# Euroopan unionin L 155/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.155.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 155 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta22. kesäkuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.155.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 155

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta22. kesäkuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2010/343/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisen Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta | 1 |
| Yhteisymmärryspöytäkirja Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämisestä | 3 |
| Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta | 10 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 541/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) annetun asetuksen (EY) N:o 1104/2008 muuttamisesta | 19 |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 542/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) tehdyn päätöksen 2008/839/YOS muuttamisesta | 23 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 543/2010, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Aceite Campo de Montiel (SAN)) | 27 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 544/2010, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 29 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 545/2010, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 31 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/344/YUTP |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös BiH/16/2010, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2010, Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Napolissa sijaitsevan EU:n esikuntayksikön päällikön nimittämisestä | 33 |
| | | 2010/345/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2010, päätöksen 2007/589/EY muuttamisesta ohjeiden lisäämiseksi hiilidioksidin talteenotosta, kuljetuksesta ja geologisesta varastoinnista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailua ja raportointia varten
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3310)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2010/346/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2010, hevosen näivetystautia koskevista suojatoimenpiteistä Romaniassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3767)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2010/347/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2010, yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskevasta asiakirjasta tehdyn päätöksen 2004/388/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3666)

   (
  1
  ) | 54 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2010/343/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisen Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

1

Yhteisymmärryspöytäkirja Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämisestä

3

Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta

10

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 541/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) annetun asetuksen (EY) N:o 1104/2008 muuttamisesta

19

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 542/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) tehdyn päätöksen 2008/839/YOS muuttamisesta

23

*

Komission asetus (EU) N:o 543/2010, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Aceite Campo de Montiel (SAN))

27

Komission asetus (EU) N:o 544/2010, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

29

Komission asetus (EU) N:o 545/2010, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

31

PÄÄTÖKSET

2010/344/YUTP

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös BiH/16/2010, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2010, Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Napolissa sijaitsevan EU:n esikuntayksikön päällikön nimittämisestä

33

2010/345/EU

*

Komission päätös, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2010, päätöksen 2007/589/EY muuttamisesta ohjeiden lisäämiseksi hiilidioksidin talteenotosta, kuljetuksesta ja geologisesta varastoinnista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailua ja raportointia varten
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3310)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3310)

1

34

2010/346/EU

*

Komission päätös, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2010, hevosen näivetystautia koskevista suojatoimenpiteistä Romaniassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3767)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3767)

1

48

2010/347/EU

*

Komission päätös, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2010, yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskevasta asiakirjasta tehdyn päätöksen 2004/388/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3666)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3666)

1

54

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/348/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 17 päivänä marraskuuta 2009, turvaluokiteltujen tietojen suojaa koskevan Venäjän federaation hallituksen ja Euroopan unionin välisen sopimuksen tekemisestä | 56 |
| Venäjän federaation hallituksen ja Euroopan unionin välinen sopimus turvaluokiteltujen tietojen suojasta | 57 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2010/348/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 17 päivänä marraskuuta 2009, turvaluokiteltujen tietojen suojaa koskevan Venäjän federaation hallituksen ja Euroopan unionin välisen sopimuksen tekemisestä

56

Venäjän federaation hallituksen ja Euroopan unionin välinen sopimus turvaluokiteltujen tietojen suojasta

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,

Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisen Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

(2010/343/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unionin tavoitteena on tehdä kolmansien osapuolten kanssa yhteistyötä koskevia kalastusalan puitesopimuksia, joilla varmistetaan yhteisen edun piiriin kuuluvien lajien säilyttäminen ja kestävä hoito sekä unionin alusten pääsy kolmansien osapuolten satamiin jälleenlaivausta ja saaliiden purkamista sekä logistisia tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

(1)

Unionin tavoitteena on tehdä kolmansien osapuolten kanssa yhteistyötä koskevia kalastusalan puitesopimuksia, joilla varmistetaan yhteisen edun piiriin kuuluvien lajien säilyttäminen ja kestävä hoito sekä unionin alusten pääsy kolmansien osapuolten satamiin jälleenlaivausta ja saaliiden purkamista sekä logistisia tarkoituksia varten.

| (2) | Neuvosto valtuutti 4 päivänä huhtikuuta 2008 komission aloittamaan Chilen tasavallan kanssa neuvottelut Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämiseksi. Neuvottelut saatiin onnistuneesti päätökseen parafoimalla Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskeva Brysselissä 15 ja 16 päivänä lokakuuta 2008 hyväksytty yhteisymmärryspöytäkirja sellaisena kuin se on muutettuna i) kahdenvälisessä teknisessä kokouksessa New Yorkissa 5 ja 6 päivänä lokakuuta 2009 hyväksytyllä yhteisymmärryspöytäkirjan yksityiskohtaisella liitteellä I, ii) liitteessä I olevaan xi kohtaan liittyvällä 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä Chilen verbaalinootilla, jossa Chilen satamat Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nimetään satamiksi, joihin Kaakkois-Tyynenmeren aavalla merellä miekkakalaa kalastavilla EU:n aluksilla on pääsy, sekä iii) sopimuksella siitä, että kahdenvälisen teknisen ja tieteellisen komitean ensimmäisen kokous pidetään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto valtuutti 4 päivänä huhtikuuta 2008 komission aloittamaan Chilen tasavallan kanssa neuvottelut Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämiseksi. Neuvottelut saatiin onnistuneesti päätökseen parafoimalla Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskeva Brysselissä 15 ja 16 päivänä lokakuuta 2008 hyväksytty yhteisymmärryspöytäkirja sellaisena kuin se on muutettuna i) kahdenvälisessä teknisessä kokouksessa New Yorkissa 5 ja 6 päivänä lokakuuta 2009 hyväksytyllä yhteisymmärryspöytäkirjan yksityiskohtaisella liitteellä I, ii) liitteessä I olevaan xi kohtaan liittyvällä 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä Chilen verbaalinootilla, jossa Chilen satamat Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nimetään satamiksi, joihin Kaakkois-Tyynenmeren aavalla merellä miekkakalaa kalastavilla EU:n aluksilla on pääsy, sekä iii) sopimuksella siitä, että kahdenvälisen teknisen ja tieteellisen komitean ensimmäisen kokous pidetään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’.

| (3) | Yhteisymmärryspöytäkirja olisi allekirjoitettava. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisymmärryspöytäkirja olisi allekirjoitettava.

| (4) | Ottaen huomioon, että Kaakkois-Tyynenmeren aavalla merellä miekkakalaa kalastavien unionin alusten edun mukaista olisi saada viipymättä pääsy nimettyihin Chilen satamiin, yhteisymmärryspöytäkirjaa olisi sovellettava väliaikaisesti odotettaessa sen tekemistä koskevien menettelyjen päätökseen saattamista. Siksi on unionin edun mukaista hyväksyä sopimus yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskevan Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välillä kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen muodossa, |
| --- | --- |

(4)

Ottaen huomioon, että Kaakkois-Tyynenmeren aavalla merellä miekkakalaa kalastavien unionin alusten edun mukaista olisi saada viipymättä pääsy nimettyihin Chilen satamiin, yhteisymmärryspöytäkirjaa olisi sovellettava väliaikaisesti odotettaessa sen tekemistä koskevien menettelyjen päätökseen saattamista. Siksi on unionin edun mukaista hyväksyä sopimus yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskevan Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välillä kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen muodossa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevan Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisen Brysselissä 15 ja 16 päivänä lokakuuta 2008 hyväksytyn yhteisymmärryspöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna i) kahdenvälisessä teknisessä kokouksessa New Yorkissa 5 ja 6 päivänä lokakuuta 2009 hyväksytyllä yhteisymmärryspöytäkirjan yksityiskohtaisella liitteellä I, ii) liitteessä I olevaan xi kohtaan liittyvällä 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä Chilen verbaalinootilla, jossa Chilen satamat Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nimetään satamiksi, joihin Kaakkois-Tyynenmeren aavalla merellä miekkakalaa kalastavilla EU:n aluksilla on pääsy, sekä iii) sopimuksella siitä, että kahdenvälisen teknisen ja tieteellisen komitean ensimmäisen kokous pidetään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, allekirjoittaminen sillä varauksella, että se tehdään.

Yhteisymmärryspöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa yhteisymmärryspöytäkirja unionin puolesta sillä varauksella, että se tehdään.

3 artikla

Hyväksytään unionin puolesta unionin ja Chilen tasavallan välinen yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskeva kirjeenvaihtona tehty sopimus.

Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

4 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa unionin puolesta yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskeva kirjeenvaihtona tehty sopimus.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

YHTEISYMMÄRRYSPÖYTÄKIRJA

Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämisestä

| 1. | Tässä määritellyllä asiakirjalla korvataan 25 päivänä tammikuuta 2001 sovittu väliaikaisjärjestely (”vuoden 2001 järjestely”) ja muutetaan kyseinen väliaikaisjärjestely pysyväksi sitoumukseksi toimia yhteistyössä Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen pitkän aikavälin säilyttämisen ja hoidon hyväksi. |
| --- | --- |

1.

Tässä määritellyllä asiakirjalla korvataan 25 päivänä tammikuuta 2001 sovittu väliaikaisjärjestely (”vuoden 2001 järjestely”) ja muutetaan kyseinen väliaikaisjärjestely pysyväksi sitoumukseksi toimia yhteistyössä Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen pitkän aikavälin säilyttämisen ja hoidon hyväksi.

| 2. | Yhteisymmärryspöytäkirjan tarkoituksena on ratkaista sovinnollisesti Chilen ja Euroopan yhteisön (nykyisin Euroopan unioni, EU) väliset riidat (1), jotka ovat käsiteltävänä Kansainvälisessä merioikeustuomioistuimessa (ITLOS) ja Maailman kauppajärjestössä (WTO). |
| --- | --- |

2.

Yhteisymmärryspöytäkirjan tarkoituksena on ratkaista sovinnollisesti Chilen ja Euroopan yhteisön (nykyisin Euroopan unioni, EU) väliset riidat (1), jotka ovat käsiteltävänä Kansainvälisessä merioikeustuomioistuimessa (ITLOS) ja Maailman kauppajärjestössä (WTO).

| 3. | Osapuolet vahvistavat, että tämä yhteisymmärryspöytäkirja tarjoaa peruskehyksen Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalojen säilyttämiselle ja hoidolle sekä alan yhteistyölle. |
| --- | --- |

3.

Osapuolet vahvistavat, että tämä yhteisymmärryspöytäkirja tarjoaa peruskehyksen Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalojen säilyttämiselle ja hoidolle sekä alan yhteistyölle.

| 4. | EU:n ja Chilen kahdenvälinen tieteellis-tekninen komitea, jäljempänä ‘BSTC’, toimii edelleen tarpeellisena yhteyselimenä yhteisissä miekkakalan säilyttämiseen liittyvissä, yhteisen edun piiriin kuuluvissa asioissa, ja sillä on tieteellis-teknisten yhteistyöpyrkimysten tehostamiseksi seuraavat tehtävät:






  a) | toimia foorumina tietojenvaihdolle miekkakalakannoista sekä EU:n ja Chilen kalastustoiminnasta ja muista säilyttämis- ja hoitopäätöksiin tarvittavista tiedoista; |
| --- | --- | --- |

4.

EU:n ja Chilen kahdenvälinen tieteellis-tekninen komitea, jäljempänä ‘BSTC’, toimii edelleen tarpeellisena yhteyselimenä yhteisissä miekkakalan säilyttämiseen liittyvissä, yhteisen edun piiriin kuuluvissa asioissa, ja sillä on tieteellis-teknisten yhteistyöpyrkimysten tehostamiseksi seuraavat tehtävät:

a)

toimia foorumina tietojenvaihdolle miekkakalakannoista sekä EU:n ja Chilen kalastustoiminnasta ja muista säilyttämis- ja hoitopäätöksiin tarvittavista tiedoista;

| b) | arvioida määräajoin kantojen tilaa, seurata kalastussuuntauksia ja arvioida muihin kuin kohdelajeihin sekä meriekosysteemiin kohdistuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

b)

arvioida määräajoin kantojen tilaa, seurata kalastussuuntauksia ja arvioida muihin kuin kohdelajeihin sekä meriekosysteemiin kohdistuvia vaikutuksia;

| c) | tarkastella sovellettavia säilyttämistoimenpiteitä ja antaa lausuntoja mahdollisista uusista toimenpiteistä, sivusaaliiden sääntely mukaan lukien; |
| --- | --- |

c)

tarkastella sovellettavia säilyttämistoimenpiteitä ja antaa lausuntoja mahdollisista uusista toimenpiteistä, sivusaaliiden sääntely mukaan lukien;

| d) | määritellä ensisijaisia tutkimuskohteita työohjelman puitteissa ja laatia lisäohjelmia, tiedonkeruupöytäkirjat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

d)

määritellä ensisijaisia tutkimuskohteita työohjelman puitteissa ja laatia lisäohjelmia, tiedonkeruupöytäkirjat mukaan luettuina;

| e) | vaihtaa tietoja ja edistää ympäristön kannalta turvallisten ja kustannustehokkaiden pyydysten käyttöä; |
| --- | --- |

e)

vaihtaa tietoja ja edistää ympäristön kannalta turvallisten ja kustannustehokkaiden pyydysten käyttöä;

| f) | vaihtaa ennen BSTC:n kokousta saalis- ja pyyntiponnistustietoja, jotka kattavat kaikki osapuolten laivastonosat Kaakkois-Tyynellämerellä; |
| --- | --- |

f)

vaihtaa ennen BSTC:n kokousta saalis- ja pyyntiponnistustietoja, jotka kattavat kaikki osapuolten laivastonosat Kaakkois-Tyynellämerellä;

| g) | harkita uusia yhteistyömuotoja tieteen, tekniikan tai hallinnon aloilla. |
| --- | --- |

g)

harkita uusia yhteistyömuotoja tieteen, tekniikan tai hallinnon aloilla.

| 5. | BSTC kutsutaan koolle ylimääräiseen istuntoon (AJANKOHTA), jotta se voi aloittaa tehtäviensä mukaisen toiminnan ottaen huomioon seuraavat osapuolten sopimat tavoitteet ja periaatteet:






  a) | Osapuolten harjoittamassa miekkakalan kalastuksessa on noudatettava saalisrajoituksia, joilla varmistetaan, että kannat pysyvät kestävän enimmäistuoton tasolla tai lähellä sitä, näiden varojen kestävyyden varmistamista ja meriekosysteemin suojelua koskevan tavoitteen edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- | --- |

5.

