas pārbaudes un citi pasākumi saistībā ar pārvadājumu žurnālu, kuri kompetentajai iestādei jāveic pirms tāliem pārvadājumiem.

| (14) | Sertifikācijas prasības zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanai un pārvadāšanai ir noteiktas Direktīvas 90/426/EEK 8. pantā. Lai uzlabotu reģistrētu zirgu dzimtas dzīvnieku izsekojamību, pārvietojot tos no Rumānijas teritorijām, kuras skārusi ZIA, uz citām dalībvalstīm, apliecinājuma dokuments atbilstoši Direktīvas 90/426/EEK B pielikumam ir jāaizstāj ar dzīvnieku veselības sertifikātu atbilstoši minētās direktīvas C pielikumam. |
| --- | --- |

(14)

Sertifikācijas prasības zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanai un pārvadāšanai ir noteiktas Direktīvas 90/426/EEK 8. pantā. Lai uzlabotu reģistrētu zirgu dzimtas dzīvnieku izsekojamību, pārvietojot tos no Rumānijas teritorijām, kuras skārusi ZIA, uz citām dalībvalstīm, apliecinājuma dokuments atbilstoši Direktīvas 90/426/EEK B pielikumam ir jāaizstāj ar dzīvnieku veselības sertifikātu atbilstoši minētās direktīvas C pielikumam.

| (15) | Integrētā datorizētā veterinārā tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma (TRACES), kas ieviesta saskaņā ar Komisijas 2004. gada 30. marta Lēmumu 2004/292/EK par TRACES sistēmas ieviešanu (10), varētu būt lietderīga zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanai no Rumānijas uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(15)

Integrētā datorizētā veterinārā tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma (TRACES), kas ieviesta saskaņā ar Komisijas 2004. gada 30. marta Lēmumu 2004/292/EK par TRACES sistēmas ieviešanu (10), varētu būt lietderīga zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanai no Rumānijas uz citām dalībvalstīm.

| (16) | Zirgu dzimtas dzīvnieku (izņemot zirgu dzimtas dzīvniekus, ko no Rumānijas pārvadā uz citām dalībvalstīm nokaušanai) pārvietošanu uzskata par pabeigtu tikai pēc tam, kad paraugam, kas ņemts izolācijas periodā pēc atvešanas uz galamērķi, veiktais ZIA tests ir apstiprinājis slimības neesību. |
| --- | --- |

(16)

Zirgu dzimtas dzīvnieku (izņemot zirgu dzimtas dzīvniekus, ko no Rumānijas pārvadā uz citām dalībvalstīm nokaušanai) pārvietošanu uzskata par pabeigtu tikai pēc tam, kad paraugam, kas ņemts izolācijas periodā pēc atvešanas uz galamērķi, veiktais ZIA tests ir apstiprinājis slimības neesību.

| (17) | Attiecīgā nozare pilnībā apzinās apdraudējumu, ko rada minētās slimības stāvoklis Rumānijā, tādēļ šķiet lietderīgi, ka zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanā no Rumānijas iesaistītajiem dalībniekiem ir jāuzņemas daļa atbildības un izmaksu, kas rodas kompetentajām iestādēm saistībā ar šādu pārvietošanu. |
| --- | --- |

(17)

Attiecīgā nozare pilnībā apzinās apdraudējumu, ko rada minētās slimības stāvoklis Rumānijā, tādēļ šķiet lietderīgi, ka zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanā no Rumānijas iesaistītajiem dalībniekiem ir jāuzņemas daļa atbildības un izmaksu, kas rodas kompetentajām iestādēm saistībā ar šādu pārvietošanu.

| (18) | Prasība veikt testus ZIA noteikšanai arī donorķēvēm, no kurām tiek ņemtas olšūnas un embriji, tika ieviesta ar Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības, attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti A pielikuma I iedaļā Direktīvā 90/425/EEK (11), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 176/2010 (12). Tomēr šie grozījumi tiks piemēroti tikai no 2010. gada 1. septembra. Tādēļ attiecībā uz gadījumiem, kad olšūnas un embriji tiek ņemti no ķēvēm, kas turētas Rumānijā, ir jāpapildina dzīvnieku veselības prasības, kas noteiktas ar Komisijas 1995. gada 24. jūlija Lēmumu 95/294/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības sertifikāta paraugu zirgu olšūnu un embriju tirdzniecībai (13), iekļaujot prasību veikt ZIA testu. |
| --- | --- |

(18)

Prasība veikt testus ZIA noteikšanai arī donorķēvēm, no kurām tiek ņemtas olšūnas un embriji, tika ieviesta ar Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības, attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti A pielikuma I iedaļā Direktīvā 90/425/EEK (11), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 176/2010 (12). Tomēr šie grozījumi tiks piemēroti tikai no 2010. gada 1. septembra. Tādēļ attiecībā uz gadījumiem, kad olšūnas un embriji tiek ņemti no ķēvēm, kas turētas Rumānijā, ir jāpapildina dzīvnieku veselības prasības, kas noteiktas ar Komisijas 1995. gada 24. jūlija Lēmumu 95/294/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības sertifikāta paraugu zirgu olšūnu un embriju tirdzniecībai (13), iekļaujot prasību veikt ZIA testu.

| (19) | Turklāt tiek pārskatītas dzīvnieku veselības prasības Savienības tiesību aktos par asins pagatavojumiem, kas iegūti no zirgu dzimtas dzīvniekiem. Patlaban Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulas (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (14), VIII pielikuma V nodaļas A sadaļā ir noteiktas prasības attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku serumu. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt tiek pārskatītas dzīvnieku veselības prasības Savienības tiesību aktos par asins pagatavojumiem, kas iegūti no zirgu dzimtas dzīvniekiem. Patlaban Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulas (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (14), VIII pielikuma V nodaļas A sadaļā ir noteiktas prasības attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku serumu.

| (20) | Savienības tiesību aktu skaidrības labad Lēmums 2007/269/EK jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(20)

Savienības tiesību aktu skaidrības labad Lēmums 2007/269/EK jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu.

| (21) | Paredzētie pasākumi ir pienācīgi saskaņoti ar nesen pieņemto ZIA izskaušanas programmu Rumānijā, tāpēc pārejas pasākumu noteikšana šķiet nelietderīga. |
| --- | --- |

(21)

Paredzētie pasākumi ir pienācīgi saskaņoti ar nesen pieņemto ZIA izskaušanas programmu Rumānijā, tāpēc pārejas pasākumu noteikšana šķiet nelietderīga.

| (22) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(22)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Aizsardzības pasākumi, ko piemēro attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvniekiem, zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnām un embrijiem un asins pagatavojumiem, ko iegūst no zirgu dzimtas dzīvniekiem

1.   Rumānija nesūta uz citām dalībvalstīm šādas preces:

| a) | zirgu dzimtas dzīvniekus no reģioniem, kas minēti pielikumā; |
| --- | --- |

a)

zirgu dzimtas dzīvniekus no reģioniem, kas minēti pielikumā;

| b) | zirgu dzimtas dzīvnieku spermu; |
| --- | --- |

b)

zirgu dzimtas dzīvnieku spermu;

| c) | zirgu dzimtas dzīvnieku olšūnas un embrijus; |
| --- | --- |

c)

zirgu dzimtas dzīvnieku olšūnas un embrijus;

| d) | no zirgu dzimtas dzīvniekiem iegūtus asins pagatavojumus. |
| --- | --- |

d)

no zirgu dzimtas dzīvniekiem iegūtus asins pagatavojumus.

