----

----

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

----

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1638/2006

2006 m. spalio 24 d.

išdėstantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 179 ir 181a straipsnius,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

TIKSLAI IR PRINCIPAI

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatoma kaimynystės ir partnerystės priemonė Bendrijos paramai teikti, siekiant plėtoti gerovės ir geros kaimynystės erdvę, apimančią Europos Sąjungą ir priede išvardytas šalis ir teritorijas (toliau – šalys partnerės).

2.   Bendrijos parama naudojama šalių partnerių naudai. Bendrijos parama gali būti naudojama bendrai valstybių narių ir šalių partnerių bei jų regionų naudai, siekiant skatinti 6 straipsnyje apibrėžtą tarpvalstybinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą.

3.   Europos Sąjunga remiasi laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir teisinei valstybei principais ir, naudodama dialogą bei bendradarbiavimą, siekia skatinti šalių partnerių įsipareigojimą šiems principams.

2 straipsnis

Bendrijos paramos aprėptis

1.   Bendrijos parama skatina aktyvesnį Europos Sąjungos ir šalių partnerių bendradarbiavimą ir laipsnišką jų ekonominę integraciją, ypač partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų, asociacijos susitarimų ar kitų esamų bei būsimų susitarimų įgyvendinimą. Ši parama taip pat skatina šalių partnerių pastangas, kuriomis siekiama gero valdymo ir teisingo socialinio ir ekonominio vystymosi.

2.   Bendrijos parama naudojama remti priemones šiose bendradarbiavimo srityse:

3 straipsnis

Politikos struktūra

1.   Bendrijos paramos pagal šį reglamentą planavimui bendrą politikos struktūrą sudaro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai, asociacijos susitarimai ir kiti esami arba būsimi susitarimai, kuriais nustatomi ryšiai tarp šalių partnerių, taip pat atitinkami Komisijos komunikatai ir Tarybos išvados, nustatančios Europos Sąjungos politikos šių šalių atžvilgiu gaires. Pagrindinės gairės nustatant Bendrijos paramos prioritetus yra suderinti veiksmų planai ar kiti lygiaverčiai dokumentai.

2.   Jei nėra Europos Sąjungos ir šalių partnerių susitarimų, kaip paminėta 1 dalyje, Bendrijos parama gali būti teikiama, jei ji yra naudinga siekiant Europos Sąjungos politikos tikslų, ir ji turi būti planuojama remiantis šiais tikslais.

4 straipsnis

Papildomumas, partnerystė ir bendras finansavimas

1.   Bendrijos parama pagal šį reglamentą papildo atitinkamas nacionalines, regionines ar vietines strategijas ir priemones arba prie jų prisideda.

2.   Bendrijos parama pagal šį reglamentą paprastai nustatoma bendradarbiaujant Komisijai ir paramos gavėjams. Partnerystės veikloje prireikus dalyvauja nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios įstaigos, ekonominiai bei socialiniai partneriai, pilietinė visuomenė ir kitos susijusios įstaigos.

3.   Šalys paramos gavėjos įtraukia, kai tinka, atitinkamus partnerius atitinkamu teritoriniu lygiu, ypač regionų ir vietos lygiu, į programų ir projektų rengimo, įgyvendinimo bei stebėsenos etapus.

4.   Šalys paramos gavėjos paprastai pagal šį reglamentą teikiamą Bendrijos paramą bendrai finansuoja iš valstybės lėšų, paramos gavėjų įnašų ar kitų šaltinių. Bendro finansavimo reikalavimų gali būti atsisakoma reikiamai pagrįstais atvejais ir kai tai būtina siekiant remti pilietinę visuomenę ir nevalstybinius subjektus, jei priemonės skirtos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms skatinti bei demokratizacijai remti.

5 straipsnis

Darna, suderinamumas ir koordinavimas

1.   Pagal šį reglamentą finansuojamos programos ir projektai turi atitikti Europos Sąjungos politiką. Juos įgyvendinant būtina laikytis Bendrijos bei jos valstybių narių ir šalių partnerių sudarytų sutarčių ir atsižvelgti į jų įsipareigojimus pagal daugiašalius susitarimus ir tarptautines konvencijas, kuriuos jos yra pasirašiusios, įskaitant įsipareigojimus dėl žmogaus teisių, demokratijos ir tinkamo valdymo.

2.   Komisija ir valstybės narės suderina Bendrijos paramą, teikiamą pagal šį reglamentą, ir finansinę paramą, kurią Bendrija ir valstybės narės teikia per kitas vidaus bei išorės finansines priemones ir kurią teikia Europos investicijų bankas (EIB).

3.   Komisija ir valstybės narės, siekdamos didinti teikiamos paramos veiksmingumą ir našumą, užtikrina, kad būtų koordinuojamos atitinkamos jų paramos programos, vadovaudamosi nustatytomis veiklos koordinavimo išorinės paramos srityje ir politikos bei procedūrų derinimo gairėmis. Koordinavimas apima nuolatines konsultacijas ir dažnus atitinkamos informacijos mainus įvairiais paramos teikimo ciklo tarpsniais, ypač praktiniu lygiu, yra svarbus žingsnis valstybių narių ir Bendrijos planavimo procesuose.

4.   Komisija kartu su valstybėmis narėmis imasi reikiamų veiksmų, siekdama užtikrinti tinkamą koordinavimą ir bendradarbiavimą su daugiašalėmis ir regioninėmis organizacijomis bei subjektais, tarp kurių tarptautinės finansų institucijos, Jungtinių Tautų agentūros, fondai bei programos ir paramos teikėjai, nepriklausantys Europos Sąjungai.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

PLANAVIMAS IR LĖŠŲ ASIGNAVIMAS

6 straipsnis

Programų rūšys

1.   Bendrijos parama pagal šį reglamentą teikiama pasitelkiant šias priemones:

2.   Į daugiašales programas gali būti įtrauktos tarpregioninio bendradarbiavimo priemonės. Šiame reglamente „tarpregioninis bendradarbiavimas“ reiškia valstybių narių ir šalių partnerių bendradarbiavimą, bendrų problemų sprendimą siekiant bendros naudos, šiam bendradarbiavimui vykstant bet kurios valstybės narės ir šalies partnerės teritorijoje.

7 straipsnis

Planavimas ir lėšų asignavimas

1.   Atskirų šalių arba daugiašalėms programoms būtina 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimti strateginius dokumentus. Strateginiai dokumentai atspindi politikos struktūrą ir veiksmų planus, minimus 3 straipsnyje, ir atitinka 4 ir 5 straipsniuose nustatytus principus ir formalumus. Strateginiai dokumentai priimami laikotarpiui, atitinkančiam politikos struktūroje nustatytus prioritetus, ir apima daugiametes programas, įskaitant daugiamečius finansinius asignavimus ir kiekvienos valstybės ar regiono prioritetinius tikslus, atitinkančius 2 straipsnio 2 dalyje išvardytus tikslus. Įpusėjus įgyvendinimo laikotarpiui arba kada būtina, jos yra persvarstomos ir gali būti pataisytos 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

2.   Rengdama atskiros šalies ar daugiašalę programą, Komisija asignavimus kiekvienai programai nustato naudodamasi skaidriais ir objektyviais kriterijais ir atsižvelgdama į specifines atitinkamos šalies ar regiono ypatybes ir poreikius, Europos Sąjungos partnerystės su tokia valstybe lygį, pažangą siekiant sutartų tikslų, įskaitant valdymo ir reformų tikslus, ir gebėjimą valdyti ir įsisavinti Bendrijos paramą.

3.   Tik tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslais būtina priimti vieną ar, jei būtina, daugiau strateginių dokumentų 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, kad būtų parengtas 9 straipsnio 1 dalyje minimų bendrų vykdomų programų sąrašas, daugiamečiai asignavimai ir teritoriniai vienetai, tinkami dalyvauti kiekvienoje programoje. Toks (tokie) konkretus (-ūs) strateginis (-iai) dokumentas (-ai) rengiamas(-i) atsižvelgiant į 4 ir 5 straipsniuose nurodytus principus ir formalumus ir iš esmės apima laikotarpį iki septynerių metų nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

4.   Komisija nustato lėšų asignavimus tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, atsižvelgdama į objektyvius kriterijus, pavyzdžiui, vietovių, kurios atitinka reikalavimus gauti paramą, gyventojų skaičių ir kitus veiksnius, turinčiais įtakos bendradarbiavimo intensyvumui, įskaitant specifinius pasienio regiono bruožus ir Bendrijos paramos valdymo bei įsisavinimo pajėgumus.

5.   Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) remia pagal šio reglamento nuostatas parengtas ir įgyvendinamas tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas. Europos regioninės plėtros fondo indėlio suma sienoms su šalimis partnerėmis yra numatyta 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias ERPF, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas (9), nuostatose.

6.   Ištikus krizei ar iškilus grėsmei demokratijai, teisės viršenybei, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, kilus stichinėms ar žmonių sukeltoms nelaimėms, gali būti pritaikyta nepaprastųjų situacijų procedūra, siekiant ad hoc pervarstyti strateginius dokumentus. Šiuo persvarstymu suderinama Bendrijos parama, teikiama pagal šį reglamentą, ir parama, teikiama pagal kitas Bendrijos finansines priemones, įskaitant Reglamentą (EB, Euratomas (10)), nustatantį stabilumo priemonę.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TARPVALSTYBINIS BENDRADARBIAVIMAS

8 straipsnis

Geografinis tinkamumas

1.   6 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje nurodytos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos gali būti taikomos visiems šiems pasienio regionams:

2.   Tuomet, kai siekiama užtikrinti bendradarbiavimo tęstinumą ir kitais pagrįstais atvejais teritoriniams vienetams, besiribojantiems su 1 dalyje nurodytais teritoriniais vienetais, gali būti leista dalyvauti tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose laikantis sąlygų, išdėstytų 7 straipsnio 3 dalyje nurodytuose strateginiuose dokumentuose.

3.   Kai programos rengiamos pagal 1 dalies b punktą, Komisija, pasitarusi su partneriais, gali pasiūlyti, kad į bendradarbiavimą būtų įtrauktas visas NUTS 2 lygio teritorinis vienetas, kurio teritorijoje išsidėstęs NUTS 3 lygio teritorinis vienetas.

4.   Svarbių jūrų kelių sąrašą Komisija nustato strateginiuose dokumentuose, apie kuriuos kalbama 7 straipsnio 3 dalyje, atsižvelgdama į atstumą ir kitus taikytinus geografinius bei ekonominius kriterijus.

