----

----

I Säädökset, jotka on julkaistava

----

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) sääntö nro 24 —Yhdenmukaisista määräyksistä, jotka koskevat

1.   SOVELTAMISALA

2.   OSIEN I, II JA III YHTEISET MÄÄRITELMÄT

OSA I —   PAKOKAASUJEN NÄKYVÄT EPÄPUHTAUSPÄÄSTÖT PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREISTA

3.   MÄÄRITELMÄT

Tämän säännön osassa I tarkoitetaan

4.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

4.1   Näkyvät epäpuhtauspäästöt

4.2   Moottorin teho

5.   HYVÄKSYNTÄ

6.   ERITELMÄT JA TESTIT

6.1   Yleistä

Näkyviin epäpuhtauspäästöihin vaikuttavat osat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että moottori täyttää tämän säännön vaatimukset tavanomaisessa käytössä siihen mahdollisesti kohdistuvista värinöistä huolimatta.

6.2   Kylmäkäynnistyslaitteita koskevat vaatimukset

6.3   Näkyviä epäpuhtauspäästöjä koskevat vaatimukset

7.   MOOTTORITYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

10.   TUOTANNON LOPULLINEN LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn moottorin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Kun kyseinen viranomainen saa asiaa koskevan ilmoituksen, hänen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennös, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä suuraakkosin merkintä ”TUOTANTO KESKEYTETTY”.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN LAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

OSA II —   TYYPPIHYVÄKSYTTYJEN PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREIDEN ASENTAMINEN MAANTIEAJONEUVOIHIN

12.   MÄÄRITELMÄT

Tämän säännön osassa II tarkoitetaan

13.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

13.1   Näkyvät epäpuhtauspäästöt

14.   HYVÄKSYNTÄ

15.   ERITELMÄT JA TESTIT

15.1   Yleistä

Ajoneuvoon asennettujen dieselmoottoreiden on oltava tämän säännön osan I mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä. Näkyviin epäpuhtauspäästöihin vaikuttavat osat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että ajoneuvo täyttää tämän säännön vaatimukset tavanomaisessa käytössä siihen mahdollisesti kohdistuvista värinöistä huolimatta.

Ajoneuvon ajokelpoisuutta on voitava tutkia määrittämällä sen suoritusarvot suhteessa tietoihin, jotka on kerätty tyyppihyväksyntää varten ja ilmoitettu tämän säännön liitteen 2 kohdan 11.1.2.2 mukaisesti. Jos tällainen tarkastelu edellyttää erityismenettelyä, se on selostettava huoltokäsikirjassa (tai vastaavassa). Tällaisessa erityismenettelyssä ei voida vaatia erityislaitteiden käyttöä, lukuun ottamatta ajoneuvon mukana toimitettuja laitteita.

15.2   Kylmäkäynnistyslaitteita koskevat vaatimukset

15.3   Asentaminen

16.   AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

17.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

18.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

19.   TUOTANNON LOPULLINEN LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvon valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Kun kyseinen viranomainen saa asiaa koskevan ilmoituksen, hänen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennös, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä suuraakkosin merkintä ”TUOTANTO KESKEYTETTY”.

20.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN LAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

OSA III —   NÄKYVÄT EPÄPUHTAUSPÄÄSTÖT MOOTTORIAJONEUVOISTA, JOIDEN MOOTTOREITA EI OLE ERIKSEEN TYYPPIHYVÄKSYTTY

21.   MÄÄRITELMÄT

Tämän säännön osassa III tarkoitetaan

22.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

23.   HYVÄKSYNTÄ

24.   ERITELMÄT JA TESTIT

24.1   Yleistä

Osien, jotka voivat vaikuttaa päästöjen määrään, on oltava siten suunniteltuja, valmistettuja ja asennettuja, että ajoneuvo on tavanomaisessa käytössä, siihen kohdistuvasta tärinästä huolimatta, tämän säännön säännösten mukainen.

Ajoneuvon ajokelpoisuutta on voitava tutkia määrittämällä sen suoritusarvot suhteessa tietoihin, jotka on kerätty tyyppihyväksyntää varten ja ilmoitettu tämän säännön liitteen 2 kohdan 11.1.2.2 mukaisesti. Jos tällainen tarkastelu edellyttää erityismenettelyä, se on selostettava huoltokäsikirjassa (tai vastaavassa). Tällaisessa erityismenettelyssä ei voida vaatia erityislaitteiden käyttöä, lukuun ottamatta ajoneuvon mukana toimitettuja laitteita.

24.2   Kylmäkäynnistyslaitteita koskevat vaatimukset

24.3   Näkyviä epäpuhtauspäästöjä koskevat vaatimukset

25.   AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

26.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

27.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

28.   TUOTANNON LOPULLINEN LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvon valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Kun kyseinen viranomainen saa asiaa koskevan ilmoituksen, hänen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennös, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä suuraakkosin merkintä ”TUOTANTO KESKEYTETTY”.

29.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN LAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

----

(1)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35–36 (antamatta), Turkki 37, 38–39 (antamatta), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksillaan), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46 ja Etelä-Afrikka 47. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuspuolille.

(2)  Katso alaviite 1.

(3)  Katso alaviite 1.

----

LIITE 1

OLENNAISET TIEDOT AJONEUVOSTA JA PURISTUSSYTYTYSMOOTTORISTA SEKÄ TIEDOT TESTIEN SUORITTAMISESTA (1) (2)

Huom: Lukuja edeltävä E-kirjain tarkoittaa päästöjen hyväksymistä varten toimitettavia tietoja. Jos lukujen edellä ei ole kirjainta, tiedot on toimitettava joka tapauksessa.

Alaviitteet ovat tämän liitteen lopussa.

0.   AJONEUVON KUVAUS

1.   MOOTTORIN KUVAUS

2.   JÄÄHDYTYSJÄRJESTELMÄ: NESTE-/ILMAJÄÄHDYTYS (3)

2.1   Nestejäähdytysjärjestelmän ominaispiirteet

2.2   Ilmajäähdytysjärjestelmän ominaispiirteet

3.   ILMAN IMUJÄRJESTELMÄ JA POLTTOAINEEN SYÖTTÖ

3.1   Ilman imujärjestelmä

3.2   Ahdin (3): Kyllä/Ei

3.3   Ruiskutusjärjestelmä

3.3.1   Pienpaineosa

3.3.2   Korkeapaineosa

3.3.3   Ruiskutusputkisto

3.3.4   Ruiskutussuutin(-suuttimet)

3.3.5   Säädin

E 3.4   Kylmäkäynnistysjärjestelmä

Kuvaus tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit)

4.   VENTTIILIEN AJOITUS

Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin (nimellisarvot) (4) (5)

5.   PAKOJÄRJESTELMÄ (3)

6.   Voitelujärjestelmä:

7.   MUUT MOOTTORIKÄYTTÖISET APULAITTEET

E 7.2   Toiminnassa olevat muut apulaitteet, kun testi tehdään ajoneuvossa

Ominaispiirteet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit)

E 7.3   Voimansiirto

Yhdistetyn vauhtipyörän ja voimansiirron hitausmomentti, kun vaihde on vapaalla (5)

tai kuvaus tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (momentinmuunninta varten)

8.   MOOTTORIN SUORITUSARVOT (valmistajan ilmoittamat)

Taulukko 1

Hyväksyttäväksi toimitetun moottorin/ajoneuvon (3) ilmoitetut nopeudet ja tehot

(Nopeuksista sovittava testauksesta vastaavan viranomaisen kanssa)

----

(1)  Erikoismoottorityyppien ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot.