2.   Aizliegums, kas noteikts 1. punkta a) apakšpunktā, neattiecas uz zirgu dzimtas dzīvniekiem no saimniecībām, kuras neatrodas Rumānijā, un uz kuriem attiecas kāds no šādiem nosacījumiem:

| a) | tie tiek pārvadāti tranzītā caur Rumānijas teritoriju pa galvenajiem ceļiem un automaģistrālēm; vai |
| --- | --- |

a)

tie tiek pārvadāti tranzītā caur Rumānijas teritoriju pa galvenajiem ceļiem un automaģistrālēm; vai

| b) | tie tiek pārvadāti caur Rumāniju, nepārtraucot braucienu, tieši uz kautuvi tūlītējai nokaušanai, un tiem ir dzīvnieku veselības sertifikāts, kas aizpildīts atbilstīgi Direktīvas 90/426/EEK C pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

b)

tie tiek pārvadāti caur Rumāniju, nepārtraucot braucienu, tieši uz kautuvi tūlītējai nokaušanai, un tiem ir dzīvnieku veselības sertifikāts, kas aizpildīts atbilstīgi Direktīvas 90/426/EEK C pielikumā dotajam paraugam.

2. pants

Atkāpes attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu no pielikumā uzskaitītajiem reģioniem uz citām dalībvalstīm

1.   Atkāpjoties no 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta, Rumānija var atļaut zirgu dzimtas dzīvnieku sūtījumus uz citām dalībvalstīm, ja tiek ievēroti šādi noteikumi:

| a) | viss zirgu dzimtas dzīvnieku sūtījums kopumā:






  i) | oficiālā uzraudzībā ir turēts izolācijā saimniecībā, kuru kā zirgu infekciozās anēmijas (“ZIA”) neskartu ir apstiprinājusi kompetentā iestāde (“apstiprinātā saimniecība”); un |
| --- | --- | --- |

a)

viss zirgu dzimtas dzīvnieku sūtījums kopumā:

i)

oficiālā uzraudzībā ir turēts izolācijā saimniecībā, kuru kā zirgu infekciozās anēmijas (“ZIA”) neskartu ir apstiprinājusi kompetentā iestāde (“apstiprinātā saimniecība”); un

| ii) | ir turēts vismaz 200 m attālumā no visiem citiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuru veselības stāvoklis ir sliktāks, vismaz 90 dienu laikposmā pirms nosūtīšanas datuma; |
| --- | --- |

ii)

ir turēts vismaz 200 m attālumā no visiem citiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuru veselības stāvoklis ir sliktāks, vismaz 90 dienu laikposmā pirms nosūtīšanas datuma;

| b) | visiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas ir daļa no sūtījuma, ņemot divus asins paraugus ar 90 dienu intervālu, ir veikts agara gela imūndifūzijas tests ZIA noteikšanai (“AGID tests”) un ir iegūti negatīvi rezultāti; otrais paraugs ir ņemts 10 dienu laikā no datuma, kad sūtījums ir nosūtīts no apstiprinātās saimniecības; AGID tests atbilst kritērijiem, kas noteikti Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) sauszemes dzīvnieku diagnostikas testu un vakcīnu standartu 2009. gada rokasgrāmatas (turpmāk “rokasgrāmata”) attiecīgajā nodaļā; |
| --- | --- |

b)

visiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas ir daļa no sūtījuma, ņemot divus asins paraugus ar 90 dienu intervālu, ir veikts agara gela imūndifūzijas tests ZIA noteikšanai (“AGID tests”) un ir iegūti negatīvi rezultāti; otrais paraugs ir ņemts 10 dienu laikā no datuma, kad sūtījums ir nosūtīts no apstiprinātās saimniecības; AGID tests atbilst kritērijiem, kas noteikti Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) sauszemes dzīvnieku diagnostikas testu un vakcīnu standartu 2009. gada rokasgrāmatas (turpmāk “rokasgrāmata”) attiecīgajā nodaļā;

| c) | pārvadātājs dokumentē pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu, ka sūtījumā iekļautie zirgu dzimtas dzīvnieki tiek nosūtīti no apstiprinātās saimniecības tieši uz galamērķi, nebraucot cauri tirgum vai savākšanas centram; |
| --- | --- |

c)

pārvadātājs dokumentē pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu, ka sūtījumā iekļautie zirgu dzimtas dzīvnieki tiek nosūtīti no apstiprinātās saimniecības tieši uz galamērķi, nebraucot cauri tirgum vai savākšanas centram;

| d) | gadījumā, ja sūtījumā ir reģistrēti zirgu dzimtas dzīvnieki vai vaislai un gaļas ražošanai paredzēti zirgu dzimtas dzīvnieki, visiem pārējiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuri a) apakšpunkta i) punktā minētajā izolācijas periodā atrodas apstiprinātajā saimniecībā, ņemot asins paraugus vai nu pirms to pārvietošanas no saimniecības uz izolācijas perioda laiku, vai 10 dienu laikā pirms sūtījuma nosūtīšanas dienas no apstiprinātās saimniecības, ir veikts AGID tests un iegūti negatīvi rezultāti; |
| --- | --- |

d)

gadījumā, ja sūtījumā ir reģistrēti zirgu dzimtas dzīvnieki vai vaislai un gaļas ražošanai paredzēti zirgu dzimtas dzīvnieki, visiem pārējiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuri a) apakšpunkta i) punktā minētajā izolācijas periodā atrodas apstiprinātajā saimniecībā, ņemot asins paraugus vai nu pirms to pārvietošanas no saimniecības uz izolācijas perioda laiku, vai 10 dienu laikā pirms sūtījuma nosūtīšanas dienas no apstiprinātās saimniecības, ir veikts AGID tests un iegūti negatīvi rezultāti;

| e) | visi sūtījumā iekļautie zirgu dzimtas dzīvnieki ir marķēti, implantējot elektronisku transponderu, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 504/2008 5. panta 1. punktu identificēti ar zirgu dzimtas dzīvnieku identifikācijas dokumentu, kas tiek izdots uz visu dzīves laiku, vai pasi, norādot šādus datus:






  i) | minētā dokumenta I sadaļas A daļas 5. punktā norāda numuru, kas parādās ekrānā, nolasot implantēto elektronisko transponderu; |
| --- | --- | --- |

e)

visi sūtījumā iekļautie zirgu dzimtas dzīvnieki ir marķēti, implantējot elektronisku transponderu, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 504/2008 5. panta 1. punktu identificēti ar zirgu dzimtas dzīvnieku identifikācijas dokumentu, kas tiek izdots uz visu dzīves laiku, vai pasi, norādot šādus datus:

i)

minētā dokumenta I sadaļas A daļas 5. punktā norāda numuru, kas parādās ekrānā, nolasot implantēto elektronisko transponderu;

| ii) | minētā dokumenta VII sadaļā norāda AGID testus, ko paredz šā panta b) un d) apakšpunkts, un šo testu rezultātus; |
| --- | --- |

ii)