9 straipsnis

Planavimas

1.   Tarpvalstybinis bendradarbiavimas pagal šį reglamentą vykdomas per daugiametes programas, taikomas vienai sienai ar sienų grupei ir numatančias daugiametes priemones, kuriomis įgyvendinama nuosekli prioritetų visuma ir kurioms gali būti skirta Bendrijos parama (toliau – bendros veiklos programos). Bendros veiklos programos yra pagrįstos strateginiais dokumentais, minimais 7 straipsnio 3 dalyje.

2.   Bendros veiklos programos, skirtos didelės svarbos sausumos sienoms ir jūrų keliams, yra nustatomos tinkamu teritoriniu lygmeniu kiekvienai sienai atskirai ir apima tinkamus vienos ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau šalių partnerių teritorinius vienetus.

3.   Bendros veiklos programos, skirtos jūrų baseinams, yra daugiašalės ir apima tinkamus teritorinius vienetus, besiribojančius su bendru jūros baseinu, priklausančiu kelioms dalyvaujančioms valstybėms, įskaitant bent vieną valstybę narę ir vieną šalį partnerę, atsižvelgiant į institucines sistemas ir partnerystės principą. Jos gali apimti dvišalius veiksmus, kuriais remiamas vienos valstybės narės ir vienos šalies partnerės bendradarbiavimas. Šios programos atidžiai derinamos su tarpvalstybinėmis bendradarbiavimo programomis, kurios apima iš dalies tas pačias geografines teritorijas ir yra nustatytos Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006.

4.   Bendras veiklos programas reikiamu lygmeniu nustato atitinkamos valstybės narės ir šalys partnerės, remdamosi savo institucine sistema ir atsižvelgdamos į 4 straipsnyje apibrėžtą partnerystės principą. Šios programos paprastai sudaromos 7 metų laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

5.   Nedalyvaujančios valstybės, besiribojančios su bendru jūros baseinu, kurio atžvilgiu yra parengiama bendra veiklos programa, gali būti įtrauktos į tokią programą ir pasinaudoti Bendrijos parama 11 straipsnyje minimose įgyvendinimo taisyklėse nustatytomis sąlygomis.

6.   Per vienerius metus nuo 7 straipsnio 3 dalyje minimų strateginių dokumentų patvirtinimo dalyvaujančios šalys Komisijai kartu pateikia pasiūlymus dėl bendrų veiklos programų. Komisija kiekvieną bendrą veiklos programą patvirtina įvertinusi, ar ji atitinka šį reglamentą ir įgyvendinimo taisykles.

7.   Bendros veiklos programos gali būti pataisytos dalyvaujančios šalies, dalyvaujančių pasienio regionų ar Komisijos iniciatyva, siekiant atsižvelgti į bendradarbiavimo prioritetų pokyčius, socialines ir ekonomines tendencijas, atitinkamų priemonių įgyvendinimo, stebėsenos bei vertinimo proceso rezultatus ir į poreikį pakoreguoti turimas pagalbos sumas bei perskirstyti išteklius.

8.   Priėmus bendras veiklos programas Komisija su šalimis partnerėmis sudaro finansavimo susitarimą pagal atitinkamas nuostatas, išdėstytas 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (11). Į finansavimo susitarimą įtraukiamos teisinės nuostatos, būtinos bendrai veiklos programai įgyvendinti, ir jį taip pat turėtų pasirašyti 10 straipsnyje nurodyta bendra valdymo institucija.

9.   Atsižvelgdamos į partnerystės principą, dalyvaujančios šalys kartu pasirenka veiksmus, atitinkančius bendrų veiklos programų, kurioms skiriama Bendrijos parama, prioritetus bei priemones.

10.   Ypatingais ir tinkamai pagrįstais atvejais, kai:

Komisija, pasikonsultavusi su atitinkama (-omis) valstybe (-ėmis) nare (-ėmis), imasi būtinų veiksmų, kad šiai valstybei narei būtų leidžiama naudotis Europos regioninės plėtros fondo įnašu į programą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006.

10 straipsnis

Programų valdymas

1.   Bendras veiklos programas įgyvendina bendra valdymo institucija, įsikūrusi vienoje iš valstybių narių. Bendrai valdymo institucijai gali padėti bendras techninis sekretoriatas.

2.   Dalyvaujančios šalys gali Komisijai pasiūlyti, kad bendra valdymo institucija įsikurtų šalyje partnerėje, jeigu paskirtasis subjektas gali visapusiškai taikyti kriterijus, išdėstytus atitinkamose Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatose.

3.   Šiame reglamente „bendra valdymo institucija“ – tai nacionalinė, regioninė arba vietos valstybinė arba privati įstaiga ar subjektas (įskaitant pačią valstybę), kurį kartu paskiria pagal bendrą veiklos programą veikianti valstybė narė arba valstybės narės ir šalis partnerė arba šalys partnerės, kuris turi finansinius ir administracinius gebėjimus valdyti Bendrijos paramą ir kuris yra veiksnus sudaryti susitarimus pagal šį reglamentą.

4.   Bendra valdymo institucija yra atsakinga už bendros veiklos programos valdymą ir įgyvendinimą pagal patikimus techninius ir finansų valdymo principus ir privalo užtikrinti savo veiklos teisėtumą ir nuoseklumą. Šiuo tikslu ji privalo įdiegti atitinkamas valdymo, kontrolės ir apskaitos sistemas bei standartus.

5.   Pagal bendros veiklos programos valdymo ir kontrolės sistemą tinkamai atskiriamos valdymo, atestavimo ir audito funkcijos – aiškiai atskiriant pareigas pačioje valdymo institucijoje arba paskiriant atskiras institucijas atestavimui ir auditui atlikti.

6.   Kad bendros veiklos programos būtų tinkamai paruoštos įgyvendinimui, po jų patvirtinimo ir iki finansinio susitarimo pasirašymo Komisija gali leisti bendrai valdymo institucijai dalį programos biudžeto skirti pradinei programos veiklai finansuoti, pavyzdžiui, padengti valdymo institucijos veiklos išlaidas, techninės pagalbos ir kitų parengiamųjų veiksmų sąnaudas. Konkrečios su parengiamuoju etapu susijusios nuostatos bus įtrauktos į 11 straipsnyje nurodytas įgyvendinimo taisykles.

11 straipsnis

Įgyvendinimo taisyklės

1.   Įgyvendinimo taisyklės, nustatančios konkrečias šios antraštinės dalies įgyvendinimo nuostatas, priimamos 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

2.   Įgyvendinimo taisyklės taikomos bendro finansavimo lygio, bendrų veiklos programų parengimo, bendrų valdymo institucijų, iniciatyvinio arba stebėjimo komitetų ir bendro sekretoriato paskyrimo ir funkcijų, išlaidų leistinumo, bendrų projektų atrankos, techninio ir finansinio Bendrijos paramos valdymo, finansų kontrolės ir audito, stebėsenos ir vertinimo, matomumo ir potencialių naudos gavėjų informavimo kriterijams bei tvarkai.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

ĮGYVENDINIMAS

12 straipsnis

Veiksmų programų patvirtinimas

1.   Veiksmų programos, parengtos remiantis strategijos dokumentais, minimais 7 straipsnio 1 dalyje, patvirtinamos paprastai kasmet, laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

Išskirtiniais atvejais, pavyzdžiui, kai veiksmų programa dar nėra patvirtinta, Komisija, remdamasi 7 straipsnyje minimais strateginiais dokumentais ir daugiametėmis programomis, pagal veiksmų programoms taikomas taisykles ir tvarką gali patvirtinti veiksmų programoje nenumatytas priemones.

2.   Veiksmų programose nurodomi įgyvendinami tikslai, intervencijų sritys, planuojami rezultatai, valdymo tvarka ir bendra planuojamo finansavimo suma. Šiose programose atsižvelgiama į ankstesnę Bendrijos paramos įgyvendinimo patirtį. Jose aprašomos finansuotinos operacijos, nurodomos kiekvienai operacijai skirtos sumos ir orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis. Jose pateikiami veiklos rodiklių, kuriuos būtina stebėti įgyvendinant pagal šias programas finansuojamas priemones, apibrėžimai.

3.   Bendras tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas Komisija patvirtinta 9 straipsnyje nurodyta tvarka.

4.   Per mėnesį nuo jų priėmimo Komisija pateikia veiksmų programas ir bendras tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas susipažinti Europos Parlamentui ir valstybėms narėms.

13 straipsnis

Specialiųjų priemonių, nenumatytų strateginiuose dokumentuose ar daugiametėse programose, patvirtinimas

1.   Atsiradus nenumatytiems ir tinkamai pagrįstiems poreikiams arba aplinkybėms, Komisija gali patvirtinti specialiąsias priemones, nenumatytas strateginiuose dokumentuose arba daugiametėse orientacinėse programose (toliau – specialiosios priemonės).

Specialiosiomis priemonėmis taip pat gali būti finansuojami veiksmai, kuriais siekiama palengvinti perėjimą nuo skubios pagalbos prie ilgalaikės plėtros veiklos, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad visuomenė būtų geriau pasirengusi valdyti pasikartojančias krizines situacijas.

2.   Kai tokių priemonių sąnaudos viršija 10 000 000 EUR, Komisija jas patvirtina pagal 26 straipsnio 2 dalyje minimą procedūrą.

26 straipsnio 2 dalyje minimos procedūros nebūtina taikyti specialiųjų priemonių pakeitimams, pavyzdžiui, techninėms pataisoms, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimui, prognozuojamo biudžeto asignavimų perskirstymui arba biudžeto padidinimui mažesne nei 20 % pradinio biudžeto suma, jeigu tokie pakeitimai nepaveikia pradinių Komisijos sprendime išdėstytų tikslų.

3.   Specialiosiose priemonėse nurodomi įgyvendinami tikslai, veiklos sritys, numatomi rezultatai, taikoma valdymo tvarka ir bendra planuojamo finansavimo suma. Jose aprašomos finansuotinos operacijos, nurodomos kiekvienai operacijai skirtos sumos ir orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis. Jose pateikiami veiklos rodiklių, kuriuos būtina stebėti įgyvendinant specialiąsias priemones, apibrėžimai.

4.   Per mėnesį nuo sprendimo priėmimo Komisija siunčia specialiąsias priemones, kurių vertė neviršija 10 000 000 EUR, susipažinti Europos Parlamentui ir valstybėms narėms.

14 straipsnis

Tinkamumas

1.   Toliau išvardyti subjektai yra tinkami gauti finansavimą pagal šį reglamentą veiksmų programoms, bendroms tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms ir specialiosioms priemonėms įgyvendinti:

2.   Kai tai būtina siekiant šio reglamento tikslų, Bendrijos parama gali būti teikiama šiame straipsnyje aiškiai nenurodytiems subjektams ar dalyviams.