(2)  Täydelliset tiedot on toimitettava hyväksyttävää tyyppiä edustavasta moottorista. Muutetuista moottoreista on toimitettava ainoastaan ne tiedot, jotka eroavat aiemmin toimitetuista tiedoista.

(3)  Tarpeeton yliviivataan.

(4)  Määritellään toleranssi.

(5)  Ilmoitetaan tarvittaessa vaihteluala.

(6)  Liitteen 10 mukainen nettoteho.

(7)  Ks. liite 5, kohta 2.2.

----

LIITE 2

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)) (1)

 (2)

Ilmoitus, joka koskee ajoneuvo-/moottorityypin (3):

joko

tai

säännön nro 24 mukaisesti.

Hyväksyntänumero:

Laajentamisen numero:

----

(1)  Alaviitteet ovat tämän liitteen lopussa.

(2)  Viranomaisen nimi.

(3)  Tarpeeton yliviivataan.

(4)  Haettavan tyyppihyväksynnän mukaisesti joko täytetään tai merkitään ”ei sovelleta”.

(5)  Alaraja voi olla se, jonka valmistaja on ilmoittanut tämän säännön osan I kohdan 6.3.4 mukaisesti.

----

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

Malli A

(ks. tämän säännön kohdat 5.8, 14.8 ja 23.8)

Yllä oleva moottoriin/ajoneuvoon sijoitettu hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori-/ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 24 nojalla hyväksyntänumerolla 032439 moottorin näkyvien epäpuhtauspäästöjen osalta; sääntöön sisältyivät hyväksymishetkellä muutossarjan 03 muutokset. Korjattu absorptiokerroin 1,30 m-1 (kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyminen).

Malli B

(ks. tämän säännön kohdat 5.5, 14.5 ja 23.5)

Yllä oleva moottoriin/ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen tyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) sääntöjen nro 24 ja nro 33 nojalla. (1) Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivänä sääntöön nro 24 oli sisällytetty muutossarja 03 mutta sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan.

----

(1)  Viimeinen luku annetaan ainoastaan esimerkkinä.

----

LIITE 4

VAKIONOPEUSTESTI

1.   JOHDANTO

2.   MITTAUSPERIAATE

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

3.1   Ajoneuvo tai moottori

3.2   Polttoaine

Polttoaineen on oltava tämän säännön liitteen 6 mukaista viitepolttoainetta.

3.3   Testauslaitos

3.4   Näytteenotto- ja mittauslaitteet

Pakokaasujen valonabsorptiokerroin mitataan savutusmittarilla, joka täyttää tämän säännön liitteessä 8 vahvistetut vaatimukset ja joka on asennettu liitteen 9 mukaisesti.

4.   ABSORPTIOKERTOIMEN ARVIOINTI

----

(1)  Testi voidaan suorittaa ilmastoidussa testitilassa, jossa ilmaolosuhteita voidaan kontrolloida.

----

LIITE 5

KIIHDYTYSTESTI

1.   TESTAUSOLOSUHTEET

2.   TESTAUSMENETELMÄT

3.   ABSORPTIOKERTOIMEN KORJATUN ARVON MÄÄRITTÄMINEN

Sovelletaan, kun vakionopeudella mitattu absorptiokerroin on määritetty samasta moottorin johdannaisesta.

3.1   Merkinnät

----

LIITE 6

HYVÄKSYNTÄTESTEISSÄ JA TUOTANNON YHDENMUKAISUUTTA KOSKEVISSA TESTEISSÄ KÄYTETTÄVÄLLE POLTTOAINEELLE ASETETTAVAT LAATUVAATIMUKSET

Huomautus 1: Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on viitattava vastaaviin ISO-menetelmiin, kun ne vahvistetaan.

Huomautus 2: Edellä tarkoitetut arvot osoittavat haihtuneet kokonaismäärät (talteenotto-% + häviö-%).

Huomautus 3: Polttoaine voi perustua suoratislattuihin polttoainejakeisiin ja krakkaustisleisiin; rikinpoisto on sallittu. Polttoaine ei saa sisältää metallisia lisäaineita.

Huomautus 4: Eritelmässä mainitut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Näiden raja-arvojen määrityksessä sovelletaan termejä standardista ASTM D 3244 ”Defining a Basis for Petroleum Product Quality Disputes”, ja pienimmän arvon asettamisessa on huomioitu pienin ero 2R nollan yläpuolella; määritettäessä maksimi- ja minimiarvoa vähimmäispoikkeama on 4R (R = toistettavuus). Näistä tilastollisten syiden takia välttämättömistä määrityksistä huolimatta polttoaineen valmistajan pitäisi kuitenkin pyrkiä nolla-arvoon niissä kohdin, missä pakollinen yläraja on 2R, ja ylä- ja alarajojen kohdalla keskiarvoon. Jos polttoaineen vastaavuutta eritelmän vaatimusten kanssa joudutaan selvittämään, on sovellettava ASTM D 3244 -standardin ehtoja.

Huomautus 5: Jos on tarpeen laskea moottorin tai ajoneuvon terminen hyötysuhde, polttoaineen lämpöarvo voidaan laskea kaavasta: Ominaisenergia (lämpöarvo) (netto):

MJ/kg = (46,423 — 8,792 d2 + 3,170 d)

(1 — (x + y + s)) + 9,420 s — 2,499 x jossa:

d on tiheys 15 °C:ssa

x on vesimassan osuus (%/100)

y tuhkamassan osuus (%/100)

s on rikkimassan osuus (%/100)

----

(1)  Kirjainlyhenne: American Society for Testing and Materials, 1916 Race St., Philadelphia, Pennsylvania 19103, United States of America.

----

LIITE 7

VAKIONOPEUSTESTISSÄ SOVELLETTAVAT RAJA-ARVOT

Huom. Vaikka edellä olevat arvot on pyöristetty lähimpään 0,01 tai 0,005 arvoon, tämä ei kuitenkaan tarkoita, että mittaukset olisi suoritettava tällä tarkkuudella.

----

LIITE 8

SAVUTUSMITTARIN OMINAISUUDET

1.   SOVELTAMISALA

Tässä liitteessä määritetään tämän säännön liitteiden 4 ja 5 mukaisissa testeissä käytettävälle savutusmittarille asetettavat vaatimukset.

2.   SAVUTUSMITTARIEN PERUSOMINAISUUDET

3.   RAKENNETTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

3.1   Yleistä

Savutusmittarin rakenteen on oltava sellainen, että vakionopeudella suoritettavissa mittauksissa mittaustila on täyttynyt tasaisesti savulla.

3.2   Savukammion ja savutusmittarin kotelo

3.3   Valonlähde

Valonlähde on hehkulamppu, jonka värilämpötila on alueella 2 800—3 250 K, tai vihreä valodiodi (LED), jonka spektrin huippu on välillä 550—570 nm.

Valonlähde on suojattava nokeentumista vastaan tavalla, joka ei vaikuta optisen matkan pituuteen valmistajan määrityksiä enempää.

3.4   Vastaanotin

3.5   Mittausasteikot

3.6   Mittauslaitteen säätö ja kalibrointi

3.7   Savutusmittarin herkkyys

3.8   Mitattavan kaasun ja huuhteluilman paine

3.9   Mitattavan kaasun lämpötila

4.   SAVUTUSMITTARIN TEHOLLINEN MATKA ”L”

4.1   Yleistä

4.2   Matkan L määritysmenetelmä

----

LIITE 9

SAVUTUSMITTARIN ASENNUS JA KÄYTTÖ

1.   SOVELTAMISALA

Tässä liitteessä määritetään savutusmittareiden asennus ja käyttö tämän säännön liitteissä 4 ja 5 esitettyjä testejä varten.

