# Úřední věstník L 310/9. l

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 310 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 499. listopadu 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 310

České vydání

Právní předpisy

Svazek 499. listopadu 2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství | 1 |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013) | 15 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství

1

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013)

15

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 9.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 310/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1638/2006

ze dne 24. října 2006

o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 179 a 181a této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pro zlepšení účinnosti vnější pomoci Společenství byl navržen nový rámec plánování a poskytování pomoci. Toto nařízení je jedním z obecných nástrojů přímo podporujících vnější politiky Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

Pro zlepšení účinnosti vnější pomoci Společenství byl navržen nový rámec plánování a poskytování pomoci. Toto nařízení je jedním z obecných nástrojů přímo podporujících vnější politiky Evropské unie.

| (2) | Evropská rada na zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 potvrdila, že rozšíření Evropské unie představuje významnou příležitost posunout kupředu vztahy se sousedními zeměmi založené na sdílených politických a hospodářských hodnotách a že Evropská unie je nadále rozhodnuta zamezit novým dělicím liniím v Evropě a podporovat stabilitu a prosperitu uvnitř sebe i za svými novými hranicemi. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada na zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 potvrdila, že rozšíření Evropské unie představuje významnou příležitost posunout kupředu vztahy se sousedními zeměmi založené na sdílených politických a hospodářských hodnotách a že Evropská unie je nadále rozhodnuta zamezit novým dělicím liniím v Evropě a podporovat stabilitu a prosperitu uvnitř sebe i za svými novými hranicemi.

| (3) | Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 17. a 18. června 2004 opět zdůraznila význam, který přikládá posílení spolupráce s těmito sousedy na základě partnerství a společného vlastnictví a stavění na sdílených hodnotách demokracie a úcty k lidským právům. |
| --- | --- |

(3)

Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 17. a 18. června 2004 opět zdůraznila význam, který přikládá posílení spolupráce s těmito sousedy na základě partnerství a společného vlastnictví a stavění na sdílených hodnotách demokracie a úcty k lidským právům.

| (4) | Privilegovaný vztah mezi Evropskou unií a jejími sousedy by měl být založen na oddanosti společným hodnotám, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných a respektování lidských práv, a zásadám tržního hospodářství, otevřeného, spravedlivého a pravidla dodržujícího obchodu, udržitelného rozvoje a snižování chudoby. |
| --- | --- |

(4)

Privilegovaný vztah mezi Evropskou unií a jejími sousedy by měl být založen na oddanosti společným hodnotám, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných a respektování lidských práv, a zásadám tržního hospodářství, otevřeného, spravedlivého a pravidla dodržujícího obchodu, udržitelného rozvoje a snižování chudoby.

| (5) | Je důležité, aby byla pomoc Společenství podle tohoto nařízení poskytována v souladu s mezinárodními dohodami a mezinárodními úmluvami, jejichž stranami Společenství, členské státy a partnerské země jsou, a aby byla poskytována s ohledem na obecné zásady mezinárodního práva, které tyto strany společně uznávají. |
| --- | --- |

(5)

Je důležité, aby byla pomoc Společenství podle tohoto nařízení poskytována v souladu s mezinárodními dohodami a mezinárodními úmluvami, jejichž stranami Společenství, členské státy a partnerské země jsou, a aby byla poskytována s ohledem na obecné zásady mezinárodního práva, které tyto strany společně uznávají.

| (6) | Ve východní Evropě a na jižním Kavkaze jsou základem smluvních vztahů dohody o partnerství a spolupráci. Ve Středomoří tvoří regionální rámec pro spolupráci evropsko-středomořské partnerství („Barcelonský proces“), doplněné sítí dohod o přidružení. |
| --- | --- |

(6)

Ve východní Evropě a na jižním Kavkaze jsou základem smluvních vztahů dohody o partnerství a spolupráci. Ve Středomoří tvoří regionální rámec pro spolupráci evropsko-středomořské partnerství („Barcelonský proces“), doplněné sítí dohod o přidružení.

| (7) | Evropská unie a partnerské země společně sestavily v rámci evropské politiky sousedství soubor priorit, které mají být začleněny do série společně schválených akčních plánů pokrývajících řadu klíčových oblastí pro konkrétní akce, včetně politického dialogu a reforem, obchodních a hospodářských reforem, spravedlivého společenského a hospodářského rozvoje, spravedlnosti a vnitřních věcí, energetiky, dopravy, informační společnosti, životního prostředí, výzkumu a inovace, rozvoje občanské společnosti a kontaktů mezi jejich obyvateli. Pokroky při splnění těchto priorit přispějí k využití úplného potenciálu dohod o partnerství a spolupráci a dohod o přidružení. |
| --- | --- |

(7)

Evropská unie a partnerské země společně sestavily v rámci evropské politiky sousedství soubor priorit, které mají být začleněny do série společně schválených akčních plánů pokrývajících řadu klíčových oblastí pro konkrétní akce, včetně politického dialogu a reforem, obchodních a hospodářských reforem, spravedlivého společenského a hospodářského rozvoje, spravedlnosti a vnitřních věcí, energetiky, dopravy, informační společnosti, životního prostředí, výzkumu a inovace, rozvoje občanské společnosti a kontaktů mezi jejich obyvateli. Pokroky při splnění těchto priorit přispějí k využití úplného potenciálu dohod o partnerství a spolupráci a dohod o přidružení.

| (8) | Aby mohlo Společenství podporovat oddanost partnerských zemí společným hodnotám a zásadám a jejich úsilí při provádění akčních plánů, mělo by být schopno poskytovat těmto zemím pomoc a podporovat různé formy spolupráce mezi nimi navzájem a mezi nimi a členskými státy s cílem vytvořit zónu sdílené stability, bezpečnosti a prosperity dosahující významného stupně hospodářské integrace a politické spolupráce. |
| --- | --- |

(8)

Aby mohlo Společenství podporovat oddanost partnerských zemí společným hodnotám a zásadám a jejich úsilí při provádění akčních plánů, mělo by být schopno poskytovat těmto zemím pomoc a podporovat různé formy spolupráce mezi nimi navzájem a mezi nimi a členskými státy s cílem vytvořit zónu sdílené stability, bezpečnosti a prosperity dosahující významného stupně hospodářské integrace a politické spolupráce.

| (9) | Podpora politických, ekonomických a sociálních reforem v sousedních zemích je významným cílem pomoci Společenství. V oblasti Středomoří bude tento cíl naplňován v rámci středomořské části strategického partnerství se Středomořím a Blízkým východem. Ve vztazích se středomořskými sousedy ze severní Afriky se budou brát v úvahu příslušné části strategie Evropské unie pro Afriku. |
| --- | --- |

(9)

Podpora politických, ekonomických a sociálních reforem v sousedních zemích je významným cílem pomoci Společenství. V oblasti Středomoří bude tento cíl naplňován v rámci středomořské části strategického partnerství se Středomořím a Blízkým východem. Ve vztazích se středomořskými sousedy ze severní Afriky se budou brát v úvahu příslušné části strategie Evropské unie pro Afriku.

| (10) | Je důležité, aby podpora, která má být v rámci evropské politiky sousedství poskytnuta sousedním rozvojovým státům, byla v souladu s cíli a zásadami rozvojové politiky Evropského společenství, která je vymezena ve společném prohlášení nazvaném „Evropský konsensus o rozvoji“ (2), které dne 20. prosince 2005 přijala Rada a zástupci vlád členských států zasedající v Radě, Evropský parlament a Komise. |
| --- | --- |

(10)

Je důležité, aby podpora, která má být v rámci evropské politiky sousedství poskytnuta sousedním rozvojovým státům, byla v souladu s cíli a zásadami rozvojové politiky Evropského společenství, která je vymezena ve společném prohlášení nazvaném „Evropský konsensus o rozvoji“ (2), které dne 20. prosince 2005 přijala Rada a zástupci vlád členských států zasedající v Radě, Evropský parlament a Komise.

| (11) | Evropská unie a Rusko se rozhodly rozvíjet své zvláštní strategické partnerství vytvořením čtyř společných prostorů a pomoc Společenství bude použita na podporu rozvoje tohoto partnerství a na budování přeshraniční spolupráce na hranicích mezi Ruskem a jeho sousedy z Evropské unie. |
| --- | --- |

(11)

Evropská unie a Rusko se rozhodly rozvíjet své zvláštní strategické partnerství vytvořením čtyř společných prostorů a pomoc Společenství bude použita na podporu rozvoje tohoto partnerství a na budování přeshraniční spolupráce na hranicích mezi Ruskem a jeho sousedy z Evropské unie.

| (12) | Severský rozměr vytváří rámec pro spolupráci mezi Evropskou unií, Ruskem, Norskem a Islandem a je důležité, aby byla pomoc Společenství použita také na podporu činností přispívajících k uskutečňování tohoto rámce. Nové cíle této politiky budou vytyčeny v politickém prohlášení a v dokumentu o politickém rámci, které budou vypracovány na základě pokynů schválených na schůzce Severské dimenze na úrovni ministrů dne 21. listopadu 2005. |
| --- | --- |

(12)

Severský rozměr vytváří rámec pro spolupráci mezi Evropskou unií, Ruskem, Norskem a Islandem a je důležité, aby byla pomoc Společenství použita také na podporu činností přispívajících k uskutečňování tohoto rámce. Nové cíle této politiky budou vytyčeny v politickém prohlášení a v dokumentu o politickém rámci, které budou vypracovány na základě pokynů schválených na schůzce Severské dimenze na úrovni ministrů dne 21. listopadu 2005.

| (13) | Pro partnery ze Středomoří by měla pomoc a spolupráce probíhat v rámci evropsko-středomořského partnerství založeného barcelonským prohlášením ze dne 28. listopadu 1995, a potvrzeného na schůzce na nejvyšší úrovni k 10. výročí evropsko-středomořského partnerství, konané dne 28. listopadu 2005, a měla by brát ohled na dohodu dosaženou v této souvislosti o vytvoření oblasti volného obchodu pro zboží do roku 2010 a o zahájení procesu asymetrické liberalizace. |
| --- | --- |

(13)

Pro partnery ze Středomoří by měla pomoc a spolupráce probíhat v rámci evropsko-středomořského partnerství založeného barcelonským prohlášením ze dne 28. listopadu 1995, a potvrzeného na schůzce na nejvyšší úrovni k 10. výročí evropsko-středomořského partnerství, konané dne 28. listopadu 2005, a měla by brát ohled na dohodu dosaženou v této souvislosti o vytvoření oblasti volného obchodu pro zboží do roku 2010 a o zahájení procesu asymetrické liberalizace.

| (14) | Je důležité podporovat spolupráci jak na vnějších hranicích Evropské unie, tak i mezi partnerskými zeměmi, zejména těmi z nich, které jsou si zeměpisně blízké. |
| --- | --- |

(14)

Je důležité podporovat spolupráci jak na vnějších hranicích Evropské unie, tak i mezi partnerskými zeměmi, zejména těmi z nich, které jsou si zeměpisně blízké.

| (15) | Aby nedošlo k vzniku nových dělicích linií, je obzvláště důležité odstranit překážky účinné přeshraniční spolupráce podél vnějších hranic Evropské unie. Přeshraniční spolupráce by měla přispět k integrovanému a udržitelnému regionálnímu rozvoji mezi sousedními hraničními regiony a harmonické územní integraci v celém Společenství a se sousedními zeměmi. Tohoto cíle lze nejlépe dosáhnout kombinací cílů vnější politiky s hospodářskou a sociální soudržností s důrazem na udržitelnost životního prostředí. |
| --- | --- |

(15)

Aby nedošlo k vzniku nových dělicích linií, je obzvláště důležité odstranit překážky účinné přeshraniční spolupráce podél vnějších hranic Evropské unie. Přeshraniční spolupráce by měla přispět k integrovanému a udržitelnému regionálnímu rozvoji mezi sousedními hraničními regiony a harmonické územní integraci v celém Společenství a se sousedními zeměmi. Tohoto cíle lze nejlépe dosáhnout kombinací cílů vnější politiky s hospodářskou a sociální soudržností s důrazem na udržitelnost životního prostředí.

| (16) | Pro pomoc sousedním partnerským zemím při dosahování jejich cílů a pro podporu spolupráce mezi nimi a členskými státy je třeba vytvořit jednotný politicky řízený nástroj, který nahradí množství stávajících nástrojů, zajistí soudržnost a zjednoduší programování a řízení pomoci. |
| --- | --- |

(16)

Pro pomoc sousedním partnerským zemím při dosahování jejich cílů a pro podporu spolupráce mezi nimi a členskými státy je třeba vytvořit jednotný politicky řízený nástroj, který nahradí množství stávajících nástrojů, zajistí soudržnost a zjednoduší programování a řízení pomoci.

| (17) | Tento nástroj by měl také podporovat přeshraniční spolupráci mezi partnerskými zeměmi a členskými státy a přinese značné zvýšení účinnosti, neboť bude fungovat prostřednictvím jednotného mechanismu řízení a jednotného souboru postupů. Měl by být založen na zkušenosti získané při provádění programů sousedství v letech 2004–2006 a bude fungovat na základě zásad, jakými jsou víceleté programování, partnerství a spolufinancování. |
| --- | --- |

(17)

Tento nástroj by měl také podporovat přeshraniční spolupráci mezi partnerskými zeměmi a členskými státy a přinese značné zvýšení účinnosti, neboť bude fungovat prostřednictvím jednotného mechanismu řízení a jednotného souboru postupů. Měl by být založen na zkušenosti získané při provádění programů sousedství v letech 2004–2006 a bude fungovat na základě zásad, jakými jsou víceleté programování, partnerství a spolufinancování.

| (18) | Je důležité, aby hraniční regiony, které jsou součástí zemí Evropského hospodářského prostoru (EHP) a jež se v současné době účastní přeshraniční spolupráce zahrnující členské státy a partnerské země, mohly v této spolupráci pokračovat na základě svých vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

(18)

Je důležité, aby hraniční regiony, které jsou součástí zemí Evropského hospodářského prostoru (EHP) a jež se v současné době účastní přeshraniční spolupráce zahrnující členské státy a partnerské země, mohly v této spolupráci pokračovat na základě svých vlastních zdrojů.

| (19) | Toto nařízení stanoví na období 2007–2013 finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3). |
| --- | --- |

(19)

Toto nařízení stanoví na období 2007–2013 finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3).

| (20) | Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (4). |
| --- | --- |

(20)

Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (4).

| (21) | Použití řídicího postupu by mělo být možné při stanovování prováděcích pravidel, kterými se bude řídit provádění přeshraniční spolupráce, a při přijímání strategických dokumentů, akčních programů a zvláštních opatření, která nejsou ve strategických dokumentech stanovena a jejichž hodnota přesahuje hranici 10 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(21)

Použití řídicího postupu by mělo být možné při stanovování prováděcích pravidel, kterými se bude řídit provádění přeshraniční spolupráce, a při přijímání strategických dokumentů, akčních programů a zvláštních opatření, která nejsou ve strategických dokumentech stanovena a jejichž hodnota přesahuje hranici 10 000 000 EUR.

| (22) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž podpory rozšířené spolupráce a rostoucí ekonomické integrace mezi Evropskou unií a sousedními zeměmi, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto, s ohledem na rozsah akce, jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(22)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž podpory rozšířené spolupráce a rostoucí ekonomické integrace mezi Evropskou unií a sousedními zeměmi, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto, s ohledem na rozsah akce, jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (23) | Toto nařízení vyžaduje zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1762/92 ze dne 29. června 1992 o provádění protokolů o finanční a technické spolupráci uzavřených mezi Společenstvím a třetími zeměmi Středomoří (5), nařízení Rady (ES) č. 1734/94 ze dne 11. července 1994 o finanční a technické spolupráci se západním břehem Jordánu a pásmem Gazy (6) a nařízení Rady (ES) č. 1488/96 ze dne 23. července 1996 o finančních a technických doprovodných opatřeních k reformě hospodářských a sociálních struktur v rámci evropsko-středomořského partnerství (MEDA) (7). Toto nařízení rovněž nahradí nařízení Rady (ES, Euratom) č. 99/2000 ze dne 29. prosince 1999 o poskytnutí pomoci partnerským státům ve východní Evropě a střední Asii (8), jehož použitelnost končí dnem 31. prosince 2006, |
| --- | --- |

(23)

Toto nařízení vyžaduje zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1762/92 ze dne 29. června 1992 o provádění protokolů o finanční a technické spolupráci uzavřených mezi Společenstvím a třetími zeměmi Středomoří (5), nařízení Rady (ES) č. 1734/94 ze dne 11. července 1994 o finanční a technické spolupráci se západním břehem Jordánu a pásmem Gazy (6) a nařízení Rady (ES) č. 1488/96 ze dne 23. července 1996 o finančních a technických doprovodných opatřeních k reformě hospodářských a sociálních struktur v rámci evropsko-středomořského partnerství (MEDA) (7). Toto nařízení rovněž nahradí nařízení Rady (ES, Euratom) č. 99/2000 ze dne 29. prosince 1999 o poskytnutí pomoci partnerským státům ve východní Evropě a střední Asii (8), jehož použitelnost končí dnem 31. prosince 2006,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

CÍLE A ZÁSADY

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Toto nařízení zřizuje nástroj sousedství a partnerství za účelem poskytování pomoci Společenství pro vytvoření oblasti prosperity a dobrých sousedských vztahů, která zahrnuje Evropskou unii a země a území uvedené v příloze (dále jen „partnerské země“).

2.   Pomoc Společenství se používá ve prospěch partnerských zemí. Pomoc Společenství může být použita ve společný prospěch členských států a partnerských zemí a jejich regionů za účelem podpory přeshraniční a meziregionální spolupráce podle článku 6.

3.   Evropská unie je založena na hodnotách svobody, demokracie, respektování lidských práv a základních svobod a právního státu a snaží se prostřednictvím dialogu a spolupráce podporovat oddanost těmto hodnotám v partnerských zemích.

Článek 2

Rozsah pomoci Společenství

1.   Pomoc Společenství podporuje rozšířenou spolupráci a rostoucí hospodářskou integraci mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi, a zejména provádění dohod o partnerství a spolupráci, dohod o přidružení nebo jiných stávajících a budoucích dohod. Rovněž podněcuje úsilí partnerských zemí o podporu dobrého vládnutí a spravedlivého společenského a hospodářského rozvoje.

2.   Pomoc Společenství se použije na podporu opatření v rámci těchto oblastí spolupráce:

| a) | podpora politického dialogu a reforem; |
| --- | --- |

a)

podpora politického dialogu a reforem;

| b) | podpora legislativního a regulačního přiblížení vyšším standardům ve všech důležitých oblastech, a zejména podpora rostoucí účasti partnerských zemí na vnitřním trhu a zintenzivnění obchodu; |
| --- | --- |

b)

podpora legislativního a regulačního přiblížení vyšším standardům ve všech důležitých oblastech, a zejména podpora rostoucí účasti partnerských zemí na vnitřním trhu a zintenzivnění obchodu;

| c) | posílení vnitrostátních institucí a orgánů odpovědných za vypracovávání a účinné provádění politik v oblastech pokrytých dohodami o přidružení, dohodami o partnerství a spolupráci a jinými mnohostrannými dohodami, jichž jsou Společenství nebo jeho členské státy a partnerské země smluvními stranami a jejichž účelem je dosažení cílů vymezených v tomto článku; |
| --- | --- |

c)

posílení vnitrostátních institucí a orgánů odpovědných za vypracovávání a účinné provádění politik v oblastech pokrytých dohodami o přidružení, dohodami o partnerství a spolupráci a jinými mnohostrannými dohodami, jichž jsou Společenství nebo jeho členské státy a partnerské země smluvními stranami a jejichž účelem je dosažení cílů vymezených v tomto článku;

| d) | podpora právního státu a řádné správy věcí veřejných, včetně posilování výkonnosti veřejné správy a nestrannosti a výkonnosti soudnictví, a podpora boje proti korupci a podvodům; |
| --- | --- |

d)

podpora právního státu a řádné správy věcí veřejných, včetně posilování výkonnosti veřejné správy a nestrannosti a výkonnosti soudnictví, a podpora boje proti korupci a podvodům;

| e) | podpora udržitelného rozvoje ve všech ohledech; |
| --- | --- |

e)

podpora udržitelného rozvoje ve všech ohledech;

| f) | posílení úsilí o regionální a místní rozvoj ve venkovských i městských oblastech za účelem snížení nerovnováhy a zvyšování potenciálu regionálního a místního rozvoje; |
| --- | --- |

f)

posílení úsilí o regionální a místní rozvoj ve venkovských i městských oblastech za účelem snížení nerovnováhy a zvyšování potenciálu regionálního a místního rozvoje;

| g) | podpora ochrany životního prostředí, ochrany přírody a udržitelné správy přírodních zdrojů, včetně pitné vody a mořských zdrojů; |
| --- | --- |

g)

podpora ochrany životního prostředí, ochrany přírody a udržitelné správy přírodních zdrojů, včetně pitné vody a mořských zdrojů;

| h) | podpora politik zaměřených na snižování chudoby s cílem pomoci dosáhnout rozvojových cílů tisíciletí Organizace spojených národů; |
| --- | --- |

h)

podpora politik zaměřených na snižování chudoby s cílem pomoci dosáhnout rozvojových cílů tisíciletí Organizace spojených národů;

| i) | podpora politik na podporu sociálního rozvoje, sociálního začlenění, rovnosti pohlaví, odstranění diskriminace, zaměstnanosti a sociální ochrany včetně ochrany migrujících pracovníků, sociálního dialogu a úcty k právům odborů a k hlavním pracovním normám včetně těch, které se týkají dětské práce; |
| --- | --- |

i)

podpora politik na podporu sociálního rozvoje, sociálního začlenění, rovnosti pohlaví, odstranění diskriminace, zaměstnanosti a sociální ochrany včetně ochrany migrujících pracovníků, sociálního dialogu a úcty k právům odborů a k hlavním pracovním normám včetně těch, které se týkají dětské práce;

| j) | podpora politik na podporu zdraví, vzdělávání a odborné přípravy týkajících se nejen opatření pro boj s hlavními nakažlivými nemocemi a nepřenosnými nemocemi a poruchami zdraví, ale také přístupu žen a dívek ke službám a vzdělávání v oblasti zdraví včetně reprodukčního zdraví a zdravotní péče o děti; |
| --- | --- |

j)

podpora politik na podporu zdraví, vzdělávání a odborné přípravy týkajících se nejen opatření pro boj s hlavními nakažlivými nemocemi a nepřenosnými nemocemi a poruchami zdraví, ale také přístupu žen a dívek ke službám a vzdělávání v oblasti zdraví včetně reprodukčního zdraví a zdravotní péče o děti;

| k) | podpora a ochrana lidských práv a základních svobod včetně práv žen a práv dětí; |
| --- | --- |

k)

podpora a ochrana lidských práv a základních svobod včetně práv žen a práv dětí;

| l) | podpora demokratizačního procesu, kromě jiného prostřednictvím posilování role organizací občanské společnosti, prosazování pluralismu sdělovacích prostředků a sledování průběhu voleb a pomocí při volbách; |
| --- | --- |

l)

podpora demokratizačního procesu, kromě jiného prostřednictvím posilování role organizací občanské společnosti, prosazování pluralismu sdělovacích prostředků a sledování průběhu voleb a pomocí při volbách;

| m) | podpora rozvoje občanské společnosti a nevládních organizací; |
| --- | --- |

m)

podpora rozvoje občanské společnosti a nevládních organizací;

| n) | podpora rozvoje tržního hospodářství včetně opatření na podporu soukromého sektoru a rozvoje malých a středních podniků, na povzbuzení investic a na podporu celosvětového obchodu; |
| --- | --- |

n)

podpora rozvoje tržního hospodářství včetně opatření na podporu soukromého sektoru a rozvoje malých a středních podniků, na povzbuzení investic a na podporu celosvětového obchodu;

| o) | podpora spolupráce v sektorech energetiky, telekomunikací a dopravy včetně spolupráce v oblasti propojení, sítí a jejich provozu, posílení spolehlivosti a bezpečnosti mezinárodní dopravy a energetických operací a prosazování nových a obnovitelných zdrojů energie, energetické výkonnosti a čisté dopravy; |
| --- | --- |

o)

podpora spolupráce v sektorech energetiky, telekomunikací a dopravy včetně spolupráce v oblasti propojení, sítí a jejich provozu, posílení spolehlivosti a bezpečnosti mezinárodní dopravy a energetických operací a prosazování nových a obnovitelných zdrojů energie, energetické výkonnosti a čisté dopravy;

| p) | poskytování podpory akcím zaměřeným na zvýšení bezpečnosti potravin pro občany, zejména v oblasti hygieny a v rostlinolékařské oblasti; |
| --- | --- |

p)

poskytování podpory akcím zaměřeným na zvýšení bezpečnosti potravin pro občany, zejména v oblasti hygieny a v rostlinolékařské oblasti;

| q) | zajištění účinné a bezpečné správy hranic; |
| --- | --- |

q)

zajištění účinné a bezpečné správy hranic;

| r) | podpora reforem a posilování kapacity v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, včetně otázek azylu a migrace a zpětného přebírání a boje proti obchodování s lidmi, terorismu a organizované trestné činnosti a jejich prevence, včetně financování organizované trestné činnosti, legalizace výnosů z ní a daňových podvodů; |
| --- | --- |

r)

podpora reforem a posilování kapacity v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, včetně otázek azylu a migrace a zpětného přebírání a boje proti obchodování s lidmi, terorismu a organizované trestné činnosti a jejich prevence, včetně financování organizované trestné činnosti, legalizace výnosů z ní a daňových podvodů;

| s) | podpora správní spolupráce s cílem zvýšit průhlednost a zdokonalit výměnu informací v oblasti zdanění za účelem boje proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem; |
| --- | --- |

s)

podpora správní spolupráce s cílem zvýšit průhlednost a zdokonalit výměnu informací v oblasti zdanění za účelem boje proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem;

| t) | podpora účasti na výzkumných a inovačních činnostech Společenství; |
| --- | --- |

t)

podpora účasti na výzkumných a inovačních činnostech Společenství;

| u) | podpora spolupráce mezi členskými státy a partnerskými zeměmi v oblasti vyššího školství a podpora mobility učitelů, výzkumníků a studentů; |
| --- | --- |

u)

podpora spolupráce mezi členskými státy a partnerskými zeměmi v oblasti vyššího školství a podpora mobility učitelů, výzkumníků a studentů;

| v) | podpora multikulturního dialogu, mezilidských kontaktů, včetně vztahů se společenstvími přistěhovalců žijících v členských státech, spolupráce mezi občanskými společnostmi, kulturními institucemi a podpora výměn mladých lidí; |
| --- | --- |

v)

podpora multikulturního dialogu, mezilidských kontaktů, včetně vztahů se společenstvími přistěhovalců žijících v členských státech, spolupráce mezi občanskými společnostmi, kulturními institucemi a podpora výměn mladých lidí;

| w) | podpora spolupráce zaměřené na ochranu historického a kulturního dědictví a zvýšení rozvojového potenciálu této spolupráce, také prostřednictvím cestovního ruchu; |
| --- | --- |

w)

podpora spolupráce zaměřené na ochranu historického a kulturního dědictví a zvýšení rozvojového potenciálu této spolupráce, také prostřednictvím cestovního ruchu;

| x) | podpora účasti partnerských zemí v programech a agenturách Společenství; |
| --- | --- |

x)

podpora účasti partnerských zemí v programech a agenturách Společenství;

| y) | podpora přeshraniční spolupráce prostřednictvím společných místních podnětů na podporu udržitelného hospodářského, sociálního a ekologického rozvoje hraničních regionů a integrovaného územního rozvoje na druhé straně vnější hranice Společenství; |
| --- | --- |

y)

podpora přeshraniční spolupráce prostřednictvím společných místních podnětů na podporu udržitelného hospodářského, sociálního a ekologického rozvoje hraničních regionů a integrovaného územního rozvoje na druhé straně vnější hranice Společenství;

| z) | podpora regionální a subregionální spolupráce a integrace podle okolností také se zeměmi, které nejsou způsobilé k pomoci Společenství poskytované na základě tohoto nařízení; |
| --- | --- |

z)

podpora regionální a subregionální spolupráce a integrace podle okolností také se zeměmi, které nejsou způsobilé k pomoci Společenství poskytované na základě tohoto nařízení;

| aa) | poskytování podpory po krizových situacích, včetně podpory uprchlíkům a vysídleným osobám a pomoc při zajišťování připravenosti na katastrofy; |
| --- | --- |

aa)

poskytování podpory po krizových situacích, včetně podpory uprchlíkům a vysídleným osobám a pomoc při zajišťování připravenosti na katastrofy;

| bb) | prosazování komunikace a podpora výměny mezi partnery v souvislosti s opatřeními a činnostmi financovanými v rámci programů; |
| --- | --- |

bb)

prosazování komunikace a podpora výměny mezi partnery v souvislosti s opatřeními a činnostmi financovanými v rámci programů;

| cc) | řešení společných tematických výzev v oblastech společného zájmu a veškerých jiných cílů související s oblastí působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

cc)

řešení společných tematických výzev v oblastech společného zájmu a veškerých jiných cílů související s oblastí působnosti tohoto nařízení.