minētā dokumenta VII sadaļā norāda AGID testus, ko paredz šā panta b) un d) apakšpunkts, un šo testu rezultātus;

| f) | rezultāti pārbaudēm, kas saistībā ar pārvadājumu žurnālu jāveic atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1/2005 14. panta 1. punkta a) apakšpunktam, ir apmierinoši, un saskaņā ar minētās regulas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu nav jānosūta dati kontroles punktam tranzīta dalībvalstī; |
| --- | --- |

f)

rezultāti pārbaudēm, kas saistībā ar pārvadājumu žurnālu jāveic atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1/2005 14. panta 1. punkta a) apakšpunktam, ir apmierinoši, un saskaņā ar minētās regulas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu nav jānosūta dati kontroles punktam tranzīta dalībvalstī;

| g) | sūtījumā iekļautajiem zirgu dzimtas dzīvniekiem ir saskaņā ar Direktīvas 90/426/EEK C pielikumā sniegto paraugu pienācīgi aizpildīts veselības sertifikāts, kurā norāda galamērķi un iekļauj šādu papildu tekstu:
  “Zirgu dzimtas dzīvnieki ir nosūtīti saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2010/346/ES (15) |
| --- | --- |

g)

sūtījumā iekļautajiem zirgu dzimtas dzīvniekiem ir saskaņā ar Direktīvas 90/426/EEK C pielikumā sniegto paraugu pienācīgi aizpildīts veselības sertifikāts, kurā norāda galamērķi un iekļauj šādu papildu tekstu:

“Zirgu dzimtas dzīvnieki ir nosūtīti saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2010/346/ES (15)

2.   Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, AGID testu, kas jāveic vismaz 90 dienas pirms nosūtīšanas ņemtajiem paraugiem, var neveikt pie šādiem nosacījumiem:

| a) | galamērķa dalībvalsts ir piešķīrusi šādu atkāpi, piemērojot Direktīvas 90/426/EEK 7. panta 2. punktā paredzētos pasākumus; vai |
| --- | --- |

a)

galamērķa dalībvalsts ir piešķīrusi šādu atkāpi, piemērojot Direktīvas 90/426/EEK 7. panta 2. punktā paredzētos pasākumus; vai

| b) | zirgu dzimtas dzīvniekus paredzēts transportēt tieši uz kautuvi, un tie ir savākti apstiprinātā saimniecībā no saimniecībām, kuras saskaņā ar spēkā esošo ZIA valsts kontroles programmu apstiprinātas kā ZIA neskartas. |
| --- | --- |

b)

zirgu dzimtas dzīvniekus paredzēts transportēt tieši uz kautuvi, un tie ir savākti apstiprinātā saimniecībā no saimniecībām, kuras saskaņā ar spēkā esošo ZIA valsts kontroles programmu apstiprinātas kā ZIA neskartas.

3. pants

Atkāpe no prasībām saistībā ar zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no pielikumā minētajiem reģioniem attiecībā uz reģistrētiem zirgiem, kas piedalās konkrētās izstādēs un pasākumos

Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunkta, Rumānija var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm tādu reģistrētu zirgu sūtījumus, kam paredzēts piedalīties izstādēs, ko rīko Pasaules Jātnieku federācijas (FEI) aizbildnībā, vai svarīgās starptautiskās zirgu sacīkstēs, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | saskaņā ar rokasgrāmatā noteiktajiem kritērijiem zirgiem ir veikts AGID tests, izmantojot asins paraugu, kas ņemts 10 dienu laikā pirms nosūtīšanas no apstiprinātās saimniecības, un ir iegūti negatīvi rezultāti; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar rokasgrāmatā noteiktajiem kritērijiem zirgiem ir veikts AGID tests, izmantojot asins paraugu, kas ņemts 10 dienu laikā pirms nosūtīšanas no apstiprinātās saimniecības, un ir iegūti negatīvi rezultāti;

| b) | apstiprinātajā saimniecībā un 200 m perimetrā ap apstiprināto saimniecību visiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, izmantojot asins paraugu, kas ņemts 90 līdz 180 dienu laikā pirms paredzētās pārvietošanas, ir veikts AGID tests, un ir iegūti negatīvi rezultāti; |
| --- | --- |

b)

apstiprinātajā saimniecībā un 200 m perimetrā ap apstiprināto saimniecību visiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, izmantojot asins paraugu, kas ņemts 90 līdz 180 dienu laikā pirms paredzētās pārvietošanas, ir veikts AGID tests, un ir iegūti negatīvi rezultāti;

| c) | ir izpildīti 2. panta 1. punkta e) un g) apakšpunktā paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

c)

ir izpildīti 2. panta 1. punkta e) un g) apakšpunktā paredzētie nosacījumi.

4. pants

Ierobežojumi, ja AGID testa rezultāti ir pozitīvi

Ja kāds no šā lēmuma 2. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktā un 3. panta a) punktā minēto AGID testu rezultātiem ir pozitīvs, uz visu apstiprināto saimniecību attiecina pārvietošanas ierobežojumu, kamēr nav pabeigti Direktīvas 90/426/EEK 4. panta 5. punkta a) apakšpunkta trešajā ievilkumā paredzētie pasākumi.

5. pants

Atkāpes attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku saldētu spermu, olšūnām un embrijiem un no zirgu dzimtas dzīvniekiem iegūtiem asins pagatavojumiem

1.   Atkāpjoties no 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta, Rumānija var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm zirgu dzimtas dzīvnieku saldētu spermu, kura atbilst Direktīvas 92/65/EEK D pielikuma II nodaļas I sadaļas 1.6. punkta c) apakšpunktā, 1.7. un 1.8. punktā minētajām prasībām.

2.   Atkāpjoties no 1. panta 1. punkta c) apakšpunkta, Rumānija var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm saldētus embrijus, kas ņemti no donorķēvēm, kurām, izmantojot ar 90 dienu intervālu ņemtus asins paraugus, ir veikts AGID tests un ir iegūti negatīvi testa rezultāti; otrais paraugs ir ņemts 30 līdz 45 dienu laikā pēc embriju savākšanas.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās saldētās spermas vai embriju sūtījumiem ir pievienots dzīvnieku veselības sertifikāts, kas saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK 11. panta 5. punkta noteikumiem izdots attiecīgajam sūtījumam, un sertifikātā ir iekļauts šāds papildu teksts:

“Zirgu dzimtas dzīvnieku sperma/embriji (nevajadzīgo svītrot) ir nosūtīti saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2010/346/ES (16).

4.   Atkāpjoties no 1. panta 1. punkta d) apakšpunkta, Rumānija var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm zirgu dzimtas dzīvnieku serumu, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikuma V nodaļas A sadaļā minētajām prasībām.