2.   NÄYTTEITÄ OTTAVA SAVUTUSMITTARI

2.1   Asennus vakionopeustestejä varten

2.2   Asennus vapaalla kiihtyvyydellä tapahtuvia testejä varten

3.   TÄYSVIRTAUSSAVUTUSMITTARI

Vakionopeus- ja kiihdytysmittauksissa on kiinnitettävä huomiota ainoastaan seuraaviin yleisiin seikkoihin:

----

LIITE 10

ECE-MENETELMÄ PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREIDEN NETTOTEHON MITTAAMISEKSI

1.   TARKOITUS

Näitä säännöksiä sovelletaan menetelmään, jolla polttomoottorin tehoa täydellä kuormalla moottorin nopeuden funktiona kuvaava käyrä voidaan esittää.

2.   SOVELTAMISALA

Tätä menetelmää sovelletaan tämän säännön sekä säännön nro 15 (E/ECE/324-E/ECE/505/Rev.l/Add.14/Rev.3) soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen käyttövoimana käytettäviin polttomoottoreihin.

Moottorit kuuluvat johonkin seuraavista luokista:

Nämä moottorit voivat olla vapaasti hengittäviä tai ahdettuja.

3.   MÄÄRITELMÄT

Näissä säännöksissä tarkoitetaan

’nettoteholla’ testipenkissä kampiakselin tai vastaavan (1) päästä saatua tehoa vastaavalla moottorin nopeudella ja taulukossa 1 lueteltujen apulaitteiden kanssa

’vakiotuotannon laitteilla’ kaikki laitteita, jotka valmistaja on toimittanut tiettyä moottorisovellusta varten.

4.   MITTAUSTARKKUUS

4.1   Vääntömomentti

± 1 prosenttia mitatusta vääntömomentista. (2)

4.2   Moottorin kierrosnopeus

±0,5 prosenttia mitatusta nopeudesta.

4.3   Polttoaineenkulutus

± 1 prosentti mitatusta kulutuksesta.

4.4   Polttoaineen lämpötila

± 2 K 4,5

4.5   Ilman lämpötila

± 2 K

4.6   Ilmanpaine

± 100 Pa

4.7   Paine imukanavassa (ks. taulukon 1 huomautus 1a)

± 50 Pa

4.8   Paine poistokanavassa (ks. taulukon 1 huomautus 1b)

± 200 Pa

5.   TESTI MOOTTORIN NETTOTEHON MITTAAMISEKSI

5.1   Apulaitteet

5.1.1   Asennettavat apulaitteet

Testin ajaksi testipenkkiin on asennettava apulaitteet, jotka ovat moottorin toiminnan kannalta tarpeen moottorille tarkoitetussa sovelluskäytössä (taulukon 1 luettelon mukaisesti). Apulaitteet on asennettava mahdollisimman tarkoin samaan asentoon kuin niille tarkoitetussa käyttösovelluksessa.

5.1.2   Poistettavat apulaitteet

Apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain ajoneuvon toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testin ajaksi. Esimerkkinä annetaan seuraava luettelo, joka ei ole kattava:

Jos apulaitteita ei voida poistaa, niiden kuormittamattomassa tilassa absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä moottorille mitattuun tehoon.

Taulukko 1

Moottorin nettotehon määritystestiä varten asennettavat apulaitteet

5.1.3   Puristussytytysmoottorin käynnistämisen apulaitteet

Puristussytytysmoottoreiden käynnistämiseen käytettävien apulaitteiden osalta on otettava huomioon seuraavat kaksi tapausta:

Kummassakin tapauksessa järjestelmä, jota tarvitaan käynnistämisen vaatiman energian tuottamiseen ja keräämiseen, on asennettuna ja toiminnassa kuormittamattomana.

5.2   Asetukset

Moottorin nettotehon määritystestiä varten tarvittavat asetukset on annettu taulukossa 2.

Taulukko 2

Asetukset

5.3   Testiolosuhteet

5.4   Testimenettely

Mittauksia on tehtävä riittävän monilla moottorin nopeuksilla, jotta voidaan asianmukaisesti määritellä tehokäyrä valmistajan suosittelemasta alimmasta ylimpään moottorin nopeuteen. Näihin nopeuksiin on sisällyttävä pyörimisnopeus, jolla moottori tuottaa enimmäistehonsa. On määritettävä vähintään kahden vakautetun mittauksen keskiarvo.

5.5   Kirjattavat tiedot

Kirjattavat tiedot annetaan tämän liitteen lisäyksessä.

6.   TEHON KORJAUSKERTOIMET

6.1   Määritelmä

Tehon korjauskerroin α on kerroin, jolla mitattu teho on kerrottava, jotta saadaan moottorin teho kohdassa 6.2 täsmennetyissä ulkoilman vertailuolosuhteissa.

Po = α P

jossa

Po on korjattu teho (ts. teho ulkoilman vertailuolosuhteissa),

α on korjauskerroin (α a tai α d)

P on mitattu teho (testiteho).

6.2   Ulkoilman vertailuolosuhteet

6.3   Testin ilmaolosuhteet

Testin aikana ulkoilman olosuhteiden on oltava seuraavat:

6.3.1   Lämpötila (T)

Ottomoottorit 288 K ≤ T ≤ 308 K

Dieselmoottorit 283 K ≤ T ≤ 313 K

6.3.2   Paine (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

6.4   Korjauskertoimen αa ja αd (15) määrittäminen

6.4.1   Vapaasti hengittävät ja ahdetut ottomoottorit — Kerroin αa:

Korjauskerroin αa saadaan kaavasta:
 (16)
jossa

Ps on kuivan ilman kokonaispaine kilopascaleina (kPa); eli kokonaisilmanpaine, josta on vähennetty vesihöyryn paine;

T on moottorin sisäänimemän ilman absoluuttinen lämpötila kelvinasteina (K).

Laboratoriossa täytettävät edellytykset

Jotta testi olisi validi, korjauskertoimen α a arvon on oltava sellainen, että 0,93 ≤ αa ≤ 1,07.

Jos nämä raja-arvot ylittyvät, testausselosteessa on ilmoitettava saadut korjatut arvot ja tarkasti selvitettävä testiolosuhteet (lämpötila ja paine).

6.4.2   Dieselmoottorit — kerroin αd:

Dieselmoottoreiden tehon korjauskerroin (αd) polttoaineen vakiovirtauksella saadaan kaavasta:

αd = (fα)fm

jossa

fa on olosuhdekerroin;

fm on kunkin moottori- ja säätötyypin ominaisparametri.

6.4.2.1   Olosuhdekerroin fa

Tämä kerroin osoittaa ympäristöolojen (paine, lämpötila ja kosteus) vaikutuksen moottorin sisäänimemässä ilmassa.

Olosuhdekertoimen kaava on erilainen moottorityypin mukaisesti.

6.4.2.3   Laboratoriossa täytettävät edellytykset

Jotta testi olisi validi, korjauskertoimen αd -arvon on oltava sellainen, että 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.

Jos nämä raja-arvot ylittyvät, testausselosteessa on ilmoitettava saadut korjatut arvot ja tarkasti selvitettävä testiolosuhteet (lämpötila ja paine).