Článek 3

Politický rámec

1.   Dohody o partnerství a spolupráci, dohody o přidružení a jiné existující nebo budoucí dohody, které zakládají vztah s partnerskými zeměmi, a příslušná sdělení Komise a závěry Rady stanovící obecné zásady politiky Evropské unie ve vztahu k těmto zemím tvoří celkový politický rámec pro programování pomoci Společenství podle tohoto nařízení. Společně schválené akční plány nebo jiné odpovídající dokumenty jsou klíčovým opěrným bodem pro stanovení priorit pomoci Společenství.

2.   Pomoc Společenství může být poskytována také v případech, kdy neexistují žádné dohody uvedené v odstavci 1 mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi, pokud se ukáže užitečným sledovat cíle politiky Evropské unie, a bude plánována na základě takových cílů.

Článek 4

Doplňkovost, partnerství a spolufinancování

1.   Pomoc Společenství podle tohoto nařízení zpravidla doplňuje odpovídající vnitrostátní, regionální nebo místní strategie a opatření nebo k nim přispívá.

2.   Pomoc Společenství podle tohoto nařízení je zpravidla založena na partnerství mezi Komisí a příjemci. Do partnerství jsou podle okolností zapojeny vnitrostátní, regionální a místní orgány, hospodářští a sociální partneři, občanská společnost a jiné důležité subjekty.

3.   Přijímající země vhodným způsobem zapojí důležité partnery na odpovídající územní úrovni při přípravě, provádění a sledování programů a projektů.

4.   Pomoc Společenství podle tohoto nařízení zpravidla spolufinancují přijímající země z veřejných finančních prostředků, příspěvků příjemců nebo jiných zdrojů. Požadavky na spolufinancování nemusí být dodrženy v řádně odůvodněných případech, a pokud je to nezbytné pro podporu rozvoje subjektů občanské společnosti a nestátních subjektů v zájmu opatření na podporu lidských práv, základních svobod a demokratizace.

Článek 5

Soudržnost, soulad a koordinace

1.   Programy a projekty financované podle tohoto nařízení musí být v souladu s politikami Evropské unie. Musí být v souladu s dohodami uzavřenými Společenstvím a jeho členskými státy s partnerskými zeměmi a respektovat závazky vyplývající z mnohostranných dohod a mezinárodních úmluv, jejichž stranami Společenství, členské státy a partnerské země jsou, včetně závazků týkajících se lidských práv, demokracie a řádné správy věcí veřejných.

2.   Komise a členské státy zajistí soudržnost mezi pomocí Společenství poskytovanou podle tohoto nařízení a finanční pomocí poskytovanou Společenstvím a členskými státy prostřednictvím jiných vnitřních a vnějších finančních nástrojů, jakož i Evropskou investiční bankou (EIB).

3.   Komise a členské státy zajistí koordinaci svých vlastních programů pomoci s cílem zvyšovat efektivitu a účinnost poskytování pomoci v souladu se zavedenými zásadami posilování operační koordinace v oblasti vnější pomoci a slaďování politik a postupů. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny důležitých informací během jednotlivých fází cyklu pomoci, zejména na úrovni na místě, a je klíčovým krokem v procesech programování členských států a Společenství.

4.   Komise podniká ve spolupráci s členskými státy nezbytné kroky pro zajištění řádné koordinace a spolupráce s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní finanční instituce, agentury, fondy a programy OSN a dárci mimo Evropskou unii.

HLAVA II

PROGRAMOVÁNÍ A PŘIDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ

Článek 6

Druh programů

1.   Pomoc Společenství podle tohoto nařízení se provádí prostřednictvím:

| a) | přeshraničních strategických dokumentů pro jednu nebo více zemí a víceletých orientačních programů uvedených v článku 7, které pokrývají:






  i) | programy pro jednu zemi nebo více zemí, které se týkají poskytnutí pomoci jedné partnerské zemi nebo jsou určeny pro regionální a subregionální spolupráci mezi dvěma nebo více partnerskými zeměmi, jíž se mohou účastnit členské státy, |
| --- | --- | --- |

a)

přeshraničních strategických dokumentů pro jednu nebo více zemí a víceletých orientačních programů uvedených v článku 7, které pokrývají:

i)

programy pro jednu zemi nebo více zemí, které se týkají poskytnutí pomoci jedné partnerské zemi nebo jsou určeny pro regionální a subregionální spolupráci mezi dvěma nebo více partnerskými zeměmi, jíž se mohou účastnit členské státy,

| ii) | programy přeshraniční spolupráce, které se týkají spolupráce mezi jedním nebo více členskými státy a jednou nebo více partnerskými zeměmi a uskutečňují se v regionech sousedících se sdílenou částí vnější hranice Společenství; |
| --- | --- |

ii)

programy přeshraniční spolupráce, které se týkají spolupráce mezi jedním nebo více členskými státy a jednou nebo více partnerskými zeměmi a uskutečňují se v regionech sousedících se sdílenou částí vnější hranice Společenství;

| b) | společných operačních programů přeshraniční spolupráce uvedených v článku 9, ročních akčních programů uvedených v článku 12 a zvláštních opatření uvedených v článku 13. |
| --- | --- |

b)

společných operačních programů přeshraniční spolupráce uvedených v článku 9, ročních akčních programů uvedených v článku 12 a zvláštních opatření uvedených v článku 13.

2.   Programy vztahující se na více zemí mohou obsahovat opatření na meziregionální spolupráci. Pro účely tohoto nařízení se meziregionální spoluprací rozumí spolupráce mezi členskými státy a partnerskými zeměmi, která se zaměřuje na společné problémy, slouží k jejich společnému prospěchu a probíhá kdekoliv na území členských států a partnerských zemí.

Článek 7

Programování a přidělování finančních prostředků

1.   Pro programy vztahující se na jednu zemi nebo více zemí se postupem podle čl. 26 odst. 2 přijímají strategické dokumenty. Strategické dokumenty odrážejí politický rámec a akční plány uvedené v článku 3 a jsou v souladu se zásadami a postupy stanovenými v článcích 4 a 5. Strategické dokumenty se vytvářejí pro období odpovídající prioritám stanoveným v politickém rámci a obsahují víceleté orientační programy včetně orientačních víceletých finančních přídělů a prioritní cíle pro každou zemi nebo region, které jsou v souladu s cíli uvedenými v čl. 2 odst. 2. Přezkoumávají se v polovině období nebo vždy v případě potřeby a mohou být podrobeny revizi postupem podle čl. 26 odst. 2.

2.   Při vytváření programů vztahujících se na jednu zemi nebo více zemí stanoví Komise příděly pro každý program s využitím průhledných a objektivních kritérií a ohledem na zvláštní charakteristiky a potřeby dané země nebo regionu, úroveň cílů partnerství Evropské unie s danou zemí, pokrok směrem k uskutečnění sjednaných cílů, včetně těch, které se týkají správy věcí veřejných a reforem a kapacity pro správu a čerpání pomoci Společenství.

3.   Za výhradním účelem přeshraniční spolupráce a pro vytvoření seznamu společných operačních programů uvedených v čl. 9 odst. 1, jejich orientačních víceletých přídělů a územních jednotek způsobilých k účasti v každém programu se postupem podle čl. 26 odst. 2 přijme jeden nebo v případě nezbytnosti více strategických dokumentů. Tyto strategické dokumenty se vypracovávají s ohledem na zásady a postupy stanovené v článcích 4 a 5 a pokrývají zpravidla období nejvýše sedmi let od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.

4.   Komise rozhoduje o přídělu finančních prostředků na programy přeshraniční spolupráce, přičemž zvažuje objektivní kritéria, jako jsou počet obyvatel oblastí způsobilých pro podporu a jiné faktory ovlivňující intenzitu spolupráce, včetně zvláštních rysů hraničních regionů a kapacity pro správu a čerpání finanční pomoci Společenství.

5.   Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) přispívá na programy přeshraniční spolupráce vytvořené a prováděné podle tohoto nařízení. Výše příspěvku z EFRR na opatření v oblastech na hranici s partnerskými zeměmi je stanovena v příslušných ustanoveních nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (9).

6.   V případě krizí nebo ohrožení demokracie, právního státu, lidských práv a základních svobod nebo přírodních či lidmi zaviněných katastrof se může k provedení přezkumu ad hoc strategických dokumentů použít nouzový postup. Tento přezkum zajistí soudržnost mezi pomocí Společenství poskytovanou podle tohoto nařízení a pomocí poskytovanou na základě jiných finančních nástrojů Společenství včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES, Euratom) (10), kterým se zřizuje nástroj stability.

HLAVA III

PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 8

Zeměpisné vymezení způsobilých regionů

1.   Programy přeshraniční spolupráce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) bodu ii) se mohou týkat všech těchto hraničních regionů:

| a) | všechny územní jednotky odpovídající úrovni NUTS 3 nebo podobné podél pozemní hranice mezi členskými státy a partnerskými zeměmi; |
| --- | --- |

a)

všechny územní jednotky odpovídající úrovni NUTS 3 nebo podobné podél pozemní hranice mezi členskými státy a partnerskými zeměmi;

| b) | všechny územní jednotky odpovídající úrovni NUTS 3 nebo podobné podél námořních cest zásadního významu; |
| --- | --- |

b)

všechny územní jednotky odpovídající úrovni NUTS 3 nebo podobné podél námořních cest zásadního významu;

| c) | všechny pobřežní územní jednotky odpovídající úrovni NUTS 2 nebo podobné hraničící s mořem společným členským státům a partnerským zemím. |
| --- | --- |

c)

všechny pobřežní územní jednotky odpovídající úrovni NUTS 2 nebo podobné hraničící s mořem společným členským státům a partnerským zemím.

2.   S cílem zajistit pokračování stávající spolupráce a v jiných odůvodněných případech lze povolit územním jednotkám sousedícím s územními jednotkami uvedenými v odstavci 1 účastnit se programů přeshraniční spolupráce za podmínek stanovených ve strategických dokumentech uvedených v čl. 7 odst. 3.

3.   Při zřizování programů podle odst. 1 písm. b) může Komise po dohodě s partnery navrhnout, že možnost účastnit se spolupráce bude rozšířena na celou územní jednotku úrovně NUTS 2, na jejímž území se územní jednotka úrovně NUTS 3 nachází.

4.   Komise vymezí ve strategických dokumentech podle čl. 7 odst. 3 na základě vzdálenosti a dalších důležitých zeměpisných a hospodářských kritérií seznam námořních cest zásadního významu.

Článek 9

Programování

1.   Přeshraniční spolupráce podle tohoto nařízení probíhá v rámci víceletých programů týkajících se spolupráce na hranici nebo skupině hranic a zahrnujících víceletá opatření, která jsou zaměřena na konzistentní soubor priorit a která mohou být prováděna s podporou Společenství (dále jen „společné operační programy“). Společné operační programy vycházejí ze strategických dokumentů uvedených v čl. 7 odst 3.

2.   Společné operační programy pro pozemní hranice a námořní cesty zásadního významu se zřizují pro jednotlivé hranice na vhodné územní úrovni a zahrnují způsobilé územní jednotky jednoho nebo více členských států a jedné nebo více partnerských zemí.

3.   Společné operační programy pro společné moře jsou mnohostranné a zahrnují způsobilé územní jednotky, které se nacházejí podél společného moře a které patří více zúčastněným zemím, mezi nimi nejméně jednomu členskému státu a jedné partnerské zemi, s přihlédnutím k institucionálním systémům a k zásadě partnerství. Mohou zahrnovat dvojstranné činnosti podporující spolupráci mezi jedním členským státem a jednou partnerskou zemí. Tyto programy jsou úzce koordinovány s programy nadnárodní spolupráce, které mají částečně se překrývající zeměpisné vymezení a byly zřízeny v Evropské unii na základě nařízení (ES) č. 1083/2006.

4.   Společné operační programy zřizují členské státy a dotčené partnerské země na vhodné územní úrovni v souladu se svým institucionálním systémem a s ohledem na zásadu partnerství uvedenou v článku 4. Pokrývají zpravidla období sedmi let od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.

5.   Jiné země než zúčastněné země, které se nacházejí podél společného moře, se mohou v případě zřízení společného operačního programu k tomuto společnému operačnímu programu přidružit a mít prospěch z pomoci Společenství za podmínek stanovených v prováděcích opatřeních uvedených v článku 11.

6.   Zúčastněné země do jednoho roku od schválení strategických dokumentů uvedených v čl. 7 odst. 3 společně předloží Komisi návrhy společných operačních programů. Komise přijme každý společný operační program po posouzení jeho souladu s tímto nařízením a prováděcími pravidly.

7.   Společné operační programy mohou být z podnětu zúčastněných zemí, zúčastněných hraničních regionů nebo Komise přezkoumány za účelem zohlednění změn v prioritách spolupráce, sociálně-ekonomického vývoje, výsledků pozorovaných při provádění dotyčných opatření a procesu sledování a hodnocení a za účelem provedení úpravy dostupných částek pomoci a změny v přidělení zdrojů.

8.   Po přijetí společných operačních programů uzavře Komise s partnerskými státy podle příslušných ustanovení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (11), finanční dohodu. Finanční dohoda musí obsahovat právní ustanovení nezbytná pro provádění společného operačního programu a měl by podepsat rovněž společný řídící orgán uvedený v článku 10.

9.   Zúčastněné země s ohledem na zásadu partnerství společně vybírají akce, jež jsou v souladu s prioritami a opatřeními společného operačního programu, který obdrží pomoc Společenství.

10.   Ve zvláštních a řádně odůvodněných případech, pokud

| a) | není možné zřídit společný operační program v důsledku problémů vzniklých ve vztazích mezi zúčastněnými zeměmi nebo mezi Evropskou unií a partnerskou zemí; |
| --- | --- |

a)

není možné zřídit společný operační program v důsledku problémů vzniklých ve vztazích mezi zúčastněnými zeměmi nebo mezi Evropskou unií a partnerskou zemí;

| b) | zúčastněné země nepředloží Komisi do 30. června 2010 společný operační program; |
| --- | --- |

b)

zúčastněné země nepředloží Komisi do 30. června 2010 společný operační program;

| c) | partnerská země nepodepíše finanční dohodu do konce roku následujícího po přijetí programu; |
| --- | --- |

c)

partnerská země nepodepíše finanční dohodu do konce roku následujícího po přijetí programu;

| d) | společný operační program nelze provádět v důsledku problémů vzniklých ve vztazích mezi zúčastněnými zeměmi; |
| --- | --- |

d)

společný operační program nelze provádět v důsledku problémů vzniklých ve vztazích mezi zúčastněnými zeměmi;

učiní Komise po konzultacích s dotčeným členským státem nebo státy kroky nezbytné k tomu, aby mohl tento členský stát využít příspěvku z EFRR na program podle nařízení (ES) č. 1083/2006.

Článek 10

Řízení programů

1.   Společné operační programy se zpravidla provádějí prostřednictvím sdíleného řízení společným řídícím orgánem se sídlem v členském státě. Společnému řídícímu orgánu může být nápomocen společný technický sekretariát.

2.   Zúčastněné země mohou navrhnout Komisi, aby měl společný řídící orgán sídlo v partnerské zemi, pokud je určený subjekt schopen plně uplatňovat kritéria stanovená v odpovídajících ustanoveních nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

3.   Pro účely tohoto nařízení se „společným řídícím orgánem“ rozumí jakýkoli veřejný nebo soukromý orgán nebo subjekt, včetně státu samotného, na celostátní, regionální nebo místní úrovni, jejž určí společně jeden nebo více členských států a jedna nebo více partnerských zemí, které se podílejí na společném operačním programu, jenž má finanční a správní kapacitu pro řízení pomoci Společenství a jenž je právně způsobilý uzavírat dohody nezbytné pro účel tohoto nařízení.

4.   Společný řídící orgán odpovídá za řízení a provádění společného operačního programu v souladu se zásadou řádného technického a finančního řízení a za zajištění legality a řádnosti svých operací. Za tímto účelem zavede vhodné systémy a standardy řízení, kontroly a účetnictví.

5.   Řídicí a kontrolní systém společného operačního programu zajistí náležité oddělení funkcí řízení, certifikace a auditu, buď vhodným rozdělením povinností v rámci řídícího orgánu nebo jmenováním samostatných subjektů pro certifikaci a audit.

6.   Aby mohly být společné operační programy dostatečně připraveny k provedení, může Komise po přijetí společného operačního programu a před podpisem finanční dohody povolit řídícímu orgánu použít část rozpočtu programu k zahájení financování činností programu, například k pokrytí provozních nákladů řídícího orgánu, k technické pomoci a dalším přípravným krokům. Podrobnější pravidla týkající se této přípravné fáze stanoví prováděcí pravidla uvedená v článku 11.

Článek 11

Prováděcí pravidla

1.   Prováděcí pravidla obsahující zvláštní ustanovení k provedení této hlavy se přijmou postupem podle čl. 26 odst. 2.

2.   Mezi záležitosti, kterých se prováděcí pravidla týkají, patří otázky jako výše spolufinancování, příprava společných operačních programů, určování a funkce společných orgánů, úloha a funkce výborů pro sledování a výběr a společného sekretariátu, způsobilost výdajů, společný výběr projektů, přípravná fáze, technické a finanční řízení pomoci Společenství, finanční kontrola a audit, sledování a hodnocení, viditelnost a informační činnosti pro potenciální příjemce.

HLAVA IV

PROVÁDĚNÍ

Článek 12

Přijímání akčních programů

1.   Akční programy vytvořené na základě strategických dokumentů uvedených v čl. 7 odst. 1 se schvalují postupem podle čl. 26 odst. 2, a to zpravidla jednou ročně.

Ve výjimečných případech, například pokud nebyl akční program ještě přijat, může Komise na základě strategických dokumentů a víceletých orientačních programů uvedených v článku 7 za stejných pravidel a steným postupem, které se používají pro akční programy, přijmout opatření, která v akčním programu nejsou stanovena.

2.   Akční programy blíže určují sledované cíle, oblasti pomoci, očekávané výsledky, řídicí postupy a celkovou plánovanou částku financování. Berou v úvahu zkušenosti získané při provádění pomoci Společenství v minulosti. Obsahují popis operací, které mají být financovány, údaje o částkách přidělených pro každou operaci a orientační harmonogram provádění. Zahrnují definici typu ukazatele výkonu, který je při provádění opatření financovaných v rámci programu třeba sledovat.

3.   U přeshraniční spolupráce přijímá Komise společné programy postupy podle článku 9.

4.   Komise předkládá akční programy a společné programy přeshraniční spolupráce do jednoho měsíce od jejich přijetí pro informaci Evropskému parlamentu a členským státům.

Článek 13

Přijímání zvláštních opatření, která nejsou stanovena ve strategických dokumentech ani ve víceletých orientačních programech

1.   V případě neočekávané a náležitě odůvodněné potřeby nebo okolností přijímá Komise zvláštní opatření, která nejsou stanovena ve strategických dokumentech ani ve víceletých orientačních programech (dále jen „zvláštní opatření“).

Zvláštní opatření mohou být také použita k financování činností usnadňujících přechod od mimořádné pomoci k dlouhodobým rozvojovým činnostem, včetně činností, jejichž cílem je zajištění lepší připravenosti veřejnosti na zvládání opakujících se krizí.

2.   Pokud náklady na taková opatření překročí 10 000 000 EUR, přijímá je Komise postupem podle čl. 26 odst. 2.

Postup uvedený v čl. 26 odst. 2 se nemusí použít pro změny zvláštních opatření, jakými jsou například ty, kterými se provádějí technické úpravy, prodlužuje období provádění, mění přidělení položek v rámci předpokládaného rozpočtu nebo se zvyšuje objem rozpočtu o méně než 20 % původního rozpočtu, a to za předpokladu, že tyto změny neovlivňují prvotní cíle stanovené v rozhodnutí Komise.

3.   Zvláštní opatření blíže určují sledované cíle, oblasti pomoci, očekávané výsledky, použité řídicí postupy a celkovou plánovanou částku financování. Obsahují popis operací, které mají být financovány, údaje o částkách přidělených pro každou operaci a orientační harmonogram provádění. Zahrnují definici typu ukazatelů výkonu, které je při provádění zvláštních opatření třeba sledovat.

4.   Komise zasílá zvláštní opatření, jejichž hodnota nepřesahuje 10 000 000 EUR, do jednoho měsíce po přijetí rozhodnutí pro informaci Evropskému parlamentu a členským státům.

Článek 14

Způsobilost

1.   Financování podle tohoto nařízení za účelem provádění akčních programů, společných programů přeshraniční spolupráce a zvláštních opatření mohou obdržet:

| a) | partnerské země a regiony a jejich instituce; |
| --- | --- |

a)

partnerské země a regiony a jejich instituce;

| b) | decentralizované subjekty v partnerských zemích, například regiony, okresy, kraje a obce; |
| --- | --- |

b)

decentralizované subjekty v partnerských zemích, například regiony, okresy, kraje a obce;

| c) | společné subjekty zřízené partnerskými zeměmi a regiony a Společenstvím; |
| --- | --- |

c)

společné subjekty zřízené partnerskými zeměmi a regiony a Společenstvím;

| d) | mezinárodní organizace včetně regionálních organizací, útvarů, služeb a misí OSN, mezinárodních finančních institucí a rozvojových bank, pokud přispívají k naplňování cílů tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

mezinárodní organizace včetně regionálních organizací, útvarů, služeb a misí OSN, mezinárodních finančních institucí a rozvojových bank, pokud přispívají k naplňování cílů tohoto nařízení;

| e) | orgány a instituce Společenství, avšak pouze pro účely provádění podpůrných opatření druhu uvedeného v článku 16; |
| --- | --- |

e)

orgány a instituce Společenství, avšak pouze pro účely provádění podpůrných opatření druhu uvedeného v článku 16;

| f) | agentury Evropské unie; |
| --- | --- |

f)

agentury Evropské unie;

| g) | tyto subjekty členských států, partnerských zemí a regionů a jakýchkoliv jiných třetích zemí, které splňují pravidla pro přístup k vnější pomoci Společenství podle článku 21, pokud přispívají k dosahování cílů tohoto nařízení:






  i) | veřejné nebo polostátní subjekty, místní úřady nebo správní orgány a jejich sdružení, |
| --- | --- | --- |

g)

tyto subjekty členských států, partnerských zemí a regionů a jakýchkoliv jiných třetích zemí, které splňují pravidla pro přístup k vnější pomoci Společenství podle článku 21, pokud přispívají k dosahování cílů tohoto nařízení:

i)

veřejné nebo polostátní subjekty, místní úřady nebo správní orgány a jejich sdružení,

| ii) | společnosti, firmy a jiné soukromé organizace a podniky, |
| --- | --- |

ii)

společnosti, firmy a jiné soukromé organizace a podniky,

| iii) | finanční instituce, které poskytují, podporují a financují soukromé investice v partnerských zemích a regionech, |
| --- | --- |

iii)

finanční instituce, které poskytují, podporují a financují soukromé investice v partnerských zemích a regionech,

| iv) | nestátní subjekty definované v písmenu h), |
| --- | --- |

iv)

nestátní subjekty definované v písmenu h),

| v) | fyzické osoby; |
| --- | --- |

v)

fyzické osoby;

| h) | tyto nestátní subjekty:






  i) | nevládní organizace, |
| --- | --- | --- |

h)

tyto nestátní subjekty:

i)

nevládní organizace,

| ii) | organizace zastupující národnostní nebo etnické menšiny, |
| --- | --- |

ii)

organizace zastupující národnostní nebo etnické menšiny,

| iii) | místní občanská sdružení a sdružení obchodníků, |
| --- | --- |

iii)

místní občanská sdružení a sdružení obchodníků,

| iv) | družstva, odbory, organizace zastupující hospodářské a sociální zájmy, |
| --- | --- |

iv)

družstva, odbory, organizace zastupující hospodářské a sociální zájmy,

| v) | místní organizace (včetně sítí) podílející se na decentralizované regionální spolupráci a integraci, |
| --- | --- |

v)

místní organizace (včetně sítí) podílející se na decentralizované regionální spolupráci a integraci,

| vi) | organizace spotřebitelů, ženské a mládežnické organizace, vzdělávací, kulturní, výzkumné a vědecké organizace, |
| --- | --- |

vi)

organizace spotřebitelů, ženské a mládežnické organizace, vzdělávací, kulturní, výzkumné a vědecké organizace,

| vii) | univerzity, |
| --- | --- |

vii)

univerzity,

| viii) | církve a náboženská sdružení a společenství, |
| --- | --- |

viii)

církve a náboženská sdružení a společenství,

| ix) | sdělovací prostředky, |
| --- | --- |

ix)

sdělovací prostředky,

| x) | přeshraniční sdružení, nevládní sdružení a nezávislé nadace. |
| --- | --- |

x)

přeshraniční sdružení, nevládní sdružení a nezávislé nadace.

2.   Pokud je to nutné pro dosažení cílů tohoto nařízení, může být pomoc Společenství poskytnuta subjektům, které nejsou v tomto článku výslovně uvedeny.

Článek 15

Druhy opatření

1.   Pomoc Společenství se použije na financování programů, projektů a jakéhokoli druhu opatření přispívajících k dosažení cílů tohoto nařízení.

2.   Pomoc Společenství může také být použita na:

| a) | financování technické pomoci a cílených správních opatření, včetně takových opatření spolupráce, kterých se účastní odborníci z veřejného sektoru vyslaní členskými státy a jejich regionálními a místními orgány zapojenými do programu; |
| --- | --- |

a)

financování technické pomoci a cílených správních opatření, včetně takových opatření spolupráce, kterých se účastní odborníci z veřejného sektoru vyslaní členskými státy a jejich regionálními a místními orgány zapojenými do programu;

| b) | financování investic a činností souvisejících s investicemi; |
| --- | --- |

b)

financování investic a činností souvisejících s investicemi;

| c) | příspěvky pro EIB nebo jiné finanční prostředníky v souladu s článkem 23, a to na financování půjček, majetkové účasti, garanční fondy nebo investiční fondy; |
| --- | --- |

c)

příspěvky pro EIB nebo jiné finanční prostředníky v souladu s článkem 23, a to na financování půjček, majetkové účasti, garanční fondy nebo investiční fondy;

| d) | programy oddlužení ve výjimečných případech v rámci mezinárodně přijatého programu oddlužení; |
| --- | --- |

d)

programy oddlužení ve výjimečných případech v rámci mezinárodně přijatého programu oddlužení;

| e) | podporu rozpočtu určitého odvětví nebo na obecnou rozpočtovou podporu, pokud je řízení veřejných výdajů v partnerské zemi dostatečně průhledné, spolehlivé a efektivní a pokud partnerská země přijala správně formulované odvětvové nebo makroekonomické politiky schválené hlavními dárci včetně, pokud je to vhodné, mezinárodních finančních institucí; |
| --- | --- |

e)

podporu rozpočtu určitého odvětví nebo na obecnou rozpočtovou podporu, pokud je řízení veřejných výdajů v partnerské zemi dostatečně průhledné, spolehlivé a efektivní a pokud partnerská země přijala správně formulované odvětvové nebo makroekonomické politiky schválené hlavními dárci včetně, pokud je to vhodné, mezinárodních finančních institucí;

| f) | poskytnutí úrokových dotací, zejména pro půjčky v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

f)

poskytnutí úrokových dotací, zejména pro půjčky v oblasti životního prostředí;

| g) | poskytnutí pojištění neobchodních rizik; |
| --- | --- |

g)

poskytnutí pojištění neobchodních rizik;

| h) | příspěvek do fondu zřízeného Společenstvím, členskými státy, mezinárodními a regionálními organizacemi, jinými dárci nebo partnerskými zeměmi; |
| --- | --- |

h)

příspěvek do fondu zřízeného Společenstvím, členskými státy, mezinárodními a regionálními organizacemi, jinými dárci nebo partnerskými zeměmi;

| i) | příspěvek ke kapitálu mezinárodních finančních institucí nebo regionálních rozvojových bank; |
| --- | --- |

i)

příspěvek ke kapitálu mezinárodních finančních institucí nebo regionálních rozvojových bank;

| j) | financování nákladů nezbytných pro účinnou správu projektů a programů a účinný dozor nad nimi vykonávaný zeměmi, které jsou příjemci pomoci Společenství; |
| --- | --- |

j)

financování nákladů nezbytných pro účinnou správu projektů a programů a účinný dozor nad nimi vykonávaný zeměmi, které jsou příjemci pomoci Společenství;

| k) | financování mikroprojektů; |
| --- | --- |

k)

financování mikroprojektů;

| l) | opatření pro zabezpečování potravin. |
| --- | --- |

l)

opatření pro zabezpečování potravin.