6. pants

Papildu pienākumi Rumānijai

Rumānija nodrošina, ka tiek izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | Komisijai un pārējām dalībvalstīm tiek paziņoti apstiprināto saimniecību nosaukumi un ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kā arī vārds un profesionālā kvalifikācija valsts pilnvarotajam veterinārārstam, kurš atbildīgs par apstiprināto saimniecību un paraksta 2. panta 1. punkta g) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā minēto dzīvnieku veselības sertifikātu; |
| --- | --- |

a)

Komisijai un pārējām dalībvalstīm tiek paziņoti apstiprināto saimniecību nosaukumi un ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kā arī vārds un profesionālā kvalifikācija valsts pilnvarotajam veterinārārstam, kurš atbildīgs par apstiprināto saimniecību un paraksta 2. panta 1. punkta g) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā minēto dzīvnieku veselības sertifikātu;

| b) | par 2. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktā un 3. pantā minēto AGID testu veikšanu atbildīgā oficiālā laboratorija:






  i) | atbilst Regulas (EK) Nr. 882/2004 12. pantā minētajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

b)

par 2. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktā un 3. pantā minēto AGID testu veikšanu atbildīgā oficiālā laboratorija:

AGID

i)

atbilst Regulas (EK) Nr. 882/2004 12. pantā minētajām prasībām;

| ii) | līdz 2010. gada 31. decembrim un turpmāk katru gadu veic ikgadējus kvalitātes pārbaudes testus sadarbībā ar Eiropas Savienības references laboratoriju zirgu dzimtas dzīvnieku slimībām, izņemot Āfrikas zirgu mēri; |
| --- | --- |

ii)

līdz 2010. gada 31. decembrim un turpmāk katru gadu veic ikgadējus kvalitātes pārbaudes testus sadarbībā ar Eiropas Savienības references laboratoriju zirgu dzimtas dzīvnieku slimībām, izņemot Āfrikas zirgu mēri;

| c) | to asins paraugu dublikāti, kas ņemti attiecībā uz katru AGID testu, kas veikts 10 dienu laikā pēc nosūtīšanas dienas un saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu un 3. pantu, vismaz 90 dienas tiek glabāti b) apakšpunktā minētajā oficiālajā laboratorijā, izņemot šādus gadījumus:






  i) | saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 504/2008 19. pantu ir paziņots par attiecīgā dzīvnieka nāvi; vai |
| --- | --- | --- |

c)

to asins paraugu dublikāti, kas ņemti attiecībā uz katru AGID testu, kas veikts 10 dienu laikā pēc nosūtīšanas dienas un saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu un 3. pantu, vismaz 90 dienas tiek glabāti b) apakšpunktā minētajā oficiālajā laboratorijā, izņemot šādus gadījumus:

AGID

i)

saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 504/2008 19. pantu ir paziņots par attiecīgā dzīvnieka nāvi; vai

| ii) | pirms 90 dienu laikposma beigām ir paziņots, ka 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā AGID testa rezultāts ir negatīvs; |
| --- | --- |

ii)

pirms 90 dienu laikposma beigām ir paziņots, ka 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā AGID testa rezultāts ir negatīvs;

AGID

| d) | uz galamērķi vismaz 36 stundas pirms ierašanās ir nosūtīts iepriekšējs brīdinājums, izmantojot TRACES sistēmu. |
| --- | --- |

d)

uz galamērķi vismaz 36 stundas pirms ierašanās ir nosūtīts iepriekšējs brīdinājums, izmantojot TRACES sistēmu.

TRACES

7. pants

Galamērķa dalībvalstu pienākumi

1.   Dalībvalstis, kurās atrodas galamērķis, nodrošina, ka gadījumos, kad par 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu ir saņemts iepriekšējs brīdinājums saskaņā ar 6. panta d) punktu, pēc ierašanās galamērķī zirgu dzimtas dzīvnieki:

| a) | ne vēlāk kā 72 stundas pēc ierašanās tiek nokauti kompetentajām iestādēm TRACES sistēmā paziņotajā kautuvē; 10 % sūtījumu, kas ierodas kautuvē saskaņā ar šo lēmumu, ir jāveic AGID testi pēc ierašanās; vai |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā 72 stundas pēc ierašanās tiek nokauti kompetentajām iestādēm TRACES sistēmā paziņotajā kautuvē; 10 % sūtījumu, kas ierodas kautuvē saskaņā ar šo lēmumu, ir jāveic AGID testi pēc ierašanās; vai

TRACES

AGID

| b) | valsts pilnvarota veterinārārsta uzraudzībā vismaz uz 30 dienām tiek izolēti galamērķa saimniecībā, kura norādīta dzīvnieku veselības sertifikātā, kas minēts 2. panta 1. punkta g) apakšpunktā, un vismaz 200 m attālumā no jebkādiem citiem zirgu dzimtas dzīvniekiem vai apstākļos, kad tiek kontrolēti slimības pārnēsātāji, un tiem, izmantojot asins paraugu, kas ņemts ne ātrāk kā 28 dienas pēc izolācijas perioda sākuma paziņošanas, tiek veikts AGID tests un iegūtie rezultāti ir negatīvi. |
| --- | --- |

b)

valsts pilnvarota veterinārārsta uzraudzībā vismaz uz 30 dienām tiek izolēti galamērķa saimniecībā, kura norādīta dzīvnieku veselības sertifikātā, kas minēts 2. panta 1. punkta g) apakšpunktā, un vismaz 200 m attālumā no jebkādiem citiem zirgu dzimtas dzīvniekiem vai apstākļos, kad tiek kontrolēti slimības pārnēsātāji, un tiem, izmantojot asins paraugu, kas ņemts ne ātrāk kā 28 dienas pēc izolācijas perioda sākuma paziņošanas, tiek veikts AGID tests un iegūtie rezultāti ir negatīvi.

AGID

2.   Neskarot 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka 90 dienu laikā pēc 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto zirgu dzimtas dzīvnieku ierašanās galamērķa saimniecībā, kas minēta šā panta 1. panta b) punktā, no minētās saimniecības uz citu dalībvalsti zirgu dzimtas dzīvniekus var nosūtīt tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | izmantojot asins paraugu, kas ņemts 10 dienu laikā pirms nosūtīšanas dienas, tiem ir veikts AGID tests, kura rezultāti ir negatīvi; un |
| --- | --- |

a)

izmantojot asins paraugu, kas ņemts 10 dienu laikā pirms nosūtīšanas dienas, tiem ir veikts AGID tests, kura rezultāti ir negatīvi; un

AGID

| b) | tiem ir pievienots veselības sertifikāts, kas pienācīgi aizpildīts saskaņā ar Direktīvas 90/426/EEK C pielikumā doto paraugu. |
| --- | --- |

b)

tiem ir pievienots veselības sertifikāts, kas pienācīgi aizpildīts saskaņā ar Direktīvas 90/426/EEK C pielikumā doto paraugu.

8. pants

Ziņošanas pienākumi

Dalībvalstis, kurās notiek tirdzniecība ar zirgu dzimtas dzīvniekiem un to spermu, olšūnām un embrijiem, saskaņā ar šo lēmumu regulāri, bet ne retāk kā reizi trijos mēnešos, Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā par to ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

9. pants

Administratīvo procedūru izmaksas

1.   Rumānija veic vajadzīgos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā arī juridiskus pasākumus, lai nodrošinātu, ka papildu administratīvo procedūru, tai skaitā visu vajadzīgo laboratorijas testu vai turpmākas izmeklēšanas izmaksas, kas saistītas ar zirgu dzimtas dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju un no zirgu dzimtas dzīvniekiem iegūta seruma sūtījumu pārvietošanu no attiecīgās dalībvalsts saskaņā ar 2., 3. un 5. pantu, pilnībā sedz zirgu dzimtas dzīvnieku vai to produktu nosūtītājs.