15 straipsnis

Priemonių rūšys

1.   Bendrijos parama bus naudojama programoms, projektams ir priemonėms, prisidedančioms prie šio reglamento tikslų siekimo, finansuoti.

2.   Bendrijos parama taip pat gali būti naudojama:

3.   Iš esmės Bendrijos parama nenaudojama mokesčiams, muitams ir kitoms įmokoms į biudžetą finansuoti.

16 straipsnis

Paramos priemonės

1.   Bendrijos finansavimas taip pat gali būti skirtas padengti išlaidoms, susijusioms su parengiamąja, tolesnių veiksmų, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla, tiesiogiai reikalinga šiam reglamentui įgyventi ir jo tikslams pasiekti, pavyzdžiui, tyrimais, susitikimais, informavimu, sąmoningumo skatinimu, leidybos ir mokymo veikla, įskaitant partnerių mokymo ir švietimo priemones, kurios leistų jiems dalyvauti įvairiuose programos etapuose, su kompiuterių tinklais susijusioms išlaidoms informacijos mainams, kitoms administracinės ar techninės paramos išlaidoms, kurių Komisija gali patirti dėl atitinkamos programos valdymo. Toks finansavimas taip pat skiriamas padengti Komisijos delegacijų išlaidoms administracinei paramai, kuri būtina valdant pagal šį reglamentą finansuojamas operacijas.

2.   Šioms paramos priemonėms nebūtinai taikomas daugiametis planavimas, todėl jos gali būti finansuojamos ne pagal strateginius dokumentus ir daugiametes programas. Tačiau jos gali būti finansuojamos ir pagal daugiametes programas. Paramos priemones, kurioms netaikomos daugiametės programos, Komisija patvirtina 13 straipsnyje nustatyta tvarka.

17 straipsnis

Bendras finansavimas

1.   Pagal šį reglamentą finansuojamas priemones gali bendrai finansuoti, inter alia:

2.   Lygiagretaus bendro finansavimo atveju projektas arba programa yra padalijamas į kelias aiškiai apibrėžiamas dalis, kiekvieną iš jų finansuoja skirtingi bendrą finansavimą teikiantys partneriai, kad visada būtų galima nustatyti, kaip galiausiai finansavimas buvo panaudotas. Bendro finansavimo atveju bendras projekto arba programos išlaidas pasidalina finansavimą teikiantys partneriai, o ištekliai yra sukaupiami taip, kad nebūtų įmanoma nustatyti kokios nors atskiros veiklos, vykdomos pagal projektą arba programą, finansavimo šaltinį.

3.   Jungtinio bendro finansavimo atveju Komisija gali gauti ir valdyti lėšas 1 dalies a, b ir c punktuose minimų subjektų vardu bendroms priemonėms įgyvendinti. Tokios lėšos yra vertinamos kaip asignuotos įplaukos pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 18 straipsnį.

18 straipsnis

Valdymo tvarka

1.   Operacijas pagal šį reglamentą Komisija įgyvendina pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002.

2.   Komisija gali valdžios institucijų užduotis, ypač biudžeto įgyvendinimo užduotis, patikėti Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms institucijoms, jei jos pripažintos tarptautiniu mastu, taiko tarptautiniu mastu pripažintas valdymo ir kontrolės sistemas ir jei jas prižiūri valdžios institucija.

3.   Komisija su šalimis partnerėmis gali sudaryti bendruosius susitarimus, numatančius visas priemones, būtinas veiksmingam Bendrijos paramos įgyvendinimui ir Bendrijos finansinių interesų apsaugai užtikrinti.

4.   Decentralizuoto valdymo atveju Komisija gali nuspręsti vadovautis šalies partnerės ar regiono partnerio – paramos gavėjo viešųjų pirkimų arba dotacijų skyrimo tvarka, jeigu:

19 straipsnis

Biudžetiniai įsipareigojimai

1.   Biudžetiniai įsipareigojimai įgyvendinami vadovaujantis Komisijos sprendimais, priimtais pagal 9 straipsnio 6 dalį, 12 straipsnio 1 dalį, 13 straipsnio 1 dalį ir 16 straipsnio 2 dalį.

2.   Kai priemonės trunka keletą finansinių metų, biudžetiniai įsipareigojimai gali būti padalyti į metines išmokas, paskirstytas keleriems metams.

3.   Bendrijos finansavimas gali būti viena iš tokių juridinių formų, inter alia, finansiniai susitarimai, dotacijų sutartys, viešųjų pirkimų sutartys, darbo sutartys.

20 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1.   Visuose susitarimuose, sudaromuose pagal šį reglamentą, turi būti numatytos nuostatos, užtikrinančios Bendrijos finansinių interesų apsaugą, ypač dėl pažeidimų, sukčiavimo, korupcijos ir kokios nors kitos nelegalios veiklos pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (12), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje, siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (13), ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (14).

2.   Komisijai ir Audito Rūmams tokiuose susitarimuose turi būti aiškiai suteikta teisė atlikti bet kurio Bendrijos lėšų gavusio rangovo arba subrangovo auditą, įskaitant dokumentų auditą arba auditą vietoje. Be to, Komisija juose turi būti aiškiai įgaliota vykdyti patikrinimus ir inspekcijas vietoje, kaip numatyta Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96.

3.   Visose sutartyse, kuriomis įgyvendinama Bendrijos parama, turi būti užtikrintos 2 dalyje minimos Komisijos ir Audito Rūmų teisės tiek sutarčių vykdymo metu, tiek baigus jas vykdyti.

21 straipsnis

Dalyvavimas konkursuose ir sutarčių sudarymas

1.   Sudarant pagal šį reglamentą finansuojamas viešųjų pirkimų sutartis arba dotacijų sutartis gali dalyvauti visi Bendrijos valstybių narių, pagal šį reglamentą paramą gaunančių šalių, pagal 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (15), paramą gaunančių šalių arba EEE valstybių narių fiziniai asmenys, kurie yra šių šalių piliečiai, ir jose įsisteigę juridiniai asmenys.

2.   Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali leisti dalyvauti fiziniams ir juridiniams asmenims iš šalių, palaikančių tradicinius ekonominius, prekybos ar geografinius ryšius su kaimyninėmis šalimis, ir naudoti kitokios kilmės žaliavas ir medžiagas.

3.   Sudarant pagal šį reglamentą finansuojamas viešųjų pirkimų sutartis arba dotacijų sutartis taip pat gali dalyvauti visi fiziniai asmenys, kurie yra kitų nei 1 dalyje nurodytų šalių piliečiai, arba juridiniai asmenys, įsisteigę šių valstybių teritorijoje, tais atvejais, kai suteikiama abipusė galimybė gauti išorės paramą. Abipusė galimybė gauti paramą suteikiama, kai tokia šalis minėtąją galimybę vienodomis sąlygomis suteikia valstybėms narėms ir atitinkamai pagalbą gaunančiai šaliai.

Abipusė galimybė gauti Bendrijos išorės paramą nustatoma priimant konkretų sprendimą dėl atitinkamos šalies arba regioninės šalių grupės. Šį sprendimą priima Komisija, taikydama 26 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Sprendimas galioja ne trumpiau kaip vienus metus.

Suteikiant abipusę galimybę gauti Bendrijos išorės paramą, atsižvelgiama į Bendrijos ir kitų donorų palyginimą pagal sektorius arba valstybės lygmeniu, neatsižvelgiant į tai, ar atitinkama šalis yra donorė, ar pagalbą gaunanti šalis. Priimant sprendimą suteikti šaliai donorei abipusę galimybę gauti paramą, atsižvelgiama į šios šalies donorės teikiamos pagalbos skaidrumą, nuoseklumą ir proporcingumą, įskaitant pagalbos kokybę ir dydį. Su paramą gaunančiomis šalimis konsultuojamasi, taikant šioje dalyje numatytą procedūrą.

4.   Sudarant pagal šį reglamentą finansuojamas viešųjų pirkimų sutartis arba dotacijų sutartis gali dalyvauti tarptautinės organizacijos.

5.   Ekspertai, siūlomi įgyvendinant sutarčių sudarymo tvarką, neprivalo atitikti anksčiau minėtų nacionalinių taisyklių.

6.   Visų prekių ir medžiagų, įsigytų įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamas sutartis, kilmės šalis turi būti Bendrija ar šiame straipsnyje nurodyta šalis. Šiame reglamente naudojamas terminas „kilmė“ apibrėžtas susijusiuose Bendrijos teisės aktuose dėl muitinėje taikomų kilmės taisyklių.

7.   Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali leisti dalyvauti fiziniams asmenims, kurie yra kitų šalių, nei nurodytos 1, 2 ir 3 dalyse, piliečiai, ir juridiniams asmenims, įsisteigusiems kitose šalyse, nei nurodytos šiose dalyse, ar pirkti kitokios kilmės, nei nustatyta 6 straipsnyje, prekes ir medžiagas. Nukrypimai galimi, jei nustatytose šalyse negalima gauti prekių ir paslaugų, dėl ypatingos skubos priežasčių arba jei dėl dalyvavimo taisyklių būtų neįmanoma įgyvendinti projekto, programos ar veiksmų arba tai padaryti būtų nepaprastai sudėtinga.

8.   Kai Bendrijos lėšomis finansuojama tarptautinės organizacijos įgyvendinama priemonė, dalyvauti vykdant atitinkamas sutartines procedūras gali visi fiziniai ar juridiniai asmenys, atitinkantys 1, 2 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus, ir visi fiziniai ar juridiniai asmenys, atitinkantys šios organizacijos taisyklėse nustatytus reikalavimus, visiems paramos teikėjams užtikrinant vienodas galimybes. Tos pačios taisyklės taikomos prekėms, medžiagoms ir ekspertams.

Kai priemonė Bendrijos lėšomis finansuojama bendrai su valstybe nare, trečiąja šalimi (jei laikomasi abipusiškumo principo, kaip nustatyta 3 dalyje) ar su regionine organizacija, dalyvauti vykdant atitinkamas sutartines procedūras gali visi fiziniai ar juridiniai asmenys, atitinkantys 1, 2 ir 3 dalyje nustatytus reikalavimus, ir fiziniai ar juridiniai asmenys, atitinkantys šios valstybės narės, trečiosios šalies ar regioninės organizacijos taisykles. Tos pačios taisyklės taikomos prekėms, medžiagoms ir ekspertams.

9.   Jeigu Bendrijos paramą pagal šį reglamentą valdo 10 straipsnyje minima bendra valdymo institucija, tai viešųjų pirkimų taisyklės yra nustatytos įgyvendinimo taisyklėse, nurodytose 11 straipsnyje.

10.   Pareiškėjai, su kuriais buvo sudarytos sutartys pagal šį reglamentą, turi laikytis pagrindinių darbo standartų, kaip nustatyta atitinkamose Tarptautinės darbo organizacijos konvencijose.