BSTC kutsutaan koolle ylimääräiseen istuntoon (AJANKOHTA), jotta se voi aloittaa tehtäviensä mukaisen toiminnan ottaen huomioon seuraavat osapuolten sopimat tavoitteet ja periaatteet:

a)

Osapuolten harjoittamassa miekkakalan kalastuksessa on noudatettava saalisrajoituksia, joilla varmistetaan, että kannat pysyvät kestävän enimmäistuoton tasolla tai lähellä sitä, näiden varojen kestävyyden varmistamista ja meriekosysteemin suojelua koskevan tavoitteen edellyttämällä tavalla.

| b) | Chilen ja EU:n kalastusalusten on seurattava kantojen esiintymistä, alueellista rakennetta ja liikkuvuutta, ja niiden tekemien tieteellisten havaintojen on noudatettava sovittuja tutkimusparametreja, joiden avulla on tarkoitus laatia luotettavia arviointeja ja kehittää asianmukaisia hoitoratkaisuja. |
| --- | --- |

b)

Chilen ja EU:n kalastusalusten on seurattava kantojen esiintymistä, alueellista rakennetta ja liikkuvuutta, ja niiden tekemien tieteellisten havaintojen on noudatettava sovittuja tutkimusparametreja, joiden avulla on tarkoitus laatia luotettavia arviointeja ja kehittää asianmukaisia hoitoratkaisuja.

| c) | Käyttöön otettujen tiedonkeruujärjestelmien olisi oltava luotettavia, nopeita ja sopusoinnussa miekkakalan kalastukseen liittyvien vaatimusten ja kyseisen kalastuksen laajuuden kanssa. |
| --- | --- |

c)

Käyttöön otettujen tiedonkeruujärjestelmien olisi oltava luotettavia, nopeita ja sopusoinnussa miekkakalan kalastukseen liittyvien vaatimusten ja kyseisen kalastuksen laajuuden kanssa.

| d) | Miekkakalakannan kestävyyden varmistamiseksi osapuolten on säilytettävä miekkakalan kalastus nykyisellä tasollaan joko Kaakkois-Tyynellämerellä nykyisin toimivien alusten määränä tai siellä aiemmin toimineiden alusten enimmäismääränä ilmaistuna. |
| --- | --- |

d)

Miekkakalakannan kestävyyden varmistamiseksi osapuolten on säilytettävä miekkakalan kalastus nykyisellä tasollaan joko Kaakkois-Tyynellämerellä nykyisin toimivien alusten määränä tai siellä aiemmin toimineiden alusten enimmäismääränä ilmaistuna.

| 6. | Osapuolet ovat edelleen sitoutuneita kehittämään tämän kahdenvälisen yhteistyön sekä EU:n ja Chilen tukemien monenvälisten neuvottelujen välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

6.

Osapuolet ovat edelleen sitoutuneita kehittämään tämän kahdenvälisen yhteistyön sekä EU:n ja Chilen tukemien monenvälisten neuvottelujen välistä yhteyttä.

| 7. | Parhaillaan käynnissä oleviin monenvälisiin neuvotteluihin olisi otettava mukaan kaikki Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalan kalastukseen osallistuvat merkitykselliset toimijat ja sellaisista olemassa olevista järjestöistä kutsutut tarkkailijat, joiden oikeutettua etua miekkakalan kalastus koskee. |
| --- | --- |

7.

Parhaillaan käynnissä oleviin monenvälisiin neuvotteluihin olisi otettava mukaan kaikki Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalan kalastukseen osallistuvat merkitykselliset toimijat ja sellaisista olemassa olevista järjestöistä kutsutut tarkkailijat, joiden oikeutettua etua miekkakalan kalastus koskee.

| 8. | EU ja Chile ovat edelleen sitoutuneita edistämään tehokkaasti monenvälistä yhteistyötä kyseisten kantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi niiden elinympäristössä ja ekosysteemissä ja koko niiden vaellusalueella. |
| --- | --- |

8.

EU ja Chile ovat edelleen sitoutuneita edistämään tehokkaasti monenvälistä yhteistyötä kyseisten kantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi niiden elinympäristössä ja ekosysteemissä ja koko niiden vaellusalueella.

| 9. | Miekkakalan kalastuksen kestävän kehittämisen varmistamiseksi osapuolten on otettava asianmukaisesti huomioon monenvälisellä tasolla toteutetut toimet ja pyrittävä edistämään vastaavia säilyttämis- ja hoitoaloitteita alueellisissa kalastusjärjestöissä, joiden jäseniä ne ovat. |
| --- | --- |

9.

Miekkakalan kalastuksen kestävän kehittämisen varmistamiseksi osapuolten on otettava asianmukaisesti huomioon monenvälisellä tasolla toteutetut toimet ja pyrittävä edistämään vastaavia säilyttämis- ja hoitoaloitteita alueellisissa kalastusjärjestöissä, joiden jäseniä ne ovat.

| 10. | Tätä varten osapuolten on pyrittävä kannustamaan muita miekkakalan kalastukseen osallistujia panemaan täytäntöön edellä mainitut periaatteet ja tavoitteet, erityisesti ne, jotka liittyvät osapuolten nykyisten kalastustasojen säilyttämiseen. |
| --- | --- |

10.

Tätä varten osapuolten on pyrittävä kannustamaan muita miekkakalan kalastukseen osallistujia panemaan täytäntöön edellä mainitut periaatteet ja tavoitteet, erityisesti ne, jotka liittyvät osapuolten nykyisten kalastustasojen säilyttämiseen.

| 11. | Osapuolet laativat edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti ja BSTC:ssä kehitteillä olevan työohjelman puitteissa yleisen pöytäkirjan osapuolten kalastusalusten keräämien tietojen analysoimiseksi, käsittelemiseksi ja arvioimiseksi. Tällaisessa pöytäkirjassa olisi pyrittävä määrittelemään kannan alueellinen ja ajallinen tila selvittämällä sen koostumus ja biologiset ominaisuudet ja tutkimalla sen elinympäristöjä, jotta osapuolten tietämys lisääntyisi, ottaen huomioon myös kalastuksen vaikutukset ekosysteemien osiin sekä miekkakalakantaan liittyviin tai siitä riippuvaisiin lajeihin samoin kuin vaatimukset, jotka koskevat ympäristövaikutusten ja lintuihin, kilpikonniin ja haihin sekä elintarvikeketjuihin ja Kaakkois-Tyynenmeren fyysiseen ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten lieventämistä. |
| --- | --- |

11.