3.   Pomoc Společenství v zásadě nesmí být použita na úhradu daní, cel a poplatků.

Článek 16

Podpůrná opatření

1.   Financování Společenstvím může krýt také výdaje na činnosti spojené s přípravou, dozorem, sledováním, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro provádění tohoto nařízení a pro dosažení jeho cílů, například na studie, zasedání, informace, zvyšování informovanosti, publikační činnost a činnosti týkající se odborné přípravy, včetně opatření týkajících se vzdělání a odborné přípravy partnerů, která jim umožňují zapojit se do programu v jeho různých fázích, výdaje související s počítačovými sítěmi pro výměnu informací a jakékoli jiné výdaje na správní nebo technickou pomoc, které Komise může vynaložit v souvislosti s řízením programu. Kryje také výdaje delegací Komise na poskytování správní podpory nezbytné pro řízení operací financovaných podle tohoto nařízení.

2.   Na tato podpůrná opatření se nemusí nezbytně vztahovat víceleté programování, a proto mohou být financována mimo oblast působnosti strategických dokumentů a víceletých orientačních programů. Mohou však být financována také v rámci víceletých orientačních programů. Komise přijímá podpůrná opatření, která nejsou zahrnuta ve víceletých orientačních programech, podle článku 13.

Článek 17

Spolufinancování

1.   Opatření financovaná podle tohoto nařízení mohou spolufinancovat mimo jiné:

| a) | členské státy, jejich regionální a místní orgány a rovněž jejich veřejné a polostátní instituce; |
| --- | --- |

a)

členské státy, jejich regionální a místní orgány a rovněž jejich veřejné a polostátní instituce;

| b) | země EHP, Švýcarsko a jiné dárcovské země, a zejména jejich veřejné a polostátní instituce; |
| --- | --- |

b)

země EHP, Švýcarsko a jiné dárcovské země, a zejména jejich veřejné a polostátní instituce;

| c) | mezinárodní organizace včetně regionálních organizací, a zejména mezinárodní a regionální finanční instituce; |
| --- | --- |

c)

mezinárodní organizace včetně regionálních organizací, a zejména mezinárodní a regionální finanční instituce;

| d) | společnosti, firmy, jiné soukromé organizace a podniky a jiné nestátní subjekty; |
| --- | --- |

d)

společnosti, firmy, jiné soukromé organizace a podniky a jiné nestátní subjekty;

| e) | partnerské země a regiony, které jsou příjemci finančních postředků. |
| --- | --- |

e)

partnerské země a regiony, které jsou příjemci finančních postředků.

2.   V případě souběžného spolufinancování je projekt nebo program rozdělen do více zřetelně odlišitelných dílčích projektů, z nichž každý financuje jiný partner, který poskytuje spolufinancování takovým způsobem, že konečné použití finančních prostředků lze vždy identifikovat. V případě sdíleného spolufinancování sdílejí partneři, kteří zajišťují spolufinancování, celkové náklady na projekt nebo program a zdroje se slučují takovým způsobem, že není možné identifikovat zdroj finančních prostředků pro konkrétní činnost provedenou jako součást projektu nebo programu.

3.   V případě sdíleného spolufinancování může Komise přijmout a spravovat finanční prostředky jménem subjektů uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c) za účelem provádění společných opatření. S takovými finančními prostředky se zachází jako s účelově vázaným příjmem v souladu s článkem 18 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

Článek 18

Řídicí postupy

1.   Komise provádí operace podle tohoto nařízení v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.

2.   Komise může svěřit úkoly veřejné moci, a zejména úkoly plnění rozpočtu, subjektům uvedeným v čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, pokud mají uznávané mezinárodní postavení, dodržují mezinárodně uznávané systémy řízení a kontroly a jsou pod dohledem orgánu veřejné moci.

3.   Komise může s partnerskými zeměmi uzavřít rámcové dohody, které stanoví všechna opatření nezbytná pro zajištění účinného provádění pomoci Společenství a ochrany finančních zájmů Společenství.

4.   V případě decentralizovaného řízení se může Komise rozhodnout použít postupy pro zadávání zakázek nebo poskytování grantů přijímající partnerské země nebo regionu, pokud:

| a) | postupy přijímající partnerské země nebo regionu splňují zásady průhlednosti, proporcionality, rovného zacházení a nediskriminace a předcházejí veškerým střetům zájmů; |
| --- | --- |

a)

postupy přijímající partnerské země nebo regionu splňují zásady průhlednosti, proporcionality, rovného zacházení a nediskriminace a předcházejí veškerým střetům zájmů;

| b) | přijímající partnerská země nebo region se zaváže pravidelně kontrolovat, zda jsou operace financované z rozpočtu Společenství řádně prováděny, přijmout vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě nutnosti zahájit správní nebo soudní řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených prostředků. |
| --- | --- |

b)

přijímající partnerská země nebo region se zaváže pravidelně kontrolovat, zda jsou operace financované z rozpočtu Společenství řádně prováděny, přijmout vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě nutnosti zahájit správní nebo soudní řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených prostředků.

Článek 19

Rozpočtové závazky

1.   Rozpočtové závazky se přijímají na základě rozhodnutí přijatých Komisí podle čl. 9 odst. 6, čl. 12 odst. 1, čl. 13 odst. 1 a čl. 16 odst. 2.

2.   Rozpočtové závazky pro opatření trvající několik rozpočtových roků mohou být rozděleny do ročních splátek na několik let.

3.   Financování Společenstvím může mít mimo jiné jednu z těchto právních forem: finanční dohody, grantové dohody, zakázky, pracovní smlouvy.

Článek 20

Ochrana finančních zájmů Společenství

1.   Veškeré dohody vyplývající z tohoto nařízení obsahují ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Společenství, zejména s ohledem na nesrovnalosti, podvody, korupci a jakékoli další protiprávní činnosti, podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (12), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (13) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14).

2.   Dohody výslovně poskytují Komisi a Účetnímu dvoru právo auditu, a to na základě dokladů i na místě, všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Společenství. Dohody také výslovně opravňují Komisi k provádění kontrol a inspekcí na místě podle nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.

3.   Veškeré smlouvy uzavřené v souvislosti s prováděním pomoci Společenství zajistí během plnění smluv i po něm práva Komise a Účetního dvora stanovená v odstavci 2.

Článek 21

Účast na zadávání zakázek a poskytování grantů

1.   Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných podle tohoto nařízení je otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky členského státu Společenství, země, která je příjemcem podle tohoto nařízení, země, která je příjemcem z nástroje předvstupní pomoci, zřízeného nařízením Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) (15), nebo členského státu EHP, a všem právnickým osobám, které jsou v některé z uvedených zemí usazeny.

2.   Komise může v řádně odůvodněných případech povolit účast fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky země mající tradiční hospodářské, obchodní nebo zeměpisné vazby se sousedními zeměmi, a právnickým osobám, které jsou usazeny v takové zemi, jakož i využití dodávek a materiálů jiného původu.

3.   Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných podle tohoto nařízení je také otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky jiných zemí než zemí uvedených v odstavci 1, a všem právnickým osobám usazeným v těchto zemích, pokud byl sjednán přístup k jejich vnější pomoci na základě vzájemnosti. Přístup na základě vzájemnosti se poskytuje, pokud daná země přiznává za stejných podmínek způsobilost členským státům a dotyčné přijímající zemi.

Přístup k vnější pomoci Společenství na základě vzájemnosti se stanoví zvláštním rozhodnutím týkajícím se dané země nebo dané regionální skupiny zemí. Toto rozhodnutí přijímá Komise postupem podle čl. 26 odst. 2 a platí nejméně po dobu jednoho roku.

Poskytnutí přístupu k vnější pomoci Společenství na základě vzájemnosti je založeno na srovnání mezi Společenstvím a jinými dárci a uskutečňuje se na úrovni odvětví nebo celé země, ať již se jedná o zemi dárcovskou či přijímající. Rozhodnutí o poskytnutí vzájemnosti dárcovské zemi je založeno na průhlednosti, soudržnosti a proporcionality pomoci poskytované daným dárcem, mimo jiné z kvalitativního a kvantitativního hlediska. Přijímající země jsou v průběhu procesu uvedeného v tomto odstavci konzultovány.

4.   Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných podle tohoto nařízení je otevřena mezinárodním organizacím.

5.   Odborníci navržení v rámci postupů pro zadávání zakázek nemusí splňovat výše uvedená pravidla pro státní příslušnost.

6.   Všechny dodávky a materiály zakoupené na základě zakázky financované podle tohoto nařízení musí pocházet ze Společenství nebo ze země způsobilé podle tohoto odstavce. Pro účely tohoto nařízení je pojem „původ“ vymezen v příslušných právních předpisech Společenství o pravidlech původu pro celní účely.

7.   Komise může ve výjimečných, řádně odůvodněných případech povolit účast fyzických osob, které jsou státními příslušníky jiných zemí než zemí uvedených v odstavcích 1, 2 a 3, a právnických osob usazených v těchto jiných zemích, anebo nákup dodávek a materiálů jiného původu, než stanoví odstavec 6. Výjimky lze odůvodnit nedostupností výrobků a služeb na trzích dotyčných zemí, krajní naléhavostí nebo skutečností, že by pravidla způsobilosti v daném případě znemožňovala či nadměrně znesnadňovala uskutečnění projektu, programu nebo akce.

8.   Pokud se financování Společenstvím vztahuje na operaci prováděnou prostřednictvím mezinárodní organizace, je účast na příslušných postupech pro zadávání zakázek otevřena všem fyzickým i právnickým osobám způsobilým podle odstavců 1, 2 a 3, jakož i všem fyzickým a právnickým osobám způsobilým podle pravidel dané organizace, přičemž se dbá na to, aby bylo všem dárcům zaručeno rovné zacházení. Stejná pravidla se použijí pro dodavatele, materiály a odborníky.

Pokud se financování Společenstvím vztahuje na operaci spolufinancovanou členským státem, třetí zemí, s výhradou vzájemnosti vymezené v odstavci 3, nebo regionální organizací, je účast na příslušných postupech pro zadávání zakázek otevřena všem fyzickým a právnickým osobám způsobilým podle odstavců 1, 2 a 3 a všem fyzickým a právnickým osobám způsobilým podle pravidel tohoto členského státu, třetí země nebo regionální organizace. Stejná pravidla se použijí pro dodavatele, materiály a odborníky.

9.   Pokud pomoc Společenství poskytovanou podle tohoto nařízení řídí společný řídící orgán podle článku 10, použijí se pravidla pro zadávání zakázek stanovená v prováděcích pravidlech uvedených v odstavci 11.

10.   Účastníci, kterým byla udělena zakázka podle tohoto nařízení, musí dodržovat základní pracovní normy, jak jsou definovány v příslušných úmluvách Mezinárodní organizace práce.

11.   Odstavci 1 až 10 není dotčena účast kategorií způsobilých organizací na základě povahy nebo místa vzhledem k cílům akce.

Článek 22

Předběžné financování

Úrok vzniklý na základě předběžných plateb příjemcům se odečte od konečné platby.

Článek 23

Finanční prostředky poskytnuté EIB nebo jiným finančním zprostředkovatelům

1.   Finanční prostředky uvedené v čl. 15 odst. 2 písm. c) spravují finanční zprostředkovatelé, EIB nebo jakákoliv jiná banka nebo organizace, která je schopna je spravovat.

2.   Komise přijímá pro každý jednotlivý případ zvlášť prováděcí pravidla k odstavci 1, která upravují sdílení rizik, odměny pro zprostředkovatele odpovědného za provádění, použití a inkasování zisků z finančních prostředků a finanční uzavření operace.

Článek 24

Hodnocení

1.   Komise pravidelně vyhodnocuje výsledky územních a přeshraničních politik a programů a odvětvových politik a efektivnost programování, aby se přesvědčila, zda jsou plněny cíle, a aby mohla sestavit doporučení pro zlepšení dalších operací.

2.   Komise zasílá významné hodnotící zprávy k projednání výboru uvedenému v článku 26. Tyto zprávy a jejich projednávání se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování prostředků.

HLAVA V

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 25

Výroční zpráva

Komise posoudí pokrok dosažený při provádění opatření přijatých podle tohoto nařízení a předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o provádění pomoci Společenství. Tato zpráva se předkládá rovněž Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Obsahuje informace vztahující se k předešlému roku týkající se financovaných opatření, výsledků sledování a hodnocení a plnění rozpočtových závazků a plateb podle jednotlivých zemí, regionů a odvětví spolupráce.

Článek 26

Výbor

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 zmíněného rozhodnutí je 30 dní.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

4.   Jednání výboru o otázkách týkajících se EIB se účastní její pozorovatel.

5.   Aby usnadnila dialog s Evropským parlamentem, informuje Komise pravidelně Evropský parlament o jednání ve výboru a poskytuje mu příslušné dokumenty včetně pořadu jednání, návrhu opatření a stručných zápisů ze schůzí v souladu s čl. 7 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES.

Článek 27

Účast třetí země, která není uvedena v příloze

1.   Pro zajištění soudržnosti a účinnosti pomoci Společenství může Komise při přijímání akčních programů druhu uvedeného v článku 12 nebo zvláštních opatření uvedených v článku 13 rozhodnout, že země, území a regiony způsobilé pro pomoc Společenství podle jiných nástrojů vnější pomoci Společenství a v rámci Evropského rozvojového fondu jsou způsobilé pro opatření podle tohoto nařízení, pokud má prováděný projekt nebo program globální, tematickou regionální nebo přeshraniční povahu.

2.   Tuto metodu financování je možné stanovit ve strategických dokumentech uvedených v článku 7.

3.   Ustanovení článku 14 týkající se způsobilosti a ustanovení článku 21 týkající se účasti na řízeních o zadávání zakázek se použijí přiměřeně tak, aby byla dotyčným zemím, územím a regionům umožněna účast.

4.   V případě programu financovaného na základě jiných nástrojů vnější pomoci Společenství je účast na zadávání zakázek otevřena všem fyzickým i právnickým osobám ze zemí způsobilých podle různých nástrojů.

Článek 28

Pozastavení pomoci Společenství

1.   Aniž jsou dotčena ustanovení o pozastavení pomoci v dohodách o partnerství a spolupráci a v dohodách o přidružení uzavřených s partnerskými zeměmi a regiony, může Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou přijmout odpovídající opatření v souvislosti s jakoukoli pomocí Společenství poskytnutou partnerské zemi podle tohoto nařízení, pokud partnerská země nedodrží zásady uvedené v článku 1.

2.   V takových případech se pomoc Společenství přednostně použije na podporu nestátních účastníků na opatření zaměřená na podporu lidských práv a základních svobod a na podporu demokratizačního procesu v partnerských zemích.

Článek 29

Finanční krytí

1.   Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2007–2013 se stanoví na 11 181 000 000 EUR a je rozděleno takto:

| a) | nejméně 95 procent finančního krytí se přidělí na programy vztahující se na jednu nebo více zemí uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) bodě i); |
| --- | --- |

a)

nejméně 95 procent finančního krytí se přidělí na programy vztahující se na jednu nebo více zemí uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) bodě i);

| b) | až 5 procent finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) bodě ii). |
| --- | --- |

b)

až 5 procent finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) bodě ii).

2.   Roční položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

Článek 30

Přezkum

Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2010 zprávu hodnotící provádění tohoto nařízení v prvních třech letech a v případě potřeby i legislativní návrh jeho nezbytných úprav, včetně rozdělení finančních prostředků uvedeného v čl. 29 odst. 1.

Článek 31

Zrušovací ustanovení

1.   Nařízení (EHS) č. 1762/92, (ES) č. 1734/94 a (ES) č. 1488/96 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2007.

2.   Zrušená nařízení se i nadále použijí na právní akty a závazky rozpočtových roků předcházejících roku 2007.

Článek 32

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2013.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 24. října 2006.

Za Evropský parlament

předseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

předseda

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 6. července 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 17. října 2006.

1

(2)  Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

(5)  Úř. věst. L 181, 1.7.1992, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2112/2005 (Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 23).

5

(6)  Úř. věst. L 182, 16.7.1994, s. 4. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2110/2005 (Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 189, 30.7.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2112/2005.

7

(8)  Úř. věst. L 12, 18.1.2000, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2112/2005.

8

(9)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.

9

(10)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

10

(11)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

11

(12)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

13

(14)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82.

15

---

PŘÍLOHA

Partnerské země podle článku 1

Alžírsko

Arménie

Ázerbájdžán

Bělorusko

Egypt

Gruzie

Izrael

Jordánsko

Libanon

Libye

Moldavsko

Maroko

Palestinská samospráva Západního břehu Jordánu a pásma Gazy

Ruská federace

Sýrie

Tunisko

Ukrajina

---

| 9.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 310/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 310/15

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1639/2006/ES

ze dne 24. října 2006,

kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156, čl. 157 odst. 3 a čl. 175 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 stanovila za cíl učinit Evropskou unii nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě. Zdůraznila, že je důležité vytvořit příznivé klima pro malé a střední podniky, šířit osvědčené postupy a zajistit větší konvergenci mezi členskými státy. Evropská rada na svém zasedání v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001 odsouhlasila strategii Unie v oblasti udržitelného rozvoje, která má zajistit současně hospodářský růst, sociální začlenění a ochranu životního prostředí. V rámci udržitelného rozvoje hrají důležitou roli způsoby produkce podniků. |
| --- | --- |

(1)

Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 stanovila za cíl učinit Evropskou unii nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě. Zdůraznila, že je důležité vytvořit příznivé klima pro malé a střední podniky, šířit osvědčené postupy a zajistit větší konvergenci mezi členskými státy. Evropská rada na svém zasedání v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001 odsouhlasila strategii Unie v oblasti udržitelného rozvoje, která má zajistit současně hospodářský růst, sociální začlenění a ochranu životního prostředí. V rámci udržitelného rozvoje hrají důležitou roli způsoby produkce podniků.

| (2) | Ve snaze přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovační kapacity ve Společenství, k pokroku znalostní společnosti a k udržitelnému rozvoji založenému na vyváženém hospodářském růstu je třeba zavést rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (dále jen „rámcový program“). |
| --- | --- |

(2)

Ve snaze přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovační kapacity ve Společenství, k pokroku znalostní společnosti a k udržitelnému rozvoji založenému na vyváženém hospodářském růstu je třeba zavést rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (dále jen „rámcový program“).

| (3) | Tento program je v souladu se sdělením Komise jarnímu zasedání Evropské rady ze dne 2. února 2005 s názvem „Pracujme společně pro růst a pracovní místa – nový začátek pro lisabonskou strategii“, které vyzývá k akci, jež zajistí růst a konkurenceschopnost a vytvoří z Evropy přitažlivější místo pro investování a práci, přičemž musí být podněcována podnikatelská iniciativa, přilákán dostatečný rizikový kapitál pro zakládání nových podniků a udržen silný evropský průmyslový základ a zároveň by měly být podporovány inovací, a to zejména ekologickými inovacemi, zaváděním informačních a komunikačních technologií (IKT) a udržitelným využíváním zdrojů. Zatímco pro konkurenceschopnost je z velké části rozhodující činnost dynamických podniků, jež působí na otevřených a konkurenceschopných trzích a jejichž činnost je podporována řádnými rámcovými podmínkami, zejména regulačním rámcem příznivým pro inovace, má financování Společenství za úkol poskytovat podporu a dodatečné finanční prostředky pro nápravu situace při selhání trhu. |
| --- | --- |

(3)

Tento program je v souladu se sdělením Komise jarnímu zasedání Evropské rady ze dne 2. února 2005 s názvem „Pracujme společně pro růst a pracovní místa – nový začátek pro lisabonskou strategii“, které vyzývá k akci, jež zajistí růst a konkurenceschopnost a vytvoří z Evropy přitažlivější místo pro investování a práci, přičemž musí být podněcována podnikatelská iniciativa, přilákán dostatečný rizikový kapitál pro zakládání nových podniků a udržen silný evropský průmyslový základ a zároveň by měly být podporovány inovací, a to zejména ekologickými inovacemi, zaváděním informačních a komunikačních technologií (IKT) a udržitelným využíváním zdrojů. Zatímco pro konkurenceschopnost je z velké části rozhodující činnost dynamických podniků, jež působí na otevřených a konkurenceschopných trzích a jejichž činnost je podporována řádnými rámcovými podmínkami, zejména regulačním rámcem příznivým pro inovace, má financování Společenství za úkol poskytovat podporu a dodatečné finanční prostředky pro nápravu situace při selhání trhu.

| (4) | Evropská charta pro malé podniky (dále jen „charta“), která byla schválena Evropskou radou na zasedání v Santa Maria da Feira ve dnech 19. a 20. června 2000, popisuje malé podniky jako „páteř evropského hospodářství“. Zvláštní povaha, požadavky a očekávání malých a řemeslných podniků by měly být účinněji zohledněny v politikách na vnitrostátní i evropské úrovni. Opatření Společenství na podporu malých a středních podniků, jako je například sdělení Komise ze dne 10. listopadu 2005 nazvané „Plnění lisabonského programu Společenství – moderní politika malých a středních podniků pro růst a zaměstnanost“, by měla zohlednit cíle stanovené v chartě a rámcový program by měl být využíván jako prostředek pokroku směrem k těmto cílům. |
| --- | --- |

(4)

Evropská charta pro malé podniky (dále jen „charta“), která byla schválena Evropskou radou na zasedání v Santa Maria da Feira ve dnech 19. a 20. června 2000, popisuje malé podniky jako „páteř evropského hospodářství“. Zvláštní povaha, požadavky a očekávání malých a řemeslných podniků by měly být účinněji zohledněny v politikách na vnitrostátní i evropské úrovni. Opatření Společenství na podporu malých a středních podniků, jako je například sdělení Komise ze dne 10. listopadu 2005 nazvané „Plnění lisabonského programu Společenství – moderní politika malých a středních podniků pro růst a zaměstnanost“, by měla zohlednit cíle stanovené v chartě a rámcový program by měl být využíván jako prostředek pokroku směrem k těmto cílům.

| (5) | Rámcový program by se měl především zaměřit na malé a střední podniky, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (4). Program by měl věnovat zvláštní pozornost specifickým rysům a požadavkům rychle rostoucích inovačních podniků (tzv. „gazel“), mikropodniků a řemeslných podniků, a specifickým cílovým skupinám, včetně podnikatelek. |
| --- | --- |

(5)

Rámcový program by se měl především zaměřit na malé a střední podniky, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (4). Program by měl věnovat zvláštní pozornost specifickým rysům a požadavkům rychle rostoucích inovačních podniků (tzv. „gazel“), mikropodniků a řemeslných podniků, a specifickým cílovým skupinám, včetně podnikatelek.

| (6) | Rámcový program by měl sdružit ta zvláštní opatření Společenství v oblastech podnikavosti, malých a středních podniků, průmyslové konkurenceschopnosti, inovací, IKT, environmentálních technologií a inteligentní energie, která byla doposud upravena rozhodnutím Rady 96/413/ES ze dne 25. června 1996 o provádění akčního programu Společenství k posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu (5), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské telekomunikační sítě (6), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1655/2000 ze dne 17. července 2000 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE) (7), rozhodnutím Rady 2000/819/ES ze dne 20. prosince 2000 o víceletém programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001–2005) (8), rozhodnutím Rady 2001/48/ES ze dne 22. prosince 2000, kterým se přijímá víceletý program Společenství na podporu rozvoje a využívání evropských digitálních materiálů v globálních sítích a na podporu jazykové rozmanitosti v informační společnosti (9), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1230/2003/ES ze dne 26. června 2003, kterým se přijímá víceletý program činnosti v oblasti energie: „Inteligentní energie – Evropa“ (2003–2006) (10) k podpoře udržitelného rozvoje v oblasti energie, a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2256/2003/ES ze dne 17. listopadu 2003, kterým se přijímá víceletý program (2003–2005) pro monitorování akčního plánu e-Europe 2005, šíření správných postupů a zvýšení bezpečnosti sítí a informací (MODINIS) (11). |
| --- | --- |

(6)

Rámcový program by měl sdružit ta zvláštní opatření Společenství v oblastech podnikavosti, malých a středních podniků, průmyslové konkurenceschopnosti, inovací, IKT, environmentálních technologií a inteligentní energie, která byla doposud upravena rozhodnutím Rady 96/413/ES ze dne 25. června 1996 o provádění akčního programu Společenství k posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu (5), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské telekomunikační sítě (6), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1655/2000 ze dne 17. července 2000 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE) (7), rozhodnutím Rady 2000/819/ES ze dne 20. prosince 2000 o víceletém programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001–2005) (8), rozhodnutím Rady 2001/48/ES ze dne 22. prosince 2000, kterým se přijímá víceletý program Společenství na podporu rozvoje a využívání evropských digitálních materiálů v globálních sítích a na podporu jazykové rozmanitosti v informační společnosti (9), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1230/2003/ES ze dne 26. června 2003, kterým se přijímá víceletý program činnosti v oblasti energie: „Inteligentní energie – Evropa“ (2003–2006) (10) k podpoře udržitelného rozvoje v oblasti energie, a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2256/2003/ES ze dne 17. listopadu 2003, kterým se přijímá víceletý program (2003–2005) pro monitorování akčního plánu e-Europe 2005, šíření správných postupů a zvýšení bezpečnosti sítí a informací (MODINIS) (11).

| (7) | Rámcový program by měl stanovit řadu společných cílů, celkové finanční krytí na jejich uskutečnění, různé druhy prováděcích opatření, jakož i opatření pro sledování a hodnocení a pro ochranu finančních zájmů Společenství. |
| --- | --- |

(7)

Rámcový program by měl stanovit řadu společných cílů, celkové finanční krytí na jejich uskutečnění, různé druhy prováděcích opatření, jakož i opatření pro sledování a hodnocení a pro ochranu finančních zájmů Společenství.

| (8) | V souladu se sdělením Komise ze dne 11. března 2003 nazvaném „Politika inovací: aktualizace přístupu Unie v kontextu lisabonské strategie“ a s odvoláním na příručku OECD „Oslo“ je inovace chápána jako obnova a rozšíření škály výrobků, služeb a s nimi souvisejících trhů; vypracování nových metod návrhů, výroby, dodávek a distribuce; zavedení změn do vedení, organizace práce, pracovních podmínek a dovedností pracovníků; tento pojem zahrnuje technologické, jiné než technologické a organizační inovace. |
| --- | --- |

(8)

V souladu se sdělením Komise ze dne 11. března 2003 nazvaném „Politika inovací: aktualizace přístupu Unie v kontextu lisabonské strategie“ a s odvoláním na příručku OECD „Oslo“ je inovace chápána jako obnova a rozšíření škály výrobků, služeb a s nimi souvisejících trhů; vypracování nových metod návrhů, výroby, dodávek a distribuce; zavedení změn do vedení, organizace práce, pracovních podmínek a dovedností pracovníků; tento pojem zahrnuje technologické, jiné než technologické a organizační inovace.