11.   Atsižvelgiant į projekto tikslus, 1–10 dalys nepažeidžia teisių dalyvauti toms organizacijoms, kurios atitinka reikalavimus dėl savo pobūdžio ar dėl įsikūrimo vietos.

22 straipsnis

Išankstinis finansavimas

Palūkanos, susikaupusios dėl išankstinio finansavimo mokėjimų paramos gavėjams, yra išskaičiuojamos iš galutinio mokėjimo.

23 straipsnis

Lėšos, skiriamos EIB ir kitiems finansų tarpininkams

1.   15 straipsnio 2 dalies c minimas lėšas valdo finansų tarpininkai – EIB ar kuris nors kitas bankas arba organizacija, galinti jas valdyti.

2.   Komisija kiekvienu atveju atskirai patvirtina 1 dalies įgyvendinimo nuostatas, numatančias rizikos pasidalijimą, atlygį atsakingam tarpininkui už įgyvendinimą, pelno iš lėšų panaudojimą bei kompensavimą ir veiklos užbaigimą.

24 straipsnis

Vertinimas

1.   Komisija reguliariai įvertina geografinės ir tarpvalstybinės politikos bei programų ir sektorių politikos rezultatus, taip pat planavimo veiksmingumą, siekdama nustatyti, ar buvo pasiekti tikslai, ir suformuluoti rekomendacijas dėl būsimų operacijų tobulinimo.

2.   Komisija nusiunčia savo išsamias įvertinimo ataskaitas 26 straipsnyje minimam komitetui apsvarstyti. Į šias ataskaitas ir svarstymų rezultatus atsižvelgiama sudarant programą ir paskirstant lėšas.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

25 straipsnis

Metinė ataskaita

Komisija išnagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant priemones pagal šį reglamentą, ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia metinę Bendrijos paramos įgyvendinimo ataskaitą. Ši ataskaita taip pat pateikiama Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Joje pateikiama su praėjusiais metais susijusi informacija apie finansuotas priemones, stebėseną bei vertinimo veiklos rezultatus ir biudžetinių įsipareigojimų bei mokėjimų įgyvendinimą pagal šalis, regionus ir bendradarbiavimo sektorių.

26 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – 30 dienų.

3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

4.   Komiteto posėdžiuose EIB aktualiais klausimais dalyvauja stebėtojas iš EIB.

5.   Siekdama pagerinti dialogą su Europos Parlamentu ir vadovaudamasi Sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnio 3 dalimi, Komisija reguliariai informuoja Parlamentą apie komitetų posėdžius ir pateikia atitinkamų dokumentų, įskaitant darbotvarkes, priemonių projektus ir posėdžių protokolų suvestines.

27 straipsnis

Trečiosios šalies, neišvardytos priede, dalyvavimas

1.   Komisija, tvirtindama 12 straipsnyje numatytas veiksmų programas arba 13 straipsnyje numatytas specialiąsias priemones ir siekdama Bendrijos paramos darnos ir veiksmingumo, gali nuspręsti, kad šalys, teritorijos ir regionai, tinkami paramai pagal kitas Bendrijos išorės pagalbos priemones ir Europos plėtros fondo nuostatas yra tinkamos priemonėms pagal šį reglamentą, jeigu yra įgyvendinamas tarptautinis, regioninis ar tarpvalstybinis bendradarbiavimo projektas arba programa.

2.   Toks finansavimo metodas gali būti numatytas 7 straipsnyje minimuose strateginiuose dokumentuose.

3.   14 straipsnio nuostatos dėl tinkamumo ir 21 straipsnio nuostatos dėl dalyvavimo tiekimo procedūrose pritaikomos taip, kad galėtų dalyvauti atitinkamos šalys, teritorijos ar regionai.

4.   Kai programos finansuojamos įvairiomis Bendrijos išorės paramos nuostatas, visi fiziniai ir juridiniai asmenys iš šalių, kurioms pagal įvairius instrumentus gali būti teikiama parama, gali dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose.

28 straipsnis

Bendrijos paramos teikimo sustabdymas

1.   Kai šalis partnerė nesilaiko 1 straipsnyje nustatytų principų, Taryba, neapribodama paramos sustabdymo nuostatų, numatytų partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose ir asociacijos susitarimuose su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais, ir remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali imtis atitinkamų priemonių dėl bet kokios Bendrijos paramos, suteiktos šaliai partnerei pagal šį reglamentą.

2.   Tokiais atvejais Komisijos parama pirmiausia turi būti skiriama nevalstybiniams subjektams, t. y. jų priemonėms, kurių tikslas skatinti pagarbą žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms ir remti demokratizacijos procesą šalyse partnerėse.

29 straipsnis

Finansinis paketas

1.   Finansinis paketas šiam reglamentui įgyvendinti 2007–2013 m. yra 11 181 000 000 EUR, paskirstytų taip:

2.   Metinius asignavimus pagal finansinę struktūrą patvirtina biudžeto valdymo institucijos.

30 straipsnis

Persvarstymas

Komisija iki 2010 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje įvertinamas pirmųjų trejų metų reglamento įgyvendinimas ir prie kurios atitinkamai pridedami siūlomi teisės aktų projektai su būtinais priemonės, įskaitant 29 straipsnio 1 dalyje nurodytą paskirstymą, pakeitimais.

31 straipsnis

Panaikinimas

1.   Nuo 2007 m. sausio 1 d. panaikinami reglamentai (EEB) Nr. 1762/92, (EB) Nr. 1734/94 ir (EB) Nr. 1488/96.

2.   Naikinami reglamentai toliau taikomi teisės aktams bei įsipareigojimams biudžetiniais metais iki 2007 m.

32 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūras, 2006 m. spalio 24 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

Tarybos vardu

Pirmininkė

P. LEHTOMÄKI

----

(1)  2006 m. liepos 6 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2006 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas.

(2)OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

(3)OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(4)OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

(5)OL L 181, 1992 7 1, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005 (OL L 344, 2005 12 27, p. 23).

(6)OL L 182, 1994 7 16, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2110/2005 (OL L 344, 2005 12 27, p. 1).

(7)OL L 189, 1996 7 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005.

(8)OL L 12, 2000 1 18, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005.

(9)OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(10)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(11)OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(12)OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

(13)OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

(14)OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

(15)OL L 210, 2006 7 31, p. 82.

----

PRIEDAS

1 straipsnyje minimos šalys partnerės

Alžyras

Armėnija

Azerbaidžanas

Baltarusija

Egiptas

Gruzija

Izraelis

Jordanija

Libanas

Libija

Moldova

Marokas

Palestinos savivalda (Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas)

Rusijos Federacija

Sirija

Tunisas

Ukraina

----

----

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1639/2006/EB

2006 m. spalio 24 d.

dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 156 straipsnį, 157 straipsnio 3 dalį ir 175 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

NUSPRENDĖ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

I SKYRIUS

Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa

1 straipsnis

Patvirtinimas

1.   Šiuo sprendimu patvirtinama Bendrijos veiklos konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa (toliau – Bendroji programa), pagal kurią ypatingas dėmesys skiriamas MVĮ poreikiams, ir kuri taikoma nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrąją programa prisidedama prie Bendrijos – pažangios žinių visuomenės su tvariu vystymusi, grindžiamu stabiliu ekonomikos augimu ir labai konkurencinga socialine rinkos ekonomika, kurioje ypač saugoma ir gerinama aplinkos kokybė – konkurencingumo ir inovacinio pajėgumo.

3.   Bendroji programa netaikoma mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veiklai, vykdomai pagal Sutarties 166 straipsnį. Ja siekiama sumažinti mokslo tyrimų ir inovacijų proceso atotrūkį ir skatinti visas inovacijų formas.

2 straipsnis

Tikslai

1.   Bendrąja programa siekiama šių tikslų:

2.   Bendrojoje programoje numatytų tikslų siekiama įgyvendinant šias specialiąsias II antraštinėje dalyje numatytas programas (toliau – specialiosios programos):

3 straipsnis

Biudžetas

1.   Finansinis paketas Bendrosios programos įgyvendinimui yra 3 621 300 000 EUR.

2.   Orientacinis biudžeto paskirstymas pateikiamas I priede.

3.   Turimus metinius asignavimus, neviršydama finansinės struktūros ribų, tvirtina biudžeto valdymo institucija.

4 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

Bendrojoje programoje gali dalyvauti:

II SKYRIUS

Bendrosios programos įgyvendinimas

5 straipsnis

Metinės darbo programos

1.   Komisija priima specialiųjų programų įgyvendinimui skirtas metines darbo programas pagal 46 straipsnio 2 dalį, atsižvelgiant į būtinybę prisitaikyti prie būsimų pokyčių, ypač atlikus tarpinį įvertinimą.

Komisija užtikrina metinių darbo programų vykdymą ir nedelsiant išsamiai informuoja Europos Parlamentą apie jų parengimą ir įgyvendinimą.

2.   Metinių darbo programų pakeitimai, susiję su daugiau negu 1 mln. EUR sudarančiomis biudžeto dotacijomis, tvirtinami 46 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

6 straipsnis

Bendrosios programos bendros įgyvendinimo priemonės

1.   Įgyvendinimo priemonės, išvardytos II antraštinės dalies I skyriaus 2 skirsnyje, II skyriaus 2 skirsnyje ir III skyriaus 2 skirsnyje, sudaro bendrą Bendrosios programos priemonių rinkinį. Jos taip pat gali būti taikomos kiekvienai specialiajai programai, kaip numatyta atitinkamoje metinėje darbo programoje. Išsamus priemonių sąrašas pateikiamas 47 straipsnyje minėtame vartotojo vadove.

2.   Skiriamas finansavimas visiškai atitinka Bendrijos valstybės pagalbos taisykles ir su jomis susijusias priemones. Taikomos Bendrijos taisyklės, reguliuojančios viešąją prieigą prie dokumentų. Turi būti atsižvelgta į skaidrumo ir lyčių lygybės aspekto įtraukimo principus.

7 straipsnis

Techninė pagalba

Šiuo sprendimu nustatytas finansinis paketas gali būti skirtas ir būtinoms išlaidoms, susijusioms su parengiamaisiais veiksmais, stebėsena, priežiūra, auditu ir įvertinimu, būtinais šiam sprendimui ir jo tikslams efektyviai ir veiksmingai įgyvendinti.

Tokie veiksmai gali būti tyrimai, susitikimai, informacinė veikla, publikacijos, taip pat išlaidos informacijos priemonėms, sistemoms ir tinklams, skirtiems informacijos apdorojimui ir keitimuisi, ir bet kurios kitos techninės, mokslinės ir administracinės pagalbos ir ekspertizės išlaidos, kurių gali prireikti Komisijai įgyvendinant šį sprendimą.