7.   TESTISELOSTE

Testiselosteeseen on sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä luetellut tulokset ja kaikki laskutoimitukset, joita nettotehon selvittäminen edellyttää, sekä tämän säännön liitteessä 1 luetellut moottorin ominaispiirteet.

8.   MOOTTORITYYPIN MUUTOS

Kaikista moottorityypin muutoksista, jotka koskevat tämän säännön liitteessä 1 lueteltuja ominaispiirteitä, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

9.   NETTOTEHON MITTAUKSESSA KÄYTETTÄVÄT TOLENRANSSIT

----

(1)  Jos tehon mittaus tehdään ainoastaan moottorista, johon on asennettu vaihteisto, vaihteiston hyötysuhde on otettava huomioon.

(2)  Vääntömomentin mittausjärjestelmä on kalibroitava kitkahäviön huomioon ottamiseksi. Dynamometripenkin mittausalueen alemmalla puoliskolla tarkkuus voi olla + 2 prosenttia mitatusta vääntömomentista.

(3)  Täydellisen imujärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää, ja tällöin on tarkastettava, ettei imupaine vaihtele enempää kuin 100 Pa valmistajan puhtaalle ilmansuodattimelle vahvistamasta rajasta.

(4)  Täydellisen pakojärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

Muussa tapauksessa voidaan asentaa vastaava järjestelmä sillä edellytyksellä, että moottorin pakojärjestelmän ulostulossa mitattu paine eroaa enintään 1 000 Pa valmistajan ilmoittamasta. Moottorin pakojärjestelmän ulostuloksi määritellään kohta, joka sijaitsee 150 mm etäisyydellä moottoriin asennetun pakojärjestelmän osan päättymiskohdasta.

(5)  Jos moottorissa on pakokaasujarru, kuristimen venttiilin on oltava täysin auki.

(6)  Tarvittaessa polttoaineen syöttöpainetta voidaan säätää jäljittämään tietyssä moottorin käyttösovelluksessa esiintyviä paineita (erityisesti käytettäessä polttoaineen paluujärjestelmää).

(7)  Ilmaventtiili on ruiskutuspumpun paineilmatoimisen säätimen säätöventtiili. Polttoaineen ruiskutusjärjestelmän säädin saattaa sisältää muita laitteita, jotka saattavat vaikuttaa ruiskutetun polttoaineen määrään.

(8)  Jäähdytin, tuuletin, tuulettimen suojus, vesipumppu ja termostaatti on sijoitettava testipenkissä suhteessa toisiinsa samanlaisiin asentoihin kuin ajoneuvossakin. Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan moottorin vesipumpun avulla.

Nesteen jäähdytys voidaan toteuttaa joko moottorin jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä sillä edellytyksellä, että tällaisen piirin painehäviö ja paine pumpun imuaukossa pysyvät olennaisesti samoina kuin moottorin jäähdytysjärjestelmässä. Jäähdyttimen kaihtimen, jos se kuuluu kokoonpanoon, on oltava avoinna.

Jos tuuletinta, jäähdytintä ja suojusjärjestelmää ei voida helposti asentaa moottoriin, tuulettimen absorboima teho sen ollessa erikseen asennettuna oikeaan asentoon jäähdyttimeen ja suojukseen (jos käytössä) nähden, on määritettävä laskemalla se vakio-ominaisuuksista tai tekemällä käytännön testejä nopeuksilla, jotka vastaavat moottorin tehon mittauksessa käytettyjä moottorin nopeuksia. Tämä teho, joka on korjattu kohdassa 6.2 määriteltyihin ulkoilman vertailuolosuhteisiin, olisi vähennettävä korjatusta tehosta.

(9)  Jos moottoriin kuuluu tuuletin tai puhallin, joka voidaan kytkeä pois toiminnasta tai joka toimii asteittain, testi on tehtävä siten, että tuuletin (tai puhallin) on kytketty pois toiminnasta tai että asteittain toimiva tuuletin tai puhallin toimii enimmäisteholla.

(10)  Termostaatti voi olla täysin auki.

(11)  Generaattorin pienin teho: Generaattorin tehon on oltava rajoitettu ainoastaan moottorin toiminnan kannalta välttämättömien apulaitteiden käytölle. Jos akun käyttäminen on välttämätöntä, on käytettävä hyväkuntoista täyteen ladattua akkua.

(12)  Ahtoilman jäähdytyksellä, joko neste- tai ilmajäähdytyksellä, varustetut moottorit on testattava ahtoilman jäähdytyksellä, tai moottorin valmistajan pyynnöstä testipenkkijärjestelmä voi korvata ilmajäähdyttimen. Kummassakin tapauksessa moottorin teho kullakin nopeudella on mitattava siten, että moottorin ilman paineenalennus ja lämpötilan lasku testipenkkijärjestelmän ahtoilman jäähdyttimessä vastaa täydellisen ajoneuvon järjestelmää varten valmistajan määrittämiä arvoja.

(13)  Niihin voi sisältyä esimerkiksi EGR (pakokaasujen uudelleenkierrätys) -järjestelmä, katalysaattori, terminen reaktori, sekundaarinen ilmansyöttöjärjestelmä ja polttoaineen haihtumisen suojajärjestelmä.

(14)  Voitelu- ja polttoaineiden suoritustestien kehittelyn Euroopan yhteistyöneuvosto (European Co-ordinating Council for the Development of Performance Tests for Lubricants and Engine Fuels).

(15)  Testit voidaan suorittaa ilmastoidussa testitilassa, jossa ilmaolosuhteita voidaan kontrolloida.

(16)  Jos moottoriin on asennettu automaattinen ilman lämpötilan säätö ja jos säätölaite on sellainen, että täydellä kuormalla 25 °C:ssa ei tarvita lämmitettyä ilmaa, testi on tehtävä laite täysin käytöstä suljettuna. Jos laite on edelleen toiminnassa 25 °C:ssa, testi tehdään laitteen toimiessa tavanomaisesti ja lämpötilatekijän eksponentiksi korjauskertoimen kaavassa otetaan nolla (ei lämpötilakorjausta).

LIITE 10

Lisäys

MOOTTORIN TEHOA MITTAAVISTA TESTEISTÄ SAATUJEN TULOSTEN ILMOITTAMINEN

Valmistajan on ilmoitettava nämä tiedot samanaikaisesti kuin tämän säännön liitteenä 1 olevat tunnistetiedot. Jos tämän säännön mukainen testi tehdään moottorille testipenkissä, tämä lomake on täytettävä testin suorittavassa laboratoriossa.

1.   Testiolosuhteet

1.1   Enimmäisteholla mitatut paineet

1.2   Enimmäisteholla mitatut lämpötilat

1.3   Dynamometrin ominaisuuksia koskevat tiedot:

2.   Polttoaine

2.1   Nestemäistä polttoainetta käyttävät ottomoottorit

2.2   Kaasumaista polttoainetta käyttävät ottomoottorit

2.3   Kaasumaista polttoainetta käyttävät puristussytytysmoottorit

2.4   Nestemäistä polttoainetta käyttävät puristussytytysmoottorit

3.   Voiteluaine

4.   Mittausten yksityiskohtaiset tulokset

4.1   Ilmoitus nettotehotestistä saaduista tuloksista (2)

4.2   Enimmäisnettotehot ............ kW nopeudella ............ min-1

4.3   Enimmäisnettovääntömomentit ............ Nm nopeudella ............ min-1

5.   Päivä, jona moottori toimitettu testattavaksi

6.   Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos

----

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

(2)  Nettotehon ja nettovääntömomentin ominaiskäyrät on piirrettävä moottorin nopeuden funktiona.