| (9) | Rámcový program by se neměl dotýkat činností v rámci výzkumu a technologického rozvoje uskutečňovaných v souladu s článkem 166 Smlouvy. Měl by doplňovat sedmý rámcový program Společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (12) (dále jen „sedmý rámcový program“), a to tím, že se bude zabývat technologickými a jinými inovacemi, které pokročily za konečnou fázi demonstrací a jsou připraveny k tržní replikaci (testování inovací za účelem jejich použití na trzích). Je třeba zajistit, aby mezi vývojem a využitím výzkumu (činnosti spojené s přenosem technologií včetně přípravných fází) není mezera ve financování. Financování přenosu výsledků výzkumu k jejich komerčnímu využití je proto úkolem, který by měl být uskutečňován v těsné koordinaci se sedmým rámcovým programem a s dalšími souvisejícími výzkumnými programy. |
| --- | --- |

(9)

Rámcový program by se neměl dotýkat činností v rámci výzkumu a technologického rozvoje uskutečňovaných v souladu s článkem 166 Smlouvy. Měl by doplňovat sedmý rámcový program Společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (12) (dále jen „sedmý rámcový program“), a to tím, že se bude zabývat technologickými a jinými inovacemi, které pokročily za konečnou fázi demonstrací a jsou připraveny k tržní replikaci (testování inovací za účelem jejich použití na trzích). Je třeba zajistit, aby mezi vývojem a využitím výzkumu (činnosti spojené s přenosem technologií včetně přípravných fází) není mezera ve financování. Financování přenosu výsledků výzkumu k jejich komerčnímu využití je proto úkolem, který by měl být uskutečňován v těsné koordinaci se sedmým rámcovým programem a s dalšími souvisejícími výzkumnými programy.

| (10) | Rámcový program by měl pokrýt rovněž tržní replikace současných technologií, které mají být využívány nově a inovativně. Za určitých okolností budou pilotní projekty pro technologické demonstrace pokryty oběma programy, tj. rámcovým programem a sedmým rámcovým programem. Taková situace nastane pouze tehdy, když bude třeba určitá technologická řešení (například technické normy v oblasti informačních a komunikačních technologií) validovat ve fázi tržní replikace technologie, u níž demonstrace již jinak byla provedena. |
| --- | --- |

(10)

Rámcový program by měl pokrýt rovněž tržní replikace současných technologií, které mají být využívány nově a inovativně. Za určitých okolností budou pilotní projekty pro technologické demonstrace pokryty oběma programy, tj. rámcovým programem a sedmým rámcovým programem. Taková situace nastane pouze tehdy, když bude třeba určitá technologická řešení (například technické normy v oblasti informačních a komunikačních technologií) validovat ve fázi tržní replikace technologie, u níž demonstrace již jinak byla provedena.

| (11) | Rámcový program by měl doplňovat strukturální fondy a další související programy Společenství, nicméně každý nástroj by měl fungovat podle svých zvláštních postupů. Nemělo by tak docházet k dvojímu financování týchž způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

(11)

Rámcový program by měl doplňovat strukturální fondy a další související programy Společenství, nicméně každý nástroj by měl fungovat podle svých zvláštních postupů. Nemělo by tak docházet k dvojímu financování týchž způsobilých nákladů.

| (12) | Společné cíle rámcového programu by měly být sledovány prostřednictvím zvláštních programů s názvy „Program pro podnikání a inovace“, „Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií“ a „Program Inteligentní energie – Evropa“. |
| --- | --- |

(12)

Společné cíle rámcového programu by měly být sledovány prostřednictvím zvláštních programů s názvy „Program pro podnikání a inovace“, „Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií“ a „Program Inteligentní energie – Evropa“.

| (13) | Ve všech programech a činnostech pokrytých rámcovým programem by měly být zohledněny zásady průhlednosti a rovných příležitostí pro muže a ženy. |
| --- | --- |

(13)

Ve všech programech a činnostech pokrytých rámcovým programem by měly být zohledněny zásady průhlednosti a rovných příležitostí pro muže a ženy.

| (14) | Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání rámcového programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (13). |
| --- | --- |

(14)

Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání rámcového programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (13).

| (15) | Pro každý zvláštní program by měl být vyhrazen zvláštní a orientační rozpočet. |
| --- | --- |

(15)

Pro každý zvláštní program by měl být vyhrazen zvláštní a orientační rozpočet.

| (16) | Ve snaze zaručit, aby se financování omezilo na nápravu selhání trhu, a zabránit jakémukoli narušení trhu by finanční prostředky z rámcového programu měly splňovat platná pravidla Společenství týkající se státní podpory a vyhovovat souvisejícím nástrojům a definici Společenství pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(16)

Ve snaze zaručit, aby se financování omezilo na nápravu selhání trhu, a zabránit jakémukoli narušení trhu by finanční prostředky z rámcového programu měly splňovat platná pravidla Společenství týkající se státní podpory a vyhovovat souvisejícím nástrojům a definici Společenství pro malé a střední podniky.

| (17) | Dohoda o evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHP“), jakož i protokoly k dohodám o přidružení počítají s účastí dotyčných zemí na programech Společenství. Účast dalších třetích zemí lze by měla být možná, pokud to dovolí dohody a postupy. |
| --- | --- |

(17)

Dohoda o evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHP“), jakož i protokoly k dohodám o přidružení počítají s účastí dotyčných zemí na programech Společenství. Účast dalších třetích zemí lze by měla být možná, pokud to dovolí dohody a postupy.

| (18) | Rámcový program a zvláštní programy by měly být pravidelně sledovány a hodnoceny za účelem jejich případných úprav. Je-li to možné, měly by hodnotící zprávy přezkoumat, zda je při činnostech programu zohledněno rovné zacházení pro muže a ženy. |
| --- | --- |

(18)

Rámcový program a zvláštní programy by měly být pravidelně sledovány a hodnoceny za účelem jejich případných úprav. Je-li to možné, měly by hodnotící zprávy přezkoumat, zda je při činnostech programu zohledněno rovné zacházení pro muže a ženy.

| (19) | Měla by být rovněž přijata vhodná opatření, jimiž by se předešlo nesrovnalostem a podvodům, a měly by být učiněny nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (14), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (15) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (16). |
| --- | --- |

(19)

Měla by být rovněž přijata vhodná opatření, jimiž by se předešlo nesrovnalostem a podvodům, a měly by být učiněny nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (14), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (15) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (16).

| (20) | Růst a konkurenceschopnost podniků v odvětvích průmyslu a služeb závisí na jejich schopnosti rychle reagovat na změny, využít jejich inovativní potenciál a vyvíjet vysoce kvalitní výrobky. Tato výzva se týká podniků všech velikostí, avšak je zejména naléhavá pro menší podniky. Je proto vhodné zavést program pro podnikání a inovace. |
| --- | --- |

(20)

Růst a konkurenceschopnost podniků v odvětvích průmyslu a služeb závisí na jejich schopnosti rychle reagovat na změny, využít jejich inovativní potenciál a vyvíjet vysoce kvalitní výrobky. Tato výzva se týká podniků všech velikostí, avšak je zejména naléhavá pro menší podniky. Je proto vhodné zavést program pro podnikání a inovace.

| (21) | Společenství může působit jako zprostředkovatel a koordinátor úsilí členských států. Může přispět k jejich úspěchům a doplnit je, a to zejména podporou výměny celostátních i regionálních zkušeností a praktických dovedností, vymezením osvědčených postupů a inovativních nápadů a jejich šířením, jakož i přispěním k tomu, aby nabídka podpůrných služeb pro podniky a inovace byla dostupná zejména po celé Evropě, a to zejména pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(21)

Společenství může působit jako zprostředkovatel a koordinátor úsilí členských států. Může přispět k jejich úspěchům a doplnit je, a to zejména podporou výměny celostátních i regionálních zkušeností a praktických dovedností, vymezením osvědčených postupů a inovativních nápadů a jejich šířením, jakož i přispěním k tomu, aby nabídka podpůrných služeb pro podniky a inovace byla dostupná zejména po celé Evropě, a to zejména pro malé a střední podniky.

| (22) | Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 28. ledna 2004 nazvané „Stimulace technologií pro udržitelný rozvoj: akční plán pro environmentální technologie v Evropské unii“ vyzývá k tomu, aby programy Společenství podporovaly vývoj a využívání environmentálních technologií, a doporučuje mobilizaci finančních nástrojů ke sdílení rizik spojených s investicemi do environmentálních technologií. |
| --- | --- |

(22)

Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 28. ledna 2004 nazvané „Stimulace technologií pro udržitelný rozvoj: akční plán pro environmentální technologie v Evropské unii“ vyzývá k tomu, aby programy Společenství podporovaly vývoj a využívání environmentálních technologií, a doporučuje mobilizaci finančních nástrojů ke sdílení rizik spojených s investicemi do environmentálních technologií.

| (23) | K podpoře vybudování evropského trhu pro inovativní výrobky a služby je třeba, aby členské státy a Komise vytvořily pro inovativní výrobky a služby přitažlivé podmínky, a to i prostřednictvím aktivního přístupu k veřejným zakázkám s cílem přispět k budování hlavních trhů a současně zlepšit přístup pro malé a střední podniky a kvalitu veřejných služeb, jakož i prostřednictvím dokonalejší regulace a lepších norem založených na včasném odhadu potřeb. Komise by měla vypracovat pokyny k problematice veřejných zakázek, které jsou vstřícné vůči inovacím. |
| --- | --- |

(23)

K podpoře vybudování evropského trhu pro inovativní výrobky a služby je třeba, aby členské státy a Komise vytvořily pro inovativní výrobky a služby přitažlivé podmínky, a to i prostřednictvím aktivního přístupu k veřejným zakázkám s cílem přispět k budování hlavních trhů a současně zlepšit přístup pro malé a střední podniky a kvalitu veřejných služeb, jakož i prostřednictvím dokonalejší regulace a lepších norem založených na včasném odhadu potřeb. Komise by měla vypracovat pokyny k problematice veřejných zakázek, které jsou vstřícné vůči inovacím.

| (24) | S ohledem na technologické inovace by měly být malé a střední podniky podněcovány k tomu, aby se zapojovaly do technologicky vyspělých odvětví, jako je vesmír a bezpečnost, a aby vyvíjely aplikace, které nabízí družicový systém pro určování polohy Galileo. |
| --- | --- |

(24)

S ohledem na technologické inovace by měly být malé a střední podniky podněcovány k tomu, aby se zapojovaly do technologicky vyspělých odvětví, jako je vesmír a bezpečnost, a aby vyvíjely aplikace, které nabízí družicový systém pro určování polohy Galileo.

| (25) | Ekologická inovace je každá forma inovace usilující o podstatný a prokazatelný pokrok směrem k cíli udržitelného rozvoje snížením dopadů na životní prostředí nebo dosažením účinnějšího a zodpovědnějšího používání přírodních zdrojů, včetně energie. Ekologická inovace je vyvíjejícím se pojmem, a rámcový program musí proto zůstat schopen reagovat na změny. Záměrem podpory ekologických inovací prostřednictvím rámcového programu je přispět k provádění akčního plánu pro environmentální technologie. |
| --- | --- |

(25)

Ekologická inovace je každá forma inovace usilující o podstatný a prokazatelný pokrok směrem k cíli udržitelného rozvoje snížením dopadů na životní prostředí nebo dosažením účinnějšího a zodpovědnějšího používání přírodních zdrojů, včetně energie. Ekologická inovace je vyvíjejícím se pojmem, a rámcový program musí proto zůstat schopen reagovat na změny. Záměrem podpory ekologických inovací prostřednictvím rámcového programu je přispět k provádění akčního plánu pro environmentální technologie.

| (26) | Vzhledem k činnostem v rámci programu pro životní prostředí LIFE+ (dále jen „LIFE+“) by měl rámcový program podporovat zavádění environmentálních technologií prostřednictvím pilotních projektů a projektů tržní replikace, čímž bude překlenuta mezera mezi úspěšnými demonstracemi inovačních technologií a jejich zaváděním na trh, a odstraněním překážek pronikání na trh, prosazováním dobrovolného přístupu v oblastech, jako je environmentální řízení, a vytvářením sítí příslušných aktérů. Měl by podporovat ekologické inovace prováděné podniky prostřednictvím projektů a společných investic do fondů rizikového kapitálu, avšak nemělo by docházet k dvojímu financování výdajů, které jsou již financovány v rámci LIFE+. |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem k činnostem v rámci programu pro životní prostředí LIFE+ (dále jen „LIFE+“) by měl rámcový program podporovat zavádění environmentálních technologií prostřednictvím pilotních projektů a projektů tržní replikace, čímž bude překlenuta mezera mezi úspěšnými demonstracemi inovačních technologií a jejich zaváděním na trh, a odstraněním překážek pronikání na trh, prosazováním dobrovolného přístupu v oblastech, jako je environmentální řízení, a vytvářením sítí příslušných aktérů. Měl by podporovat ekologické inovace prováděné podniky prostřednictvím projektů a společných investic do fondů rizikového kapitálu, avšak nemělo by docházet k dvojímu financování výdajů, které jsou již financovány v rámci LIFE+.

| (27) | Tržní finanční nástroje Společenství, které jsou určeny ve prospěch malých a středních podniků, doplňují a zvyšují vliv vnitrostátních finančních opatření. Mohou podpořit zejména soukromé investice do vytváření nových inovativních společností a pomoci společnostem s vysokým růstovým potenciálem snížit nedostatek vlastních prostředků ve fázi rozvoje. Rovněž mohou zlepšit přístup stávajících malých a středních podniků k finančním úvěrům na činnosti, které podpoří jejich konkurenceschopnost a růstový potenciál. |
| --- | --- |

(27)

Tržní finanční nástroje Společenství, které jsou určeny ve prospěch malých a středních podniků, doplňují a zvyšují vliv vnitrostátních finančních opatření. Mohou podpořit zejména soukromé investice do vytváření nových inovativních společností a pomoci společnostem s vysokým růstovým potenciálem snížit nedostatek vlastních prostředků ve fázi rozvoje. Rovněž mohou zlepšit přístup stávajících malých a středních podniků k finančním úvěrům na činnosti, které podpoří jejich konkurenceschopnost a růstový potenciál.

| (28) | Evropský investiční fond je zvláštním nástrojem Společenství pro poskytování rizikového kapitálu a záruk pro malé a střední podniky. Zvláštní pozornost věnuje podpoře mikrofinancování a financování v raných fázích v souladu s tržní poptávkou a osvědčenými postupy. Přispívá k uskutečňování cílů Společenství zahrnujících znalostní společnost, inovace, růst, zaměstnanost a podporu podnikatelského ducha. Evropský investiční fond zajišťuje požadovanou návaznost při řízení programů Společenství a v dané problematice již získal řadu zkušeností. Na základě nezávislých hodnocení se za dobré řešení považuje svěřit jménem Komise Evropskému investičnímu fondu spravování finančních nástrojů Společenství pro malé a střední podniky. Evropský investiční fond má rovněž znalosti potřebné k podpoře nových akcí založených na partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, která byla zavedena členskými státy s cílem přilákat vysoce rizikové investiční toky z kapitálových trhů ve prospěch inovativních malých podniků. |
| --- | --- |

(28)

Evropský investiční fond je zvláštním nástrojem Společenství pro poskytování rizikového kapitálu a záruk pro malé a střední podniky. Zvláštní pozornost věnuje podpoře mikrofinancování a financování v raných fázích v souladu s tržní poptávkou a osvědčenými postupy. Přispívá k uskutečňování cílů Společenství zahrnujících znalostní společnost, inovace, růst, zaměstnanost a podporu podnikatelského ducha. Evropský investiční fond zajišťuje požadovanou návaznost při řízení programů Společenství a v dané problematice již získal řadu zkušeností. Na základě nezávislých hodnocení se za dobré řešení považuje svěřit jménem Komise Evropskému investičnímu fondu spravování finančních nástrojů Společenství pro malé a střední podniky. Evropský investiční fond má rovněž znalosti potřebné k podpoře nových akcí založených na partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, která byla zavedena členskými státy s cílem přilákat vysoce rizikové investiční toky z kapitálových trhů ve prospěch inovativních malých podniků.

| (29) | Probíhající změny ve finančním prostředí a nové účetní standardy činí finanční instituce váhavější k převzetí rizika, vedou ke kultuře „ratingu“ a mohou omezit množství úvěrů poskytovaných malým a středním podnikům, a to přinejmenším během přechodného období. Program pro podnikání a inovace by proto měl reagovat na měnící se finanční potřeby malých a středních podniků, včetně potřeby blízkého financování a jejich přizpůsobení se novému finančnímu prostředí, aniž by došlo k narušení trhu. Opatření by navíc měla přispět ke zlepšení schopnosti finančních institucí hodnotit rizika související s inovacemi s cílem rozvinout rating technologií a zlepšit schopnost malých a středních podniků lépe využívat finanční nástroje, které poskytují trhy. |
| --- | --- |

(29)

Probíhající změny ve finančním prostředí a nové účetní standardy činí finanční instituce váhavější k převzetí rizika, vedou ke kultuře „ratingu“ a mohou omezit množství úvěrů poskytovaných malým a středním podnikům, a to přinejmenším během přechodného období. Program pro podnikání a inovace by proto měl reagovat na měnící se finanční potřeby malých a středních podniků, včetně potřeby blízkého financování a jejich přizpůsobení se novému finančnímu prostředí, aniž by došlo k narušení trhu. Opatření by navíc měla přispět ke zlepšení schopnosti finančních institucí hodnotit rizika související s inovacemi s cílem rozvinout rating technologií a zlepšit schopnost malých a středních podniků lépe využívat finanční nástroje, které poskytují trhy.

| (30) | Vysoce kvalitní podpůrné služby ve prospěch podniků a inovací hrají významnou roli při zajišťování přístupu malých a středních podniků k informacím o fungování vnitřního trhu zboží a služeb a o příležitostech na tomto trhu, jakož i při nadnárodním přenosu inovací, znalostí a technologie. Rovněž hrají klíčovou úlohu při usnadňování přístupu malých a středních podniků k informacím o právních předpisech Společenství, které se na ně vztahují, jakož i o budoucích právních úpravách, na něž se mohou připravit a úsporně se jim přizpůsobit. Vědomosti a dovednosti se značně rozšířily prostřednictvím stávajících evropských podpůrných sítí pro podniky, jako jsou Euro Info centra a centra pro podporu inovací. Vnější hodnocení zdůraznila, že je třeba posílit horizontální úlohu při poskytování evropských podpůrných služeb ve prospěch podniků, tedy i optimalizaci spolupráce mezi stávajícími službami a „help desky“ za účelem vytvoření jednotných kontaktních míst („one-stop shop“) na základě závazku, že nebude existovat žádné „nesprávné“ kontaktní místo („no wrong door“). To se týká šíření informací o programech Společenství a podpory účasti malých a středních podniků na těchto programech, zejména účasti malých a středních podniků v sedmém rámcovém programu. Hodnocení rovněž zdůraznila význam usnadnění vzájemné komunikace mezi Komisí a malými a středními podniky. |
| --- | --- |

(30)

Vysoce kvalitní podpůrné služby ve prospěch podniků a inovací hrají významnou roli při zajišťování přístupu malých a středních podniků k informacím o fungování vnitřního trhu zboží a služeb a o příležitostech na tomto trhu, jakož i při nadnárodním přenosu inovací, znalostí a technologie. Rovněž hrají klíčovou úlohu při usnadňování přístupu malých a středních podniků k informacím o právních předpisech Společenství, které se na ně vztahují, jakož i o budoucích právních úpravách, na něž se mohou připravit a úsporně se jim přizpůsobit. Vědomosti a dovednosti se značně rozšířily prostřednictvím stávajících evropských podpůrných sítí pro podniky, jako jsou Euro Info centra a centra pro podporu inovací. Vnější hodnocení zdůraznila, že je třeba posílit horizontální úlohu při poskytování evropských podpůrných služeb ve prospěch podniků, tedy i optimalizaci spolupráce mezi stávajícími službami a „help desky“ za účelem vytvoření jednotných kontaktních míst („one-stop shop“) na základě závazku, že nebude existovat žádné „nesprávné“ kontaktní místo („no wrong door“). To se týká šíření informací o programech Společenství a podpory účasti malých a středních podniků na těchto programech, zejména účasti malých a středních podniků v sedmém rámcovém programu. Hodnocení rovněž zdůraznila význam usnadnění vzájemné komunikace mezi Komisí a malými a středními podniky.

| (31) | Společenství by se mělo vybavit spolehlivou analytickou základnou, aby mohlo podporovat tvorbu politiky v oblastech malých a středních podniků, podnikavosti, inovací a konkurenceschopnosti v odvětvích průmyslu. Taková základna by měla v uvedených oblastech zhodnotit informace dostupné na vnitrostátní úrovni. Společenství by mělo zajistit společný rozvoj strategií konkurenceschopnosti pro odvětví průmyslu a služeb a podpořit osvědčené postupy týkající se podnikatelského prostředí a kultury, včetně dovedností, sociální odpovědnosti podniků a rovných příležitostí pro muže a ženy, a podporovat mladé podnikatele v zahajování činnosti, a to mimo jiné prostřednictvím vzdělávání a průběžné odborné přípravy a od základní školy až po vysoké školství. |
| --- | --- |

(31)

Společenství by se mělo vybavit spolehlivou analytickou základnou, aby mohlo podporovat tvorbu politiky v oblastech malých a středních podniků, podnikavosti, inovací a konkurenceschopnosti v odvětvích průmyslu. Taková základna by měla v uvedených oblastech zhodnotit informace dostupné na vnitrostátní úrovni. Společenství by mělo zajistit společný rozvoj strategií konkurenceschopnosti pro odvětví průmyslu a služeb a podpořit osvědčené postupy týkající se podnikatelského prostředí a kultury, včetně dovedností, sociální odpovědnosti podniků a rovných příležitostí pro muže a ženy, a podporovat mladé podnikatele v zahajování činnosti, a to mimo jiné prostřednictvím vzdělávání a průběžné odborné přípravy a od základní školy až po vysoké školství.

| (32) | Evropská rada na svém zasedání v Bruselu ve dnech 20. a 21. března 2003 upřednostnila inovace a podnikavost a zdůraznila, že Evropa musí více usilovat o to, aby přeměnila nápady ve skutečnou přidanou hodnotu. Kromě toho vyzvala k provedení další akce na podporu vytváření podmínek pro inovační činnost podniků. Lineární model inovací, podle kterého směruje výzkum přímo k inovaci, se neukázal jako dostačující k vysvětlení inovační výkonnosti ani k návrhu vhodných politických odpovědí v oblasti inovací. Vzhledem k tomu, že jádrem inovačního procesu jsou podniky, měly by financování určené k podněcování inovační činnosti podniků, příprava zavádění inovací na trh, jakož i správa a kultura inovací být zahrnuty pod program pro podnikání a inovace. Tím by mělo být zaručeno, že inovace podpoří konkurenceschopnost a prosadí se do praktického použití v rámci do podnikání. Evropská rada na svém zasedání v Bruselu ve dnech 25. a 26. března 2004 doplnila, že čisté technologie jsou životně důležité pro plné využití synergie mezi podniky a životním prostředím. Podpora ekologických inovací, které zahrnují inovativní čisté technologie, může pomoci při využití jejich potenciálu. |
| --- | --- |

(32)

Evropská rada na svém zasedání v Bruselu ve dnech 20. a 21. března 2003 upřednostnila inovace a podnikavost a zdůraznila, že Evropa musí více usilovat o to, aby přeměnila nápady ve skutečnou přidanou hodnotu. Kromě toho vyzvala k provedení další akce na podporu vytváření podmínek pro inovační činnost podniků. Lineární model inovací, podle kterého směruje výzkum přímo k inovaci, se neukázal jako dostačující k vysvětlení inovační výkonnosti ani k návrhu vhodných politických odpovědí v oblasti inovací. Vzhledem k tomu, že jádrem inovačního procesu jsou podniky, měly by financování určené k podněcování inovační činnosti podniků, příprava zavádění inovací na trh, jakož i správa a kultura inovací být zahrnuty pod program pro podnikání a inovace. Tím by mělo být zaručeno, že inovace podpoří konkurenceschopnost a prosadí se do praktického použití v rámci do podnikání. Evropská rada na svém zasedání v Bruselu ve dnech 25. a 26. března 2004 doplnila, že čisté technologie jsou životně důležité pro plné využití synergie mezi podniky a životním prostředím. Podpora ekologických inovací, které zahrnují inovativní čisté technologie, může pomoci při využití jejich potenciálu.

| (33) | Trh pro přenos a přejímání znalostí je často neprůhledný a nedostatek informací a chybějící spojení způsobují překážky na trhu. Pro podniky je rovněž obtížné začlenit technologie, jež nejsou součástí jejich tradičních oblastí činnosti, a získat přístup k novým typům dovedností. Finanční rizika mohou být v případě inovací vysoká, ziskovost může být z důvodu problémů při rozvoji opožděna a daně, pokud jde o úspěch a neúspěch, nemusejí být neutrální. Dovednosti potřebné k využití možností se mohou brzy vyčerpat. Institucionální či regulativní překážky mohou zpozdit nebo poškodit vznik nových trhů a přístup na ně. Úpadkové právo může představovat výraznou překážku přijetí podnikatelského rizika z důvodu obav před neúspěchem. Hospodářské okolnosti mohou kromě toho určit, zda k inovaci dojde či nikoli. Rozvoj podnikatelského prostředí příznivého pro podnikavost, konkurenceschopnost a inovace by měl zahrnovat zlepšení hospodářských a správních reforem souvisejících s podnikáním a inovacemi, zejména pokud jde o zvýšení konkurenceschopnosti, snížení administrativní zátěže pro malé a střední podniky a zlepšení právního prostředí v oblasti podnikání, zakládání a převodu podniků, růstu a inovací. |
| --- | --- |

(33)

Trh pro přenos a přejímání znalostí je často neprůhledný a nedostatek informací a chybějící spojení způsobují překážky na trhu. Pro podniky je rovněž obtížné začlenit technologie, jež nejsou součástí jejich tradičních oblastí činnosti, a získat přístup k novým typům dovedností. Finanční rizika mohou být v případě inovací vysoká, ziskovost může být z důvodu problémů při rozvoji opožděna a daně, pokud jde o úspěch a neúspěch, nemusejí být neutrální. Dovednosti potřebné k využití možností se mohou brzy vyčerpat. Institucionální či regulativní překážky mohou zpozdit nebo poškodit vznik nových trhů a přístup na ně. Úpadkové právo může představovat výraznou překážku přijetí podnikatelského rizika z důvodu obav před neúspěchem. Hospodářské okolnosti mohou kromě toho určit, zda k inovaci dojde či nikoli. Rozvoj podnikatelského prostředí příznivého pro podnikavost, konkurenceschopnost a inovace by měl zahrnovat zlepšení hospodářských a správních reforem souvisejících s podnikáním a inovacemi, zejména pokud jde o zvýšení konkurenceschopnosti, snížení administrativní zátěže pro malé a střední podniky a zlepšení právního prostředí v oblasti podnikání, zakládání a převodu podniků, růstu a inovací.

| (34) | Takové překážky pronikání inovačních technologií na trh se zejména týkají environmentálních technologií. Tržní ceny velice často plně nezohledňují environmentální náklady na výrobky a služby. Část nákladů, která není v tržních cenách zohledněna, nese spíše společnost jako celek než původce znečištění. Toto selhání trhu, jakož i zájem Společenství na zachování zdrojů, předcházení znečištění a hospodárnější ochraně životní prostředí odůvodňují zesílenou podporu pro ekologické inovace. |
| --- | --- |

(34)

Takové překážky pronikání inovačních technologií na trh se zejména týkají environmentálních technologií. Tržní ceny velice často plně nezohledňují environmentální náklady na výrobky a služby. Část nákladů, která není v tržních cenách zohledněna, nese spíše společnost jako celek než původce znečištění. Toto selhání trhu, jakož i zájem Společenství na zachování zdrojů, předcházení znečištění a hospodárnější ochraně životní prostředí odůvodňují zesílenou podporu pro ekologické inovace.

| (35) | Cílem akcí Společenství v oblasti inovací je podporovat rozvoj inovační politiky v členských státech a jejich regionech a usnadňovat využívání účinků synergie mezi státními, regionálními a evropskými inovačními politikami a podpůrnými opatřeními. Společenství je schopné usnadnit nadnárodní výměnu informací, vzájemné učení a vytváření sítí a může řídit spolupráci v oblasti inovační politiky. Vytváření sítí mezi zúčastněnými stranami je klíčovým bodem k usnadnění toku znalostí a nápadů nezbytných pro inovace. |
| --- | --- |

(35)