Osapuolet laativat edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti ja BSTC:ssä kehitteillä olevan työohjelman puitteissa yleisen pöytäkirjan osapuolten kalastusalusten keräämien tietojen analysoimiseksi, käsittelemiseksi ja arvioimiseksi. Tällaisessa pöytäkirjassa olisi pyrittävä määrittelemään kannan alueellinen ja ajallinen tila selvittämällä sen koostumus ja biologiset ominaisuudet ja tutkimalla sen elinympäristöjä, jotta osapuolten tietämys lisääntyisi, ottaen huomioon myös kalastuksen vaikutukset ekosysteemien osiin sekä miekkakalakantaan liittyviin tai siitä riippuvaisiin lajeihin samoin kuin vaatimukset, jotka koskevat ympäristövaikutusten ja lintuihin, kilpikonniin ja haihin sekä elintarvikeketjuihin ja Kaakkois-Tyynenmeren fyysiseen ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten lieventämistä.

| 12. | Osapuolet ilmoittavat, että erityiset säilyttämistoimenpiteet, joissa pyydettäville lajeille vahvistetaan vähimmäispituus, eivät tämän yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla velvoita niiden kalastusaluksia. |
| --- | --- |

12.

Osapuolet ilmoittavat, että erityiset säilyttämistoimenpiteet, joissa pyydettäville lajeille vahvistetaan vähimmäispituus, eivät tämän yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla velvoita niiden kalastusaluksia.

| 13. | Osapuolten on kuitenkin sovellettava ennalta varautuvaa lähestymistapaa ottaen huomioon kaikki saaliiden biologiset ominaisuudet ja pyrittävä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella kehittämään ja soveltamaan vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kalastustoimista ei aiheudu riskiä meren herkkiin elinympäristöihin kohdistuvista kohtuuttomista vaikutuksista. |
| --- | --- |

13.

Osapuolten on kuitenkin sovellettava ennalta varautuvaa lähestymistapaa ottaen huomioon kaikki saaliiden biologiset ominaisuudet ja pyrittävä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella kehittämään ja soveltamaan vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kalastustoimista ei aiheudu riskiä meren herkkiin elinympäristöihin kohdistuvista kohtuuttomista vaikutuksista.

| 14. | Osapuolet vahvistavat, että niiden aluksiin sovelletaan seuraavia velvollisuuksia:






  a) | lippuvaltioon yhteydessä olevan toimivan satelliittiseurantajärjestelmän käyttäminen kaikkina aikoina; |
| --- | --- | --- |

14.

Osapuolet vahvistavat, että niiden aluksiin sovelletaan seuraavia velvollisuuksia:

a)

lippuvaltioon yhteydessä olevan toimivan satelliittiseurantajärjestelmän käyttäminen kaikkina aikoina;

| b) | tietojen säännöllinen toimittaminen alustyypistä, saaliista, alue- ja kalastuskausikohtaisesta pyyntiponnistuksesta, ja näiden tietojen vaihtaminen osapuolten kesken ennen BSTC:n kokouksia; |
| --- | --- |

b)

tietojen säännöllinen toimittaminen alustyypistä, saaliista, alue- ja kalastuskausikohtaisesta pyyntiponnistuksesta, ja näiden tietojen vaihtaminen osapuolten kesken ennen BSTC:n kokouksia;

| c) | ympäristön kannalta turvallisia ja kustannustehokkaita pyydyksiä koskevien tietojen toimittaminen ja vaihto; |
| --- | --- |

c)

ympäristön kannalta turvallisia ja kustannustehokkaita pyydyksiä koskevien tietojen toimittaminen ja vaihto;

| d) | BSTC:n arviointeja varten tarvittavien tietojen keruu Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen liikkuvuudesta ja tilasta sekä muiden säilyttämis- ja hoitotarkoituksiin tarvittavien tietojen keruu. |
| --- | --- |

d)

BSTC:n arviointeja varten tarvittavien tietojen keruu Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen liikkuvuudesta ja tilasta sekä muiden säilyttämis- ja hoitotarkoituksiin tarvittavien tietojen keruu.

| 15. | Osapuolet sopivat, että EU:n aluksille, jotka kalastavat miekkakalaa noudattaen näiden kalavarojen kestävyyden varmistamista koskevan tavoitteen edellyttämällä tavalla tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa olevia tavoitteita, jotka koskevat pyyntiponnistuksen nykyisiä tasoja, saalisrajoituksia, joilla varmistetaan, että kannat pysyvät kestävän enimmäistuoton tasolla tai lähellä sitä, sekä seurantaa ja tietojenvaihtoa koskevia määräyksiä, myönnetään pääsy nimettyihin Chilen satamiin. |
| --- | --- |

15.

Osapuolet sopivat, että EU:n aluksille, jotka kalastavat miekkakalaa noudattaen näiden kalavarojen kestävyyden varmistamista koskevan tavoitteen edellyttämällä tavalla tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa olevia tavoitteita, jotka koskevat pyyntiponnistuksen nykyisiä tasoja, saalisrajoituksia, joilla varmistetaan, että kannat pysyvät kestävän enimmäistuoton tasolla tai lähellä sitä, sekä seurantaa ja tietojenvaihtoa koskevia määräyksiä, myönnetään pääsy nimettyihin Chilen satamiin.

| 16. | Tämän yhteisymmärryspöytäkirjan liite I sisältää menettelyt, jotka koskevat pääsyä nimettyihin Chilen satamiin saaliin purkamista ja jälleenlaivaamista varten. |
| --- | --- |

16.

Tämän yhteisymmärryspöytäkirjan liite I sisältää menettelyt, jotka koskevat pääsyä nimettyihin Chilen satamiin saaliin purkamista ja jälleenlaivaamista varten.

| 17. | Osapuolet toimittavat ITLOS:lle yhteisen ilmoituksen siitä, että ne ovat sovintoratkaisuun päästyään sopineet keskeyttävänsä asian käsittelyn (ITLOS-asia nro 7) ja pyytävät kyseistä tuomioistuinta tekemään päätöksen asian käsittelyn keskeyttämisestä ja määräävän kirjaajan poistamaan asian asialuettelosta. Koska osapuolet ovat sopineet keskeyttävänsä asian käsittelyn ITLOS:ssa sen vuoksi, että riitaan on löytynyt sovintoratkaisu, niiden on myös pyydettävä, että kyseinen tuomioistuin kirjaa tämän tosiseikan ja ilmoittaa asiaa koskevassa keskeyttämismääräyksessä tai sen liitteessä sovintoratkaisun ehdot. |
| --- | --- |

17.

Osapuolet toimittavat ITLOS:lle yhteisen ilmoituksen siitä, että ne ovat sovintoratkaisuun päästyään sopineet keskeyttävänsä asian käsittelyn (ITLOS-asia nro 7) ja pyytävät kyseistä tuomioistuinta tekemään päätöksen asian käsittelyn keskeyttämisestä ja määräävän kirjaajan poistamaan asian asialuettelosta. Koska osapuolet ovat sopineet keskeyttävänsä asian käsittelyn ITLOS:ssa sen vuoksi, että riitaan on löytynyt sovintoratkaisu, niiden on myös pyydettävä, että kyseinen tuomioistuin kirjaa tämän tosiseikan ja ilmoittaa asiaa koskevassa keskeyttämismääräyksessä tai sen liitteessä sovintoratkaisun ehdot.

| 18. | Lisäksi osapuolten on ilmoitettava WTO:n pääjohtajalle, että ITLOS:ssa vireille pantu pakollinen riitojenratkaisumenettely (asia nro 7) on keskeytetty, ja annettava hänelle tiedoksi saavutetun sovintoratkaisun ehdot sekä osapuolten päätös olla aloittamatta uudelleen riitojen ratkaisua koskevan WTO:n yhteisymmärryspöytäkirjan mukaista riitojen ratkaisumenettelyä asiassa DS 193, joka koskee GATT-sopimuksen asiaa koskevien artiklojen soveltamista kauttakuljetukseen ja jälleenlaivaamiseen sekä miekkakalaa kalastavien EU:n alusten kaupalliseen pääsyyn Chilen satamiin. |
| --- | --- |

18.