2.   Galamērķa dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā arī juridiskus pasākumus, lai nodrošinātu, ka papildu administratīvo procedūru, tai skaitā visu vajadzīgo laboratorijas testu vai turpmākas izmeklēšanas izmaksas, lai izpildītu 7. pantā paredzētos pasākumus, saistībā ar zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no Rumānijas saskaņā ar 2. un 3. pantu, pilnībā sedz zirgu dzimtas dzīvnieku nosūtītājs.

10. pants

Atcelšana

Lēmumu 2007/269/EK atceļ.

11. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 18. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 42. lpp.

2

(3)  OV L 378, 31.12.1982., 58. lpp.

3

(4)  OV L 115, 3.5.2007., 18. lpp.

4

(5)  DG(SANCO) 2009-8256; komandējuma ziņojuma galīgā redakcija (http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_en.cfm?rep_id=2341).

5

SANCO

(6)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

6

(7)  OV L 56, 29.2.2008., 4. lpp.

7

(8)  OV L 149, 7.6.2008., 3. lpp.

8

(9)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

9

(10)  OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp.

10

(11)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

11

(12)  OV L 52, 3.3.2010., 14. lpp.

12

(13)  OV L 182, 2.8.1995., 27. lpp.

13

(14)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp.

14

(15)  OV L 155, 22.6.2010., 48. lpp.”

15

(16)  OV L 155, 22.6.2010., 48. lpp.”

16

---

PIELIKUMS

Reģioni, kas minēti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

| Dalībvalsts | Reģions | Piezīme |
| --- | --- | --- |
| Rumānija | Visa teritorija | |

Dalībvalsts

Reģions

Piezīme

Rumānija

Visa teritorija

---

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/54

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 19. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2004/388/EK par dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienas iekšienē

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3666)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/347/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvu 93/15/EEK par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 93/15/EEK izveidotajā sistēmā sprāgstvielu pārvešanai Savienības teritorijā paredzēts apstiprināt dažādās kompetentās iestādes, kas atbild par sprāgstvielu izcelsmes, tranzīta un galamērķa zonu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 93/15/EEK izveidotajā sistēmā sprāgstvielu pārvešanai Savienības teritorijā paredzēts apstiprināt dažādās kompetentās iestādes, kas atbild par sprāgstvielu izcelsmes, tranzīta un galamērķa zonu.

| (2) | Lai atvieglotu sprāgstvielu pārvešanu starp dalībvalstīm, ievērojot šo produktu pārvadāšanai vajadzīgās drošības prasības, ar 2004. gada 15. aprīļa Komisijas Lēmumu 2004/388/EK par dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienas iekšienē (2) ir sagatavots sprāgstvielu pārvešanai lietojamā dokumenta paraugs, kurā iekļauta informācija, kas paredzēta Direktīvas 93/15/EEK 9. panta 5. un 6. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Lai atvieglotu sprāgstvielu pārvešanu starp dalībvalstīm, ievērojot šo produktu pārvadāšanai vajadzīgās drošības prasības, ar 2004. gada 15. aprīļa Komisijas Lēmumu 2004/388/EK par dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienas iekšienē (2) ir sagatavots sprāgstvielu pārvešanai lietojamā dokumenta paraugs, kurā iekļauta informācija, kas paredzēta Direktīvas 93/15/EEK 9. panta 5. un 6. punktā.

| (3) | Komisijas Lēmums 2004/388/EK ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā, ka visās dalībvalstīs ir izstrādāta un pieejama pārvedumu apstiprināšanas elektroniskā sistēma. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Lēmums 2004/388/EK ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā, ka visās dalībvalstīs ir izstrādāta un pieejama pārvedumu apstiprināšanas elektroniskā sistēma.

| (4) | Jo īpaši jāparedz iespēja, lai izcelsmes valsts kompetentā iestāde varētu izdrukāt visus vajadzīgos dokumentus un izsniegt piegādātājam dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienā pēc tam, kad tā ir pārbaudījusi, ka visas attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ir apstiprinājušas pārvedumu, jo tas mazinās uzņēmumu un dalībvalstu iestāžu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(4)

Jo īpaši jāparedz iespēja, lai izcelsmes valsts kompetentā iestāde varētu izdrukāt visus vajadzīgos dokumentus un izsniegt piegādātājam dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienā pēc tam, kad tā ir pārbaudījusi, ka visas attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ir apstiprinājušas pārvedumu, jo tas mazinās uzņēmumu un dalībvalstu iestāžu administratīvo slogu.

| (5) | Komisijas uzdevumā veiktajā novērtējuma pētījumā par Direktīvas 93/15/EEK īstenošanu secināja, ka procedūra dalībvalstu apstiprinājumu izsniegšanai ir jāsaīsina. Lai risinātu šo jautājumu, ir jāievieš kopēja elektroniskā sistēma. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas uzdevumā veiktajā novērtējuma pētījumā par Direktīvas 93/15/EEK īstenošanu secināja, ka procedūra dalībvalstu apstiprinājumu izsniegšanai ir jāsaīsina. Lai risinātu šo jautājumu, ir jāievieš kopēja elektroniskā sistēma.

| (6) | Eiropas “Mazās uzņēmējdarbības aktā” (3) un Trešajā labāka regulējuma stratēģiskajā pārskatā Eiropas Savienībā (4) Eiropas Komisija ir apņēmusies īstenot mērķi uzlabot prognozējamību un palīdzēt uzņēmumiem labāk sagatavoties izmaiņām tiesību aktos. Konkrēti kā pasākums šā mērķa sasniegšanai ir noteikta sistēma attiecībā uz vienotiem spēkā stāšanās datumiem, lai iespēju robežās nodrošinātu, ka tiesību akti, kas ietekmē uzņēmējdarbību, stājas spēkā konkrētos datumos. Minētais ir jāņem vērā, nosakot šā lēmuma piemērošanas datumu. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas “Mazās uzņēmējdarbības aktā” (3) un Trešajā labāka regulējuma stratēģiskajā pārskatā Eiropas Savienībā (4) Eiropas Komisija ir apņēmusies īstenot mērķi uzlabot prognozējamību un palīdzēt uzņēmumiem labāk sagatavoties izmaiņām tiesību aktos. Konkrēti kā pasākums šā mērķa sasniegšanai ir noteikta sistēma attiecībā uz vienotiem spēkā stāšanās datumiem, lai iespēju robežās nodrošinātu, ka tiesību akti, kas ietekmē uzņēmējdarbību, stājas spēkā konkrētos datumos. Minētais ir jāņem vērā, nosakot šā lēmuma piemērošanas datumu.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 93/15/EEK 13. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 93/15/EEK 13. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2004/388/EK groza šādi.

| 1. | Lēmumā iekļauj šādu 3.a pantu.
  “3.a pants
  Ja izcelsmes dalībvalsts, saņēmēja dalībvalsts un visas tranzīta dalībvalstis izmanto kopējo elektronisko sistēmu sprāgstvielu pārvedumu apstiprināšanai Savienībā, izmanto otrajā līdz piektajā rindkopā paredzēto procedūru.
  Nosūtītājs, aizpildījis 1.–4. sadaļu, iesniedz apstiprināšanai dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienā uz papīra vai elektroniski tikai saņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei.
  Izsniegusi apstiprinājumu, saņēmēja dalībvalsts nosūta apstiprinājumu izcelsmes dalībvalstij, izmantojot kopējo elektronisko sistēmu.
  Izsniegusi savu apstiprinājumu, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde lūdz visu tranzīta dalībvalstu kompetento iestāžu apstiprinājumu, izmantojot kopējo elektronisko sistēmu.
  Saņēmusi visus apstiprinājumus, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde uz droši identificējama papīra un izcelsmes dalībvalsts valodā(-ās), tranzīta dalībvalsts(-u) valodā(-ās) (ja vajadzīgs), saņēmējas dalībvalsts valodā(-ās) un angļu valodā izsniedz piegādātājam dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienā, norādot uz visu iesaistīto dalībvalstu piekrišanu.” |
| --- | --- |

1.