8 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Komisija reguliariai stebi Bendrosios programos ir specialiųjų programų įgyvendinimą. Ji taip pat ištiria sinergijas pačioje Bendrojoje programoje ir su kitomis papildomomis Bendrijos programomis, taip pat, jei įmanoma, su nacionalinėmis programomis, kurias bendrai finansuoja Sąjunga. Jei įmanoma, Komisija išnagrinėja lyčių lygybės aspektą ir nediskriminavimo principo taikymą vykdant programoje numatytus veiksmus.

Komisija Bendrajai programai ir kiekvienai specialiajai programai rengia metinę įgyvendinimo ataskaitą, kurioje nurodo remiamą veiklą pasinaudodama finansinio įgyvendinimo, rezultatų ir, kur įmanoma, poveikio rodikliais. Be to, metinėje specialiosios Verslininkystės ir inovacijų programos ataskaitoje aiškiai nurodomos remiamos ekologinės inovacijos.

2.   Atliekami tarpiniai ir galutiniai Bendrosios programos ir specialiųjų programų įvertinimai. Tokiuose įvertinimuose nagrinėjami tinkamumo, darnumo ir sinergijos, veiksmingumo, tvarumo, naudingumo ir, kur įmanoma, lėšų paskirstymo pagal sektorius klausimai. Galutinėje ataskaitoje taip pat įvertinama, ar Bendroji programa apskritai ir kiekviena iš jos specialiųjų programų pasiekė nustatytus tikslus.

Atliekant tarpinius ir galutinius vertinimus, pagal atitinkamą metodologiją matuojamas Bendrosios programos ir kiekvienos specialiosios programos poveikis jos tikslams, įskaitant konkurencingumo, inovacijų, verslininkystės, našumo augimo, užimtumo ir aplinkosaugos srityje.

Tokiuose įvertinimuose atsižvelgiama į 21 straipsnio 2 dalyje minėto tinklo partnerių teikiamų paslaugų kokybę. Tarpiniuose įvertinimuose taip pat nurodomos ex-post įvertinimo dalys, susijusios su ankstesnėmis programomis.

3.   Tarpiniai ir galutiniai specialiųjų programų ir būtinų biudžeto dotacijų įvertinimai įtraukiami į atitinkamas metines darbo programas.

Metinėse darbo programose apibrėžiamas išmatuojamų kiekvieno specifinio veiksmo tikslų rinkinys bei vystomi tinkamo įvertinimo kriterijai, bei kiekybinių ir kokybinių indikatorių rinkiniai, skirti rezultatų pateikimo efektyvumui įvertinti, kas prisidės prie Bendrosios programos bendrų tikslų bei atitinkamos specialiosios programos tikslų įgyvendinimo.

Tarpinis ir galutinis Bendrosios programos ir būtinų biudžeto dotacijų įvertinimas įtraukiamas į Verslininkystės ir inovacijų programai skirtą metinę darbo programą.

4.   Tarpinis Bendrosios programos įvertinimas atliekamas iki 2009 m. gruodžio 31 d., o galutinis – iki 2011 m. gruodžio 31 d.

Tarpiniai ir galutiniai specialiųjų programų įvertinimai atliekami tokiu būdu, kad į jų rezultatus būtų galima atsižvelgti atliekant tarpinį ir galutinį Bendrosios programos įvertinimą.

5.   Komisija praneša apie metinius įgyvendinimo pranešimus, tarpinių ir galutinių Bendrosios programos, ir specialiųjų programų įvertinimų rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

9 straipsnis

Bendrijų finansinių interesų apsauga

1.   Komisija užtikrina, kad tuo atveju, kai yra vykdoma pagal šį sprendimą finansuojama veikla, Bendrijos finansiniai interesai ginami taikant sukčiavimui, korupcijai ir kitai neteisėtai veiklai išvengti skirtas priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas lėšas, o nustačius neatitikimų – taikant veiksmingas, proporcingas ir įtikinamas nuobaudas pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

2.   Siekiant, kad būtų vykdoma pagal šį sprendimą finansuojama Bendrijos veikla, Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi bet kokiu Bendrijos teisės pažeidimo atveju, įskaitant remiantis Bendrąja programa nustatytus sutartinio įsipareigojimo pažeidimus, atsirandančius dėl ūkio subjekto veiklos arba aplaidumo, kuri dėl nepagrįstų išlaidų pakenkia arba pakenktų Europos Sąjungos bendrajam biudžetui arba jų valdomoms lėšoms.

3.   Visose pagal šį sprendimą priimtose įgyvendinimo priemonėse numatoma Komisijos ar jos įgalioto atstovo vykdoma priežiūra ir finansų kontrolė bei Europos audito rūmų atliekami auditai, jei būtina – auditas vietoje.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SPECIALIOSIOS PROGRAMOS

1 SKYRIUS

Verslininkystės ir inovacijų programa

1 skirsnis

Tikslai ir veiklos sritys

10 straipsnis

Sukūrimas ir tikslai

1.   Šiuo sprendimu patvirtinama Verslininkystės ir inovacijų programa, remianti įmones, o ypač MVĮ, verslininkystę, inovacijas, tarp jų – ekologines inovacijas ir pramonės konkurencingumą.

2.   Verslininkystės ir inovacijų programos veiksmais numatoma remti, tobulinti ir skatinti:

11 straipsnis

Galimybės gauti finansavimą MVĮ steigti ir plėtoti

Veikla, susijusi su galimybėmis gauti lėšų MVĮ steigti, plėtoti ir investuoti į inovacijas, įskaitant ekologines inovacijas, gali būti tokia:

12 straipsnis

MVĮ bendradarbiavimas

Veikla, susijusi su MVĮ bendradarbiavimu, gali būti tokia:

13 straipsnis

Inovacijų veikla

Veikla, susijusi su inovacijomis, gali būti tokia:

14 straipsnis

Ekologinės inovacijos

Ekologinių inovacijų priemonės gali būti:

15 straipsnis

Verslininkystės ir inovacijų kultūra

Veikla, susijusi su verslininkyste ir inovacijomis, gali būti tokia:

16 straipsnis

Su įmonėmis ir inovacijomis susijusi ekonomikos ir administracijos reforma

Veikla, susijusi su įmonėms ir inovacijomis susijusia ekonomikos ir administracijos reforma, gali būti tokia:

2 skirsnis

Įgyvendinimas

17 straipsnis

MVĮ taikomos Bendrijos finansinės priemonės

1.   Bendrijos finansinėmis priemonėmis turi būti siekiama tam tikrais MVĮ veiklos etapais, pvz., pradedant verslą, kuriantis įmonei, plečiant veiklą ar perkeliant verslą, sudaryti galimybę joms lengviau gauti finansavimą. Tinkamų priemonių taikymo sritis apima MVĮ investicijas į tokią veiklą kaip, pavyzdžiui, technologinė plėtra, inovacijų diegimas, įskaitant ekologines inovacijas ir technologijų perdavimą, bei verslo veiklos išplėtimas tarpvalstybiniu mastu.

2.   1 pastraipoje minimos priemonės yra šios:

3.   II priede numatytos su įvairių instrumentų įgyvendinimu susijusios nuostatos.

18 straipsnis

MVĮ spartaus augimo ir inovacijų priemonė (GIF)

1.   Europos investicijų fondas (EIF) Komisijos vardu įgyvendina GIF priemonę.

GIF atlieka tokias užduotis:

2.   GIF sudaro dvi dalys:

Pagal GIF priemonę prireikus galima investuoti į tarpininkus, bendradarbiaujant su regioninėmis arba nacionalinėmis schemomis, skirtomis plėtoti į smulkųjį verslą investuojančias bendroves.

Greta GIF teikiamo finansavimo, dauguma į kokį nors fondą investuotų lėšų turėtų būti suteikiamos investuotojų, veikiančių vadovaujantis investavimo rinkos ekonomikoje principais, nepriklausomai nuo tų investuotojų teisinio statuso arba nuosavybės struktūros.

19 straipsnis

MVĮ garantijų priemonė (SMEG)

1.   EIF Komisijos vardu įgyvendina SMEG.

SMEG priemonė atlieka tokias užduotis:

2.   SMEG priemonę sudaro keturios dalys:

20 straipsnis

Gebėjimų ugdymo sistema (CBS)

1.   CBS turi būti vykdoma bendradarbiaujant kartu su tarptautinėmis finansų įstaigomis, įskaitant Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB), Europos investicijų banką (EIB), EIF ir Europos plėtros banko tarybą (EPBT).

CBS apima tokias užduotis:

2.   CBS sudaro pradinio kapitalo priemonė ir partnerystės priemonė.

Pagal pradinio kapitalo priemonę dotacijos skiriamos skatinant teikti rizikos kapitalą novatoriškoms MVĮ ir augimo potencialą turinčioms MVĮ, įskaitant tas, kurios priklauso tradicinei ekonomikai, teikiant pagalbą pradinio kapitalo ir kapitalo veiklos pradžiai fondams arba panašioms organizacijoms. Parama taip pat gali būti teikiama ilgalaikiam papildomų darbuotojų, gerai nusimanančių apie investicijas arba technologijas, įdarbinimui.

Pagal partnerystės priemonę dotacijos teikiamos finansiniams tarpininkams, kad jie padengtų techninės pagalbos, skirtos gerinti MVĮ skolų finansavimo kreditų įvertinimo procedūras, išlaidas, taip siekiant suaktyvinti MVĮ finansavimą valstybėse, kur bankinis tarpininkavimas nėra labai išplėtotas.

Kalbant apie partnerystės priemonę, „nelabai išplėtotas bankinis tarpininkavimas“ reiškia bankininkystę tose šalyse, kuriose pagal atitinkamus Europos centrinio banko arba Tarptautinio valiutos fondo duomenis kreditavimas šalies viduje sudaro žymiai mažesnį bendrojo vidaus produkto procentą negu vidutiniškai Bendrijoje.

Partnerystės priemonė papildo tarptautinių finansų įstaigų bankams partneriams arba dalyvauti galinčių šalių finansų įstaigoms teikiamas kredito linijas arba rizikos pasidalinimą. Didelė priemonės dalis skiriama tobulinti bankų ir kitų finansinių institucijų gebėjimams ekologinių inovacijų prasme reikšmingų projektų komerciniam gyvybingumui įvertinti.

21 straipsnis

Verslo ir inovacijų rėmimo paslaugos

1.   Skatinamos verslo ir inovacijų, ypač MVĮ, rėmimo paslaugos.

2.   Atsižvelgiant į sukurtą esančių Europos paramos verslui tinklų patirtį ir įgūdžius, finansinė parama gali būti teikiama tinklo partneriams, ypač siekiant teikti:

Su šiomis paslaugomis susijusi išsamesnė informacija išdėstyta III priede.