Lisäksi osapuolten on ilmoitettava WTO:n pääjohtajalle, että ITLOS:ssa vireille pantu pakollinen riitojenratkaisumenettely (asia nro 7) on keskeytetty, ja annettava hänelle tiedoksi saavutetun sovintoratkaisun ehdot sekä osapuolten päätös olla aloittamatta uudelleen riitojen ratkaisua koskevan WTO:n yhteisymmärryspöytäkirjan mukaista riitojen ratkaisumenettelyä asiassa DS 193, joka koskee GATT-sopimuksen asiaa koskevien artiklojen soveltamista kauttakuljetukseen ja jälleenlaivaamiseen sekä miekkakalaa kalastavien EU:n alusten kaupalliseen pääsyyn Chilen satamiin.

| 19. | Osapuolet sopivat soveltavansa tähän yhteisymmärryspöytäkirjaan riitojen välttämistä ja riitojen ratkaisua koskevia määräyksiä, jotka vahvistetaan Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn, 1 päivänä helmikuuta 2003 voimaantulleen sopimuksen VIII osastossa. |
| --- | --- |

19.

Osapuolet sopivat soveltavansa tähän yhteisymmärryspöytäkirjaan riitojen välttämistä ja riitojen ratkaisua koskevia määräyksiä, jotka vahvistetaan Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn, 1 päivänä helmikuuta 2003 voimaantulleen sopimuksen VIII osastossa.

| 20. | Tämä yhteisymmärryspöytäkirja tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen voimaantulon edellyttämien menettelyjen päätökseen saattamisesta. |
| --- | --- |

20.

Tämä yhteisymmärryspöytäkirja tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen voimaantulon edellyttämien menettelyjen päätökseen saattamisesta.

| 21. | Osapuolet sopivat soveltavansa väliaikaisesti edellä olevaa 15 kohtaa tämän yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisesta alkaen ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivästä joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

21.

Osapuolet sopivat soveltavansa väliaikaisesti edellä olevaa 15 kohtaa tämän yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisesta alkaen ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivästä joulukuuta 2009.

| 22. | Ilmoitukset lähetetään Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille, joka on tämän yhteisymmärryspöytäkirjan tallettaja. |
| --- | --- |

22.

Ilmoitukset lähetetään Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille, joka on tämän yhteisymmärryspöytäkirjan tallettaja.

| 23. | Tämä yhteisymmärryspöytäkirja korvaa voimaantulopäivästään alkaen väliaikaisjärjestelyn, jonka osapuolet ovat allekirjoittaneet 25 päivänä tammikuuta 2001. |
| --- | --- |

23.

Tämä yhteisymmärryspöytäkirja korvaa voimaantulopäivästään alkaen väliaikaisjärjestelyn, jonka osapuolet ovat allekirjoittaneet 25 päivänä tammikuuta 2001.

Euroopan unionin puolesta

Chilen tasavallan puolesta

---

(1)  ITLOS-asia nro 7 ja WTO DS 19.

1

LIITE I

| i) | Osapuolten on yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi toimitettava toisilleen 45 päivää ennen yhteisymmärryspöytäkirjan 4 kohdassa tarkoitettuja BSTC:n kokouksia alusluettelo, joka sisältää seuraavat tiedot:






  1) | aluksen nimi; |
| --- | --- | --- |

i)

Osapuolten on yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi toimitettava toisilleen 45 päivää ennen yhteisymmärryspöytäkirjan 4 kohdassa tarkoitettuja BSTC:n kokouksia alusluettelo, joka sisältää seuraavat tiedot:

1)

aluksen nimi;

| 2) | kutsutunnus; |
| --- | --- |

2)

kutsutunnus;

| 3) | IMO:n rekisterinumero (jos on); |
| --- | --- |

3)

IMO:n rekisterinumero (jos on);

| 4) | aluksen omistajan nimi ja tiedot (kansalaisuus, osoite); |
| --- | --- |

4)

aluksen omistajan nimi ja tiedot (kansalaisuus, osoite);

| 5) | aluksen lippuvaltio; |
| --- | --- |

5)

aluksen lippuvaltio;

| 6) | kokonaispituus (m); |
| --- | --- |

6)

kokonaispituus (m);

| 7) | automaattisen paikannusjärjestelmän valmistaja ja malli sekä sen tunnistuskoodi ja siihen yhteydessä olevan rannikkoaseman (LES) nimi; |
| --- | --- |

7)

automaattisen paikannusjärjestelmän valmistaja ja malli sekä sen tunnistuskoodi ja siihen yhteydessä olevan rannikkoaseman (LES) nimi;

| 8) | lippuvaltion ja Euroopan komission yhteyshenkilön nimi ja sijainti. |
| --- | --- |

8)

lippuvaltion ja Euroopan komission yhteyshenkilön nimi ja sijainti.

| ii) | Nimettyyn Chilen satamaan pyrkivän EU:n aluksen päällikön tai hänen edustajansa on vähintään 72 tuntia etukäteen ilmoitettava Chilen toimivaltaisille viranomaisille suunnitellusta satamaan saapumisesta liitteenä olevalla lomakkeella A. |
| --- | --- |

ii)

Nimettyyn Chilen satamaan pyrkivän EU:n aluksen päällikön tai hänen edustajansa on vähintään 72 tuntia etukäteen ilmoitettava Chilen toimivaltaisille viranomaisille suunnitellusta satamaan saapumisesta liitteenä olevalla lomakkeella A.

| iii) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava virallisesti sähköisesti tai muulla tavoin 24 tunnin kuluessa, että pääsy on myönnetty ja että purkaminen tai jälleenlaivaaminen voidaan toteuttaa. |
| --- | --- |

iii)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava virallisesti sähköisesti tai muulla tavoin 24 tunnin kuluessa, että pääsy on myönnetty ja että purkaminen tai jälleenlaivaaminen voidaan toteuttaa.

| iv) | Edellä olevan 14 kohdan a alakohdan mukaisesti ja aina, kun EU:n alukset saapuvat Chilen talousvyöhykkeelle pyytämään satamaan pääsyä, niiden on lippuvaltionsa kalastuksenseurantakeskuksen välityksellä toimitettava viipymättä satelliittisignaali Chilen seurantakeskukselle (Centro de Monitoreo y Control de la Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante). |
| --- | --- |

iv)

Edellä olevan 14 kohdan a alakohdan mukaisesti ja aina, kun EU:n alukset saapuvat Chilen talousvyöhykkeelle pyytämään satamaan pääsyä, niiden on lippuvaltionsa kalastuksenseurantakeskuksen välityksellä toimitettava viipymättä satelliittisignaali Chilen seurantakeskukselle (Centro de Monitoreo y Control de la Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante).