Lēmumā iekļauj šādu 3.a pantu.

“3.a pants

Ja izcelsmes dalībvalsts, saņēmēja dalībvalsts un visas tranzīta dalībvalstis izmanto kopējo elektronisko sistēmu sprāgstvielu pārvedumu apstiprināšanai Savienībā, izmanto otrajā līdz piektajā rindkopā paredzēto procedūru.

Nosūtītājs, aizpildījis 1.–4. sadaļu, iesniedz apstiprināšanai dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienā uz papīra vai elektroniski tikai saņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei.

Izsniegusi apstiprinājumu, saņēmēja dalībvalsts nosūta apstiprinājumu izcelsmes dalībvalstij, izmantojot kopējo elektronisko sistēmu.

Izsniegusi savu apstiprinājumu, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde lūdz visu tranzīta dalībvalstu kompetento iestāžu apstiprinājumu, izmantojot kopējo elektronisko sistēmu.

Saņēmusi visus apstiprinājumus, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde uz droši identificējama papīra un izcelsmes dalībvalsts valodā(-ās), tranzīta dalībvalsts(-u) valodā(-ās) (ja vajadzīgs), saņēmējas dalībvalsts valodā(-ās) un angļu valodā izsniedz piegādātājam dokumentu sprāgstvielu pārvešanai Kopienā, norādot uz visu iesaistīto dalībvalstu piekrišanu.”

| 2. | Pielikumā paskaidrojumu 2. punktā rindkopas beigās pievieno šādu teikumu: “Šo punktu nepiemēro, ja tiek izmantota 3.a pantā aprakstītā kopējā elektroniskā sistēma.” |
| --- | --- |

2.

Pielikumā paskaidrojumu 2. punktā rindkopas beigās pievieno šādu teikumu: “Šo punktu nepiemēro, ja tiek izmantota 3.a pantā aprakstītā kopējā elektroniskā sistēma.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 29. oktobrī.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 121, 15.5.1993., 20. lpp.

1

(2)  OV L 120, 24.4.2004., 43. lpp.

2

(3)  COM(2008) 394 galīgā redakcija, 25.6.2008.

3

(4)  COM(2009) 15 galīgā redakcija, 28.1.2009.

4

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 22.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/56

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 17. novembris)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Krievijas Federācijas valdību un Eiropas Savienību par klasificētas informācijas aizsardzību

(2010/348/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. un 38. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 27. un 28. novembrī nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdzētu ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis (ĢS/AP), saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar dažām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 27. un 28. novembrī nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdzētu ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis (ĢS/AP), saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar dažām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

| (2) | Saskaņā ar minēto pilnvarojumu sākt sarunas prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, risināja sarunas attiecībā uz nolīgumu ar Krievijas Federācijas valdību par klasificētas informācijas aizsardzību. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto pilnvarojumu sākt sarunas prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, risināja sarunas attiecībā uz nolīgumu ar Krievijas Federācijas valdību par klasificētas informācijas aizsardzību.

| (3) | Minētais nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par klasificētas informācijas aizsardzību.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai (1).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 17. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

starp Krievijas Federācijas valdību un Eiropas Savienību par klasificētās informācijas aizsardzību

KRIEVIJAS FEDERĀCIJAS VALDĪBA

un

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “ES”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts,

turpmāk “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ, ka ES un Krievijas Federācijas valdība ir vienisprātis, ka ir jāattīsta sadarbība saistībā ar kopējas ieinteresētības jautājumiem, jo īpaši drošības jomā;

ATZĪSTOT, ka Pušu sadarbības nolūkā varētu būt vajadzība piekļūt ES vai Krievijas Federācijas klasificētajai informācijai un abām Pusēm apmainīties ar šādu informāciju;

APZINOTIES, ka piekļuve klasificētai informācijai un tās apmaiņa prasa atbilstīgus drošības pasākumus;

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Šo nolīgumu piemēro attiecībā uz klasificētu informāciju, ko Puses sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā.

2. pants

Šajā nolīgumā:

| 1. | “Klasificēta informācija” ir jebkura informācija un materiāli, kurus Puses sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā, kuri saskaņā ar Pušu normatīvajiem aktiem ir aizsargāti, kuru neatļauta izpaušana varētu radīt dažādu pakāpju kaitējumu Krievijas Federācijas vai ES drošības interesēm, vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošības interesēm un kuri par tādiem ir atzīti ar drošības klasifikāciju. |
| --- | --- |

1.

“Klasificēta informācija” ir jebkura informācija un materiāli, kurus Puses sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā, kuri saskaņā ar Pušu normatīvajiem aktiem ir aizsargāti, kuru neatļauta izpaušana varētu radīt dažādu pakāpju kaitējumu Krievijas Federācijas vai ES drošības interesēm, vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošības interesēm un kuri par tādiem ir atzīti ar drošības klasifikāciju.

| 2. | “Klasificētas informācijas nesēji” ir materiāli, tostarp vietas, kurās atrodas simboli, attēli, signāli, tehniskie risinājumi un procesi, kas satur klasificēto informāciju. |
| --- | --- |

2.

“Klasificētas informācijas nesēji” ir materiāli, tostarp vietas, kurās atrodas simboli, attēli, signāli, tehniskie risinājumi un procesi, kas satur klasificēto informāciju.

| 3. | “Drošības klasifikācija” ir apzīmējums, kas norāda:






  — | pakāpi, kādā tiek skartas Krievijas Federācijas vai ES, vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu intereses, ko radītu klasificētās informācijas neatļauta izpaušana, un |
| --- | --- | --- |

3.

“Drošības klasifikācija” ir apzīmējums, kas norāda:

—

pakāpi, kādā tiek skartas Krievijas Federācijas vai ES, vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu intereses, ko radītu klasificētās informācijas neatļauta izpaušana, un

| — | aizsardzības pakāpe, kas vajadzīga saskaņā ar Krievijas Federācijas vai ES normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

—

aizsardzības pakāpe, kas vajadzīga saskaņā ar Krievijas Federācijas vai ES normatīvajiem aktiem.

| 4. | “Klasifikācijas marķējums” ir norāde, ko pievieno klasificētas informācijas nesējiem un/vai dokumentiem, kuri tiem pievienoti, norādot drošības klasifikāciju, ko piešķir šai klasificētajai informācijai. |
| --- | --- |

4.