(3)  Ainoastaan dieselmoottoreista.

(4)  Tarpeeton yliviivataan.

(5)  Lasketaan nettotehosta puristussytytysmoottoreille ja ottomoottoreille, viimeksi mainituille kerrotaan tehon korjauskertoimella.

(6)  Soveltuvin osin.

----

----

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 59 — Varaosaäänenvaimennusjärjestelmien hyväksyntää koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista

1.   SOVELTAMISALA

Tässä säännössä annetaan yhteen tai useampaan M1- ja N1-1uokan (1) moottoriajoneuvojen tyyppiin varaosina asennettaviksi tarkoitettujen äänenvaimennusjärjestelmien tai kyseisten järjestelmien osien hyväksyntää koskevia määräyksiä.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

4.   MERKINNÄT

5.   HYVÄKSYNTÄ

6.   VAATIMUKSET

6.1   Yleiset vaatimukset

6.2   Melutasoa koskevat vaatimukset

6.3   Ajoneuvon tehon mittaaminen

6.3.4   Testausmenetelmä

6.3.4.1   Testimenetelmä moottorille

Mittaukset on suoritettava dynamometripenkille asennetulla, edellä olevassa 3.3.4 kohdassa tarkoitetulla moottorilla. Penkki on säädettävä siten, että täydellä kaasulla saavutetaan moottorin suurinta tehoa vastaava (vastaavat) kierrosnopeus (kierrosnopeudet). Vastapainemittauksia varten manometri on sijoitettava tämän säännön liitteessä 4 osoitetulle etäisyydelle pakosarjasta.

6.3.4.2   Testimenetelmä ajoneuvolle

Mittaukset on suoritettava edellä olevassa 3.3.3 kohdassa tarkoitetulla ajoneuvolla.

Testi on suoritettava:

Moottoria on kuormitettava siten, että täydellä kaasulla saavutetaan moottorin suurinta tehoa vastaava kierrosnopeus (moottorin kierrosnopeus S).

Vastapainemittauksia varten manometri on sijoitettava tämän säännön liitteessä 4 osoitetulle etäisyydelle pakosarjasta.

6.4   Kuitumaisilla materiaaleilla täytettyjä äänenvaimennusjärjestelmiä tai niiden osia koskevat lisävaatimukset

Absorboivia kuitumaisia materiaaleja voidaan käyttää äänenvaimennusjärjestelmissä tai niiden osissa ainoastaan silloin, kun asianmukaisin suunnittelu- ja valmistusmenetelmin on vahvistettu, että järjestelmän teho liikenneolosuhteissa on riittävä nykyisten sääntöjen noudattamiseksi. Tällaisen äänenvaimennusjärjestelmän tehoa pidetään riittävänä liikenneolosuhteissa, jos pakokaasu ei joudu kosketuksiin kuitumaisten materiaalien kanssa tai jos kuitumaisten materiaalien poistamisen jälkeen akustiset painetasot ovat edellä olevassa 6.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia, kun äänenvaimennusjärjestelmä testataan ajoneuvossa säännön nro 51 liitteessä 3 olevassa 3.1 ja 3.2 kohdassa esitettyjen menetelmien mukaisesti.

Jos tämä edellytys ei täyty, äänenvaimennusjärjestelmälle kokonaisuudessaan on tehtävä tavanomainen vakautus käyttäen yhtä jäljempänä kuvatuista laitteista ja menetelmistä. Kun käytetään edellä olevassa 6.2.1.2 kohdassa kuvattua menettelyä, hakija voi pyytää alkuperäisen äänenvaimennusjärjestelmän tyhjentämistä tai vakauttamista.

6.4.1   10 000 km:n jatkuva maantieajo

6.4.2   Vakauttaminen testipenkissä

6.4.3   Vakauttaminen värähtelyllä

Pakojärjestelmä tai sen osat on asennettava edellä olevassa 3.3.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon tai 3.3.4 kohdassa tarkoitettuun moottoriin. Ensiksi mainitussa tapauksessa ajoneuvo on asetettava pyörillä olevalle penkille, ja jälkimmäisessä tapauksessa moottori on asennettava dynamometripenkille. Jäljempänä kuvattu testauslaitteisto on asennettava äänenvaimennusjärjestelmän pakoaukolle.

6.4.3.1   Testauslaitteisto

Testauslaitteisto, jonka yksityiskohtainen kaavio esitetään tämän säännön liitteessä 3, on asetettava pakojärjestelmän pakoaukolle. Myös muita vastaavan tuloksen antavia laitteistoja voidaan käyttää.

6.4.3.2   Testausmenettely

7.   HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

Äänenvaimennusjärjestelmän valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja voi pyytää äänenvaimennusjärjestelmän tyyppihyväksynnän yhden tai useamman ajoneuvotyypin osalta myöntäneeltä hallinnolliselta yksiköltä hyväksynnän laajentamista muuntyyppisiin ajoneuvoihin. Menettely on sama kuin edellä 3 kohdassa kuvattu menettely.

Hyväksynnän laajentamisesta (tai laajentamisen epäämisestä) on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille edellä olevassa 5.3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

8.   ÄÄNENVAIMENNUSJÄRJESTELMÄN TYYPIN MUUTTAMINEN

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

10.   TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET

11.   TUOTANNON LOPULLINEN PÄÄTTYMINEN

Jos hyväksynnän haltija päättää kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn varaosaäänenvaimennusjärjestelmän tai sen osien tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Kun kyseinen viranomainen saa asiaa koskevan ilmoituksen, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennös, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä suuraakkosin merkintä ”TUOTANTO PÄÄTTYNYT”.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille on toimitettava lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän epäämisestä tai peruuttamisesta.

----

(1)  M-1uokka: Vähintään nelipyöräiset moottoriajoneuvot taikka kolmipyöräiset ajoneuvot, joiden suurin sallittu paino on enemmän kuin 1 tonni, joita käytetään matkustajien kuljetukseen. (Nivelletty ajoneuvo, joka muodostuu kahdesta yksiköstä, joita ei voi irrottaa, mutta jotka ovat nivelletyt, katsotaan yhdeksi ajoneuvoksi.)

M1-1uokka: Matkustajien kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet enintään kahdeksalle matkustajalle.

N-1uokka: Vähintään nelipyöräiset moottoriajoneuvot taikka kolmipyöräiset ajoneuvot, joiden suurin sallittu paino on enemmän kuin 1 tonni, joita käytetään tavaroiden kuljetukseen.

N1-1uokka: Tavaroiden kuljetukseen käytettävät ajoneuvot, joiden suurin sallittu paino on enintään 3,5 tonnia.

Säännössä N:o 13 olevan ”Ajoneuvojen luokituksen” mukaisesti (E/ECE/324 — E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.12/Rev.2, kohta 5.2.).

(2)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35–36 (antamatta), Turkki 37, 38–39 (antamatta), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksillaan), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45 ja Ukraina 46. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuspuolille.