VMS-järjestelmän perusraportit on toimitettava 60 minuutin välein.

| v) | Chilen on BSTC:n ensimmäisessä kokouksessa ilmoitettava talousvyöhykkeensä koordinaatit. |
| --- | --- |

v)

Chilen on BSTC:n ensimmäisessä kokouksessa ilmoitettava talousvyöhykkeensä koordinaatit.

| vi) | Jos Chilen toimivaltaisilla viranomaisilla on selkeitä perusteita uskoa, etteivät edellä tarkoitetut EU:n kalastusaluksen toimittamat tiedot ole asianmukaisia, aluksen lippuvaltion toimivaltaisten viranomaisten on Chilen toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä toimitettava aluksen navigointireitti. Tässä tapauksessa Chile ilmoittaa asiasta viipymättä lippuvaltiolle ja Euroopan komissiolle asiaan liittyvien viranomaisten kuulemiseksi. |
| --- | --- |

vi)

Jos Chilen toimivaltaisilla viranomaisilla on selkeitä perusteita uskoa, etteivät edellä tarkoitetut EU:n kalastusaluksen toimittamat tiedot ole asianmukaisia, aluksen lippuvaltion toimivaltaisten viranomaisten on Chilen toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä toimitettava aluksen navigointireitti. Tässä tapauksessa Chile ilmoittaa asiasta viipymättä lippuvaltiolle ja Euroopan komissiolle asiaan liittyvien viranomaisten kuulemiseksi.

| vii) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten nimeämät tarkastajat voivat purkamisen tai jälleenlaivauksen yhteydessä tarkastaa asiakirjat, kalastuspäiväkirjan, pyydykset ja aluksella olevat saaliit. Tällainen tarkastus on suoritettava siten, että se ei aiheetta viivytä purkamis- tai jälleenlaivaustoimia, jotka olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä 24 tunnin kuluessa satamaan saapumisesta. Tarkastajien edellytetään ennen tarkastusta esittävän aluksen päällikölle asianmukaisen henkilötodistuksen. |
| --- | --- |

vii)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten nimeämät tarkastajat voivat purkamisen tai jälleenlaivauksen yhteydessä tarkastaa asiakirjat, kalastuspäiväkirjan, pyydykset ja aluksella olevat saaliit. Tällainen tarkastus on suoritettava siten, että se ei aiheetta viivytä purkamis- tai jälleenlaivaustoimia, jotka olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä 24 tunnin kuluessa satamaan saapumisesta. Tarkastajien edellytetään ennen tarkastusta esittävän aluksen päällikölle asianmukaisen henkilötodistuksen.

| viii) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että satamatarkastusten tulokset toimitetaan aina aluksen päällikölle tarkastelua ja allekirjoitusta varten ja että tarkastaja täyttää ja allekirjoittaa tarkastuskertomuksen. Tarkastetun aluksen päällikölle on annettava mahdollisuus lisätä kertomukseen huomautuksia ja ottaa tarvittaessa yhteyttä lippuvaltion asiaankuuluviin viranomaisiin erityisesti silloin, kun kertomuksen ymmärtämiseen liittyy huomattavia vaikeuksia. |
| --- | --- |

viii)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että satamatarkastusten tulokset toimitetaan aina aluksen päällikölle tarkastelua ja allekirjoitusta varten ja että tarkastaja täyttää ja allekirjoittaa tarkastuskertomuksen. Tarkastetun aluksen päällikölle on annettava mahdollisuus lisätä kertomukseen huomautuksia ja ottaa tarvittaessa yhteyttä lippuvaltion asiaankuuluviin viranomaisiin erityisesti silloin, kun kertomuksen ymmärtämiseen liittyy huomattavia vaikeuksia.

| ix) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tarkastuskertomuksen jäljennös toimitetaan tarkastetun aluksen päällikölle aluksella säilytettäväksi ja tarkistetun aluksen lippuvaltion toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

ix)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tarkastuskertomuksen jäljennös toimitetaan tarkastetun aluksen päällikölle aluksella säilytettäväksi ja tarkistetun aluksen lippuvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

| x) | Alusten päälliköillä on oikeus päättää, miten heidän alustensa saaliit otetaan haltuun. |
| --- | --- |

x)

Alusten päälliköillä on oikeus päättää, miten heidän alustensa saaliit otetaan haltuun.

| xi) | EU:n alusten on 15 ja 16 kohdan mukaisesti käytettävä seuraavia nimettyjä satamia: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi)

EU:n alusten on 15 ja 16 kohdan mukaisesti käytettävä seuraavia nimettyjä satamia: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

| xii) | Nimetyissä satamissa voidaan harjoittaa vain seuraavia toimintoja:






  1) | miekkakalasaaliiden purkaminen; |
| --- | --- | --- |

xii)

Nimetyissä satamissa voidaan harjoittaa vain seuraavia toimintoja:

1)

miekkakalasaaliiden purkaminen;

| 2) | miekkakalasaaliiden jälleenlaivaaminen; |
| --- | --- |

2)

miekkakalasaaliiden jälleenlaivaaminen;

| 3) | aluksen varastojen täydentäminen; |
| --- | --- |

3)

aluksen varastojen täydentäminen;

| 4) | aluksen korjaaminen. |
| --- | --- |

4)

aluksen korjaaminen.

Edellä esitetyllä ei rajoiteta EU:n alusten mahdollisuutta päästä muihin Chilen viranomaisten suosittelemiin sopiviin Chilen satamiin yksinomaan alusten korjaamiseksi.

Tarvikkeiden, voiteluöljyn, polttoaineen ja pakkausmateriaalin täydentämisen, aluksella toteutettavan jalostuksen ja muiden aluksella suoritettavien päivittäisten käyttötarkoitusten sekä miehistövaihtojen osalta määrätään, että alukselle voidaan ottaa vain se, mitä alus tarvitsee omaan toimintaansa. Muille kalastusaluksille tarkoitettujen tarvikkeiden ja miehistön jäsenien ottaminen alukselle on kiellettyä. Näitä määräyksiä ei sovelleta hätätapauksissa tai ylivoimaisen esteen tapauksissa.

| xiii) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten on evättävä satamaan pääsy niiltä EU:n aluksilta, jotka eivät noudata edellä esitettyjä määräyksiä. Pääsyn epääminen olisi perusteltava ja epäämisen syyt annettava virallisesti ja viipymättä aluksen päällikön, lippuvaltion ja Euroopan komission tiedoksi. Osapuolten on keskusteltava tällaisista pääsyn epäämisistä seuraavassa BSTC:n kokouksessa, ja sitä ennen aluksella ei ole pääsyä Chilen satamiin. |
| --- | --- |

xiii)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten on evättävä satamaan pääsy niiltä EU:n aluksilta, jotka eivät noudata edellä esitettyjä määräyksiä. Pääsyn epääminen olisi perusteltava ja epäämisen syyt annettava virallisesti ja viipymättä aluksen päällikön, lippuvaltion ja Euroopan komission tiedoksi. Osapuolten on keskusteltava tällaisista pääsyn epäämisistä seuraavassa BSTC:n kokouksessa, ja sitä ennen aluksella ei ole pääsyä Chilen satamiin.

| xiv) | Jommankumman osapuolen pyynnöstä kutsutaan koolle BSTC:n ylimääräinen istunto mistä tahansa yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanoon liittyvästä seikasta keskustelemiseksi. |
| --- | --- |

xiv)

Jommankumman osapuolen pyynnöstä kutsutaan koolle BSTC:n ylimääräinen istunto mistä tahansa yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanoon liittyvästä seikasta keskustelemiseksi.