“Klasifikācijas marķējums” ir norāde, ko pievieno klasificētas informācijas nesējiem un/vai dokumentiem, kuri tiem pievienoti, norādot drošības klasifikāciju, ko piešķir šai klasificētajai informācijai.

| 5. | “Drošības pielaide” ir administratīvs lēmums, ko pieņem saskaņā ar Krievijas Federācijas vai ES normatīvajiem aktiem un ar ko apstiprina, ka personai ir atļauta piekļuve klasificētai informācijai līdz noteiktam līmenim. |
| --- | --- |

5.

“Drošības pielaide” ir administratīvs lēmums, ko pieņem saskaņā ar Krievijas Federācijas vai ES normatīvajiem aktiem un ar ko apstiprina, ka personai ir atļauta piekļuve klasificētai informācijai līdz noteiktam līmenim.

3. pants

1.   Šajā nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, kā arī Eiropas Komisija.

2.   Šajā nolīgumā attiecībā uz Krievijas Federāciju struktūras, kas pilnvarotas īstenot šo nolīgumu, ir Krievijas Federācijas valdības iestādes.

4. pants

1.   Saskaņā ar 2. līdz 5. punktu klasificētu informāciju viena Puse – “sniedzēja Puse” – var izpaust otrai Pusei – “saņēmējai Pusei”.

2.   Katra Puse lemj par klasificētas informācijas izpaušanu otrai Pusei, izskatot katru konkrētu gadījumu saskaņā ar savām drošības interesēm un saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem. Neviens šā nolīguma noteikums nevar būt par pamatu obligātai vai vispārējai klasificētas vai konkrētas kategorijas informācijas izpaušanai starp Pusēm.

3.   Katra Puse saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem:

| a) | aizsargā klasificētu informāciju, ko Puses sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā; |
| --- | --- |

a)

aizsargā klasificētu informāciju, ko Puses sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā;

| b) | nodrošina, ka ne drošības klasifikācija, ne klasifikācijas marķējums, ne arī informācijas izplatīšanas ierobežojumu zīmes, ko sniedzēja Puse nosaka klasificētai informācijai, kuru Puses sniedz vai ar kuru apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, netiktu mainītas, ja nav saņemta šīs Puses iepriekšēja rakstiska piekrišana, un ka klasificēta informācija, ko Puses sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, tiek reģistrēta, saglabāta un aizsargāta saskaņā ar attiecīgās Puses normatīvajiem aktiem par tādas informācijas glabāšanu, kam ir līdzvērtīga drošības klasifikācija un klasifikācijas marķējums saskaņā ar 6. pantu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka ne drošības klasifikācija, ne klasifikācijas marķējums, ne arī informācijas izplatīšanas ierobežojumu zīmes, ko sniedzēja Puse nosaka klasificētai informācijai, kuru Puses sniedz vai ar kuru apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, netiktu mainītas, ja nav saņemta šīs Puses iepriekšēja rakstiska piekrišana, un ka klasificēta informācija, ko Puses sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, tiek reģistrēta, saglabāta un aizsargāta saskaņā ar attiecīgās Puses normatīvajiem aktiem par tādas informācijas glabāšanu, kam ir līdzvērtīga drošības klasifikācija un klasifikācijas marķējums saskaņā ar 6. pantu;

| c) | klasificētu informāciju, kas sniegta vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, izmanto tikai tiem mērķiem, kādus noteikusi sniedzēja Puse; |
| --- | --- |

c)

klasificētu informāciju, kas sniegta vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, izmanto tikai tiem mērķiem, kādus noteikusi sniedzēja Puse;

| d) | no otras Puses saņemtos klasificētās informācijas nesējus iznīcina vai atdod atpakaļ, ja sniedzējas Puses kompetentā iestāde rakstiski ir pieprasījusi to darīt; |
| --- | --- |

d)

no otras Puses saņemtos klasificētās informācijas nesējus iznīcina vai atdod atpakaļ, ja sniedzējas Puses kompetentā iestāde rakstiski ir pieprasījusi to darīt;

| e) | klasificēto informāciju, kas sniegta vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, neizpauž saņēmējiem, kas nav minēti 3. pantā, ja nav saņemta sniedzējas Puses iepriekšēja piekrišana. |
| --- | --- |

e)

klasificēto informāciju, kas sniegta vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, neizpauž saņēmējiem, kas nav minēti 3. pantā, ja nav saņemta sniedzējas Puses iepriekšēja piekrišana.

4.   Klasificēto informāciju pārsūta diplomātiskā ceļā, izmantojot kurjerpastu vai jebkuru citu paņēmienu, par ko vienojušās 10. pantā minētās kompetentās iestādes. Šajā nolīgumā:

| a) | attiecībā uz ES visu korespondenci sūta Eiropas Savienības Padomes Kancelejas vadītājam. Padomes Kancelejas vadītājs korespondenci pārsūta dalībvalstīm un Eiropas Komisijai, ievērojot 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ES visu korespondenci sūta Eiropas Savienības Padomes Kancelejas vadītājam. Padomes Kancelejas vadītājs korespondenci pārsūta dalībvalstīm un Eiropas Komisijai, ievērojot 5. punktu;

| b) | attiecībā uz Krievijas Federāciju visu korespondenci sūta uz Krievijas Federācijas Pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Savienībā un Eiropas Atomenerģijas kopienā. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Krievijas Federāciju visu korespondenci sūta uz Krievijas Federācijas Pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Savienībā un Eiropas Atomenerģijas kopienā.

5.   Sniedzēja Puse operatīvu iemeslu dēļ var adresēt korespondenci tikai konkrētiem kompetentiem saņēmējas Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un ievērojot informācijas nepieciešamības principu. Šāda korespondence ir pieejama tikai iepriekšminētajiem ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem. Attiecībā uz Eiropas Savienību šo korespondenci sūta ar Padomes Kancelejas vadītāja starpniecību vai ar Eiropas Komisijas Kancelejas vadītāja starpniecību, ja šāda informācija ir adresēta Eiropas Komisijai.

5. pants

Katra Puse savstarpēji nodrošina to, ka Krievijas Federācijai un Eiropas Savienībai ir izveidota drošības sistēma un drošības pasākumi, kuru pamatā ir tādi drošības pamatprincipi un minimālie drošības standarti, kā noteikts attiecīgos normatīvajos aktos, lai nodrošinātu, ka klasificētai informācijai, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēro līdzvērtīgu aizsardzības līmeni.

6. pants

1.   Lai nodrošinātu līdzvērtīgu aizsardzības līmeni klasificētai informācijai, ko Krievijas Federācija un Eiropas Savienība sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā saskaņā ar attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, drošības klasifikāciju atbilstība ir šāda:

| ES | KRIEVIJAS FEDERĀCIJA |
| --- | --- |
| CONFIDENTIEL UE | СЕКРЕТНО |
| SECRET UE | СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО |

ES

KRIEVIJAS FEDERĀCIJA

CONFIDENTIEL UE

СЕКРЕТНО

SECRET UE

СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО

2.   Krievijas Federācijas ierobežojošais marķējums ДЛЯ СЛУЖЕБНОГО ПОЛЬЗОВАНИЯ atbilst ES drošības klasifikācijai RESTREINT UE.