3.   Tinklo partnerius Komisija atrinks kviesdama teikti paraiškas įvairiose paslaugų srityse, nurodytose 2 dalyje. Po šių kvietimų teikti paraiškas Komisija gali sukurti bendrąjį partnerystės susitarimą su atrinktais tinklo partneriais, kuriame bus konkrečiai nurodomos teikiamų paslaugų rūšys, dotacijų jiems teikimo tvarka ir bendros kiekvienos susitarimo šalies teisės ir pareigos. Tokia bendroji partnerystė gali tęstis visą programos laikotarpį.

4.   Be 2 dalyje nurodytų paslaugų įgyvendinimo Komisija gali suteikti finansinę paramą kitai programos apimamai veiklai įgyvendinti. Tokia parama taip pat teikiama kvietimo teikti paraiškas, kurias teikti galimybė gali būti suteikta tik tinklo partneriams, tvarka. Tokios paslaugos užtikrina, kad suinteresuotos pusės ir galimi paraiškų teikėjai gautų visapusišką pagalbą, susijusią su paramos pagal Bendrąją programą galimybėmis.

5.   Komisija tinklo partneriams padeda atitinkamais veiksmais ir sudarydama galimybę naudotis atitinkamu koordinavimu. Bendrojoje programoje nedalyvaujančių valstybių organizacijoms gali būti sudaryta galimybė pasinaudoti tuo koordinavimu ir atitinkamais veiksmais.

6.   Komisija užtikrina tinklo partnerių abipusį bendradarbiavimą ir, jei kuris nors tinklo partneris negali tiesiogiai atsakyti į jam pateiktą paklausimą, jis turėtų paklausimą perduoti kompetentingam tinklo partneriui.

22 straipsnis

Inovaciniai ir ekologinių inovacijų bandomieji bei pateikimo į rinką projektai

Bendrija teikia paramą projektams, susijusiems su Bendrijos masto reikšmės inovacinių arba ekologinių-inovacinių technologijų, produktų arba praktikos, kurių sėkmė jau buvo įrodyta, tačiau kurie, dėl likusios rizikos, rinkoje dar žymiai neįsigalėjo, pirmuoju taikymu arba pritaikymu rinkai. Jie parengiami taip, kad būtų propaguojamas platesnis tokių technologijų, produktų arba praktikos naudojimas dalyvaujančiose šalyse ir sudaromos palankios sąlygos jų pateikimui į rinką.

23 straipsnis

Politikos analizės, plėtra, koordinavimas ir porinė veikla

Siekiant remti politikos analizes, plėtrą ir koordinavimą su dalyvaujančiomis šalimis galima imtis tokių veiksmų:

24 straipsnis

Verslininkystės ir inovacijų programos paramos priemonės

Komisija privalo reguliariai imtis tokių veiksmų:

3 skirsnis

Metinė darbo programa

25 straipsnis

Metinė darbo programa

Metinėje darbo programoje išsamiai išdėstomos, atsižvelgiant į 10 straipsnyje numatytus tikslus:

Metinėje darbo programoje aiškiai nurodomos ekologines inovacijas skatinančios priemonės.

24 straipsnyje minimos veiklos metinė darbo programa neapima.

II SKYRIUS

IRT politikos rėmimo programa

1 skirsnis

Tikslai ir veiklos sritys

26 straipsnis

Patvirtinimas ir tikslai

1.   Patvirtinama IRT politikos rėmimo programa IRT politikai remti.

2.   IRT politikos rėmimo programoje numatomi tokie veiksmai:

3.   2 dalyje numatyti veiksmai turi būti vykdomi skiriant ypatingą dėmesį IRT propagavimui bei visuomenės informavimui apie IRT teikiamas galimybes ir privalumus piliečiams, viešosioms institucijoms ir verslui, o ypač MVĮ.

27 straipsnis

Bendra Europos informacinė erdvė

Veikla, susijusia su bendra Europos informacine erdve, siekiama:

28 straipsnis

Inovacijų skatinimas plačiau taikant ir investuojant į IRT

Veikla, susijusia su inovacijų skatinimu plačiau taikant ir investuojant į IRT, siekiama:

29 straipsnis

Viskam atvira informacinė visuomenė, veiksmingesnės visuomenei svarbios paslaugos ir geresnė gyvenimo kokybė

Veikla, susijusia su viskam atviros informacinės visuomenės ir su veiksmingesnių visuomenei svarbių paslaugų kūrimu ir gyvenimo kokybės gerinimu, siekiama:

2 skirsnis

Įgyvendinimas

1 poskirsnis

Projektų ir su geriausia praktika susijusių veiksmų įgyvendinimas bei teminių tinklų kūrimas

30 straipsnis

Bendrieji klausimai

IRT politikos rėmimo programa gali būti įgyvendinama per projektus, geriausios praktikos veiksmus ir teminius tinklus, įskaitant novatoriškų visą Europą apimančių viešųjų paslaugų plataus spektro bandymus ir demonstravimą.

Projektais, geriausios praktikos veiksmais ir teminiais tinklais turi būti siekiama skatinti naudotis novatoriškomis IRT paremtais sprendimais ir tai daryti kuo optimaliau, ypač teikiant visuomenei ir MVĮ svarbias paslaugas. Bendrijos pagalba taip pat turi palengvinti veiksmų kuriant informacinę visuomenę visose valstybėse narėse koordinavimą ir įgyvendinimą.

31 straipsnis

Projektai, geriausios praktikos veiksmai ir teminiai tinklai

1.   Remiama tokia veikla:

2.   Projektais turi būti siekiama skatinti inovaciją, technologijų perdavimą ir naujų technologijų, kurias jau galima pateikti į rinką, sklaidą.

Bendrija gali suteikti dotaciją, siekdama prisidėti prie 1 dalyje a punkte minimų projektų.

3.   Geriausios praktikos veiksmai atliekami konkrečioms temoms skirtose grupėse, kurias vienija bendras teminis tinklas.

Bendrija remia 1 dalyje b punkte nurodytą veiklą tik tiek, kiek patiriama tiesioginių išlaidų, būtinų arba reikalingų konkretiems veiksmo tikslams pasiekti.

4.   Teminiai tinklai gali būti susieti su geriausios praktikos veiksmais.

Teminė veikla remiama finansuojant papildomas ir reikalavimus atitinkančias tinklo koordinavimo ir įgyvendinimo išlaidas. Bendrijos įnašas gali padengti papildomas reikalavimus atitinkančias šių priemonių išlaidas.

2 poskirsnis

Kitos nuostatos

32 straipsnis

Paraiškos

Paraiškose Bendrijos paramai gauti, kuri reikalinga projektams, geriausios praktikos veiksmams ir teminiams tinklams, numatytiems 31 straipsnyje, pateikiamas finansinis planas, kuriame turi būti nurodyti visi projektų finansavimo komponentai, įskaitant iš Bendrijos prašomą finansinę paramą ir visus kitus prašymus suteikti paramą iš kitų šaltinių. Prireikus gali būti reikalaujama, kad paraiškų kitokio tipo Bendrijos paramai gauti, pavyzdžiui, paslaugoms arba tyrimams, pateikėjai prireikus pateiktų informaciją apie finansinį planą.

33 straipsnis

Politikos analizės, plėtra ir koordinavimas su dalyvaujančiomis šalimis

Siekiant remti politikos analizes, plėtrą ir koordinavimą su dalyvaujančiomis šalimis imamasi tokių veiksmų:

34 straipsnis

Skatinimas, informavimas, informacijos skleidimas ir apsikeitimas ja

1.   IRT politikos rėmimo programai įgyvendinti arba pasiruošti būsimiems veiksmams imamasi tokios veiklos:

2.   Produktų, procesų arba paslaugų pardavimui skirtos priemonės, rinkodaros veikla ir pardavimo skatinimas yra neremiama veikla.

35 straipsnis

Bendros svarbos projektai: viešieji pirkimai pagal kartu su valstybėmis narėmis nustatytus techninius reikalavimus

Jei siekiant IRT politikos rėmimo programos tikslų to reikia ir jei akivaizdžiai visoms valstybėms narėms aktualu siekiant visos Europos mastu pradėti naudotis produktais, paslaugomis, esminiais paslaugų komponentais ar sudėtinėmis dalimis, Komisija gali sukurti bendros svarbos projektus, kuriuos sudarytų būtinos techninės ir organizacinės užduotys. Atsižvelgiama į esamas iniciatyvas, kad būtų išvengta pastangų dubliavimo.

Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija sutaria dėl tokių projektų bendrų techninių reikalavimų ir jų įgyvendinimo tvarkaraščių. Remdamasi tokiais bendrais techniniais reikalavimais ir įgyvendinimo tvarkaraščiais, Komisija skelbia tokių projektų įgyvendinimo konkursus. Tokius kvietimus dalyvauti konkursuose skelbia tik Komisija, laikydamasi Bendrijos viešųjų pirkimų taisyklių.

3 skirsnis

Metinė darbo programa

36 straipsnis

Metinė darbo programa

Laikantis 26 straipsnyje nustatytų tikslų metinėje darbo programoje išsamiai nustatoma:

III SKYRIUS

„Pažangios energetikos Europai“ programa

1 skirsnis

Tikslai ir veiklos sritys

37 straipsnis

Sukūrimas ir tikslai

1.   Šiuo sprendimu patvirtinama Pažangios energetikos Europai programa, kuria remiamas energijos efektyvumas, energijos rūšių diversifikacija bei atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimas. Ši programa turėtų būti laikoma priemone, kuria siekiama užtikrintos ir tvarios ES energijos, ir tuo pačiu skatinamas Europos konkurencingumas.

2.   Pažangios energetikos Europai programoje numatomi tokie veiksmai:

38 straipsnis

Veiklos tikslai

Pažangios energetikos Europai programos veiksmais siekiama:

39 straipsnis

Energijos efektyvumas ir racionalus energijos šaltinių naudojimas (SAVE)

Energijos efektyvumo puoselėjimas ir racionalus energijos šaltinių naudojimas gali apimti tokią veiklą:

40 straipsnis

Nauji ir atsinaujinantys energijos šaltiniai (ALTENER)

Naujų ir atsinaujinančių energijos šaltinių propagavimas gali apimti tokią veiklą:

41 straipsnis

Energija transporto sektoriuje (STEER)

Energijos efektyvumo skatinimas ir naujų bei atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimas transporto sektoriuje gali apimti tokią veiklą:

42 straipsnis

Integruotos iniciatyvos

Siekiant sujungti kelias 39, 40 ir 41 straipsniuose numatytas konkrečias sritis arba sritis, susijusias su tam tikrais Bendrijos prioritetais, galima:

2 skirsnis

Įgyvendinimas

43 straipsnis

Skatinimo ir informacijos skleidimo projektai

Remiama tokia veikla:

44 straipsnis

Pateikimo į rinką projektai

Bendrija teikia paramą projektams, susijusiems su Bendrijos masto reikšmės inovacinių technologijų, procesų, produktų arba praktikos, kurių sėkmė jau buvo įrodyta, pirmuoju taikymu arba pritaikymu rinkai. Jie parengiami taip, kad būtų propaguojamas platesnis tokių technologijų, procesų, produktų arba praktikos naudojimas dalyvaujančiose šalyse ir sudaromos palankios sąlygos jų pateikimui į rinką.