----

LIITE 1

(Enimmäiskoko: A 4 (210 x 297 mm))

Viranomaisen nimi

Ilmoitus varaosaäänenvaimennusjärjestelmän tyypin tai sen osien tyypin hyväksynnän myöntämisestä (tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta päättymisestä) säännön N:o 59 mukaisesti

Hyväksyntänumero:

----

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

----

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIN SIJOITTELU

(ks. tämän säännön 5.4 kohta)

Edellä esitetty äänenvaimennusjärjestelmän osaan kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen varaosaäänenvaimennusjärjestelmätyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön N:o 59 mukaisesti, ja sen hyväksyntänumero on 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön N:o 59 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

----

LIITE 3

TESTAUSLAITTEISTO

----

LIITE 4

MITTAUSPISTEET — VASTAPAINE

Esimerkkejä mahdollisista mittauspisteistä painehäviötestejä varten. Tarkka mittauspiste on ilmoitettava testausselosteessa. Sen täytyy olla alueella, jossa kaasun virtaus on säännöllistä.

Kuvio 1

Kuvio 2 (1)

Kuvio 3

----

(1)  Jos ei mahdollista, ks. kuvio 3.

----

LIITE 5

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTAMINEN

1.   YLEISTÄ

Nämä vaatimukset ovat yhdenmukaiset testin kanssa, joka suoritetaan tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi tämän säännön 9.3.5 ja 9.4.3 kohdan mukaisesti.

2.   TESTAUSMENETELMÄT

Testausmenetelmien, testauslaitteiden ja tulosten tulkinnan on oltava edellä 6 kohdassa esitettyjen mukaisia. Testattavalle pakojärjestelmälle tai sen osalle on tehtävä edellä 6.2, 6.3 ja 6.4 kohdassa kuvatut testit.

3.   NÄYTTEENOTTO

Näytteeksi on valittava pakojärjestelmä tai sen osa. Jos näytettä ei 4.1 kohdan testin jälkeen pidetä tämän säännön vaatimusten mukaisena, on testattava kaksi lisänäytettä.

4.   TULOSTEN ARVIOINTI

----

----

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 85 —Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkiin M ja N kuuluvien moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai sähköisten ajolaitteiden hyväksymistä niiden nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta

1.   SOVELTAMISALA

2.   MÄÄRITELMÄT

2.5   ’Hybridiajoneuvot’

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

4.   HYVÄKSYNTÄ

5.   ERITELMÄT JA TESTIT

5.1   Yleistä

Ajolaitteen tehoon mahdollisesti vaikuttavat osat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että ajolaite täyttää tämän säännön vaatimukset tavanomaisessa käytössä siihen mahdollisesti kohdistuvista värinöistä huolimatta.

5.2   Polttomoottorien testien kuvaus

5.3   Sähköisten ajolaitteiden nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon mittaustestien kuvaus

Sähköinen ajolaite on varustettava tämän säännön liitteen 6 mukaisesti. Sähköiselle ajolaitteelle on syötettävä tasavirtaa virranlähteestä, jonka jännitteen alenema on enintään 5 prosenttia ajan ja virran mukaisesti (alle 10 sekunnin jaksot pois luettuina). Testin syöttöjännitteen on oltava ajoneuvon valmistajan ilmoittama.

Huom. Jos akku rajoittaa 30 minuutin enimmäistehoa, sähköajoneuvon 30 minuutin enimmäisteho voi olla pienempi kuin testissä saatu ajoneuvon ajolaitteen 30 minuutin enimmäisteho.

5.3.1   Nettotehon määritys

5.3.2   30 minuutin enimmäistehon määritys

5.4   Tulosten tulkinta

Valmistajan ajolaitetyypille ilmoittama nettoteho ja 30 minuutin enimmäisteho on hyväksyttävä, jos se eroaa enimmäistehon osalta enintään ± 2 prosenttia ja käyrän muissa mittauspisteissä enintään ± 4 prosenttia, kun moottorin nopeuden toleranssi on ± 2 prosenttia tai kun moottorin nopeus vaihtelee välillä (X1 min-1 + 2 prosenttia) — (X2 min-1 – 2 prosenttia) (X1 < X2), niistä arvoista, jotka tutkimuslaitos on mitannut testattavaksi toimitetusta ajolaitteesta.

6.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyiden on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

7.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

8.   MUUTOKSET JA AJOLAITTEEN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

9.   TUOTANNON PÄÄTTYMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajolaitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TARKASTUSLAITOSTEN JA HALLINTOVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä.

----

(1)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, 24 (antamatta), Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, 32–36 (antamatta), Turkki 37, 38–39 (antamatta) ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(2)  European Coordinating Council.

----

LIITE 1

POLTTOMOOTTORIN OLENNAISET OMINAISUUDET SEKÄ TIEDOT TESTIEN SUORITTAMISESTA (1)

----

(1)  Erikoismoottoreiden ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot.

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

(3)  Määritellään toleranssi.

----

LIITE 2

SÄHKÖISEN AJOLAITTEEN OLENNAISET OMINAISUUDET SEKÄ TIEDOT TESTIEN SUORITTAMISESTA

1.   Yleistä

2.   Moottori

3.   Tehonsäädin

4.   Jäähdytysjärjestelmä:

Moottori: neste/ilma (1)

Säädin: neste/ilma (1)

5.   Eristysluokka:

6.   Suojausluokka (IP-1uokka):

----

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

(2)  Määritellään toleranssi.

----

LIITE 3

ILMOITUS

----

LIITE 4

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

Malli A

(ks. tämän säännön kohta 4.4)

Yllä olevasta ajolaitteeseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajolaitetyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) nettotehon mittauksen osalta säännön nro 85 nojalla hyväksyntänumerolla 002492. Hyväksyntänumero ilmaisee, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 85 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

Malli B

(ks. tämän säännön kohta 4.5)

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 85 ja 31 nojalla (1). Hyväksyntänumerojen kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksymisten myöntämispäivinä sääntö nro 85 oli alkuperäisessä muodossaan ja sääntöön nro 31 oli tehty 01-sarjan muutokset.

----

(1)  Tämä numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

----

LIITE 5

POLTTOMOOTTORIN NETTOTEHON MITTAUSMENETELMÄ

2.   TESTAUSOLOSUHTEET

2.3   Apulaitteet

2.3.1   Asennettavat apulaitteet

Testin ajaksi testipenkkiin on asennettava apulaitteet, jotka ovat moottorin toiminnan kannalta tarpeen moottorille tarkoitetussa sovelluskäytössä (taulukon 1 luettelon mukaisesti). Apulaitteet on asennettava mahdollisimman tarkoin samaan asentoon kuin niille tarkoitetussa käyttösovelluksessa.

2.3.2   Poistettavat apulaitteet

Apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain ajoneuvon toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testin ajaksi. Esimerkkinä annetaan seuraava luettelo, joka ei ole kattava:

Jos apulaitteita ei voida poistaa, niiden kuormittamattomassa tilassa absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä moottorille mitattuun tehoon.

Taulukko 1

Moottorin nettotehon määritystestiä varten asennettavat apulaitteet

(’Vakiotuotannon laitteilla’ tarkoitetaan kaikki laitteita, jotka valmistaja on toimittanut tiettyä moottorisovellusta varten.)

2.3.3   Puristussytytysmoottorin käynnistämisen apulaitteet

Puristussytytysmoottoreiden käynnistämiseen käytettävien apulaitteiden osalta on otettava huomioon seuraavat kaksi tapausta:

Kummassakin tapauksessa järjestelmä, jota tarvitaan käynnistämisen vaatiman energian tuottamiseen ja varastointiin, on asennettuna ja toiminnassa kuormittamattomana.