Cílem akcí Společenství v oblasti inovací je podporovat rozvoj inovační politiky v členských státech a jejich regionech a usnadňovat využívání účinků synergie mezi státními, regionálními a evropskými inovačními politikami a podpůrnými opatřeními. Společenství je schopné usnadnit nadnárodní výměnu informací, vzájemné učení a vytváření sítí a může řídit spolupráci v oblasti inovační politiky. Vytváření sítí mezi zúčastněnými stranami je klíčovým bodem k usnadnění toku znalostí a nápadů nezbytných pro inovace.

| (36) | Usnesení Rady přijaté v Bruselu v rámci Rady ve složení pro telekomunikace ze dne 9. prosince 2004 stanoví základy pro návrh nové iniciativy týkající se informační společnosti, jehož cílem je posílit příspěvek informační společnosti k výkonnosti Evropy. Komise ve výše uvedeném sdělení ze dne 2. února 2005 navrhuje soustředit úsilí na „realizaci silnějšího a trvalého růstu a na vytváření více lepších pracovních míst“. Toto sdělení zdůrazňuje, že zavedení informačních a komunikačních technologií jak soukromým, tak veřejným sektorem je klíčovým prvkem při zlepšování evropské inovační výkonnosti a konkurenceschopnosti. Měl by být proto zaveden program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií. |
| --- | --- |

(36)

Usnesení Rady přijaté v Bruselu v rámci Rady ve složení pro telekomunikace ze dne 9. prosince 2004 stanoví základy pro návrh nové iniciativy týkající se informační společnosti, jehož cílem je posílit příspěvek informační společnosti k výkonnosti Evropy. Komise ve výše uvedeném sdělení ze dne 2. února 2005 navrhuje soustředit úsilí na „realizaci silnějšího a trvalého růstu a na vytváření více lepších pracovních míst“. Toto sdělení zdůrazňuje, že zavedení informačních a komunikačních technologií jak soukromým, tak veřejným sektorem je klíčovým prvkem při zlepšování evropské inovační výkonnosti a konkurenceschopnosti. Měl by být proto zaveden program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií.

| (37) | Akce v rámci programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií by měly rovněž přispět k cílům strategie i2010, a to při zohlednění jiných programů Společenství v oblasti informačních a komunikačních technologií, aby se předešlo zdvojení úsilí. |
| --- | --- |

(37)

Akce v rámci programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií by měly rovněž přispět k cílům strategie i2010, a to při zohlednění jiných programů Společenství v oblasti informačních a komunikačních technologií, aby se předešlo zdvojení úsilí.

| (38) | Informační a komunikační technologie jsou pilířem znalostní ekonomiky. Přispívají téměř z poloviny k růstu produktivity v moderních ekonomikách a přinášejí jedinečná řešení pro zásadní společenské výzvy. Zlepšování služeb veřejného sektoru a služeb obecného zájmu by mělo probíhat za úzké spolupráce s příslušnými politikami Společenství, například v oblastech veřejného zdraví, vzdělávání a odborné přípravy, životního prostředí, dopravy a rozvoje vnitřního trhu a hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(38)

Informační a komunikační technologie jsou pilířem znalostní ekonomiky. Přispívají téměř z poloviny k růstu produktivity v moderních ekonomikách a přinášejí jedinečná řešení pro zásadní společenské výzvy. Zlepšování služeb veřejného sektoru a služeb obecného zájmu by mělo probíhat za úzké spolupráce s příslušnými politikami Společenství, například v oblastech veřejného zdraví, vzdělávání a odborné přípravy, životního prostředí, dopravy a rozvoje vnitřního trhu a hospodářské soutěže.

| (39) | Je třeba podporovat uplatňování a co nejlepší využívání řešení založených na inovativních informačních a komunikačních technologiích, zejména pro služby v oblastech veřejného zájmu, včetně zlepšení kvality života znevýhodněných skupin obyvatelstva, jako jsou osoby se zdravotním postižením a starší osoby. Podpora Společenství by také měla usnadňovat koordinaci a provádění akcí pro rozvoj informační společnosti napříč členskými státy. |
| --- | --- |

(39)

Je třeba podporovat uplatňování a co nejlepší využívání řešení založených na inovativních informačních a komunikačních technologiích, zejména pro služby v oblastech veřejného zájmu, včetně zlepšení kvality života znevýhodněných skupin obyvatelstva, jako jsou osoby se zdravotním postižením a starší osoby. Podpora Společenství by také měla usnadňovat koordinaci a provádění akcí pro rozvoj informační společnosti napříč členskými státy.

| (40) | Průběžné hodnocení programu e-TEN (Transevropská telekomunikační síť) doporučuje použít pro intervence Společenství ve prospěch projektů na podporu transevropských služeb v oblastech veřejného zájmu přístup založený na poptávce. |
| --- | --- |

(40)

Průběžné hodnocení programu e-TEN (Transevropská telekomunikační síť) doporučuje použít pro intervence Společenství ve prospěch projektů na podporu transevropských služeb v oblastech veřejného zájmu přístup založený na poptávce.

| (41) | Sdělení Komise o elektronické správě (e-Government) a elektronickém zdravotnictví (e-Health) a související závěry Rady vyzývají ke zvýšení úsilí při inovacích, výměně osvědčených postupů a interoperabilitě a upozorňují na potřebu posílení synergie mezi souvisejícími programy Společenství. Interoperabilita je pro rozvoj informační společnosti velmi důležitá. |
| --- | --- |

(41)

Sdělení Komise o elektronické správě (e-Government) a elektronickém zdravotnictví (e-Health) a související závěry Rady vyzývají ke zvýšení úsilí při inovacích, výměně osvědčených postupů a interoperabilitě a upozorňují na potřebu posílení synergie mezi souvisejícími programy Společenství. Interoperabilita je pro rozvoj informační společnosti velmi důležitá.

| (42) | Za účelem řešení otázek digitálně šířeného obsahu v informační společnosti byl vymezen právní rámec směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází (17), směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti (18) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (19). |
| --- | --- |

(42)

Za účelem řešení otázek digitálně šířeného obsahu v informační společnosti byl vymezen právní rámec směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází (17), směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti (18) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (19).

| (43) | Odlišné postupy v členských státech nadále vytvářejí technické překážky bránící širšímu přístupu a opakovanému použití informací veřejného sektoru v Unii. |
| --- | --- |

(43)

Odlišné postupy v členských státech nadále vytvářejí technické překážky bránící širšímu přístupu a opakovanému použití informací veřejného sektoru v Unii.

| (44) | Akce Společenství týkající se digitálně šířeného obsahu by měla zohlednit mnohojazyčnou a multikulturní zvláštnost Společenství. |
| --- | --- |

(44)

Akce Společenství týkající se digitálně šířeného obsahu by měla zohlednit mnohojazyčnou a multikulturní zvláštnost Společenství.

| (45) | Přírodní zdroje, jejichž obezřetné a racionální využívání stanoví článek 174 Smlouvy, zahrnují kromě obnovitelných zdrojů energie i ropu, zemní plyn a pevná paliva, což jsou nepostradatelné zdroje energie, ale též hlavní zdroje emisí oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

(45)

Přírodní zdroje, jejichž obezřetné a racionální využívání stanoví článek 174 Smlouvy, zahrnují kromě obnovitelných zdrojů energie i ropu, zemní plyn a pevná paliva, což jsou nepostradatelné zdroje energie, ale též hlavní zdroje emisí oxidu uhličitého.

| (46) | Zelená kniha Komise nazvaná „K evropské strategii bezpečnosti zásobování energií“ upozorňuje na to, že se Unie stává stále více závislá na vnějších zdrojích energie a že by tato její závislost mohla během 20 až 30 let vzrůst na 70 %. Proto zelená kniha zdůrazňuje potřebu udržovat rovnováhu nabídkové politiky jasnou akcí ve prospěch poptávkové politiky a vyzývá k lépe řízené spotřebě, která je šetrnější k životnímu prostředí, a to zejména v odvětví dopravy a stavebnictví. Podle této zelené knihy je třeba z hlediska nabídky upřednostňovat rozvoj nových a obnovitelných zdrojů energie s cílem reagovat na problém globálního oteplování a dosáhnout cíle, který byl již stanoven v dřívějších akčních plánech a usneseních, 12 % energie z obnovitelných zdrojů energie v rámci hrubé vnitřní spotřeby do roku 2010. |
| --- | --- |

(46)

Zelená kniha Komise nazvaná „K evropské strategii bezpečnosti zásobování energií“ upozorňuje na to, že se Unie stává stále více závislá na vnějších zdrojích energie a že by tato její závislost mohla během 20 až 30 let vzrůst na 70 %. Proto zelená kniha zdůrazňuje potřebu udržovat rovnováhu nabídkové politiky jasnou akcí ve prospěch poptávkové politiky a vyzývá k lépe řízené spotřebě, která je šetrnější k životnímu prostředí, a to zejména v odvětví dopravy a stavebnictví. Podle této zelené knihy je třeba z hlediska nabídky upřednostňovat rozvoj nových a obnovitelných zdrojů energie s cílem reagovat na problém globálního oteplování a dosáhnout cíle, který byl již stanoven v dřívějších akčních plánech a usneseních, 12 % energie z obnovitelných zdrojů energie v rámci hrubé vnitřní spotřeby do roku 2010.

| (47) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou (20) požaduje, aby členské státy stanovily státní směrné cíle v souladu s globálním směrným cílem Společenství 12 % hrubé národní spotřeby elektřiny do roku 2010 a zejména s 22,1 % směrným podílem elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na celkové spotřebě elektřiny ve Společenství do roku 2010. Sdělení Komise ze dne 26. května 2004 nazvané „Podíl obnovitelných zdrojů energie v EU“ varuje, že cíle 12 % podílu obnovitelné energie z celkové spotřeby energie ve Společenství v roce 2010 nebude dosaženo, pokud nebude přijata další akce. |
| --- | --- |

(47)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou (20) požaduje, aby členské státy stanovily státní směrné cíle v souladu s globálním směrným cílem Společenství 12 % hrubé národní spotřeby elektřiny do roku 2010 a zejména s 22,1 % směrným podílem elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na celkové spotřebě elektřiny ve Společenství do roku 2010. Sdělení Komise ze dne 26. května 2004 nazvané „Podíl obnovitelných zdrojů energie v EU“ varuje, že cíle 12 % podílu obnovitelné energie z celkové spotřeby energie ve Společenství v roce 2010 nebude dosaženo, pokud nebude přijata další akce.

| (48) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov (21) požaduje, aby členské státy v případě nových a stávajících budov uplatňovaly minimální požadavky na energetickou náročnost, zajistily energetickou certifikaci budov a požadovaly pravidelnou inspekci kotlů a klimatizačních systémů v budovách. |
| --- | --- |

(48)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov (21) požaduje, aby členské státy v případě nových a stávajících budov uplatňovaly minimální požadavky na energetickou náročnost, zajistily energetickou certifikaci budov a požadovaly pravidelnou inspekci kotlů a klimatizačních systémů v budovách.

| (49) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě (22) požaduje, aby členské státy zajistily, že na jejich trh bude uváděno alespoň minimální procento biopaliv a jiných obnovitelných pohonných hmot. |
| --- | --- |

(49)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě (22) požaduje, aby členské státy zajistily, že na jejich trh bude uváděno alespoň minimální procento biopaliv a jiných obnovitelných pohonných hmot.

| (50) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS (23) požaduje, aby členské státy provedly analýzy svých možností vysoce účinné kombinované výroby tepla a stanovily režimy podpory v souladu s určenými celostátními možnostmi. |
| --- | --- |

(50)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS (23) požaduje, aby členské státy provedly analýzy svých možností vysoce účinné kombinované výroby tepla a stanovily režimy podpory v souladu s určenými celostátními možnostmi.

| (51) | Ve snaze usnadnit provádění uvedených opatření Společenství, dosáhnout u obnovitelných zdrojů energie jejich rychlejšího pronikání na trh a zvýšit energetickou účinnost je třeba mít zvláštní podpůrné programy na úrovni Společenství, které vytvoří podmínky pro posun směrem k udržitelným energetickým systémům, zejména za účelem podpory standardizace zařízení na produkci nebo spotřebu obnovitelných zdrojů energie, většího rozšiřování technologií a rozšíření osvědčených postupů v oblasti řízení poptávky. Totéž platí pro opatření Společenství týkající se označování energetické účinnosti elektrických spotřebičů a elektronických, kancelářských a komunikačních zařízení, jakož i standardizace osvětlovacích, vytápěcích a klimatizačních zařízení. Měl by být proto zaveden program Inteligentní energie – Evropa. |
| --- | --- |

(51)

Ve snaze usnadnit provádění uvedených opatření Společenství, dosáhnout u obnovitelných zdrojů energie jejich rychlejšího pronikání na trh a zvýšit energetickou účinnost je třeba mít zvláštní podpůrné programy na úrovni Společenství, které vytvoří podmínky pro posun směrem k udržitelným energetickým systémům, zejména za účelem podpory standardizace zařízení na produkci nebo spotřebu obnovitelných zdrojů energie, většího rozšiřování technologií a rozšíření osvědčených postupů v oblasti řízení poptávky. Totéž platí pro opatření Společenství týkající se označování energetické účinnosti elektrických spotřebičů a elektronických, kancelářských a komunikačních zařízení, jakož i standardizace osvětlovacích, vytápěcích a klimatizačních zařízení. Měl by být proto zaveden program Inteligentní energie – Evropa.

| (52) | Program Inteligentní energie – Evropa by měl přispět k dosažení obecných cílů zlepšení energetické diverzifikace a zajištění zásobování a k posílení konkurenceschopnosti podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, přičemž by měl chránit životní prostředí a plnit mezinárodní závazky v této oblasti. Opatření ke zlepšení energetické účinnosti v tomto zvláštním programu by se měla rovněž zaměřit na technologická zlepšení ve výrobních procesech a měla by navrhnout zvýšení účinnosti zkvalitněním dopravní logistiky. |
| --- | --- |

(52)

Program Inteligentní energie – Evropa by měl přispět k dosažení obecných cílů zlepšení energetické diverzifikace a zajištění zásobování a k posílení konkurenceschopnosti podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, přičemž by měl chránit životní prostředí a plnit mezinárodní závazky v této oblasti. Opatření ke zlepšení energetické účinnosti v tomto zvláštním programu by se měla rovněž zaměřit na technologická zlepšení ve výrobních procesech a měla by navrhnout zvýšení účinnosti zkvalitněním dopravní logistiky.

| (53) | K dosažení plné účinnosti stávající strategie pro udržitelnou energii je třeba nejen zajistit pokračování podpory Společenství pro rozvoj a provádění politiky v této oblasti a prostřednictvím účinnějších informačních kampaní odstranit stávající netechnické překážky, ale především podporovat zvýšení investic a stimulovat zavádění inovativních technologií na trh v celém Společenství. |
| --- | --- |

(53)

K dosažení plné účinnosti stávající strategie pro udržitelnou energii je třeba nejen zajistit pokračování podpory Společenství pro rozvoj a provádění politiky v této oblasti a prostřednictvím účinnějších informačních kampaní odstranit stávající netechnické překážky, ale především podporovat zvýšení investic a stimulovat zavádění inovativních technologií na trh v celém Společenství.

| (54) | Obnovitelné zdroje energie a energetická účinnost jsou nejen přínosem pro životní prostředí, ale patří i k nejrychleji rostoucím průmyslovým odvětvím ve Společenství a vytvářejí nová a inovativní pracovní místa. Evropský průmysl obnovitelných zdrojů energie je nejvýkonnější na světě, pokud jde o rozvoj technologií pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Tyto technologie jsou přínosem pro hospodářskou a sociální soudržnost a zabraňují plýtvání zdroji. |
| --- | --- |

(54)

Obnovitelné zdroje energie a energetická účinnost jsou nejen přínosem pro životní prostředí, ale patří i k nejrychleji rostoucím průmyslovým odvětvím ve Společenství a vytvářejí nová a inovativní pracovní místa. Evropský průmysl obnovitelných zdrojů energie je nejvýkonnější na světě, pokud jde o rozvoj technologií pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Tyto technologie jsou přínosem pro hospodářskou a sociální soudržnost a zabraňují plýtvání zdroji.

| (55) | Platnost rozhodnutí č. 1230/2003/ES skončí dnem 31. prosince 2006. |
| --- | --- |

(55)

Platnost rozhodnutí č. 1230/2003/ES skončí dnem 31. prosince 2006.

| (56) | Tři ze čtyř zvláštních oblastí programu zavedeného rozhodnutím č. 1230/2003/ES by měly pokračovat na základě tohoto rámcového programu, a to: i) podpora energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie („SAVE“), ii) podpora nových a obnovitelných zdrojů energie („ALTENER“) a iii) podpora energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě („STEER“). |
| --- | --- |

(56)

Tři ze čtyř zvláštních oblastí programu zavedeného rozhodnutím č. 1230/2003/ES by měly pokračovat na základě tohoto rámcového programu, a to: i) podpora energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie („SAVE“), ii) podpora nových a obnovitelných zdrojů energie („ALTENER“) a iii) podpora energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě („STEER“).

| (57) | V rámci nových nástrojů Společenství pro vnější pomoc by měl zůstat zachován mezinárodní rozměr („COOPENER“) programu zavedeného rozhodnutím č. 1230/2003/ES, a to jako součást tematického programu týkajícího se životního prostředí a udržitelného řízení přírodních zdrojů včetně energie. Měla by však existovat úzká vazba mezi příslušnými částmi tohoto tematického programu a programem Inteligentní energie – Evropa, a to v zájmu pomoci malým a středním podnikům při využívání možných trhů pro inteligentní energie mimo Evropu. |
| --- | --- |

(57)

V rámci nových nástrojů Společenství pro vnější pomoc by měl zůstat zachován mezinárodní rozměr („COOPENER“) programu zavedeného rozhodnutím č. 1230/2003/ES, a to jako součást tematického programu týkajícího se životního prostředí a udržitelného řízení přírodních zdrojů včetně energie. Měla by však existovat úzká vazba mezi příslušnými částmi tohoto tematického programu a programem Inteligentní energie – Evropa, a to v zájmu pomoci malým a středním podnikům při využívání možných trhů pro inteligentní energie mimo Evropu.

| (58) | V souladu se zásadami dobré správy a dokonalejších právních předpisů pověřila Komise nezávislé odborníky provedením předběžného hodnocení obnoveného víceletého programu Společenství v oblasti energie, který po 31. prosinci 2006 nahradí současný program Inteligentní energie – Evropa. Ve své zprávě odborníci došli k závěru, že je nezbytné zajistit pokračování programu Inteligentní energie – Evropa po roce 2006 a obnovit ho v rámci komplexnějšího a náročnějšího nástroje. Tento program by měl být zaveden také s cílem dalšího zlepšení evropských silných stránek a excelence v oblasti technologií pro udržitelnou energii a jejich použití. |
| --- | --- |

(58)

V souladu se zásadami dobré správy a dokonalejších právních předpisů pověřila Komise nezávislé odborníky provedením předběžného hodnocení obnoveného víceletého programu Společenství v oblasti energie, který po 31. prosinci 2006 nahradí současný program Inteligentní energie – Evropa. Ve své zprávě odborníci došli k závěru, že je nezbytné zajistit pokračování programu Inteligentní energie – Evropa po roce 2006 a obnovit ho v rámci komplexnějšího a náročnějšího nástroje. Tento program by měl být zaveden také s cílem dalšího zlepšení evropských silných stránek a excelence v oblasti technologií pro udržitelnou energii a jejich použití.

| (59) | Při provádění tohoto rámcového programu by se měla zohlednit potřeba vstřícnosti vůči uživateli a zjednodušení správních postupů. Komise by měla zveřejnit a široce distribuovat uživatelskou příručku, která stanoví jasný, jednoduchý a průhledný rámec obecných zásad účasti příjemců v rámcovém programu. To by mělo usnadnit zejména účast malých a středních podniků. V uživatelské příručce by měla být práva a povinnosti příjemců; finanční ustanovení týkající se např. způsobilých nákladů a výší pomoci; zásady pro správní pravidla a postupy, zejména postupy předkládání žádostí vstřícné vůči uživatelům, které ve vhodných případech využívají dvoustupňový postup podávání žádostí za podmínky, že tento postup neprodlužuje dobu mezi hodnocením a podpisem smlouvy; pravidla pro využití a šíření výsledků projektů; a zásady pro hodnocení, výběr a udělování návrhů. |
| --- | --- |

(59)

Při provádění tohoto rámcového programu by se měla zohlednit potřeba vstřícnosti vůči uživateli a zjednodušení správních postupů. Komise by měla zveřejnit a široce distribuovat uživatelskou příručku, která stanoví jasný, jednoduchý a průhledný rámec obecných zásad účasti příjemců v rámcovém programu. To by mělo usnadnit zejména účast malých a středních podniků. V uživatelské příručce by měla být práva a povinnosti příjemců; finanční ustanovení týkající se např. způsobilých nákladů a výší pomoci; zásady pro správní pravidla a postupy, zejména postupy předkládání žádostí vstřícné vůči uživatelům, které ve vhodných případech využívají dvoustupňový postup podávání žádostí za podmínky, že tento postup neprodlužuje dobu mezi hodnocením a podpisem smlouvy; pravidla pro využití a šíření výsledků projektů; a zásady pro hodnocení, výběr a udělování návrhů.

| (60) | V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (24), může Komise pro provádění rámcového programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít novou nebo stávající výkonnou agenturu. |
| --- | --- |

(60)

V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (24), může Komise pro provádění rámcového programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít novou nebo stávající výkonnou agenturu.

| (61) | Rámcový program by měl rovněž podpořit i úvahy o budoucích strukturách a potřebách evropských politik inovací. |
| --- | --- |

(61)

Rámcový program by měl rovněž podpořit i úvahy o budoucích strukturách a potřebách evropských politik inovací.

| (62) | Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zvýšení konkurenceschopnosti a inovací Společenství, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu potřeby mnohostranných partnerství, mezinárodní mobility a výměny informací v celém Společenství, a proto jich může být z důvodu povahy nezbytných akcí a opatření lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(62)

Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zvýšení konkurenceschopnosti a inovací Společenství, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu potřeby mnohostranných partnerství, mezinárodní mobility a výměny informací v celém Společenství, a proto jich může být z důvodu povahy nezbytných akcí a opatření lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

| (63) | Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (25). |
| --- | --- |

(63)

Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (25).

| (64) | S ohledem na povahu záležitostí, kterými se zvláštní programy mají zabývat, měly by být Komisi nápomocny různé výbory pro provádění každého zvláštního programu. Tyto výbory budou zasedat souběžně a pravidelně s cílem umožnit společná zasedání k projednání horizontálních nebo společných otázek, jak je určí Řídící výbor programu pro podnikání a inovace ve spolupráci s Komisí. |
| --- | --- |

(64)

S ohledem na povahu záležitostí, kterými se zvláštní programy mají zabývat, měly by být Komisi nápomocny různé výbory pro provádění každého zvláštního programu. Tyto výbory budou zasedat souběžně a pravidelně s cílem umožnit společná zasedání k projednání horizontálních nebo společných otázek, jak je určí Řídící výbor programu pro podnikání a inovace ve spolupráci s Komisí.

| (65) | V zájmu zlepšení soudržnosti mezi prvky rámcového programu a jeho účinností by se Komise měla radit se Strategickým poradním sborem pro konkurenceschopnost a inovace. |
| --- | --- |

(65)

V zájmu zlepšení soudržnosti mezi prvky rámcového programu a jeho účinností by se Komise měla radit se Strategickým poradním sborem pro konkurenceschopnost a inovace.

| (66) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 456/2005/ES ze dne 9. března 2005 o zavedení víceletého programu Společenství pro usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě (26) zavádí víceletý program známý jako „e-Contentplus“. Použitelnost uvedeného rozhodnutí skončí dnem 31. prosince 2008. Opatření, jejichž cílem je usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě, by po uvedeném dni měla pokračovat v rámci programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií zavedeného tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(66)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 456/2005/ES ze dne 9. března 2005 o zavedení víceletého programu Společenství pro usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě (26) zavádí víceletý program známý jako „e-Contentplus“. Použitelnost uvedeného rozhodnutí skončí dnem 31. prosince 2008. Opatření, jejichž cílem je usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě, by po uvedeném dni měla pokračovat v rámci programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií zavedeného tímto rozhodnutím.

| (67) | Opatření stanovená v rozhodnutí 96/413/ES by měla být začleněna do programu pro podnikání a inovace. Rozhodnutí 96/413/ES by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(67)

Opatření stanovená v rozhodnutí 96/413/ES by měla být začleněna do programu pro podnikání a inovace. Rozhodnutí 96/413/ES by proto mělo být zrušeno,

ROZHODLY TAKTO:

HLAVA I

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

KAPITOLA I

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace

Článek 1

Zavedení

1.   Zavádí se rámcový program pro akce Společenství v oblasti konkurenceschopnosti a inovací se zvláštním zaměřením na potřeby malých a středních podniků, který zahrnuje období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 (dále jen „rámcový program“).

2.   Rámcový program přispívá ke konkurenceschopnosti a inovativnímu potenciálu Společenství jako pokročilé znalostní společnosti s udržitelným rozvojem založeným na silném hospodářském růstu a s vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství s vysokou úrovní ochrany a zlepšením kvality životního prostředí.

3.   Rámcový program se nevztahuje na činností v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací uskutečňovaných v souladu s článkem 166 Smlouvy. Přispívá k zaplnění mezery mezi výzkumem a inovacemi a podporuje všechny formy inovací.

Článek 2

Cíle

1.   Rámcový program má tyto cíle:

| a) | posílit konkurenceschopnost podniků, a zejména malých a středních podniků; |
| --- | --- |

a)

posílit konkurenceschopnost podniků, a zejména malých a středních podniků;

| b) | podporovat inovace ve všech formách, včetně ekologických inovací; |
| --- | --- |

b)

podporovat inovace ve všech formách, včetně ekologických inovací;

| c) | urychlit vývoj udržitelné, konkurenceschopné, inovativní informační společnosti přístupné všem; |
| --- | --- |

c)

urychlit vývoj udržitelné, konkurenceschopné, inovativní informační společnosti přístupné všem;

| d) | podporovat energetickou účinnost a nové a obnovitelné zdroje energie ve všech odvětvích včetně dopravy. |
| --- | --- |

d)

podporovat energetickou účinnost a nové a obnovitelné zdroje energie ve všech odvětvích včetně dopravy.

2.   Cíle rámcového programu jsou sledovány prováděním těchto zvláštních programů zavedených podle hlavy II (dále jen „zvláštní programy“):

| a) | program pro podnikání a inovace; |
| --- | --- |

a)

program pro podnikání a inovace;

| b) | program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií; |
| --- | --- |

b)

program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií;

| c) | program Inteligentní energie – Evropa. |
| --- | --- |

c)

program Inteligentní energie – Evropa.

Článek 3

Rozpočet

1.   Finanční krytí na provádění tohoto rámcového programu se stanoví na 3 621 300 milionů EUR.

2.   Orientační rozdělení rozpočtu mezi jednotlivé zvláštní programy je uvedeno v příloze I.

3.   Roční položky, které jsou k dispozici, schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

Článek 4

Účast třetích zemí

Rámcový program je otevřen účasti:

| a) | zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; |
| --- | --- |

a)

zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;

| b) | přistupujícím a kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Společenství stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení; |
| --- | --- |

b)

přistupujícím a kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Společenství stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení;

| c) | zemím západního Balkánu v souladu s ustanoveními, jež se s těmito zeměmi určí po uzavření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Společenství; |
| --- | --- |

c)

zemím západního Balkánu v souladu s ustanoveními, jež se s těmito zeměmi určí po uzavření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Společenství;

| d) | dalším třetím zemím, umožní-li to dohody a postupy. |
| --- | --- |

d)

dalším třetím zemím, umožní-li to dohody a postupy.

KAPITOLA II

Provádění rámcového programu

Článek 5

Roční pracovní programy

1.   Komise přijímá roční pracovní programy pro zvláštní programy postupem podle čl. 46 odst. 2, s přihlédnutím k potřebě úprav zohledňujících budoucí vývoj, zejména v návaznosti na průběžné hodnocení.

Komise zajistí provádění ročních pracovních programů a úplně a bez prodlení informuje Evropský parlament o jejich přípravě a provádění.