3 skirsnis

Metinė darbo programa

45 straipsnis

Metinė darbo programa

Laikantis 37 straipsnyje nustatytų tikslų metinėje darbo programoje išsamiai nustatoma:

III ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

46 straipsnis

Komitetai

1.   Komisijai padeda tokie komitetai:

Visapusišką koordinavimą ir bendradarbiavimą visose Bendrosios programos srityse, įskaitant strateginį valdymą, ir nuoseklų bendrą įgyvendinimą užtikrina Komisija, kuriai padeda EIPC, glaudžiai bendradarbiaujant su IRTK ir PEEK.

2.   1 dalyje nurodytiems komitetams taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.

3.   1 dalyje minimi komitetai priima savo darbo tvarkos taisykles.

47 straipsnis

Vartotojo vadovas

1.   Įsigaliojus Bendrajai programai, Komisija skelbia lengvai suprantamą ir vartotojui patogų vadovą, kuriame aiškiai, paprastai ir skaidriai apibūdinama naudos gavėjų dalyvavimo Bendrojoje programoje principų sistema. Vartotojo vadovas ypač palengvina MVĮ dalyvavimą.

2.   Komisija užtikrina kiek galima spartesnį paraiškos nagrinėjimą nuo jos pateikimo iki vertinimo rezultatų paskelbimo. Vertinimo rezultatai išsiunčiami per protingą laikotarpį.

48 straipsnis

Strateginė konkurencingumo ir inovacijų patariamoji taryba

Komisiją konsultuoja strateginė konkurencingumo ir inovacijų patariamoji taryba, sudaryta iš pramonės ir verslo asociacijų, MVĮ atstovų ir kitų ekspertų. Jų kompetencija turi atitikti Bendrojoje programoje numatytas sritis ir klausimus, kurie apima finansavimą, IRT, energijos ir ekologines inovacijas.

49 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 96/413/EB panaikinamas.

50 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

27 straipsnio b punkte numatyto tikslo įgyvendinimo priemonės taikomos vadovaujantis Sprendimu Nr. 456/2005/EB iki 2008 m. gruodžio 31 d.

Vėliau veiksmai, inicijuoti Sprendimu Nr. 456/2005/EB minėtą dieną arba anksčiau, administruojami laikantis to spendimo nuostatų, išskyrus tai, kad tuo sprendimu įkurtas komitetas pakeičiamas šio sprendimo 46 straipsnio 1 dalies b punktu įkurtu IRTK.

Dėl 21 straipsnio 2 dalies a punkte minimų paslaugų, Komisija iki 2007 m. gruodžio 31 d. gali tęsti Europos informacijos centro tinklo veiklą, su jo nariais sudaryti pagal šią Bendrąją programą finansuojamus specialius metinius subsidijų susitarimus bei toliau taikyti Sprendimu 2000/819/EB priimtos daugiametės įmonių ir verslininkystės programos nuostatas.

51 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre, 2006 m. spalio 24 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

Tarybos vardu

Pirmininkė

P. LEHTOMÄKI

----

(1)OL C 65, 2006 3 17, p. 22.

(2)OL C 115, 2006 5 16, p. 17.

(3)  2006 m. birželio 1 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2006 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimas.

(4)OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

(5)OL L 167, 1996 7 6, p. 55.

(6)OL L 183, 1997 7 11, p. 12. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 1376/2002/EB (OL L 200, 2002 7 30, p. 1).

(7)OL L 192, 2000 7 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1682/2004 (OL L 308, 2004 10 5, p. 1).

(8)OL L 333, 2000 12 29, p. 84. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1776/2005/EB (OL L 289, 2005 11 3, p. 14).

(9)OL L 14, 2001 1 18, p. 32.

(10)OL L 176, 2003 7 15, p. 29. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 787/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 12).

(11)OL L 336, 2003 12 23, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 2113/2005/EB (OL L 344, 2005 12 27, p. 34).

(12)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(13)OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(14)OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

(15)OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

(16)OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

(17)OL L 77, 1996 3 27, p. 20.

(18)OL L 167, 2001 6 22, p. 10.

(19)OL L 345, 2003 12 31, p. 90.

(20)OL L 283, 2001 10 27, p. 33. Direktyva su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

(21)OL L 1, 2003 1 4, p. 65.

(22)OL L 123, 2003 5 17, p. 42.

(23)OL L 52, 2004 2 21, p. 50.

(24)OL L 11, 2003 1 16, p. 1.

(25)OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

(26)OL L 79, 2005 3 24, p. 1.

----

I PRIEDAS

Orientacinis biudžeto paskirstymas

Specialiosioms programoms skiriamos tokios orientacinės biudžeto lėšos:

----

II PRIEDAS

17 straipsnyje numatytų mvį taikomų bendrijos finansinių priemonių įgyvendinimo tvarka

1.   VISOMS MVĮ TAIKOMOMS BENDRIJOS FINANSINĖMS PRIEMONĖMS BENDRA TVARKA

A.   Biudžetas

Iš biudžeto skiriamos lėšos turi visiškai padengti kiekvienos priemonės įgyvendinimo išlaidas, įskaitant mokestinius įsipareigojimus finansiniams tarpininkams, pavyzdžiui, dėl garantijų patiriamus nuostolius, valdymo mokesčius EIF ir Sąjungos išteklius administruojančių tarptautinių finansų įstaigų administravimo mokesčius bei kitas reikalavimus atitinkančias išlaidas.

Turėtų būti galimybė lanksčiai perkelti vienos priemonės įgyvendinimo lėšas kitai priemonei įgyvendinti, kad Bendrosios programos vykdymo metu būtų galima reaguoti į naujas situacijas ir kintančias rinkos sąlygas.

B.   Patikos sąskaitos

EIF ir atitinkamos tarptautinės finansų įstaigos turi atidaryti atskiras patikos sąskaitas, kuriose būtų laikomos kiekvienai priemonei skirtos biudžeto lėšos. Tokios sąskaitos gali būti palūkanas nešančios sąskaitos. 2013 m. gruodžio 31 d. ar anksčiau gautas palūkanas galima pridėti prie konkrečios priemonės reikmėms skirtų lėšų.

Patikėtiniui sumokėjus mokestinius įsipareigojimus finansiniams tarpininkams šių mokėjimų sumos išskaičiuojamos iš atitinkamų patikos sąskaitų. Lėšos, kurias patikėtinis turi grąžinti bendram Europos Sąjungos biudžetui, patikėtinio administravimo išlaidos ir kitos reikalavimus atitinkančios išlaidos ir sąnaudos išskaičiuojamos iš patikos sąskaitos pagal Komisijos ir patikėtinio susitarimo taisykles. Patikos sąskaita kredituojama iš Komisijos lėšų, palūkanų ir, priklausomai nuo priemonės, iš pajamų, gautų realizavus investicijas (pagal GIF priemonę), arba iš įsipareigojimų ir garantijų mokesčių bei iš kitų gautinų sumų (pagal SMEG priemonę).

Po 2013 m. gruodžio 31 d. visi patikos sąskaitos likučiai, išskyrus numatytas, bet dar nepanaudotas lėšas bei lėšas, kurių pagrįstai reikalaujama reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms ir išlaidoms padengti, grąžinamos į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą.

C.   Rinkliavos

Priemonių įgyvendinimo veiklai taikoma atitinkama rinkliavų politika. Rinkliavas nustato Komisija, atsižvelgdama į rinkos praktiką ir į:

D.   Aiškumas ir informuotumo didinimas

Kiekvienas tarpininkas turi aiškiai ir skaidriai informuoti apie Bendrijos teikiamą paramą bei suteikti tinkamą informaciją apie Bendrosios programos siūlomas finansavimo galimybes.

Užtikrinama, kad galutiniai naudos gavėjai yra tinkamai informuoti apie galimas finansavimo galimybes.

2.   GIF ĮGYVENDINIMAS

A.   Įvadas

Komisija ir EIF susitaria dėl patikėtinio, administravimo ir stebėsenos. Komisija taiko specifines iždo administravimo gaires.

B.   Tarpininkai

GIF1 ir GIF2 priemonės taikomos į prekybą orientuotiems tarpininkams, kuriems vadovauja nepriklausomos iš atitinkamai kompetentingų ir patyrusių specialistų suformuotos komandos. Tarpininkai atrenkami skaidriai, be diskriminacijos ir vadovaujantis geriausios verslo ir rinkos praktikos pavyzdžiais, vengiant bet kokio interesų konflikto ir siekiant dirbti su didele specializuotų fondų ar panašių struktūrų grupe.

C.   Tinkamumo kriterijai

GIF priemonė, laikantis didesnės rizikos investicijų politikos – tiek tarpininkaujančių fondų, tiek jų investavimo politikos atžvilgiu – papildo EIB grupės, įskaitant EIF, savais ištekliais paremtą veiklą.

GIF1

Pagal GIF1 priemonę investuojama į tarpininkų rizikos kapitalo fondus ir kitas investicines priemones, investuojančius į ne anksčiau kaip prieš 10 metų susikūrusias MVĮ, dažniausiai jų veiklos pradžios etape (iki A) ir įmonės susikūrimo etape (A) bei prireikus teikia tolesnes investicijas. Bendra investicijų suma į tarpininko rizikos kapitalo fondą paprastai yra ne didesnė kaip 25 % atitinkamo fondo viso turimo nuosavo kapitalo, o į naujus fondus, kurie gali turėti ypatingai didelės svarbos plėtojant rizikos kapitalo rinkas konkrečiai technologijai arba konkrečiame regione, arba į verslo finansinių rėmėjų investicines priemones investuojama iki 50 %. Bendra investicijų į tarpininko rizikos kapitalo fondą, orientuojantį savo investicijas į ekologinių inovacijų srityje aktyviai veikiančias MVĮ, suma yra ne didesnė kaip 50 %. Ne mažiau kaip 50 % į bet kurį fondą investuoto kapitalo turi sudaryti investuotojų, veikiančių normalias rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, kapitalas (pagal „rinkos ekonomikos investuotojo principą“), nepriklausomai nuo šią kapitalo dalį teikiančių investuotojų teisinio statuso ir nuosavybės struktūros. Įsipareigojimas vienam fondui turi neviršyti 30 mln. EUR. Pagal GIF1 priemonę galimas bendrasis investavimas kartu su EIF, EIB kompetencijoje esančiais ištekliais arba kitais EIF administruojamais ištekliais.