2.4   Asetukset

Moottorin nettotehon määritystestiä varten tarvittavat asetukset on annettu taulukossa 2.

Taulukko 2

Asetukset

3.   KIRJATTAVAT TIEDOT

4.   MITTAUSTARKKUUS

5.   TEHON KORJAUSKERTOIMET

5.1   Määritelmä

Tehon korjauskerroin α on kerroin, jolla mitattu teho on kerrottava, jotta saadaan moottorin teho jäljempänä kohdassa 5.2 täsmennetyissä ulkoilman vertailuolosuhteissa.

jossa: Po = α. P

Po on korjattu teho (ts. teho ulkoilman vertailuolosuhteissa)

α on korjauskerroin (αa tai αd)

P on mitattu teho (testiteho)

5.2   Ulkoilman vertailuolosuhteet

5.3   Testin ilmaolosuhteet

Testin aikana ulkoilman olosuhteiden on oltava seuraavat:

5.4   Korjauskertoimen αa ja αd (12) määrittäminen

5.4.2   Dieselmoottorit — kerroin αd

Dieselmoottoreiden tehon korjauskerroin (αd) polttoaineen vakiovirtauksella saadaan kaavasta:

jossa αd = (fa) fm

fa on olosuhdekerroin

fm on kunkin moottori- ja säätötyypin ominaisparametri.

5.4.2.1   Olosuhdekerroin fa

Tämä kerroin osoittaa ympäristöolojen (paine, lämpötila ja kosteus) vaikutuksen moottorin sisäänimemässä ilmassa. Olosuhdekertoimen kaava on erilainen moottorityypin mukaisesti.

5.4.2.2   Moottorikerroin fm

fm on qc:n (korjattu polttoainevirta) funktio seuraavasti:

fm = 0,036 qc — 1,14

jossa qc = q/r

jossa

q on polttoaineenvirtaus, milligrammaa/käyntikierros/kokonaisiskutilavuuslitra (mg/(l. käyntikierros))

r on kompressorin ulostulon ja sisäänmenon välinen painesuhde (r = 1 vapaasti hengittävissä moottoreissa).

Tämä kaava on validi qc:n arvoille, jotka ovat välillä 40 mg/(l. käyntikierros) ja 65 mg/(l. käyntikierros).

qc:n arvoille, jotka ovat pienempiä kuin 40 mg/(l. käyntikierros), käytetään fm:n arvoa 0,3 (fm = 0,3).

qc:n arvoille, jotka ovat suurempia kuin 65 mg/(l. käyntikierros), käytetään fm:n arvoa 1,2 (fm = 1,2) (ks. kuva).

5.4.2.3   Laboratoriossa täytettävät edellytykset

Jotta testi on validi, korjauskertoimen αd arvon on oltava sellainen, että 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.

Jos nämä raja-arvot ylittyvät, testausselosteessa on ilmoitettava saadut korjatut arvot ja tarkasti selvitettävä testiolosuhteet (lämpötila ja paine).

----

(1)  Täydellisen imujärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää, ja tällöin on tarkastettava, ettei imupaine vaihtele enempää kuin 100 Pa valmistajan puhtaalle ilmansuodattimelle vahvistamasta rajasta.

(2)  Täydellisen pakojärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

Muussa tapauksessa voidaan asentaa vastaava järjestelmä sillä edellytyksellä, että moottorin pakojärjestelmän ulostulossa mitattu paine eroaa enintään 1 000 Pa valmistajan ilmoittamasta.

Moottorin pakojärjestelmän ulostuloksi määritellään kohta, joka sijaitsee 150 mm:n etäisyydellä moottoriin asennetun pakojärjestelmän osan päättymiskohdasta.

(3)  Jos moottorissa on pakokaasujarru, kuristimen venttiilin on oltava täysin auki.

(4)  Tarvittaessa polttoaineen syöttöpainetta voidaan säätää jäljittämään tietyssä moottorin käyttösovelluksessa esiintyviä paineita (erityisesti käytettäessä polttoaineen paluujärjestelmää).

(5)  Ilmaventtiili on ruiskutuspumpun paineilmatoimisen säätimen säätöventtiili. Polttoaineen ruiskutusjärjestelmän säädin saattaa sisältää muita laitteita, jotka saattavat vaikuttaa ruiskutetun polttoaineen määrään.

(6)  Jäähdytin, tuuletin, tuulettimen suojus, vesipumppu ja termostaatti on sijoitettava testipenkissä suhteessa toisiinsa samanlaisiin asentoihin kuin ajoneuvossakin. Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan moottorin vesipumpun avulla.

Nesteen jäähdytys voidaan toteuttaa joko moottorin jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä sillä edellytyksellä, että tällaisen piirin painehäviö ja paine pumpun imuaukossa pysyvät olennaisesti samoina kuin moottorin jäähdytysjärjestelmässä. Jäähdyttimen kaihtimen, jos se kuuluu kokoonpanoon, on oltava avoinna.

Jos tuuletinta, jäähdytintä ja suojusjärjestelmää ei voida helposti asentaa moottoriin, tuulettimen absorboima teho sen ollessa erikseen asennettuna oikeaan asentoon jäähdyttimeen ja suojukseen (jos käytössä) nähden, on määritettävä laskemalla se vakio-ominaisuuksista tai tekemällä käytännön testejä nopeuksilla, jotka vastaavat moottorin tehon mittauksessa käytettyjä moottorin nopeuksia. Tämä teho, joka on korjattu kohdassa 6.2 määriteltyihin ulkoilman vertailuolosuhteisiin, olisi vähennettävä korjatusta tehosta.

(7)  Jos moottoriin kuuluu tuuletin tai puhallin, joka voidaan kytkeä pois toiminnasta tai joka toimii asteittain, testi on tehtävä siten, että tuuletin (tai puhallin) on kytketty pois toiminnasta tai että asteittain toimiva tuuletin tai puhallin toimii enimmäisteholla.

(8)  Termostaatti voi olla täysin auki.

(9)  Generaattorin pienin teho: Generaattorin tehon on oltava rajoitettu ainoastaan moottorin toiminnan kannalta välttämättömien apulaitteiden käytölle. Jos akun käyttäminen on välttämätöntä, on käytettävä hyväkuntoista täyteen ladattua akkua.

(10)  Ahtoilman jäähdytyksellä, joko neste- tai ilmajäähdytyksellä, varustetut moottorit on testattava ahtoilman jäähdytyksellä, tai moottorin valmistajan pyynnöstä testipenkkijärjestelmä voi korvata ilmajäähdyttimen. Kummassakin tapauksessa moottorin teho kullakin nopeudella on mitattava siten, että moottorin ilman paineenalennus ja lämpötilan lasku testipenkkijärjestelmän ahtoilman jäähdyttimessä vastaa täydellisen arvoja, jotka valmistaja on määrittänyt ajoneuvon järjestelmää varten.

(11)  Niihin voi sisältyä esimerkiksi EGR-järjestelmä (pakokaasujen uudelleenkierrätysjärjestelmä), katalysaattori, terminen reaktori, sekundaarinen ilmansyöttöjärjestelmä ja polttoaineen haihtumisen suojajärjestelmä.

(12)  Testit voidaan suorittaa ilmastoidussa testitilassa, jossa ilmaolosuhteita voidaan kontrolloida.