2.   Změny ročních pracovních programů týkající se rozpočtových přídělů přesahujících 1 milion EUR se přijímají postupem podle čl. 46 odst. 2.

Článek 6

Společná prováděcí opatření pro rámcový program

1.   Nástroje uvedené v kapitole I oddíle 2, kapitole II oddíle 2 a kapitole III oddíle 2 hlavy II představují společný soubor nástrojů pro rámcový program. Lze je rovněž použít k plnění cílů každého zvláštního programu v souladu s příslušným ročním pracovním programem. Úplný seznam nástrojů bude podrobně uveden v uživatelské příručce zmíněné v článku 47.

2.   Poskytnuté financování musí zcela splňovat pravidla Společenství týkající se státních podpor a vyhovovat souvisejícím nástrojům. Použijí se pravidla Společenství pro přístup veřejnosti k dokumentům. Zohlední se zásady průhlednosti a rovného zacházení pro muže a ženy.

Článek 7

Technická pomoc

Finanční krytí stanovené tímto rozhodnutím může být rovněž vynaloženo na nezbytné výdaje související s přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, jež jsou přímo nezbytné k efektivnímu a účinnému provádění tohoto rozhodnutí a k dosažení jeho cílů.

Taková akce může zahrnovat zejména studie, porady, informační činnosti, publikace, výdaje na informační nástroje, systémy a sítě pro výměnu a zpracování informací, jakož i další výdaje na technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné přispění, jež Komise využije pro účely provádění tohoto rozhodnutí.

Článek 8

Sledování a hodnocení

1.   Komise pravidelně sleduje provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů. Posuzuje rovněž synergie uvnitř rámcového programu a s dalšími doplňkovými programy Společenství, a případně i synergie s vnitrostátními programy spolufinancovanými Unií. Je-li to možné, posuzuje hledisko rovného zacházení pro muže a ženy a dodržování zásady nepřípustnosti diskriminace v činnostech programu.

Komise vypracuje pro rámcový program a pro každý zvláštní program výroční zprávu o provádění, v níž posoudí podporované činnosti z hlediska finančního provádění, výsledků, a je-li to možné, i dopadů ve věci podporovaných činností. Ve výroční zprávě programu pro podnikání a inovace se zřetelně určí činnosti související s ekologickými inovacemi.

2.   Rámcový program a jeho zvláštní programy podléhají průběžnému a závěrečnému hodnocení. Tato hodnocení posoudí např. případnost, provázanost a synergie, účinnost, úspornost, udržitelnost, účelnost a případně, je-li to možné, i rozdělování finančních prostředků s ohledem na odvětví. Závěrečné hodnocení navíc posoudí, do jaké míry rámcový program jako celek a každý z jeho zvláštních programů splnily své cíle.

Při průběžném i závěrečném hodnocení se použijí vhodné metody k měření dopadu rámcového programu a každého zvláštního programu na jejich cíle, mimo jiné na konkurenceschopnost, inovace, podnikavost, růst produktivity, zaměstnanost a životní prostředí.

Hodnocení posoudí kvalitu služeb uvedených v čl. 21 odst. 2, poskytovaných partnery v rámci sítě. Průběžná hodnocení mohou rovněž zahrnovat prvky hodnocení ex post s ohledem na předchozí programy.

3.   Průběžná a závěrečná hodnocení zvláštních programů a nezbytné rozpočtové příděly se zahrnou do příslušných ročních pracovních programů.

Roční pracovní programy stanoví soubor měřitelných cílů pro každou konkrétní akci, vhodná hodnotící kritéria a soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů k měření účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí k dosažení cílů rámcového programu jako celku, jakož i cílů daného zvláštního programu.

Průběžné a závěrečné hodnocení rámcového programu a nezbytné rozpočtové příděly se zahrnou do ročního pracovního programu programu pro podnikání a inovace.

4.   Průběžné hodnocení rámcového programu se dokončí do 31. prosince 2009 a závěrečné hodnocení do 31. prosince 2011.

Průběžná a závěrečná hodnocení zvláštních programů se uskuteční tak, aby bylo možné zohlednit jejich výsledky v průběžném a závěrečném hodnocení rámcového programu.

5.   Výroční zprávy o provádění a výsledky průběžných a závěrečných hodnocení rámcového programu a jeho zvláštních programů sdělí Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Článek 9

Ochrana finančních zájmů Společenství

1.   Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Společenství použitím opatření, jimiž se předchází podvodům, korupci a jiným nedovoleným činnostem, účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek a, zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, a to v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.

2.   Pokud jde o akce financované na základě tohoto rozhodnutí, použije se nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 při jakémkoli porušení právního předpisu Společenství, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané stanovených na základě rámcového programu, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí spravované.

3.   Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí stanoví zejména dohled a finanční kontrolu prováděné Komisí nebo jí pověřeným zástupcem a audity prováděné Účetním dvorem, a to podle potřeby i na místě.

HLAVA II

ZVLÁŠTNÍ PROGRAMY

KAPITOLA I

Program pro podnikání a inovace

Oddíl 1

Cíle a oblasti činnosti

Článek 10

Zavedení a cíle

1.   Zavádí se program pro podnikání a inovace na podporu podniků, zejména malých a středních podniků, podnikavosti, inovací, včetně ekologických inovací, a průmyslové konkurenceschopnosti.

2.   Akce v rámci programu pro podnikání a inovace zlepšují, povzbuzují a podporují:

| a) | přístup k finančním prostředkům pro zahájení podnikání malých a středních podniků a pro jejich růst, jakož i investice do inovačních činností; |
| --- | --- |

a)

přístup k finančním prostředkům pro zahájení podnikání malých a středních podniků a pro jejich růst, jakož i investice do inovačních činností;

| b) | vytvoření prostředí, jež je příznivé pro spolupráci malých a středních podniků, zejména v oblasti přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

b)

vytvoření prostředí, jež je příznivé pro spolupráci malých a středních podniků, zejména v oblasti přeshraniční spolupráce;

| c) | všechny formy inovací v podnicích; |
| --- | --- |

c)

všechny formy inovací v podnicích;

| d) | ekologické inovace; |
| --- | --- |

d)

ekologické inovace;

| e) | kulturu podnikavosti a inovací; |
| --- | --- |

e)

kulturu podnikavosti a inovací;

| f) | hospodářskou a správní reformu související s podnikáním a inovacemi. |
| --- | --- |

f)

hospodářskou a správní reformu související s podnikáním a inovacemi.

Článek 11

Přístup k finančním prostředkům pro zahájení podnikání malých a středních podniků a jejich růst

Akce související s přístupem malých a středních podniků k finančním prostředkům pro zahájení podnikání a pro jejich růst, jakož i pro investice do inovačních činností, včetně ekologických inovací, mohou zahrnovat:

| a) | zvyšování objemů investic fondů rizikového kapitálu a investičních nástrojů podporovaných investory typu „business angels“; |
| --- | --- |

a)

zvyšování objemů investic fondů rizikového kapitálu a investičních nástrojů podporovaných investory typu „business angels“;

| b) | zvyšování potenciálu dluhových nástrojů pro financování malých a středních podniků; |
| --- | --- |

b)

zvyšování potenciálu dluhových nástrojů pro financování malých a středních podniků;

| c) | zlepšování finančního prostředí pro malé a střední podniky a jejich připravenosti k investicím. |
| --- | --- |

c)

zlepšování finančního prostředí pro malé a střední podniky a jejich připravenosti k investicím.

Článek 12

Spolupráce malých a středních podniků

Akce související se spoluprací malých a středních podniků mohou zahrnovat:

| a) | posilování služeb na podporu malých a středních podniků; |
| --- | --- |

a)

posilování služeb na podporu malých a středních podniků;

| b) | příspěvek k opatřením napomáhajícím a povzbuzujícím malé a střední podniky k přeshraniční spolupráci s jinými podniky a aktéry v oblasti inovací, včetně zapojení malých a středních podniků v oblasti evropské a mezinárodní normalizace; |
| --- | --- |

b)

příspěvek k opatřením napomáhajícím a povzbuzujícím malé a střední podniky k přeshraniční spolupráci s jinými podniky a aktéry v oblasti inovací, včetně zapojení malých a středních podniků v oblasti evropské a mezinárodní normalizace;

| c) | podporu a usnadňování mezinárodní obchodní spolupráce, mimo jiné na regionální úrovni a rovněž prostřednictvím sítí malých a středních podniků podporujících koordinaci a rozvoj jejich hospodářských a průmyslových činností. |
| --- | --- |

c)

podporu a usnadňování mezinárodní obchodní spolupráce, mimo jiné na regionální úrovni a rovněž prostřednictvím sítí malých a středních podniků podporujících koordinaci a rozvoj jejich hospodářských a průmyslových činností.

Článek 13

Inovační činnosti

Akce související s inovacemi mohou zahrnovat:

| a) | podporu inovací specifických pro určitá odvětví, klastrů, inovačních sítí, partnerství pro inovace mezi veřejným a soukromým sektorem, spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i řízení inovací; |
| --- | --- |

a)

podporu inovací specifických pro určitá odvětví, klastrů, inovačních sítí, partnerství pro inovace mezi veřejným a soukromým sektorem, spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i řízení inovací;

| b) | podporu celostátních a regionálních programů pro inovace v hospodářské oblasti; |
| --- | --- |

b)

podporu celostátních a regionálních programů pro inovace v hospodářské oblasti;

| c) | podporu zavádění inovačních technologií a koncepcí a inovačního využití stávajících technologií a koncepcí; |
| --- | --- |

c)

podporu zavádění inovačních technologií a koncepcí a inovačního využití stávajících technologií a koncepcí;

| d) | podporu služeb pro nadnárodní přenos znalostí a technologií a pro ochranu a správu duševního a průmyslového vlastnictví; |
| --- | --- |

d)

podporu služeb pro nadnárodní přenos znalostí a technologií a pro ochranu a správu duševního a průmyslového vlastnictví;

| e) | vývoj a zkoumání nových typů inovačních služeb; |
| --- | --- |

e)

vývoj a zkoumání nových typů inovačních služeb;

| e) | podporu technologií a vědomostí prostřednictvím archivace a přenosu dat. |
| --- | --- |

e)

podporu technologií a vědomostí prostřednictvím archivace a přenosu dat.

Článek 14

Činnosti týkající se ekologických inovací

Akce související s ekologickou inovací mohou zahrnovat:

| a) | podporu zavádění environmentálních technologií a ekologických inovací; |
| --- | --- |

a)

podporu zavádění environmentálních technologií a ekologických inovací;

| b) | společné investice do fondů rizikového kapitálu, které poskytují vlastní kapitál mimo jiné společnostem investujícím do ekologických inovací postupem podle přílohy II; |
| --- | --- |

b)

společné investice do fondů rizikového kapitálu, které poskytují vlastní kapitál mimo jiné společnostem investujícím do ekologických inovací postupem podle přílohy II;

| c) | podporu sítí a klastrů ekologických inovací a partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v oblasti ekologických inovací, rozvoj inovačních podnikatelských služeb a usnadnění nebo podporu ekologických inovací; |
| --- | --- |

c)

podporu sítí a klastrů ekologických inovací a partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v oblasti ekologických inovací, rozvoj inovačních podnikatelských služeb a usnadnění nebo podporu ekologických inovací;

| d) | podporu nových a integrovaných přístupů týkajících se ekologických inovací v oblastech, jako jsou environmentální řízení a navrhování ekologicky šetrných výrobků, postupů a služeb, s přihlédnutím k jejich celému životnímu cyklu. |
| --- | --- |

d)

podporu nových a integrovaných přístupů týkajících se ekologických inovací v oblastech, jako jsou environmentální řízení a navrhování ekologicky šetrných výrobků, postupů a služeb, s přihlédnutím k jejich celému životnímu cyklu.

Článek 15

Kultura podnikavosti a inovací

Akce související s kulturou podnikavosti a inovací mohou zahrnovat:

| a) | povzbuzování podnikavosti, schopností a kultury v oblasti podnikání, jakož i vyvažování rizik a přínosů spojených s podnikáním, zejména v případě žen a mladých lidí; |
| --- | --- |

a)

povzbuzování podnikavosti, schopností a kultury v oblasti podnikání, jakož i vyvažování rizik a přínosů spojených s podnikáním, zejména v případě žen a mladých lidí;

| b) | povzbuzování podnikatelského prostředí otevřeného pro inovace a rozvoj a růst podniků; |
| --- | --- |

b)

povzbuzování podnikatelského prostředí otevřeného pro inovace a rozvoj a růst podniků;

| c) | podporu vývoje politik a spolupráce mezi účastníky, včetně mezinárodní spolupráce vedoucích pracovníků celostátních a regionálních programů, zejména s cílem podpořit vstřícnost programů a opatření vůči malým a středním podnikům; |
| --- | --- |

c)

podporu vývoje politik a spolupráce mezi účastníky, včetně mezinárodní spolupráce vedoucích pracovníků celostátních a regionálních programů, zejména s cílem podpořit vstřícnost programů a opatření vůči malým a středním podnikům;

| d) | povzbuzování zakládání a převodů podniků. |
| --- | --- |

d)

povzbuzování zakládání a převodů podniků.

Článek 16

Hospodářská a správní reforma související s podnikáním a inovacemi

Akce týkající se hospodářské a správní reformy související s podnikáním a inovacemi mohou zahrnovat:

| a) | sběr údajů, vyhodnocování a sledování výkonu, jakož i vývoj a koordinaci politiky; |
| --- | --- |

a)

sběr údajů, vyhodnocování a sledování výkonu, jakož i vývoj a koordinaci politiky;

| b) | příspěvky k definování a podpoře strategií konkurenceschopnosti souvisejících s odvětvími průmyslu a služeb; |
| --- | --- |

b)

příspěvky k definování a podpoře strategií konkurenceschopnosti souvisejících s odvětvími průmyslu a služeb;

| c) | podporu vzájemného učení za účelem dosažení excelence v celostátních, regionálních a místních správních orgánech. |
| --- | --- |

c)

podporu vzájemného učení za účelem dosažení excelence v celostátních, regionálních a místních správních orgánech.

Oddíl 2

Provádění

Článek 17

Finanční nástroje Společenství pro malé a střední podniky

1.   Finanční nástroje Společenství by měly usnadnit malým a středním podnikům přístup k finančním prostředkům v určitých fázích jejich životního cyklu: v počáteční fázi a ve fázích zahájení podnikání, rozvoje a převodu či přechodu podniku. Do působnosti příslušných nástrojů se zahrnou investice malých a středních podniků například do technologického rozvoje, inovací, včetně ekologických inovací, přenosu technologií, jakož i do přeshraničního rozšíření jejich podnikatelské činnosti.

2.   Nástroji uvedenými v odstavci 1 jsou:

| a) | mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (GIF); |
| --- | --- |

a)

mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (GIF);

| b) | záruční mechanismus malých a středních podniků (SMEG); |
| --- | --- |

b)

záruční mechanismus malých a středních podniků (SMEG);

| c) | mechanismus pro budování kapacit (CBS). |
| --- | --- |

c)

mechanismus pro budování kapacit (CBS).

3.   Prováděcí opatření týkající se jednotlivých nástrojů jsou stanovena v příloze II.

Článek 18

Mechanismus GIF

1.   Mechanismus GIF spravuje jménem Komise Evropský investiční fond (EIF).

GIF zahrnuje tyto úkoly:

| a) | přispívat k zakládání a financování malých a středních podniků a ke snižování nedostatku vlastního a rizikového kapitálu na trhu, jenž jim brání ve využívání jejich růstového potenciálu, a to s cílem rozvinout evropský trh rizikového kapitálu; |
| --- | --- |

a)

přispívat k zakládání a financování malých a středních podniků a ke snižování nedostatku vlastního a rizikového kapitálu na trhu, jenž jim brání ve využívání jejich růstového potenciálu, a to s cílem rozvinout evropský trh rizikového kapitálu;

| b) | podporovat inovativní malé a střední podniky s vysokým růstovým potenciálem, zejména podniky zabývající se výzkumem, vývojem a dalšími inovačními činnostmi. |
| --- | --- |

b)

podporovat inovativní malé a střední podniky s vysokým růstovým potenciálem, zejména podniky zabývající se výzkumem, vývojem a dalšími inovačními činnostmi.

2.   Mechanismus GIF je tvořen dvěma nástroji:

| — | první nástroj, „GIF1“, se zaměřuje na investice v raných fázích (počáteční fáze a fáze zahájení podnikání). Investuje do specializovaných fondů rizikového kapitálu, jako např. fondů pro rané fáze, regionálně působících fondů, fondů zaměřených na určitá odvětví, technologie nebo výzkum a technologický rozvoj, jakož i fondů spjatých s inkubátory, které pak následně poskytují kapitál malým a středním podnikům. Může rovněž spoluinvestovat do fondů a investičních nástrojů podporovaných investory typu „business angels“, |
| --- | --- |

—

první nástroj, „GIF1“, se zaměřuje na investice v raných fázích (počáteční fáze a fáze zahájení podnikání). Investuje do specializovaných fondů rizikového kapitálu, jako např. fondů pro rané fáze, regionálně působících fondů, fondů zaměřených na určitá odvětví, technologie nebo výzkum a technologický rozvoj, jakož i fondů spjatých s inkubátory, které pak následně poskytují kapitál malým a středním podnikům. Může rovněž spoluinvestovat do fondů a investičních nástrojů podporovaných investory typu „business angels“,

| — | druhý nástroj, „GIF2“, se zaměřuje na investice ve fázi rozvoje a investuje do specializovaných fondů rizikového kapitálu, které pak následně inovativním malým a středním podnikům s vysokým růstovým potenciálem poskytují během fáze rozvoje kvazivlastní nebo vlastní kapitál. Investice prostřednictvím nástroje GIF2 se vyhýbají odkupu nebo financování přesunu kapitálu, jejichž cílem je spekulativní rozprodej části majetku. |
| --- | --- |

—

druhý nástroj, „GIF2“, se zaměřuje na investice ve fázi rozvoje a investuje do specializovaných fondů rizikového kapitálu, které pak následně inovativním malým a středním podnikům s vysokým růstovým potenciálem poskytují během fáze rozvoje kvazivlastní nebo vlastní kapitál. Investice prostřednictvím nástroje GIF2 se vyhýbají odkupu nebo financování přesunu kapitálu, jejichž cílem je spekulativní rozprodej části majetku.

V rámci mechanismu GIF je možné investovat do zprostředkovatelských subjektů, a to v rámci případné spolupráce s celostátními nebo regionálními režimy podporujícími malé obchodní investiční společnosti.

Kromě finančních prostředků z mechanismu GIF poskytnou většinu kapitálu investovaného do fondu investoři, kteří provozují svou činnost v podmínkách odpovídajících zásadě investování za tržních podmínek, bez ohledu na právní povahu a vlastnickou strukturu těchto investorů.

Článek 19

Mechanismus SMEG

1.   Mechanismus SMEG spravuje jménem Komise EIF.

Mechanismus SMEG zahrnuje tyto úkoly:

| a) | poskytovat protizáruky nebo případně společné záruky pro záruční režimy uplatňované ve způsobilých zemích; |
| --- | --- |

a)

poskytovat protizáruky nebo případně společné záruky pro záruční režimy uplatňované ve způsobilých zemích;

| b) | poskytovat přímé záruky jinému vhodnému finančnímu zprostředkovateli. |
| --- | --- |

b)

poskytovat přímé záruky jinému vhodnému finančnímu zprostředkovateli.

2.   Mechanismus SMEG tvoří čtyři nástroje:

| — | první nástroj – a) dluhové financování prostřednictvím úvěrů nebo leasingu – zmenší obtíže, se kterými se setkávají obzvláště malé a střední podniky, potřebují-li si zajistit přístup k finančním prostředkům, a to buď v důsledku toho, že investice do určitých činností souvisejících s vědomostmi, jakými je např. technologický rozvoj, inovace či přenos technologií, jsou vnímány jako rizikovější, nebo v důsledku nedostatečného zajištění, |
| --- | --- |

—

první nástroj – a) dluhové financování prostřednictvím úvěrů nebo leasingu – zmenší obtíže, se kterými se setkávají obzvláště malé a střední podniky, potřebují-li si zajistit přístup k finančním prostředkům, a to buď v důsledku toho, že investice do určitých činností souvisejících s vědomostmi, jakými je např. technologický rozvoj, inovace či přenos technologií, jsou vnímány jako rizikovější, nebo v důsledku nedostatečného zajištění,

| — | druhý nástroj – b) financování mikroúvěry – podpoří finanční instituce, aby hrály větší úlohu v poskytování úvěrů menšího rozsahu, což by pro dlužníky s nedostatečným zajištěním obvykle představovalo poměrně vyšší jednotkové náklady. Vedle záruk nebo protizáruk mohou finanční zprostředkovatelé obdržet dotace na částečné vyrovnání vysokých administrativních nákladů spojených s financováním mikroúvěry, |
| --- | --- |

—

druhý nástroj – b) financování mikroúvěry – podpoří finanční instituce, aby hrály větší úlohu v poskytování úvěrů menšího rozsahu, což by pro dlužníky s nedostatečným zajištěním obvykle představovalo poměrně vyšší jednotkové náklady. Vedle záruk nebo protizáruk mohou finanční zprostředkovatelé obdržet dotace na částečné vyrovnání vysokých administrativních nákladů spojených s financováním mikroúvěry,

| — | třetí nástroj – c) záruky pro investování do vlastního nebo kvazivlastního kapitálu malých a středních podniků – zahrnuje investice, které poskytují kapitál pro počáteční fázi nebo fázi zahájení podnikání, jakož i mezaninové financování, aby se snížily určité obtíže, kterým malé a střední podniky čelí kvůli své malé finanční síle, a obtíže související s převodem či přechodem podniků, |
| --- | --- |

—

třetí nástroj – c) záruky pro investování do vlastního nebo kvazivlastního kapitálu malých a středních podniků – zahrnuje investice, které poskytují kapitál pro počáteční fázi nebo fázi zahájení podnikání, jakož i mezaninové financování, aby se snížily určité obtíže, kterým malé a střední podniky čelí kvůli své malé finanční síle, a obtíže související s převodem či přechodem podniků,

| — | čtvrtý nástroj – d) sekuritizace portfolií pohledávek malých a středních podniků – mobilizuje dodatečné dluhové financování malých a středních podniků na základě příslušných ujednání o sdílení rizik s dotčenými institucemi. Podpora pro takové transakce závisí na tom, zda se emitující instituce zaváží poskytnout značnou část vzniklé likvidity mobilizovaného kapitálu pro další úvěrování malých a středních podniků v přiměřené lhůtě. Výše tohoto nového dluhového financování se vypočte podle výše zaručených portfoliových rizik a sjedná se spolu s danou lhůtou s každou emitující institucí jednotlivě. |
| --- | --- |

—

čtvrtý nástroj – d) sekuritizace portfolií pohledávek malých a středních podniků – mobilizuje dodatečné dluhové financování malých a středních podniků na základě příslušných ujednání o sdílení rizik s dotčenými institucemi. Podpora pro takové transakce závisí na tom, zda se emitující instituce zaváží poskytnout značnou část vzniklé likvidity mobilizovaného kapitálu pro další úvěrování malých a středních podniků v přiměřené lhůtě. Výše tohoto nového dluhového financování se vypočte podle výše zaručených portfoliových rizik a sjedná se spolu s danou lhůtou s každou emitující institucí jednotlivě.

Článek 20

Mechanismus CBS

1.   Mechanismus CBS je provozován spolu s mezinárodními finančními institucemi, včetně Evropské banky pro obnovu a rozvoj, Evropské investiční banky, EIF a Rozvojové banky Rady Evropy.

Mechanismus CBS zahrnuje tyto úkoly:

| a) | zvyšovat investiční a technologickou odbornost fondů a dalších finančních zprostředkovatelů investujících do inovativních malých a středních podniků nebo malých a středních podniků s růstovým potenciálem; |
| --- | --- |

a)

zvyšovat investiční a technologickou odbornost fondů a dalších finančních zprostředkovatelů investujících do inovativních malých a středních podniků nebo malých a středních podniků s růstovým potenciálem;

| b) | podněcovat poskytování úvěrů malým a středním podnikům posílením postupů pro schvalování úvěrů pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

b)

podněcovat poskytování úvěrů malým a středním podnikům posílením postupů pro schvalování úvěrů pro malé a střední podniky.

2.   Mechanismus CBS sestává z akce pro počáteční kapitál a akce pro partnerství.

Akce pro počáteční kapitál poskytuje granty k podněcování poskytování rizikového kapitálu pro inovativní malé a střední podniky a jiné malé a střední podniky s růstovým potenciálem, včetně takovýchto podniků v tradiční ekonomice, prostřednictvím podpory fondů pro počáteční fáze a fáze zahájení podnikání nebo podobné organizace. Podpora může být rovněž poskytnuta pro dlouhodobý nábor dalších zaměstnanců se specifickou odborností v oblasti investic nebo technologií.

Akce pro partnerství poskytuje granty finančním zprostředkovatelům na pokrytí nákladů spojených s technickou pomocí při zlepšování postupů pro schvalování úvěrů pro dluhové financování malých a středních podniků, s cílem podněcovat poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům v zemích s nízkou mírou bankovního zprostředkování.

Pro účely akce pro partnerství se „nízká míra zprostředkování“ vztahuje na bankovní služby v zemích, kde se podle příslušných údajů Evropské centrální banky nebo Mezinárodního měnového fondu domácí úvěry jako procentuální podíl na hrubém domácím produktu nacházejí značně pod úrovní průměru Společenství.

Akce pro partnerství doplňuje úvěrové linie nebo sdílení rizika poskytované mezinárodními finančními institucemi partnerským bankám nebo finančním institucím ze způsobilých zemí. Značná část této akce se vztahuje ke zlepšování schopnosti bank a jiných finančních institucí vyhodnocovat obchodní životaschopnost projektů se značným podílem ekologických inovací.

Článek 21

Podpůrné služby ve prospěch podniků a inovací

1.   Podpůrné služby ve prospěch podniků a inovací, zejména pro malé a střední podniky, jsou podporovány.

2.   S ohledem na zkušenosti a dovednosti získané v rámci stávajících evropských podpůrných sítí pro podniky lze poskytnout finanční podporu partnerům účastnícím se na sítích, a to zejména za účelem poskytování:

| a) | informací, zpětné vazby, služeb pro obchodní spolupráci a internacionalizaci; |
| --- | --- |

a)

informací, zpětné vazby, služeb pro obchodní spolupráci a internacionalizaci;

| b) | služeb pro inovace, přenos technologií a předávání vědomostí; |
| --- | --- |

b)

služeb pro inovace, přenos technologií a předávání vědomostí;

| c) | služeb podporujících účast malých a středních podniků na sedmém rámcovém programu. |
| --- | --- |

c)

služeb podporujících účast malých a středních podniků na sedmém rámcovém programu.

Podrobnosti týkající se těchto služeb jsou stanoveny v příloze III.

3.   Partnery pro účast na sítích Komise vybírá na základě výzev k podávání návrhů ve vztahu k různým službám uvedeným v odstavci 2. V návaznosti na tyto výzvy k podávání návrhů může Komise s vybranými partnery účastnícími se na sítích uzavřít rámcovou dohodu o partnerství, která stanoví typ nabízené činnosti, postup pro udělování grantů partnerům a všeobecná práva a povinnosti každé smluvní strany. Rámcové partnerství může zahrnovat celé období trvání programu.

4.   Vedle služeb uvedených v odstavci 2 může Komise na základě výzev k podávání návrhů, které mohou být vyhrazeny pro partnery účastnící se na sítích, poskytnout finanční podporu pro provádění dalších činností souvisejících s rámcovým programem. Tyto služby zajistí, že zúčastněné strany a možní uchazeči mohou obdržet všestrannou pomoc týkající se možností podpory podle rámcového programu.

5.   Partnery účastnící se na sítích Komise podporuje zpřístupněním vhodné koordinace a provozní podpory. Organizacím usazeným v zemích, které se rámcového programu neúčastní, může být povoleno využívat výhod této koordinace a provozní podpory.

6.   Komise zajistí, aby partneři účastnící se na sítích navzájem spolupracovali a v případě, že se partner účastnící se na sítích nemůže zabývat dotazem přímo, předal tento partner dotaz příslušnému jinému partnerovi účastnícímu se na sítích.