GIF2

Pagal GIF2 priemonę investuojama į tarpininkų rizikos kapitalo fondus, investuojančius į MVĮ, dažniausiai B ir C jų raidos etapuose (t. y. įmonei plečiantis). Paprastai bendra investicijų į tarpininko rizikos kapitalo fondą suma sudaro ne daugiau kaip 15 % atitinkamo fondo viso turimo nuosavo kapitalo arba iki 25 %, jei toks fondas:

Jei GIF2 ištekliai investuojami bendrai su EIF nuosavais ištekliais, ištekliais pagal EIB mandatą arba kitais EIF administruojamais ištekliais, GIF2 dalis sudaro ne daugiau kaip 15 %. Ne mažiau kaip 50 % į bet kurį fondą investuoto kapitalo turi sudaryti investuotojų, veikiančių normalias rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, kapitalas (pagal „rinkos ekonomikos investuotojo principą“), nepriklausomai nuo šią kapitalo dalį teikiančių investuotojų teisinio statuso ir nuosavybės struktūros. Įsipareigojimas vienam fondui turi neviršyti 30 mln. EUR.

D.   Investicijų lygiavertiškumas

Investicijos į tarpininko fondą pagal GIF priemonę yra lygiavertės privačių investuotojų investicijoms.

E.   Pagrindinis vaidmuo

Naujų fondų, kurie gali turėti labai svarbų skatinimo vaidmenį plėtojant rizikos kapitalo rinkas konkrečiai technologijai ar konkrečiame regione, atžvilgiu EIF gali būti pagrindinis investuotojas.

F.   Sąlygų skaidrumas

EIF užtikrina, kad finansavimo pagal GIF1 ir GIF2 sąlygos būtų skaidrios ir suprantamos.

G.   GIF taikymo trukmė

GIF yra ilgalaikė priemonė, dažniausiai tarpininkų fondams taikoma 5–12 metų. Bet kokiu atveju investavimas pagal GIF priemonę trunka ne ilgiau kaip 19 metų nuo delegavimo sutarties tarp Komisijos ir EIF pasirašymo. EIF ir tarpininkų sutartyse turi būti numatomos tinkamos investavimo nutraukimo strategijos.

H.   Investicijų realizavimas

Kadangi pagal GIF priemonę daugiausiai investuojama į nekotiruojamus, nelikvidžius ūkio subjektus, minėtų investicijų realizavimas grindžiamas pajamų, kurias tarpininkų fondai gavo pardavę savo investicijas mažosioms ir vidutinėms įmonėms, paskirstymu.

I.   Iš realizuotų investicijų gautų pajamų reinvestavimas

Pajamos, įskaitant iki 2013 m. gruodžio 31 d. EIF gautus dividendus ir kompensacijas, pridedamos prie GIF įgyvendinimui skirtų lėšų ir naudojamos GIF įgyvendinimo tikslams.

3.   MVĮ GARANTIJŲ PRIEMONĖS ĮGYVENDINIMAS

A.   Įvadas

Komisija ir EIF susitaria dėl patikėtinio, administravimo ir stebėsenos aspektų, kurie atitinka įprastą komercinę praktiką. Komisija taiko konkrečias iždo administravimo gaires.

B.   Tarpininkai

Tarpininkai atrenkami iš jau vykdomų garantijų programų arba iš tų, kurios gali būti taikomos reikalavimus atitinkančiose šalyse, įskaitant abipusių garantijų organizacijas, ir iš bet kurių kitų tinkamų finansų įstaigų rato. Atranka turi vykti skaidriai, be diskriminacijos ir vengiant bet kokio interesų konflikto.

Tarpininkai atrenkami pagal geriausios rinkos praktikos principus atsižvelgiant į poveikį:

C.   Tinkamumo reikalavimai

Siekiant padėti kiek galima daugiau MVĮ, MVĮ garantijų priemonės reikalavimų atitikimo finansiniai kriterijai nustatomi kiekvienam tarpininkui individualiai, atsižvelgiant į jo veiklą. Šios taisyklės turi atitikti konkrečios teritorijos rinkos sąlygas ir naudojamas praktikas.

Priemonė taip pat taikoma finansuojant materialiojo ir nematerialiojo turto įsigijimą, įskaitant novatorišką veiklą, technologinę plėtrą ir licencijas.

Su ketvirtąją MVĮ garantijų priemonės dalimi – d) MVĮ skolų finansavimo portfelio pavertimu investicijomis – susiję kriterijai apima pavienius ir daugelio pardavėjų bei daugelio šalių sandorius. Tinkamumo reikalavimai grindžiami geriausiomis rinkos praktikomis, ypač susijusiomis su kredito kokybe ir rizikos įvairinimu skolų finansavimo portfelį verčiant investicijomis.

D.   Garantijų sąlygos

EIF Komisijos vardu suteiktomis garantijomis pagal su a) skolų finansavimu, b) mikrokreditu ir c) nuosavu arba kvazinuosavu kapitalu susijusias MVĮ garantijų priemonės dalis kompensuoja finansinio tarpininko prisiimtą individualių sandorių finansinio portfelio riziką. Ketvirtoji MVĮ garantijų priemonės dalis – d) paskolos pavertimas investicijomis – susijusi su tam tikrų investicijomis paverstų privilegijuotos paskolos dalių rizikos pasidalinimu arba nedidelės dalies investicijomis paverstos antraeilės paskolos dalies rizikos pasidalinimu didesniąją jos dalį paliekant investuotojui.

EIF teikiamos garantijos, susijusios su SMEG priemonės dalimis: a) skolų finansavimas, b) mikrokreditas, c) nuosavas arba kvazinuosavas kapitalas, dažniausiai yra lygiavertės tarpininko garantijoms arba prireikus tarpininko teikiamam finansavimui.

EIF gali iš finansinio tarpininko imti mokestį, apskaičiuotą nuo įsipareigotų, bet pagal sutartą tvarkaraštį nepanaudotų sumų („įsipareigojimo mokestį“), ir garantijos mokestį. EIF taip pat gali imti mokestį už atskirus paskolų pavertimo investicijomis sandorius.

E.   Didžiausia EIF bendrų nuostolių suma

Turi būti nustatytas toks Europos Sąjungos bendrojo biudžeto išlaidų MVĮ garantijų priemonei limitas, kad bet kokiomis aplinkybėmis šios išlaidos neviršytų EIF skirtų biudžeto lėšų MVĮ garantijų priemonei įgyvendinti. Tikėtinų biudžetinių įsipareigojimų nėra.

EIF įsipareigoja kompensuoti savo dalį tarpininko nuostolių tol, kol bendra kompensacijos tam tikram finansavimo portfeliui suma, iš jos atitinkamai atėmus bendrą susigrąžintų nuostolių sumą, pasiekia iš anksto sutartą sumą, kurią viršijus EIF garantija automatiškai anuliuojama.

F.   Nuostolių susigrąžinimas ir kitos patikos sąskaitai mokėtinos pajamos

Visi iš tarpininko susigrąžinti nuostoliai įskaičiuojami į patikos sąskaitą ir į juos atsižvelgiama apskaičiuojant didžiausią EIF bendrų nuostolių, patirtų iš tam tikro tarpininko, sumą. Visos kitos pajamos, pavyzdžiui, įsipareigojimo mokestis arba garantijos mokestis, įskaičiuojami į patikos sąskaitą ir, jei jos gaunamos iki 2013 m. gruodžio 31 d., panaudojamos MVĮ garantijų priemonės įgyvendinimo reikmėms.

G.   MVĮ garantijų priemonės taikymo trukmė

Atskiros garantijos MVĮ gali būti teikiamos iki 10 metų.

4.   CBS ĮGYVENDINIMAS

A.   Įvadas

Pradinio kapitalo ir partnerystės priemonės, įskaitant patikėtinio, valdymo ir stebėsenos aspektus, įgyvendinamos pagal Komisijos ir EIF arba atitinkamų tarptautinių finansinių įstaigų susitarimą.

Tarpininkai atrenkami vadovaujantis geriausios rinkos praktikos principais.

Techninės pagalbos paslaugų teikėjas atrenkamas skaidriai, be diskriminacijos ir vengiant bet kokio interesų konflikto.

B.   Pradinio kapitalo priemonė

Pradinio kapitalo priemonė įgyvendinama per fondą. Visos priemonės įgyvendinimo išlaidos, įskaitant administravimo mokestį ir visas kitas reikalavimus atitinkančias išlaidas, padengiamos biudžeto lėšomis. Dotacijomis remiami investiciniai fondai, kurie savo visuotinėje investicijų programoje yra numatę teikti pradinį kapitalą, padengiant dalį su tuo susijusių administravimo išlaidų.

C.   Partnerystės priemonė

Partnerystės priemonė įgyvendinama per EIF arba atitinkamas tarptautines finansų įstaigas. Priemonė apima techninę pagalbą, administravimo mokesčius ir visas kitas reikalavimus atitinkančias gebėjimų ugdymo reikmėms panaudotas išlaidas.

5.   ĮVERTINIMAS

Išorės įvertinimą atlieka nepriklausomi ekspertai, atsižvelgdami į 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu 98/347/EB dėl finansinės paramos priemonių inovacinėms ir kuriančioms darbo vietas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (1) sukurtos augimo ir užimtumo iniciatyvos ir daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos poveikį. Išorės vertintojai įvertina MVĮ taikomų Bendrijos finansinių priemonių poveikį ir pateikia pasiektų rezultatų kokybės ir kiekybės analizę, ypač įvertindami kiekviena priemone daromą atsvaros poveikį ir jos įgyvendinimui skirtų išlaidų ir gautos naudos santykį. Įvertinimo ataskaitose pateikiami visos Sąjungos ir atskirų valstybių narių bei kitų dalyvaujančių šalių statistiniai duomenys, įskaitant:

Apie išorės vertintojų ataskaitų rezultatus ir tai, ko iš jų pasimokyta, bei apie pasikeitimą geriausia praktika turi būti aiškiai informuojama.

----

(1)OL L 155, 1998 5 29, p. 43.

----

III PRIEDAS

Išsamesnė informacija apie 21 straipsnyje nurodytas verslo ir inovacijų rėmimo paslaugas

----