(13)  Jos moottoriin on asennettu automaattinen ilman lämpötilan säätö ja jos säätölaite on sellainen, että täydellä kuormalla 25 °C:ssa ei tarvita lämmitettyä ilmaa, testi on tehtävä laite täysin käytöstä suljettuna. Jos laite on edelleen toiminnassa 25 °C:ssa, testi tehdään laitteen toimiessa tavanomaisesti ja lämpötilatekijän eksponentiksi korjauskertoimen kaavassa otetaan nolla (ei lämpötilakorjausta).

LIITE 5

Lisäys

MOOTTORIN NETTOTEHON MITTAUSTESTIEN TULOKSET

Tämä lomake on täytettävä testin suorittavassa laboratoriossa.

1.   Testiolosuhteet

1.1   Enimmäisteholla mitatut paineet

1.2   Enimmäisteholla mitatut lämpötilat

1.3   Dynamometrin ominaisuudet

2.   Polttoaine

2.1   Nestemäistä polttoainetta käyttävät ottomoottorit

2.2   Kaasumaista polttoainetta käyttävät ottomoottorit

2.3   Kaasumaista polttoainetta käyttävät puristussytytysmoottorit

2.4   Nestemäistä polttoainetta käyttävät puristussytytysmoottorit

3.   Voiteluaine

4.   Mittausten yksityiskohtaiset tulokset (1)

----

(1)  Nettotehon ja nettovääntömomentin ominaiskäyrät on piirrettävä moottorin nopeuden funktiona.

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

(3)  Lasketaan nettotehosta puristussytytysmoottoreille ja ottomoottoreille, viimeksi mainituille kerrotaan tehon korjauskertoimella.

(4)  Tarpeeton yliviivataan.

----

LIITE 6

SÄHKÖISTEN AJOLAITTEIDEN NETTOTEHON JA 30 MINUUTIN ENIMMÄISTEHON MITTAUSMENETELMÄ

2.   TESTAUSOLOSUHTEET

2.3   Apulaitteet

2.3.1   Asennettavat apulaitteet

Testin ajaksi on asennettava sellaiset apulaitteet, jotka ovat tarpeen ajolaitteen käyttämiseksi sille tarkoitetussa sovelluksessa (tämän liitteen taulukossa 1 luetellut), samaan asentoon kuin ajoneuvossakin.

2.3.2   Poistettavat apulaitteet

Apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain ajoneuvon asianmukaisen toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testin ajaksi. Seuraava epätäydellinen luettelo on esimerkinomainen:

Taulukko 1

Sähköisten ajolaitteiden nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon määritystestiä varten asennettavat apulaitteet

(’Vakiotuotannon laitteilla’ tarkoitetaan kaikki laitteita, jotka valmistaja on toimittanut tiettyä sovellusta varten.)

2.4   Asetukset

Asetusten on oltava kyseistä moottoria koskevien valmistajan tuotantoasetusten mukaiset ja käytössä ilman lisämuutoksia kyseistä sovellusta varten.

2.5   Kirjattavat tiedot

3.   Mittaustarkkuus

----

(1)  Jäähdytin, tuuletin, tuulettimen suojus, vesipumppu ja termostaatti on sijoitettava testipenkissä suhteessa toisiinsa samanlaisiin asentoihin kuin ajoneuvossakin. Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan ajolaitteen vesipumpun avulla.

Nesteen jäähdytys voidaan toteuttaa joko ajolaitteen jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä sillä edellytyksellä, että tällaisen piirin painehäviö ja paine pumpun imuaukossa pysyvät olennaisesti samoina kuin ajolaitteen jäähdytysjärjestelmässä. Jäähdyttimen mahdollisen kaihtimen on oltava avoinna.

Jos tuuletinta, jäähdytintä ja tuulettimen suojusta ei voida helposti asentaa testipenkissä tehtävää testausta varten, tuulettimen absorboima teho sen ollessa erikseen asennettuna oikeaan asentoon jäähdyttimeen ja suojukseen (jos käytössä) nähden, on määritettävä laskemalla se vakio-ominaisuuksista tai tekemällä käytännön testejä nopeuksilla, jotka vastaavat moottorin tehon mittauksessa käytettyjä moottorin nopeuksia. Tämä teho, joka on korjattu ulkoilman vertailuolosuhteisiin, olisi vähennettävä korjatusta tehosta.

(2)  Jos kokonaisuuteen kuuluu tuuletin tai puhallin, joka voidaan kytkeä pois toiminnasta tai joka toimii asteittain, testi on tehtävä siten, että tuuletin (tai puhallin) on kytketty pois toiminnasta tai että asteittain toimiva tuuletin tai puhallin toimii enimmäisteholla.

(3)  Termostaatti voi olla täysin auki.

----

LIITE 7

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUS

1.   YLEISTÄ

Nämä vaatimukset vastaavat tarkastuksia, joita on tehtävä tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi kohdan 6.3.6 mukaisesti.

2.   TESTAUSMENETTELYT

Testimenetelmien ja mittauslaitteiden on oltava tämän säännön liitteissä 5 ja 6 kuvatut.

3.   NÄYTTEIDEN OTTO

On valittava yksi ajolaite. Jos jäljempänä kohdassa 5.1 kuvatun testin jälkeen katsotaan, että ajolaite ei ole tämän säännön vaatimusten mukainen, on testattava vielä kaksi ajolaitetta.

4.   MITTAUSPERUSTEET

4.1   Polttomoottorin nettoteho

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi tehtävien testien aikana on mitattava teho kahdella moottorin nopeudella S1 ja S2, jotka vastaavat tyyppihyväksyntää varten hyväksytyn enimmäistehon ja suurimman vääntömomentin mittauspisteitä. Näillä kahdella moottorin nopeudella, joita koskee ± 5 prosentin toleranssi, on mitattava nettoteho vähintään yhdestä pisteestä alueella S1 ± 5 prosenttia ja alueella S2 ± 5 prosenttia, ja näin mitattu teho voi erota enintään ± 5 prosenttia hyväksyntäarvosta.

4.2   Sähköisten ajolaitteiden nettoteho ja 30 minuutin enimmäisteho

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi tehtävien testien aikana on mitattava teho moottorin nopeudella S1, joka vastaa tyyppihyväksyntää varten hyväksytyn enimmäistehon mittauspistettä. Tällä nopeudella mitattu nettoteho voi erota korkeintaan ± 5 prosenttia hyväksyntäarvosta.

5.   TULOSTEN ARVIOINTI

----

LIITE 8

1.   NESTEKAASUVERTAILUPOLTTOAINEIDEN TEKNISET TIEDOT

2.   MAAKAASUVIITEPOLTTOAINEIDEN TEKNISET TIEDOT

----

(1)  Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

(2)  Tällä menetelmällä ei välttämättä voida täsmällisesti määritellä, onko näytteessä syövyttäviä materiaaleja, jos näyte sisältää korroosionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen syövyttävyyttä kuparinauhassa. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisääminen ainoastaan testituloksiin vaikuttamiseksi on kiellettyä.

(3)  Perustuu bruttolämpöarvoon ja lasketaan 0 °C ta varten.

Seokset muodostavilla kaasuilla on oltava ainakin seuraavat puhtaudet:

Wobben indeksi on kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhde samoissa vertailuolosuhteissa:

jossa Hgas= polttoaineen lämpöarvo MJ/m3 0 °C:n lämpötilassa

air= ilman tiheys 0 °C:n lämpötilassa

gas= polttoaineen tiheys 0 °C:n lämpötilassa

Wobben indeksi määritellään brutoksi tai netoksi sen mukaan, onko lämpöarvo brutto- vai nettolämpöarvo.

----