Článek 22

Pilotní projekty a projekty tržní replikace týkající se inovací a ekologických inovací

Společenství podporuje projekty související s prvním použitím nebo tržní replikací technik, výrobků nebo praktik souvisejících s inovacemi nebo s ekologickými inovacemi, jež mají význam pro Společenství, u nichž již proběhly úspěšné technické demonstrace, avšak které z důvodu zbytkového rizika zatím významně nepronikly na trh. Tyto projekty jsou určeny k podpoře širšího využití takových technik, výrobků nebo praktik v rámci zúčastněných zemí a k usnadnění jejich zavedení na trh.

Článek 23

Analýzy, rozvoj a koordinace politik a twinning

Na podporu analýz, rozvoje a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi lze provádět tato opatření:

| a) | studie, sběr údajů, průzkumy a publikace, jež se pokud možno opírají o úřední statistiky; |
| --- | --- |

a)

studie, sběr údajů, průzkumy a publikace, jež se pokud možno opírají o úřední statistiky;

| b) | twinning a porady odborníků, včetně odborníků z veřejných institucí, odporníků vyslaných malými a středními podniky a jinými zúčastněnými stranami, konference a další akce; |
| --- | --- |

b)

twinning a porady odborníků, včetně odborníků z veřejných institucí, odporníků vyslaných malými a středními podniky a jinými zúčastněnými stranami, konference a další akce;

| c) | zvyšování povědomí, vytváření sítí a další související činnosti; |
| --- | --- |

c)

zvyšování povědomí, vytváření sítí a další související činnosti;

| d) | referenční srovnávání celostátní a regionální výkonnosti a práce na osvědčených postupech, včetně jejich šíření a zavádění. |
| --- | --- |

d)

referenční srovnávání celostátní a regionální výkonnosti a práce na osvědčených postupech, včetně jejich šíření a zavádění.

Článek 24

Podpůrná opatření k programu pro podnikání a inovace

Komise provádí pravidelně tato opatření:

| a) | analýza a sledování konkurenceschopnosti a odvětvových otázek, včetně výroční zprávy Komise o konkurenceschopnosti evropského průmyslu; |
| --- | --- |

a)

analýza a sledování konkurenceschopnosti a odvětvových otázek, včetně výroční zprávy Komise o konkurenceschopnosti evropského průmyslu;

| b) | příprava posuzování dopadů opatření Společenství, jež mají zvláštní význam pro konkurenceschopnost podniků, a jejich zveřejnění za účelem zjištění oblastí, ve kterých je třeba zjednodušit stávající právní předpisy nebo připravit nová legislativní opatření, jež by inovace ve Společenství více zatraktivnily; |
| --- | --- |

b)

příprava posuzování dopadů opatření Společenství, jež mají zvláštní význam pro konkurenceschopnost podniků, a jejich zveřejnění za účelem zjištění oblastí, ve kterých je třeba zjednodušit stávající právní předpisy nebo připravit nová legislativní opatření, jež by inovace ve Společenství více zatraktivnily;

| c) | hodnocení specifických hledisek nebo specifických prováděcích opatření ve vztahu k programu pro podnikání a inovace; |
| --- | --- |

c)

hodnocení specifických hledisek nebo specifických prováděcích opatření ve vztahu k programu pro podnikání a inovace;

| d) | šíření vhodných informací ve vztahu k programu pro podnikání a inovace. |
| --- | --- |

d)

šíření vhodných informací ve vztahu k programu pro podnikání a inovace.

Oddíl 3

Roční pracovní program

Článek 25

Roční pracovní program

Roční pracovní program podrobně a v souladu s cíli uvedenými v článku 10 stanoví:

| a) | prováděcí opatření; |
| --- | --- |

a)

prováděcí opatření;

| b) | priority; |
| --- | --- |

b)

priority;

| c) | kvalitativní a kvantitativní cíle; |
| --- | --- |

c)

kvalitativní a kvantitativní cíle;

| d) | vhodná hodnotící kritéria a kvalitativní a kvantitativní ukazatele k analýze účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí ke splnění cílů zvláštních programů a rámcového programu jako celku; |
| --- | --- |

d)

vhodná hodnotící kritéria a kvalitativní a kvantitativní ukazatele k analýze účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí ke splnění cílů zvláštních programů a rámcového programu jako celku;

| e) | provozní harmonogramy; |
| --- | --- |

e)

provozní harmonogramy;

| f) | pravidla pro účast; |
| --- | --- |

f)

pravidla pro účast;

| g) | kritéria pro výběr a hodnocení opatření. |
| --- | --- |

g)

kritéria pro výběr a hodnocení opatření.

Roční pracovní program jasně určí opatření pro podporu ekologických inovací.

Činnosti uvedené v článku 24 nejsou součástí ročního pracovního programu.

KAPITOLA II

Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií

Oddíl 1

Cíle a oblasti činnosti

Článek 26

Zavedení a cíle

1.   Zavádí se program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií.

2.   Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií zahrnuje tyto akce:

| a) | rozvoj jednotného evropského informačního prostoru a posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích; |
| --- | --- |

a)

rozvoj jednotného evropského informačního prostoru a posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích;

| b) | podněcování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich; |
| --- | --- |

b)

podněcování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich;

| c) | rozvoj informační společnosti přístupné všem, úspornějších a účinnějších služeb v oblastech veřejného zájmu a zlepšení kvality života. |
| --- | --- |

c)

rozvoj informační společnosti přístupné všem, úspornějších a účinnějších služeb v oblastech veřejného zájmu a zlepšení kvality života.

3.   Akce uvedené v odstavci 2 se provádějí se zvláštním důrazem na podporu možností a přínosů, jež z informačních a komunikačních technologií plynou pro občany, veřejné orgány a podniky, zejména malé a střední podniky, a na zvyšování povědomí o těchto možnostech a přínosech.

Článek 27

Jednotný evropský informační prostor

Akce související s jednotným evropským informačním prostorem se zaměří na:

| a) | odstraňování překážek v přístupu ke službám založeným na informačních a komunikačních technologiích a stanovení vhodných rámcových podmínek pro rychlé, vhodné a účinné sbližování digitálních komunikačních technologií a služeb, mimo jiné včetně interoperability, užívání otevřených standardů a hledisek bezpečnosti a důvěry; |
| --- | --- |

a)

odstraňování překážek v přístupu ke službám založeným na informačních a komunikačních technologiích a stanovení vhodných rámcových podmínek pro rychlé, vhodné a účinné sbližování digitálních komunikačních technologií a služeb, mimo jiné včetně interoperability, užívání otevřených standardů a hledisek bezpečnosti a důvěry;

| b) | zlepšování podmínek pro vývoj digitálně šířeného obsahu zohledňujícího mnohojazyčnost a kulturní rozmanitost; |
| --- | --- |

b)

zlepšování podmínek pro vývoj digitálně šířeného obsahu zohledňujícího mnohojazyčnost a kulturní rozmanitost;

| c) | sledování evropské informační společnosti prostřednictvím sběru údajů a analýzy vývoje, dostupnosti a využití služeb digitální komunikace, včetně rozšiřování internetu, přístupu k širokopásmovému připojení a jeho zavádění, jakož i vývoje obsahu a služeb. |
| --- | --- |

c)

sledování evropské informační společnosti prostřednictvím sběru údajů a analýzy vývoje, dostupnosti a využití služeb digitální komunikace, včetně rozšiřování internetu, přístupu k širokopásmovému připojení a jeho zavádění, jakož i vývoje obsahu a služeb.

Článek 28

Inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich

Akce související s inovacemi prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investicemi do nich se zaměří na:

| a) | podporu inovací v postupech, službách a výrobcích umožňovaných informačními a komunikačními technologiemi, zejména v malých a středních podnicích a veřejných službách, při zohlednění nezbytných požadavků na příslušné schopnosti; |
| --- | --- |

a)

podporu inovací v postupech, službách a výrobcích umožňovaných informačními a komunikačními technologiemi, zejména v malých a středních podnicích a veřejných službách, při zohlednění nezbytných požadavků na příslušné schopnosti;

| b) | usnadňování spolupráce veřejného a soukromého sektoru, jakož i partnerství pro urychlování inovací informačních a komunikačních technologií a investic do nich; |
| --- | --- |

b)

usnadňování spolupráce veřejného a soukromého sektoru, jakož i partnerství pro urychlování inovací informačních a komunikačních technologií a investic do nich;

| c) | podporu a zvyšování povědomí o možnostech a přínosech, jež z informačních a komunikačních technologií a jejich nových aplikací vyplývají pro občany a podniky, včetně posilování důvěry v nové informační a komunikační technologie a otevřenosti vůči nim, a podněcování diskuze na celoevropské úrovni o nových trendech a vývojích v oblasti informačních a komunikačních technologií. |
| --- | --- |

c)

podporu a zvyšování povědomí o možnostech a přínosech, jež z informačních a komunikačních technologií a jejich nových aplikací vyplývají pro občany a podniky, včetně posilování důvěry v nové informační a komunikační technologie a otevřenosti vůči nim, a podněcování diskuze na celoevropské úrovni o nových trendech a vývojích v oblasti informačních a komunikačních technologií.

Článek 29

Informační společnost přístupná všem, úspornější a účinnější služby v oblastech veřejného zájmu a zlepšení kvality života

Akce související s rozvojem informační společnosti přístupné všem, úspornějších a účinnějších služeb v oblastech veřejného zájmu a zlepšením kvality života se zaměří na:

| a) | rozšíření přístupnosti informačních a komunikačních technologií včetně digitálně šířeného obsahu a digitální gramotnosti; |
| --- | --- |

a)

rozšíření přístupnosti informačních a komunikačních technologií včetně digitálně šířeného obsahu a digitální gramotnosti;

| b) | posílení důvěry v používání informačních a komunikačních technologií, jakož i jejich podpory, přičemž se zvláštní pozornost zaměří na otázky soukromí; |
| --- | --- |

b)

posílení důvěry v používání informačních a komunikačních technologií, jakož i jejich podpory, přičemž se zvláštní pozornost zaměří na otázky soukromí;

| c) | zlepšování kvality, účinnosti a dostupnosti elektronických služeb v oblastech veřejného zájmu a přístupu k nim a dále účasti, jež informační a komunikační technologie umožňují, včetně případných interoperabilních celoevropských nebo přeshraničních veřejných služeb, jakož i vytváření dílčích základních oblastí společného zájmu a sdílení osvědčených postupů. |
| --- | --- |

c)

zlepšování kvality, účinnosti a dostupnosti elektronických služeb v oblastech veřejného zájmu a přístupu k nim a dále účasti, jež informační a komunikační technologie umožňují, včetně případných interoperabilních celoevropských nebo přeshraničních veřejných služeb, jakož i vytváření dílčích základních oblastí společného zájmu a sdílení osvědčených postupů.

Oddíl 2

Provádění

Pododdíl 1

Projekty, akce týkající se osvědčených postupů a tematické sítě

Článek 30

Obecně

Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií lze provádět prostřednictvím projektů, akcí týkajících se osvědčených postupů a tematických sítí, včetně akcí pro široce pojaté zkoušení a demonstrace inovativních veřejných služeb v celoevropském měřítku.

Projekty, akce týkající se osvědčených postupů a tematické sítě se zaměří na podněcování uplatňování a co nejlepšího využívání řešení založených na inovativních informačních a komunikačních technologiích, zejména ve službách v oblastech veřejného zájmu a službách pro malé a střední podniky. Podpora Společenství rovněž usnadní koordinaci a provádění akcí pro rozvoj informační společnosti napříč členskými státy.

Článek 31

Projekty, akce týkající se osvědčených postupů a tematické sítě

1.   Podporovány jsou:

| a) | projekty, včetně prováděcích projektů, pilotních projektů a projektů tržní replikace; |
| --- | --- |

a)

projekty, včetně prováděcích projektů, pilotních projektů a projektů tržní replikace;

| b) | akce týkající se osvědčených postupů pro šíření znalostí a sdílení zkušeností v celém Společenství; |
| --- | --- |

b)

akce týkající se osvědčených postupů pro šíření znalostí a sdílení zkušeností v celém Společenství;

| c) | tematické sítě sdružující různé zúčastněné strany v rámci určitého cíle, aby se usnadnila koordinace a přenos vědomostí. |
| --- | --- |

c)

tematické sítě sdružující různé zúčastněné strany v rámci určitého cíle, aby se usnadnila koordinace a přenos vědomostí.

2.   Projekty se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.

Společenství může granty přispívat do rozpočtu projektů uvedených v odst. 1 písm. a).

3.   Akce týkající se osvědčených postupů se provádějí v klastrech zabývajících se specifickými tématy a propojených prostřednictvím tematických sítí.

Příspěvek Společenství pro akce uvedené v odst. 1 písm. b) je možné poskytnout do výše přímých nákladů považovaných za nezbytné nebo vhodné pro dosažení specifických cílů dané akce.

4.   Tematické sítě mohou být spjaty s akcemi týkajícími se osvědčených postupů.

Podpora tematických činností se poskytuje pro způsobilé náklady na koordinaci a realizaci sítě. Z příspěvku Společenství mohou být hrazeny dodatečné způsobilé náklady těchto opatření.

Pododdíl 2

Ostatní ustanovení

Článek 32

Žádosti

Součástí žádosti o podporu Společenství pro projekty, akce týkající se osvědčených postupů a tematické sítě podle článku 31 je finanční plán, v němž se uvedou veškeré složky financování projektů, včetně požadované finanční podpory ze strany Společenství, a jakékoli další požadavky na podporu z jiných zdrojů. Uvedení informací o finančním plánu může být případně rovněž požadováno od žadatelů o jiné formy podpory Společenství, jako jsou služby nebo studie.

Článek 33

Analýzy, vývoj a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi

Na podporu analýz, vývoje a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi se provádějí tato opatření:

| a) | studie, sběr údajů, průzkumy a publikace, jež se pokud možno opírají o úřední statistiky; |
| --- | --- |

a)

studie, sběr údajů, průzkumy a publikace, jež se pokud možno opírají o úřední statistiky;

| b) | porady odborníků, včetně odborníků z veřejných institucí, odborníků vyslaných malými a středními podniky a jinými zúčastněnými stranami, konference a další akce; |
| --- | --- |

b)

porady odborníků, včetně odborníků z veřejných institucí, odborníků vyslaných malými a středními podniky a jinými zúčastněnými stranami, konference a další akce;

| c) | zvyšování povědomí, vytváření sítí a další související činnosti; |
| --- | --- |

c)

zvyšování povědomí, vytváření sítí a další související činnosti;

| d) | referenční srovnávání vnitrostátní výkonnosti a práce na osvědčených postupech, včetně jejich šíření a zavádění. |
| --- | --- |

d)

referenční srovnávání vnitrostátní výkonnosti a práce na osvědčených postupech, včetně jejich šíření a zavádění.

Článek 34

Podpora, komunikace, sdílení a šíření informací

1.   Na podporu provádění programu na podporu informačních a komunikačních technologií nebo přípravy plánovaných činností se provádějí tato opatření:

| a) | činnosti týkající se podpory, šíření, informování a komunikace; |
| --- | --- |

a)

činnosti týkající se podpory, šíření, informování a komunikace;

| b) | výměna informací, vědomostí a zkušeností, pořádání konferencí, seminářů, workshopů nebo jiných schůzek a řízení sdružených činností. |
| --- | --- |

b)

výměna informací, vědomostí a zkušeností, pořádání konferencí, seminářů, workshopů nebo jiných schůzek a řízení sdružených činností.

2.   Opatření zaměřená na obchodování s výrobky, postupy nebo službami, odbytové činnosti a podpora prodeje nejsou pro podporu způsobilé.

Článek 35

Projekty společného zájmu: zadávání zakázek na základě technických specifikací stanovených v součinnosti se členskými státy

Komise může v případech, kdy je to nezbytné pro dosažení cílů programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií a kdy existuje zřetelný společný zájem členských států, pokud jde o celoevropské uplatňování výrobků, služeb, hlavních složek služeb nebo dílčích základních oblastí, zřídit projekty společného zájmu, jež zahrnují nezbytné technické a organizační úkoly. Zohlední se stávající iniciativy, aby se předešlo zdvojení úsilí.

Komise se v součinnosti se členskými státy dohodne na společných technických specifikacích a na harmonogramu provádění daných projektů. Na základě těchto společných technických specifikací a harmonogramů provádění zveřejní Komise výzvy k podávání nabídek pro provádění dotyčných projektů. Tyto výzvy k podávání nabídek zadává výhradně Komise, a to v souladu s pravidly Společenství pro zadávání veřejných zakázek.

Oddíl 3

Roční pracovní program

Článek 36

Roční pracovní program

Roční pracovní program podrobně a v souladu s cíly uvedenými v článku 26 stanoví:

| a) | prováděcí opatření; |
| --- | --- |

a)

prováděcí opatření;

| b) | priority; |
| --- | --- |

b)

priority;

| c) | kvalitativní a kvantitativní cíle; |
| --- | --- |

c)

kvalitativní a kvantitativní cíle;

| d) | vhodná hodnotící kritéria a kvalitativní a kvantitativní ukazatele k analýze účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí ke splnění cílů zvláštních programů a rámcového programu jako celku; |
| --- | --- |

d)

vhodná hodnotící kritéria a kvalitativní a kvantitativní ukazatele k analýze účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí ke splnění cílů zvláštních programů a rámcového programu jako celku;

| e) | provozní harmonogramy; |
| --- | --- |

e)

provozní harmonogramy;

| f) | pravidla pro účast; |
| --- | --- |

f)

pravidla pro účast;

| g) | kritéria pro výběr a hodnocení opatření. |
| --- | --- |

g)

kritéria pro výběr a hodnocení opatření.

KAPITOLA III

Program Inteligentní energie – Evropa

Oddíl 1

Cíle a oblasti činnosti

Článek 37

Zavedení a cíle

1.   Zavádí se program Inteligentní energie – Evropa na podporu energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a diverzifikace energie. Program přispívá k zajištění bezpečné a udržitelné energie pro Evropu a současně posiluje její konkurenceschopnost.

2.   Program Inteligentní energie – Evropa zahrnuje akce zejména na:

| a) | podporu energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie; |
| --- | --- |

a)

podporu energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie;

| b) | podporu nových a obnovitelných zdrojů energie a podporu diverzifikace energie; |
| --- | --- |

b)

podporu nových a obnovitelných zdrojů energie a podporu diverzifikace energie;

| c) | podporu energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě. |
| --- | --- |

c)

podporu energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě.

Článek 38

Operativní cíle

Z operativního hlediska sleduje program Inteligentní energie – Evropa tyto cíle:

| a) | poskytovat prvky nezbytné pro zlepšení udržitelnosti, vývoj potenciálu měst a oblastí, jakož i pro přípravu legislativních opatření potřebných k dosažení souvisejících strategických cílů; vyvinout prostředky a nástroje pro návaznost, sledování a hodnocení dopadů opatření přijatých Společenstvím a jeho členskými státy v oblastech působnosti programu; |
| --- | --- |

a)

poskytovat prvky nezbytné pro zlepšení udržitelnosti, vývoj potenciálu měst a oblastí, jakož i pro přípravu legislativních opatření potřebných k dosažení souvisejících strategických cílů; vyvinout prostředky a nástroje pro návaznost, sledování a hodnocení dopadů opatření přijatých Společenstvím a jeho členskými státy v oblastech působnosti programu;

| b) | navýšit v členských státech investice do nových a nejúčinnějších technologií v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a diverzifikace energie, a to rovněž v dopravě, překonáním mezery mezi úspěšnou demonstrací inovačních technologií a jejich účinným zavedením na trh v širokém měřítku, s cílem zvýšit objem investic veřejného a soukromého sektoru, podporovat klíčové strategické technologie, snížit náklady, zvýšit zkušenost s fungováním trhu a přispět ke snížení finančních rizik a dalších vnímaných rizik a překážek, jež tento typ investic brzdí; |
| --- | --- |

b)

navýšit v členských státech investice do nových a nejúčinnějších technologií v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a diverzifikace energie, a to rovněž v dopravě, překonáním mezery mezi úspěšnou demonstrací inovačních technologií a jejich účinným zavedením na trh v širokém měřítku, s cílem zvýšit objem investic veřejného a soukromého sektoru, podporovat klíčové strategické technologie, snížit náklady, zvýšit zkušenost s fungováním trhu a přispět ke snížení finančních rizik a dalších vnímaných rizik a překážek, jež tento typ investic brzdí;

| c) | odstraňovat překážky účinných a inteligentních způsobů výroby a spotřeby energie, jež nejsou technického rázu, podporou budování institucionálních kapacit, mimo jiné na místní a regionální úrovni, zvyšováním povědomí, především prostřednictvím vzdělávacího systému, povzbuzováním výměny zkušeností a know-how mezi hlavními dotčenými činiteli, podniky a občany všeobecně a podněcováním šíření osvědčených postupů a nejlepších dostupných technologií a především prostřednictvím jejich podpory na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

c)

odstraňovat překážky účinných a inteligentních způsobů výroby a spotřeby energie, jež nejsou technického rázu, podporou budování institucionálních kapacit, mimo jiné na místní a regionální úrovni, zvyšováním povědomí, především prostřednictvím vzdělávacího systému, povzbuzováním výměny zkušeností a know-how mezi hlavními dotčenými činiteli, podniky a občany všeobecně a podněcováním šíření osvědčených postupů a nejlepších dostupných technologií a především prostřednictvím jejich podpory na úrovni Společenství.

Článek 39

Energetická účinnost a racionální využívání zdrojů energie (SAVE)

Akce na podporu energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie mohou zahrnovat:

| a) | zlepšování energetické účinnosti a racionálního využívání energie, zejména ve stavebnictví a průmyslu, s výjimkou akcí popsaných v článku 41; |
| --- | --- |

a)

zlepšování energetické účinnosti a racionálního využívání energie, zejména ve stavebnictví a průmyslu, s výjimkou akcí popsaných v článku 41;

| b) | podporu přípravy legislativních opatření a jejich uplatňování. |
| --- | --- |

b)

podporu přípravy legislativních opatření a jejich uplatňování.

Článek 40

Nové a obnovitelné zdroje energie (ALTENER)

Akce na podporu nových a obnovitelných zdrojů energie mohou zahrnovat:

| a) | podporu nových a obnovitelných zdrojů energie pro centralizovanou i decentralizovanou výrobu elektřiny, tepla a chlazení, a tím i podporu diverzifikace zdrojů energie, s výjimkou akcí popsaných v článku 41; |
| --- | --- |

a)

podporu nových a obnovitelných zdrojů energie pro centralizovanou i decentralizovanou výrobu elektřiny, tepla a chlazení, a tím i podporu diverzifikace zdrojů energie, s výjimkou akcí popsaných v článku 41;

| b) | zapojení nových a obnovitelných zdrojů energie do místního prostředí a energetických systémů; |
| --- | --- |

b)

zapojení nových a obnovitelných zdrojů energie do místního prostředí a energetických systémů;

| c) | podporu přípravy legislativních opatření a jejich uplatňování. |
| --- | --- |

c)

podporu přípravy legislativních opatření a jejich uplatňování.

Článek 41

Energie v dopravě (STEER)

Akce na podporu energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě mohou zahrnovat:

| a) | podpůrné iniciativy týkající se všech energetických hledisek dopravy a diverzifikace paliv; |
| --- | --- |

a)

podpůrné iniciativy týkající se všech energetických hledisek dopravy a diverzifikace paliv;

| b) | podporu obnovitelných paliv a energetické účinnosti v dopravě; |
| --- | --- |

b)

podporu obnovitelných paliv a energetické účinnosti v dopravě;

| c) | podporu přípravy legislativních opatření a jejich uplatňování. |
| --- | --- |

c)

podporu přípravy legislativních opatření a jejich uplatňování.

Článek 42

Integrované iniciativy

Akce spojující jednotlivé specifické oblasti uvedené v článcích 39, 40 a 41 nebo týkající se určitých priorit Společenství mohou zahrnovat:

| a) | začlenění energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do různých odvětví hospodářství; |
| --- | --- |

a)

začlenění energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do různých odvětví hospodářství;

| b) | spojování různých opatření, nástrojů a účastníků v rámci stejné akce nebo projektu. |
| --- | --- |

b)

spojování různých opatření, nástrojů a účastníků v rámci stejné akce nebo projektu.

Oddíl 2

Provádění

Článek 43

Projekty na podporu a šíření

Podporovány jsou:

| a) | strategické studie na základě sdílených analýz a pravidelného sledování vývoje trhu a energetických trendů pro přípravu budoucích legislativních opatření nebo pro přezkum stávajících právních předpisů, včetně takových, jež se týkají fungování vnitřního trhu s energiemi, pro provádění střednědobých a dlouhodobých strategií v oblasti energie s cílem podporovat udržitelný rozvoj, pro přípravu dlouhodobých dobrovolných závazků hospodářských subjektů v průmyslu a dalších zúčastněných stran, jakož i pro vývoj norem a systémů označování a certifikace, případně rovněž ve spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

a)

strategické studie na základě sdílených analýz a pravidelného sledování vývoje trhu a energetických trendů pro přípravu budoucích legislativních opatření nebo pro přezkum stávajících právních předpisů, včetně takových, jež se týkají fungování vnitřního trhu s energiemi, pro provádění střednědobých a dlouhodobých strategií v oblasti energie s cílem podporovat udržitelný rozvoj, pro přípravu dlouhodobých dobrovolných závazků hospodářských subjektů v průmyslu a dalších zúčastněných stran, jakož i pro vývoj norem a systémů označování a certifikace, případně rovněž ve spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;

| b) | vytváření, rozšiřování nebo reorganizace struktur a nástrojů pro udržitelný energetický rozvoj, včetně místní a regionální energetické správy, a vývoj odpovídajících finančních produktů a tržních nástrojů, a to na základě zkušeností z minulých a současných sítí; |
| --- | --- |

b)

vytváření, rozšiřování nebo reorganizace struktur a nástrojů pro udržitelný energetický rozvoj, včetně místní a regionální energetické správy, a vývoj odpovídajících finančních produktů a tržních nástrojů, a to na základě zkušeností z minulých a současných sítí;

| c) | podpora udržitelných energetických systémů a zařízení za účelem dalšího urychlení jejich pronikání na trh a povzbuzení investic pro usnadnění přechodu od demonstrace k uvedení účinnějších technologií na trh, osvětové kampaně a vytváření institucionálních kapacit; |
| --- | --- |

c)

podpora udržitelných energetických systémů a zařízení za účelem dalšího urychlení jejich pronikání na trh a povzbuzení investic pro usnadnění přechodu od demonstrace k uvedení účinnějších technologií na trh, osvětové kampaně a vytváření institucionálních kapacit;

| d) | rozvoj informačních, vzdělávacích a školicích struktur, využívání výsledků, podpora a šíření know-how a osvědčených postupů zahrnujících všechny spotřebitele, šíření výsledků akcí a projektů a spolupráce se členskými státy prostřednictvím provozních sítí; |
| --- | --- |

d)

rozvoj informačních, vzdělávacích a školicích struktur, využívání výsledků, podpora a šíření know-how a osvědčených postupů zahrnujících všechny spotřebitele, šíření výsledků akcí a projektů a spolupráce se členskými státy prostřednictvím provozních sítí;

| e) | sledování provádění a dopadu legislativních a podpůrných opatření Společenství. |
| --- | --- |

e)

sledování provádění a dopadu legislativních a podpůrných opatření Společenství.

Článek 44

Projekty tržní replikace

Společenství podporuje projekty související s tržní replikací inovačních technik, postupů, výrobků nebo praktik s významem pro Společenství, u nichž již proběhly úspěšné technické demonstrace. Tyto projekty jsou určeny k podpoře širšího využití těchto technik, postupů, výrobků nebo praktik v rámci zúčastněných zemí a k usnadnění jejich zavádění na trh.