3.   Abu Pušu sadarbības iestādes vienojas par attiecīgu līdzvērtīgu drošības klasifikāciju, ko piešķir jebkurai klasificētajai informācijai, ko sniedz to sadarbības gaitā, un šādas informācijas deklasifikāciju vai slepenības pakāpes pazemināšanu.

7. pants

1.   Klasificētajai informācijai atļaus piekļūt tikai personām, kurām piekļuve šādai informācijai ir vajadzīga amata pienākumu pildīšanai, ievērojot mērķus, kurus nosaka informācijas sniegšanas brīdī.

2.   Visas personas, kurām amata pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve vai kuru pienākumi vai funkcijas var dot tām šādu piekļuvi CONFIDENTIEL UE/СЕКРЕТНО vai augstāka līmeņa klasificētai informācijai, ar ko Puses apmainās vai ko sniedz sadarbības gaitā, ir atbilstīga drošības pielaide, pirms šīm personām atļauj piekļuvi šādai informācijai.

3.   Katra Puse nodrošina, ka drošības pielaides procedūras īsteno saskaņā ar attiecīgajiem normatīvajiem aktiem ar mērķi noteikt, vai apstākļi un personas raksturojums ir tāds, ka tā var piekļūt noteikta līmeņa klasificētai informācijai.

8. pants

Šā nolīguma 10. pantā minētās kompetentās iestādes var apmainīties ar attiecīgajiem noteikumiem, kas reglamentē klasificētas informācijas aizsardzību un, abpusēji vienojoties, apmeklēt viena otru, rīkojot savstarpējas apspriedes, uz kurām pamatojoties var izdarīt secinājumus attiecībā uz pasākumu efektivitāti, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu un 10. pantā minētajiem tehniskajiem pasākumiem.

9. pants

Papildus tam marķējumam, ko sniedzēja Puse jau ir pievienojusi, saņēmēja Puse atbilstošu klasifikācijas marķējumu saskaņā ar 6. pantu pievieno tādas klasificētās informācijas nesējiem, ar ko Puses apmainās vai ko sniedz sadarbības gaitā vai tulkošanas, kopēšanas vai pavairošanas rezultātā.

10. pants

1.   Šā nolīguma īstenošanai un nolūkā nodrošināt to, ka saņēmēja Puse ir izpildījusi attiecīgos nosacījumus klasificētas informācijas aizsargāšanai un glabāšanai, 2. līdz 4. punktā minētās iestādes izstrādā šādus tehniskos pasākumus:

| — | tās var rakstiski informēt viena otru par tehniskajiem pasākumiem (tostarp praktiskiem pasākumiem klasificētas informācijas pārvietošanai, glabāšanai, pavairošanai, pārraidei un iznīcināšanai), lai aizsargātu un glabātu klasificētu informāciju, ko Puses sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā, un |
| --- | --- |

—

tās var rakstiski informēt viena otru par tehniskajiem pasākumiem (tostarp praktiskiem pasākumiem klasificētas informācijas pārvietošanai, glabāšanai, pavairošanai, pārraidei un iznīcināšanai), lai aizsargātu un glabātu klasificētu informāciju, ko Puses sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā, un

| — | rakstiski apstiprina to, ka tehniskie pasākumi nodrošina savstarpēji pieņemamu aizsardzības līmeni klasificētai informācijai, ko Puses sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā. |
| --- | --- |

—

rakstiski apstiprina to, ka tehniskie pasākumi nodrošina savstarpēji pieņemamu aizsardzības līmeni klasificētai informācijai, ko Puses sniedz, sagatavo vai ar ko apmainās sadarbības gaitā.

2.   Attiecībā uz Krievijas Federāciju tās Federālais drošības dienests koordinē darbības šā nolīguma īstenošanai un uzņemas atbildību par sniegto informāciju un tehnisko pasākumu apstiprināšanu, lai aizsargātu un glabātu klasificēto informāciju, kuru saskaņā ar šo nolīgumu sniedz vai ar kuru apmainās ar Krievijas Federāciju.

3.   Attiecībā uz Padomi Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, rīkojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, koordinē darbības šā nolīguma īstenošanai un uzņemas atbildību par sniegto informāciju un tehnisko pasākumu apstiprināšanu, lai aizsargātu un glabātu klasificēto informāciju, kuru saskaņā ar šo nolīgumu sniedz vai ar kuru apmainās ar Padomi vai Padomes Ģenerālsekretariātu.

4.   Attiecībā uz Eiropas Komisiju Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, rīkojoties par drošības jautājumiem atbildīgā Komisijas locekļa pakļautībā, koordinē darbības šā nolīguma īstenošanai un uzņemas atbildību par sniegto informāciju un tehnisko pasākumu apstiprināšanu, lai aizsargātu un glabātu klasificēto informāciju, kuru saskaņā ar šo nolīgumu sniedz vai ar kuru apmainās ar Eiropas Komisiju.

11. pants

1.   Šā nolīguma 10. pantā minētā kompetentā iestāde nekavējoties informē otras Puses kompetento iestādi, ja ir aizdomas vai pierādījumi par to, ka šī Puse ir pieļāvusi klasificētās informācijas neatļautu izpaušanu vai pazaudēšanu, un veic izmeklēšanu, kā arī paziņo izmeklēšanas rezultātus otrai Pusei.

2.   Šā nolīguma 10. pantā minētās Pušu kompetentās iestādes, izskatot katru konkrētu gadījumu, izveido procedūru, lai saskaņā ar abu Pušu normatīvajiem aktiem paredzētu korekcijas pasākumus vai darbības, kas būtu jāveic, ņemot vērā sekas vai nodarīto kaitējumu.

3.   Katra Puse veic atbilstīgus pasākumus saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem tajos gadījumos, ja klasificēto informāciju ir apdraudējusi kāda persona. Šajā sakarā veikto pasākumu rezultātā var uzsākt tiesvedību, tostarp varbūtēju kriminālprocesu, pret attiecīgo personu saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem.

12. pants

Katra Puse sedz izmaksas, kas saistītas ar pasākumu veikšanu, lai aizsargātu klasificēto informāciju saskaņā ar šo nolīgumu.

13. pants

Šis nolīgums neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas sniegšanu vai apmaiņu ar to, uz ko attiecas šis nolīgums, ja vien tie nav pretrunā šā nolīguma noteikumiem.

14. pants

Jebkuras Pušu domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, atrisina to savstarpējās sarunās. Šo sarunu laikā Puses turpina pildīt saistības saskaņā ar šo nolīgumu.

15. pants

1.   Šis nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad abas Puses ir paziņojušas, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās attiecīgās iekšējās procedūras.

2.   Katra Puse var pieprasīt konsultēšanos, lai apsvērtu šā nolīguma iespējamos grozījumus.

3.   Jebkurus grozījumus šajā nolīgumā veic vienīgi rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Tie stājas spēkā saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

16. pants

Šo nolīgumu jebkura no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu. Neatkarīgi no šādas denonsēšanas visu klasificēto informāciju, kura sniegta vai kuras apmaiņa veikta saskaņā ar šo nolīgumu, turpina aizsargāt saskaņā ar šeit izklāstītajiem noteikumiem.

TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Rostovā pie Donas, divtūkstoš desmitā gada pirmajā jūnijā, angļu un krievu valodā divos oriģināleksemplāros.

Krievijas Federācijas valdības vārdā

Eiropas Savienības vārdā

---