Oddíl 3

Roční pracovní program

Článek 45

Roční pracovní program

Roční pracovní program podrobně a v souladu s cíly uvedenými v článku 37 stanoví:

| a) | prováděcí opatření; |
| --- | --- |

a)

prováděcí opatření;

| b) | priority; |
| --- | --- |

b)

priority;

| c) | kvalitativní a kvantitativní cíle; |
| --- | --- |

c)

kvalitativní a kvantitativní cíle;

| d) | vhodná hodnotící kritéria a kvalitativní a kvantitativní ukazatele k analýze účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí ke splnění cílů zvláštních programů a rámcového programu jako celku; |
| --- | --- |

d)

vhodná hodnotící kritéria a kvalitativní a kvantitativní ukazatele k analýze účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí ke splnění cílů zvláštních programů a rámcového programu jako celku;

| e) | provozní harmonogramy; |
| --- | --- |

e)

provozní harmonogramy;

| f) | pravidla pro účast; |
| --- | --- |

f)

pravidla pro účast;

| g) | kritéria pro výběr a hodnocení opatření. |
| --- | --- |

g)

kritéria pro výběr a hodnocení opatření.

HLAVA III

OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 46

Výbory

1.   Komisi jsou nápomocny následující výbory:

| a) | výbor pro program pro podnikání a inovace nazvaný Řídící výbor programu pro podnikání a inovace (EIPC), |
| --- | --- |

a)

výbor pro program pro podnikání a inovace nazvaný Řídící výbor programu pro podnikání a inovace (EIPC),

| b) | výbor pro program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií nazvaný Řídící výbor pro informační a komunikační technologie (ICTC), |
| --- | --- |

b)

výbor pro program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií nazvaný Řídící výbor pro informační a komunikační technologie (ICTC),

| c) | výbor pro program Inteligentní energie – Evropa nazvaný Řídící výbor programu IEE (IEEC). |
| --- | --- |

c)

výbor pro program Inteligentní energie – Evropa nazvaný Řídící výbor programu IEE (IEEC).

Celkovou koordinaci a spolupráci v rámci celého rámcového programu, včetně strategického řízení, a soudržné celkové provádění zajišťuje Komise, které je nápomocen EIPC v úzké spolupráci s ICTC a IEEC.

2.   Pro výbory uvedené v odstavci 1 se použijí články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3.   Výbory uvedené v odstavci 1 přijmou své jednací řády.

Článek 47

Uživatelská příručka

1.   Po vstupu tohoto rámcového programu v platnost zveřejní Komise snadno čitelnou a uživatelsky přívětivou uživatelskou příručku, která jasně, jednoduše a průhledně stanoví rámec obecných zásad pro účast příjemců v rámcovém programu. Uživatelská příručka usnadní účast zejména malým a středním podnikům.

2.   Komise zajistí, aby čas mezi podáním žádostí a oznámením výsledků hodnocení byl co nejkratší. Výsledek hodnocení se zašle v přiměřené lhůtě.

Článek 48

Strategický poradní sbor pro konkurenceschopnost a inovace

Komise se radí se Strategickým poradním sborem pro konkurenceschopnost a inovace složeným ze zástupců průmyslových a podnikatelských sdružení, včetně sdružení zastupujících malé a střední podniky, a dalších odborníků. Jejich odbornost by se měla týkat oblastí a otázek, jimiž se zabývá rámcový program, včetně financování, informačních a komunikačních technologií, energie a ekologických inovací.

Článek 49

Zrušení

Rozhodnutí 96/413/ES se zrušuje.

Článek 50

Přechodná opatření

Prováděcí opatření pro sledování cíle stanoveného v čl. 27 písm. b) se až do 31. prosince 2008 uskutečňují podle rozhodnutí č. 456/2005/ES.

Poté se akce zahájené podle rozhodnutí č. 456/2005/ES k uvedenému dni nebo dříve řídí uvedeným rozhodnutím s tou výjimkou, že výbor zřízený uvedeným rozhodnutím se nahradí ICTC zřízeným podle čl. 46 odst. 1 písm. b) tohoto rozhodnutí.

V případě služeb uvedených v čl. 21 odst. 2 písm. a) může Komise až do 31. prosince 2007 pokračovat v provozování sítě Euro Info center a v uzavírání ročních zvláštních grantových dohod s jejími členy, financovaných podle tohoto rámcového programu, i v provozních opatřeních víceletého programu pro podnik a podnikavost zavedeného rozhodnutím 2000/819/ES.

Článek 51

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve Štrasburku dne 24. října 2006.

Za Evropský parlament

předseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

předsedkyně

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 22.

1

(2)  Úř. věst. C 115, 16.5.2006, s. 17.

2

(3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 1. června 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 12. října 2006.

3

(4)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.

4

(5)  Úř. věst. L 167, 6.7.1996, s. 55.

5

(6)  Úř. věst. L 183, 11.7.1997, s. 12. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 1376/2002/ES (Úř. věst. L 200, 30.7.2002, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 192, 28.7.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1682/2004 (Úř. věst. L 308, 5.10.2004, s. 1).

7

(8)  Úř. věst. L 333, 29.12.2000, s. 84. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1776/2005/ES (Úř. věst. L 289, 3.11.2005, s. 14).

8

(9)  Úř. věst. L 14, 18.1.2001, s. 32.

9

(10)  Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 29. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 787/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 12).

10

(11)  Úř. věst. L 336, 23.12.2003, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 2113/2005/ES (Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 34).

11

(12)  Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku.

12

(13)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

13

(14)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

15

(16)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

16

(17)  Úř. věst. L 77, 27.3.1996, s. 20.

17

(18)  Úř. věst. L 167, 22.6.2001, s. 10.

18

(19)  Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90.

19

(20)  Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 33. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

20

(21)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 65.

21

(22)  Úř. věst. L 123, 17.5.2003, s. 42.

22

(23)  Úř. věst. L 52, 21.2.2004, s. 50.

23

(24)  Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.

24

(25)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

25

(26)  Úř. věst. L 79, 24.3.2005, s. 1.

26

---

PŘÍLOHA I

Orientační rozdělení rozpočtu

Orientační rozdělení rozpočtu mezi jednotlivé zvláštní programy je toto:

| a) | 60 % celkového rozpočtu pro program pro podnikání a inovace, z čehož se přibližně jedna pětina použije na prosazování ekologických inovací; |
| --- | --- |

a)

60 % celkového rozpočtu pro program pro podnikání a inovace, z čehož se přibližně jedna pětina použije na prosazování ekologických inovací;

| b) | 20 % celkového rozpočtu pro program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií; |
| --- | --- |

b)

20 % celkového rozpočtu pro program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií;

| c) | 20 % celkového rozpočtu pro program Inteligentní energie – Evropa. |
| --- | --- |

c)

20 % celkového rozpočtu pro program Inteligentní energie – Evropa.

---

PŘÍLOHA II

Prováděcí opatření pro finanční nástroje Společenství pro malé a střední podniky podle článku 17

1.   OPATŘENÍ SPOLEČNÁ PRO VŠECHNY FINANČNÍ NÁSTROJE SPOLEČENSTVÍ PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY

A.   Rozpočet

Vyčleněné rozpočtové prostředky pokrývají veškeré náklady každého nástroje, včetně platebních závazků vůči finančním zprostředkovatelům, jako jsou ztráty ze záruk, poplatky za správu pro EIF a mezinárodní finanční instituce spravující zdroje Unie, jakož i jakékoli další způsobilé náklady nebo a výdaje.

Při převodu zdrojů mezi nástroji se zachovává pružnost, aby bylo možné reagovat na nový vývoj a změny tržních podmínek, ke kterým dojde během rámcového programu.

B.   Svěřenské účty

EIF a příslušné mezinárodní finanční instituce zřídí samostatné svěřenské účty pro rozpočtové finanční prostředky spojené s jednotlivými nástroji. Tyto účty mohou být úročeny. Úroky přijaté do 31. prosince 2013 lze přidat ke zdrojům a použít pro účely příslušného nástroje.

Platby provedené správcem za účelem uhrazení závazků vůči finančním zprostředkovatelům se připíší na vrub příslušného svěřenského účtu. Částky vracené správcem do souhrnného rozpočtu Evropské unie, správcův poplatek za správu a další způsobilé náklady a výdaje se připíší na vrub svěřenského účtu v souladu s podmínkami, jež stanoví dohody mezi Komisí a správcem. Ve prospěch svěřenského účtu se připisují příjmy pocházející od Komise, úroky a v závislosti na nástroji i výnosy z realizovaných investic (mechanismus GIF) nebo závazkové a záruční provize a další pohledávky (mechanismus SMEG).

Po 31. prosinci 2013 se případné zůstatky na svěřenských účtech, s výjimkou finančních prostředků přidělených, ale dosud nepřipsaných na vrub svěřenského účtu, a s výjimkou přiměřených finančních prostředků potřebných k pokrytí způsobilých nákladů a výdajů, vrátí do souhrnného rozpočtu Evropské unie.

C.   Poplatky

Na nástroje se vztahuje vhodná poplatková politika. Poplatky stanoví Komise v souladu s tržními postupy, přičemž zohlední:

| — | celkovou dobu trvání daného nástroje a odpovídající požadavky na sledování, které přesahují období rozpočtových závazků, |
| --- | --- |

—

celkovou dobu trvání daného nástroje a odpovídající požadavky na sledování, které přesahují období rozpočtových závazků,

| — | způsobilé země, |
| --- | --- |

—

způsobilé země,

| — | stupeň původnosti a složitosti nástroje, |
| --- | --- |

—

stupeň původnosti a složitosti nástroje,

| — | počet souvisejících činností, jako jsou výzkum trhu, určení zprostředkovatelů a jednání s nimi, strukturování transakcí, uzavírání, sledování a vykazování. |
| --- | --- |

—

počet souvisejících činností, jako jsou výzkum trhu, určení zprostředkovatelů a jednání s nimi, strukturování transakcí, uzavírání, sledování a vykazování.

D.   Zviditelnění a zvyšování povědomí

Každý zprostředkovatel vhodně a průhledně zviditelní podporu poskytnutou Společenstvím, včetně příslušných informací o finančních možnostech poskytovaných rámcovým programem.

Musí být zajištěno odpovídající informování konečných příjemců o dostupných finančních možnostech.

2.   PROVÁDĚNÍ MECHANISMU GIF

A.   Úvod

Mezi Komisí a EIF budou dohodnuty aspekty svěřenství, správy a sledování. Pro pokladní správu Komise použije specifické pokyny.

B.   Zprostředkovatelé

Nástroje GIF1 a GIF2 se zaměří na komerčně orientované zprostředkovatele spravované nezávislými týmy, jež v sobě spojují odpovídající schopnosti a zkušenosti. Zprostředkovatelé se vybírají průhledným a nediskriminujícím způsobem v souladu s osvědčenými obchodními a tržními postupy při vyloučení jakéhokoliv střetu zájmů, s cílem pracovat s širokým okruhem specializovaných fondů či podobných struktur.

C.   Kritéria způsobilosti

Mechanismus GIF doplní činnosti skupiny Evropské investiční banky, včetně EIF, založené na vlastních zdrojích tím, že přijme investiční politiku umožňující vyšší rizikový profil jak se zřetelem ke zprostředkujícím fondům, tak i k jejich investičním politikám.

NÁSTROJ GIF 1

Nástroj GIF 1 investuje do zprostředkovatelských fondů rizikového kapitálu a jiných investičních nástrojů, které investují do malých a středních podniků, od jejichž založení neuplynulo více než deset let, zpravidla od financování fáze pre-A (zahájení činnosti) a A (raná fáze) a v případě potřeby poskytují následné investice. Obvyklá maximální úhrnná investice do zprostředkovatelského fondu rizikového kapitálu činí 25 % celkového kapitálu drženého v příslušném fondu, anebo až 50 % v případě nových fondů, u kterých je pravděpodobné, že budou hrát obzvlášť silnou katalytickou roli ve vývoji trhů s rizikovým kapitálem pro určitou technologii či v určitém regionu, nebo v případě investičních nástrojů investorů typu „business angels“. Maximální úhrnná investice do zprostředkovatelského fondu rizikového kapitálu činí 50 % v případech, kdy se fond investičně zaměřuje na malé a střední podniky činné v oblasti ekologických inovací. Alespoň 50 % kapitálu investovaného do jakéhokoliv fondu musí poskytnout investoři, kteří vyvíjejí svou činnost za okolností odpovídajících běžným tržním podmínkám (podle „zásady investování za tržních podmínek“), bez ohledu na právní povahu a vlastnickou strukturu investorů, kteří tuto část kapitálu poskytují. Závazek v žádném fondu nesmí překročit 30 milionů EUR. Nástroj GIF1 může investovat společně s vlastními zdroji EIF nebo zdroji v mandátní správě EIB nebo jinými zdroji spravovanými EIF.

NÁSTROJ GIF 2

Nástroj GIF 2 investuje do zprostředkovatelských fondů rizikového kapitálu, které investují do malých a středních podniků zpravidla ve fázích financování B a C (rozvoj). Obvyklá maximální úhrnná investice do zprostředkovatelského fondu rizikového kapitálu činí 15 % celkového kapitálu drženého v příslušném fondu, nebo až 25 % v případě:

| — | nových fondů, u kterých je pravděpodobné, že budou hrát obzvlášť silnou katalytickou roli ve vývoji trhů s rizikovým kapitálem pro určitou technologii či v určitém regionu, |
| --- | --- |

—

nových fondů, u kterých je pravděpodobné, že budou hrát obzvlášť silnou katalytickou roli ve vývoji trhů s rizikovým kapitálem pro určitou technologii či v určitém regionu,

| — | fondů, které se investičně zaměřují především na malé a střední podniky činné v oblasti ekologických inovací, |
| --- | --- |

—

fondů, které se investičně zaměřují především na malé a střední podniky činné v oblasti ekologických inovací,

| — | fondů zřízených týmy začínajících manažerů. |
| --- | --- |

—

fondů zřízených týmy začínajících manažerů.

V případě společné investice zdrojů z nástroje GIF2 a vlastních zdrojů EIF nebo zdrojů v mandátní správě EIB nebo jiných zdrojů spravovaných EIF činí příspěvek nástroje GIF2 nejvýše 15 %. Alespoň 50 % kapitálu investovaného do jakéhokoliv fondu musí poskytnout investoři, kteří vyvíjejí svou činnost za okolností odpovídajících běžným tržním podmínkám (podle „zásady investování za tržních podmínek“), bez ohledu na právní povahu a vlastnickou strukturu investorů, kteří tuto část kapitálu poskytují. Závazek v žádném fondu nesmí překročit 30 milionů EUR.

D.   Rovnocennost investice

Podmínky investic do zprostředkovatelského fondu v rámci mechanismu GIF jsou rovnocenné s investicemi soukromých investorů.

E.   Úloha hlavního investora

U nových fondů, u nichž je pravděpodobné, že budou hrát obzvlášť silnou katalytickou roli ve vývoji trhů s rizikovým kapitálem pro určitou technologii nebo v určitém regionu, může EIF mít úlohu hlavního investora.

F.   Průhlednost podmínek

EIF zajistí, že podmínky financování v rámci nástrojů GIF1 a GIF2 jsou průhledné a srozumitelné.

G.   Doba trvání mechanismu GIF

Mechanismus GIF pracuje s dlouhodobými prostředky, které budou obvykle umístěny ve zprostředkovatelských fondech na 5 až 12 let. Doba trvání investice v rámci mechanismu GIF nepřekročí v žádném případě 19 let ode dne podpisu dohody o pověření mezi Komisí a EIF. V dohodách mezi EIF a zprostředkovateli je třeba vymezit vhodné strategie odchodu.

H.   Realizace investic

Jelikož většina investic, které se mají uskutečnit v rámci mechanismu GIF, bude směřovat do nekotovaných a nelikvidních subjektů, bude realizování těchto investic založeno na rozdělování výnosů získaných zprostředkovateli z prodeje jejich investic do malých a středních podnicích.

I.   Reinvestování výnosů z realizovaných investic

Výnosy, včetně dividend a úhrad přijatých EIF do 31. prosince 2013, se přidají ke zdrojům mechanismu GIF a použijí se pro jeho účely.

3.   PROVÁDĚNÍ MECHANISMU SMEG

A.   Úvod

Mezi Komisí a EIF budou dohodnuty aspekty svěřenství, správy a sledování, které budou odpovídat běžné obchodní praxi. Pro pokladní správu Komise použije specifické pokyny.

B.   Zprostředkovatelé

Zprostředkovatelé se vybírají ze záručních režimů, které již fungují nebo které mohou být ve způsobilých zemích založeny, včetně vzájemných záručních organizací, a z jiných vhodných finančních institucí. Výběrová řízení jsou průhledná a nediskriminující a předcházejí jakémukoliv střetu zájmů.

Zprostředkovatelé se vybírají v souladu s osvědčenými obchodními a tržními postupy a s ohledem na účinek na:

| — | objem financování (dluhové, vlastního nebo kvazivlastního kapitálu) dostupného pro malé a střední podniky, |
| --- | --- |

—

objem financování (dluhové, vlastního nebo kvazivlastního kapitálu) dostupného pro malé a střední podniky,

| — | přístup malých a středních podniků k finančním prostředkům nebo |
| --- | --- |

—

přístup malých a středních podniků k finančním prostředkům nebo

| — | podstoupené riziko ve financování malých a středních podniků dotyčnými zprostředkovateli. |
| --- | --- |

—

podstoupené riziko ve financování malých a středních podniků dotyčnými zprostředkovateli.

C.   Způsobilost

Finanční kritéria týkající se způsobilosti v rámci mechanismu SMEG se stanoví pro každého zprostředkovatele na základě jeho činností, s cílem obsáhnout co nejvíce malých a středních podniků. Tato pravidla odrážejí tržní podmínky a postupy na příslušném území.

Způsobilé je financování nabývání hmotných a nehmotných aktiv, včetně inovačních činností, technologického rozvoje a nabývání licencí.

Kritéria týkající se čtvrtého nástroje mechanismu SMEG, d) sekuritizace portfolií pohledávek malých a středních podniků, zahrnují transakce s jedním i více prodávajícími a také transakce s více zúčastněnými zeměmi. Způsobilost je založena na osvědčených tržních postupech, zejména na bonitě a diverzifikaci rizik sekuritizovaného portfolia.

D.   Podmínky záruk

Záruky poskytované EIF jménem Komise pro nástroje týkající se a) dluhového financování, b) financování mikroúvěry a c) financování vlastního nebo kvazivlastního kapitálu v rámci mechanismu SMEG pokryjí část rizika finančního portfolia jednotlivých transakcí, které nese finanční zprostředkovatel. Čtvrtý nástroj mechanismu SMEG, d) sekuritizace portfolií pohledávek malých a středních podniků, zahrnuje sdílení rizika určitých sekuritizovaných tranší, které mají přednost před tranší nesoucí ztrátu jako první, nebo ponechání rizika velké části tranše nesoucí ztrátu jako první na emitentovi a sdílení rizika zbývající části.

Podmínky záruk poskytovaných EIF pro nástroje týkající se a) dluhového financování, b) financování mikroúvěry a c) financování vlastního nebo kvazivlastního kapitálu v rámci mechanismu SMEG jsou zpravidla rovnocenné se zárukami či případně financováním, jež poskytuje zprostředkovatel.

EIF může finančnímu zprostředkovateli účtovat poplatek vypočítaný z částek, které byly přiděleny, ale nebyly využity podle dohodnutého rozvrhu („závazková provize“), a rovněž záruční provizi. Může také účtovat poplatky spojené s jednotlivými transakcemi sekuritizace.

E.   Maximální hranice kumulativních ztrát EIF

Náklady na mechanismus SMEG hrazené ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí za žádných okolností převýšit vyčleněné rozpočtové prostředky uvolněné pro EIF v rámci mechanismu SMEG. Pro rozpočet neexistuje žádná případná odpovědnost.

Závazek EIF uhradit svůj podíl na finančních ztrátách zprostředkovatele trvá, dokud kumulativní částka plateb vytvořená pro krytí ztrát z určitého finančního portfolia, případně snížená o kumulativní částku odpovídající navráceným ztrátám, nedosáhne předem smluvené hodnoty, po které je záruka EIF automaticky zrušena.

F.   Navrácení ztrát a další výnosy splatné na svěřenský účet

Jakékoliv navrácené ztráty přijaté od daného zprostředkovatele se připisují ve prospěch svěřenského účtu a zahrnují se do výpočtu maximální hranice kumulativních ztrát EIF vůči tomuto zprostředkovateli. Veškeré další příjmy, jako jsou závazkové a záruční provize, se připisují ve prospěch svěřenského účtu, a pokud byly přijaty před 31. prosincem 2013, přidávají se ke zdrojům mechanismu SMEG.

G.   Doba trvání mechanismu SMEG

Jednotlivé záruky malých a středních podniků mohou mít splatnost až deset let.

4.   PROVÁDĚNÍ MECHANISMU CBS

A.   Úvod

Prováděcí pravidla k akci pro vklady počátečního kapitálu a akci pro partnerství, včetně aspektů svěřenství, správy a sledování, jsou předmětem dohody mezi Komisí a EIF či příslušnými mezinárodními finančními institucemi.

Zprostředkovatelé se vybírají v souladu s osvědčenými tržními postupy.

Výběrová řízení na poskytování technické pomoci musí být průhledná a nediskriminující a musí předcházet jakémukoliv střetu zájmů.

B.   Akce pro vklady počátečního kapitálu

Akce pro vklady počátečního kapitálu probíhá na svěřenském základě. Vyčleněné rozpočtové prostředky pokrývají celkové náklady akce, včetně poplatků za správu, jakož i jakékoli další způsobilé náklady nebo výdaje. Poskytnutými granty se podporují investiční fondy, jejichž globální investiční program zahrnuje vklady počátečního kapitálu, a to pokrytím části výsledných poplatků za správu.

C.   Akce pro partnerství

Akce pro partnerství je řízena prostřednictvím EIF nebo příslušných mezinárodních finančních institucí. Pokrývá technickou pomoc, poplatky za správu a další způsobilé náklady podporující budování kapacit.

5.   HODNOCENÍ

Vnější hodnocení provádí nezávislí odborníci s ohledem na dopad iniciativy pro růst a zaměstnanost zavedené rozhodnutím Rady 98/347/ES ze dne 19. května 1998 o opatřeních finanční pomoci inovačním malým a středním podnikům vytvářejícím pracovní příležitosti – iniciativa pro růst a zaměstnanost (1) a víceletého programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky. Vnější hodnocení posoudí dopad finančních nástrojů Společenství na malé a střední podniky a poskytnou kvalitativní a kvantitativní analýzu dosažených výsledků, přičemž zejména posoudí pákový efekt a náklady a přínosy každého nástroje. Hodnotící zprávy obsahují statistické údaje za celou Unii i za jednotlivé členské státy a ostatní zúčastněné země, zahrnující:

| — | pro mechanismus GIF počet obsažených malých a středních podniků a počet vytvořených pracovních míst, |
| --- | --- |

—

pro mechanismus GIF počet obsažených malých a středních podniků a počet vytvořených pracovních míst,

| — | míru návratnosti pro investory, |
| --- | --- |

—

míru návratnosti pro investory,

| — | pro mechanismus SMEG počet a hodnotu úvěrů poskytnutých malým a středním podnikům finančními zprostředkovateli, počet obsažených malých a středních podniků a počet a hodnotu nesplacených úvěrů, |
| --- | --- |

—

pro mechanismus SMEG počet a hodnotu úvěrů poskytnutých malým a středním podnikům finančními zprostředkovateli, počet obsažených malých a středních podniků a počet a hodnotu nesplacených úvěrů,

| — | pro akci pro vklady počátečního kapitálu počet podporovaných organizací a objem investic do počátečního kapitálu, |
| --- | --- |

—

pro akci pro vklady počátečního kapitálu počet podporovaných organizací a objem investic do počátečního kapitálu,

| — | pro akci pro partnerství počet podporovaných zprostředkovatelů a počet obsažených malých a středních podniků, |
| --- | --- |

—

pro akci pro partnerství počet podporovaných zprostředkovatelů a počet obsažených malých a středních podniků,

| — | případné konkrétní výstupy související s ekologickými inovacemi. |
| --- | --- |

—

případné konkrétní výstupy související s ekologickými inovacemi.

Výsledky a zkušenosti získané ze zpráv vnějších hodnotitelů a sdílení osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami se náležitým způsobem zviditelní.

---

(1)  Úř. věst. L 155, 29.5.1998, s. 43.

---

PŘÍLOHA III

Podrobnosti o podpůrných službách ve prospěch podniků a inovací uvedených v článku 21

| a) | Informace, zpětná vazba a služby obchodní a mezinárodní spolupráce:






  — | šíření informací týkajících se fungování a možností vnitřního trhu zboží a služeb, včetně informování o možnostech nabídkových řízení, |
| --- | --- | --- |

a)

Informace, zpětná vazba a služby obchodní a mezinárodní spolupráce:

—

šíření informací týkajících se fungování a možností vnitřního trhu zboží a služeb, včetně informování o možnostech nabídkových řízení,

| — | aktivní podpora iniciativ, politik a programů Společenství významných pro malé a střední podniky a poskytování informací malým a středním podnikům o postupech podávání žádostí u těchto programů, |
| --- | --- |

—

aktivní podpora iniciativ, politik a programů Společenství významných pro malé a střední podniky a poskytování informací malým a středním podnikům o postupech podávání žádostí u těchto programů,

| — | uplatňování nástrojů pro měření dopadu stávajících právních předpisů na malé a střední podniky, |
| --- | --- |

—

uplatňování nástrojů pro měření dopadu stávajících právních předpisů na malé a střední podniky,

| — | přispívání k provádění studií Komise posuzujících dopad, |
| --- | --- |

—

přispívání k provádění studií Komise posuzujících dopad,

| — | uplatňování dalších vhodných prostředků pro zapojení malých a středních podniků do procesu tvorby evropských politik, |
| --- | --- |

—

uplatňování dalších vhodných prostředků pro zapojení malých a středních podniků do procesu tvorby evropských politik,

| — | napomáhání malým a středním podnikům při rozvíjení přeshraničních činností a vytváření mezinárodních sítí, |
| --- | --- |

—

napomáhání malým a středním podnikům při rozvíjení přeshraničních činností a vytváření mezinárodních sítí,

| — | podpora malých a středních podniků při hledání příslušných partnerů ze soukromého nebo veřejného sektoru prostřednictvím vhodných nástrojů. |
| --- | --- |

—

podpora malých a středních podniků při hledání příslušných partnerů ze soukromého nebo veřejného sektoru prostřednictvím vhodných nástrojů.

| b) | Služby pro inovace a pro přenos technologií a vědomostí:






  — | šíření informací a zvyšování povědomí o politikách, právních předpisech a podpůrných programech souvisejících s inovacemi, |
| --- | --- | --- |

b)

Služby pro inovace a pro přenos technologií a vědomostí:

—

šíření informací a zvyšování povědomí o politikách, právních předpisech a podpůrných programech souvisejících s inovacemi,

| — | účast na šíření a využívání výsledků výzkumu, |
| --- | --- |

—

účast na šíření a využívání výsledků výzkumu,

| — | poskytování jednatelských služeb pro přenos technologií a vědomostí a pro budování partnerství mezi nejrůznějšími účastníky inovačního procesu, |
| --- | --- |

—

poskytování jednatelských služeb pro přenos technologií a vědomostí a pro budování partnerství mezi nejrůznějšími účastníky inovačního procesu,

| — | podněcování inovačních schopností podniků, zejména malých a středních podniků, |
| --- | --- |

—

podněcování inovačních schopností podniků, zejména malých a středních podniků,

| — | usnadnění propojení s jinými inovačními službami, včetně služeb souvisejících s duševním vlastnictvím. |
| --- | --- |

—

usnadnění propojení s jinými inovačními službami, včetně služeb souvisejících s duševním vlastnictvím.

| c) | Služby podporující účast malých a středních podniků na sedmém rámcovém programu:






  — | zvyšování podvědomí mezi malými a středními podniky o sedmém rámcovém programu, |
| --- | --- | --- |

c)

Služby podporující účast malých a středních podniků na sedmém rámcovém programu:

—

zvyšování podvědomí mezi malými a středními podniky o sedmém rámcovém programu,

| — | pomoc malým a středním podnikům s identifikací jejich potřeb v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a nalezením příslušných partnerů, |
| --- | --- |

—

pomoc malým a středním podnikům s identifikací jejich potřeb v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a nalezením příslušných partnerů,

| — | napomáhání malým a středním podnikům při přípravě a koordinaci návrhů projektů pro účast na sedmém rámcovém programu. |
| --- | --- |

—

napomáhání malým a středním podnikům při přípravě a koordinaci návrhů projektů pro účast na sedmém rámcovém programu.

---