LOMAKE A

TIEDOT, JOTKA SATAMAAN PYRKIVIEN ALUSTEN ON TOIMITETTAVA ENNAKOLTA

Image

LIITE B

MISIÓN DE CHILE ANTE LA UNIÓN EUROPEA

N:o 177/2009

Chilen Euroopan unionin edustusto esittää tervehdyksensä Euroopan komission meri- ja kalastusasioiden pääosastolle. Sillä on kunnia viitata raporttiin, josta sovittiin Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalaa koskeneiden, New Yorkissa 5 päivänä ja 6 päivänä lokakuuta 2009 Euroopan komission ja Chilen välillä käytyjen kahdenvälisten teknisten neuvottelujen tuloksena.

Chilen edustusto pyytää meri- ja kalastusasioiden pääosastoa muuttamaan raportin liitteessä I olevassa xi kohdassa ilmoitettuja Chilen nimeämiä satamia.

Tätä varten Chilen edustusto ilmoittaa meri- ja kalastusasioiden pääosastolle, että uudet nimetyt satamat ovat Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

Chilen Euroopan unionin edustusto kiittää Euroopan komission meri- ja kalastusasioiden pääosastoa tämän pyynnön huomioon ottamisesta ja haluaa tässä yhteydessä vielä kerran ilmaista sille korkeimman kunnioituksensa vakuutuksen.

Brysselissä, 23 päivänä marraskuuta 2009.

Vastaanottaja: Euroopan komission meri- ja kalastusasioiden pääosasto

Bryssel

---

Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty

SOPIMUS

Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta

Arvoisa Herra/Rouva

Minulla on kunnia viitata Euroopan unionin ja Chilen välillä Brysselissä 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008 käytyihin neuvotteluihin, jotka johtivat Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevaan yhteisymmärryspöytäkirjaan, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, sekä New Yorkissa 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009 käytyihin kahdenvälisiin teknisiin neuvotteluihin.

Euroopan unioni on aloittanut sisäiset menettelynsä 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008 sovitun Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan tekemiseksi, mukaan luettuna sen yksityiskohtainen liite I, josta sovittiin 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009.

Kunnes kyseiset menettelyt on saatu päätökseen, Euroopan unioni soveltaa väliaikaisesti Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevaa yhteisymmärryspöytäkirjaa, josta sovittiin 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008, sekä sen liitettä I, josta sovittiin 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009, sellaisena kuin se on täydennettynä 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä Chilen verbaalinootilla.

Seuraavat asiakirjat ja tiedot ovat erottamaton osa tätä kirjeenvaihtona tehtyä sopimusta:

| a) | yhteisymmärryspöytäkirja, josta sovittiin 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008 Brysselissä, sellaisena kuin se on muutettuna; |
| --- | --- |

a)

yhteisymmärryspöytäkirja, josta sovittiin 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008 Brysselissä, sellaisena kuin se on muutettuna;

| b) | yhteisymmärryspöytäkirjan yksityiskohtaisella liitteellä I, josta sovittiin kahdenvälisessä teknisessä kokouksessa 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009 New Yorkissa; |
| --- | --- |

b)

yhteisymmärryspöytäkirjan yksityiskohtaisella liitteellä I, josta sovittiin kahdenvälisessä teknisessä kokouksessa 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009 New Yorkissa;

| c) | Chilen 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä, edellä olevassa b alakohdassa mainitun liitteen xi kohtaan liittyvällä verbaalinootilla, jossa Chilen satamat Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nimetään satamiksi, joihin Kaakkois-Tyynenmeren aavalla merellä miekkakalaa kalastavilla EU:n aluksilla on pääsy; |
| --- | --- |

c)

Chilen 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä, edellä olevassa b alakohdassa mainitun liitteen xi kohtaan liittyvällä verbaalinootilla, jossa Chilen satamat Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nimetään satamiksi, joihin Kaakkois-Tyynenmeren aavalla merellä miekkakalaa kalastavilla EU:n aluksilla on pääsy;

| d) | kahdenvälisen teknisen ja tieteellisen komitean ensimmäisellä kokouksella, joka pidetään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011. |
| --- | --- |

d)

kahdenvälisen teknisen ja tieteellisen komitean ensimmäisellä kokouksella, joka pidetään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011.

Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa vastaanottaneenne tämän kirjeen ja vahvistaa, että tämä kirje ja Teidän vastauksenne muodostavat Chilen ja Euroopan unionin välisen sopimuksen, joka koskee yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaista soveltamista edellä lueteltujen asiakirjojen sisältämien määräysten mukaisesti.

Tätä sopimusta sovelletaan vastauksenne antamispäivää seuraavasta päivästä.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra/Rouva, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

Euroopan unionin puolesta

Puheenjohtaja

Arvoisa Herra/Rouva

Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni seuraavan tänään päivätyn kirjeenne:

”Minulla on kunnia viitata Euroopan unionin ja Chilen välillä Brysselissä 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008 käytyihin neuvotteluihin, jotka johtivat Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevaan yhteisymmärryspöytäkirjaan, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, sekä New Yorkissa 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009 käytyihin kahdenvälisiin teknisiin neuvotteluihin.

Euroopan unioni on aloittanut sisäiset menettelynsä 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008 sovitun Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan tekemiseksi, mukaan luettuna sen yksityiskohtainen liite I, josta sovittiin 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009.

Kunnes kyseiset menettelyt on saatu päätökseen, Euroopan unioni soveltaa väliaikaisesti Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen säilyttämistä koskevaa yhteisymmärryspöytäkirjaa, josta sovittiin 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008, sekä sen liitettä I, josta sovittiin 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009, sellaisena kuin se on täydennettynä 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä Chilen verbaalinootilla.

Seuraavat asiakirjat ja tiedot ovat erottamaton osa tätä kirjeenvaihtona tehtyä sopimusta:

| a) | yhteisymmärryspöytäkirja, josta sovittiin 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008 Brysselissä, sellaisena kuin se on muutettuna; |
| --- | --- |

a)

yhteisymmärryspöytäkirja, josta sovittiin 15. ja 16 päivänä lokakuuta 2008 Brysselissä, sellaisena kuin se on muutettuna;

| b) | yhteisymmärryspöytäkirjan yksityiskohtaisella liitteellä I, josta sovittiin kahdenvälisessä teknisessä kokouksessa 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009 New Yorkissa; |
| --- | --- |

b)

yhteisymmärryspöytäkirjan yksityiskohtaisella liitteellä I, josta sovittiin kahdenvälisessä teknisessä kokouksessa 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009 New Yorkissa;

| c) | Chilen 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä, edellä olevassa b alakohdassa mainitun liitteen xi kohtaan liittyvällä verbaalinootilla, jossa Chilen satamat Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nimetään satamiksi, joihin Kaakkois-Tyynenmeren aavalla merellä miekkakalaa kalastavilla EU:n aluksilla on pääsy; |
| --- | --- |

c)

Chilen 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä, edellä olevassa b alakohdassa mainitun liitteen xi kohtaan liittyvällä verbaalinootilla, jossa Chilen satamat Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nimetään satamiksi, joihin Kaakkois-Tyynenmeren aavalla merellä miekkakalaa kalastavilla EU:n aluksilla on pääsy;

| d) | kahdenvälisen teknisen ja tieteellisen komitean ensimmäisellä kokouksella, joka pidetään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011. |
| --- | --- |

d)

kahdenvälisen teknisen ja tieteellisen komitean ensimmäisellä kokouksella, joka pidetään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011.

Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa vastaanottaneenne tämän kirjeen ja vahvistaa, että tämä kirje ja Teidän vastauksenne muodostavat Chilen ja Euroopan unionin välisen sopimuksen, joka koskee yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaista soveltamista edellä lueteltujen asiakirjojen sisältämien määräysten mukaisesti.

Tätä sopimusta sovelletaan vastauksenne antamispäivää seuraavasta päivästä.”

Minulla on kunnia vahvistaa, että Teidän kirjeenne ja tämä vastaus muodostavat Chilen ja Euroopan unionin välisen sopimuksen.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra/Rouva, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

Chilen tasavallan puolesta

Presidentti

LIITE

YHTEISYMMÄRRYSPÖYTÄKIRJA KAAKKOIS-TYYNENMEREN MIEKKAKALAKANTOJEN SÄILYTTÄMISESTÄ

| 1. | Tässä määritellyllä asiakirjalla korvataan 25 päivänä tammikuuta 2001 sovittu väliaikaisjärjestely (”vuoden 2001 järjestely”) ja muutetaan kyseinen väliaikaisjärjestely pysyväksi sitoumukseksi toimia yhteistyössä Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen pitkän aikavälin säilyttämisen ja hoidon hyväksi. |
| --- | --- |

1.

Tässä määritellyllä asiakirjalla korvataan 25 päivänä tammikuuta 2001 sovittu väliaikaisjärjestely (”vuoden 2001 järjestely”) ja muutetaan kyseinen väliaikaisjärjestely pysyväksi sitoumukseksi toimia yhteistyössä Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen pitkän aikavälin säilyttämisen ja hoidon hyväksi.

| 2. | Yhteisymmärryspöytäkirjan tarkoituksena on ratkaista sovinnollisesti Chilen ja Euroopan yhteisön (nykyisin Euroopan unioni, EU) väliset riidat (1), jotka ovat käsiteltävänä Kansainvälisessä merioikeustuomioistuimessa (ITLOS) ja Maailman kauppajärjestössä (WTO). |
| --- | --- |

2.

Yhteisymmärryspöytäkirjan tarkoituksena on ratkaista sovinnollisesti Chilen ja Euroopan yhteisön (nykyisin Euroopan unioni, EU) väliset riidat (1), jotka ovat käsiteltävänä Kansainvälisessä merioikeustuomioistuimessa (ITLOS) ja Maailman kauppajärjestössä (WTO).

| 3. | Osapuolet vahvistavat, että tämä yhteisymmärryspöytäkirja tarjoaa peruskehyksen Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalojen säilyttämiselle ja hoidolle sekä alan yhteistyölle. |
| --- | --- |

3.

Osapuolet vahvistavat, että tämä yhteisymmärryspöytäkirja tarjoaa peruskehyksen Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalojen säilyttämiselle ja hoidolle sekä alan yhteistyölle.

| 4. | EU:n ja Chilen kahdenvälinen tieteellis-tekninen komitea, jäljempänä ’BSTC’, toimii edelleen tarpeellisena yhteyselimenä yhteisissä miekkakalan säilyttämiseen liittyvissä, yhteisen edun piiriin kuuluvissa asioissa, ja sillä on tieteellis-teknisten yhteistyöpyrkimysten tehostamiseksi seuraavat tehtävät:






  a. | toimia foorumina tietojenvaihdolle miekkakalakannoista sekä EU:n ja Chilen kalastustoiminnasta ja muista säilyttämis- ja hoitopäätöksiin tarvittavista tiedoista; |
| --- | --- | --- |

4.

EU:n ja Chilen kahdenvälinen tieteellis-tekninen komitea, jäljempänä ’BSTC’, toimii edelleen tarpeellisena yhteyselimenä yhteisissä miekkakalan säilyttämiseen liittyvissä, yhteisen edun piiriin kuuluvissa asioissa, ja sillä on tieteellis-teknisten yhteistyöpyrkimysten tehostamiseksi seuraavat tehtävät:

a.

toimia foorumina tietojenvaihdolle miekkakalakannoista sekä EU:n ja Chilen kalastustoiminnasta ja muista säilyttämis- ja hoitopäätöksiin tarvittavista tiedoista;

| b. | arvioida määräajoin kantojen tilaa, seurata kalastussuuntauksia ja arvioida muihin kuin kohdelajeihin sekä meriekosysteemiin kohdistuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

b.

arvioida määräajoin kantojen tilaa, seurata kalastussuuntauksia ja arvioida muihin kuin kohdelajeihin sekä meriekosysteemiin kohdistuvia vaikutuksia;

| c. | tarkastella sovellettavia säilyttämistoimenpiteitä ja antaa lausuntoja mahdollisista uusista toimenpiteistä, sivusaaliiden sääntely mukaan lukien; |
| --- | --- |

c.

tarkastella sovellettavia säilyttämistoimenpiteitä ja antaa lausuntoja mahdollisista uusista toimenpiteistä, sivusaaliiden sääntely mukaan lukien;

| d. | määritellä ensisijaisia tutkimuskohteita työohjelman puitteissa ja laatia lisäohjelmia, tiedonkeruupöytäkirjat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

d.

määritellä ensisijaisia tutkimuskohteita työohjelman puitteissa ja laatia lisäohjelmia, tiedonkeruupöytäkirjat mukaan luettuina;

| e. | vaihtaa tietoja ja edistää ympäristön kannalta turvallisten ja kustannustehokkaiden pyydysten käyttöä; |
| --- | --- |

e.

vaihtaa tietoja ja edistää ympäristön kannalta turvallisten ja kustannustehokkaiden pyydysten käyttöä;

| f. | vaihtaa ennen BSTC:n kokousta saalis- ja pyyntiponnistustietoja, jotka kattavat kaikki osapuolten laivastonosat Kaakkois-Tyynellämerellä; |
| --- | --- |

f.

vaihtaa ennen BSTC:n kokousta saalis- ja pyyntiponnistustietoja, jotka kattavat kaikki osapuolten laivastonosat Kaakkois-Tyynellämerellä;

| g. | harkita uusia yhteistyömuotoja tieteen, tekniikan tai hallinnon aloilla. |
| --- | --- |

g.

harkita uusia yhteistyömuotoja tieteen, tekniikan tai hallinnon aloilla.

| 5. | BSTC kutsutaan koolle ylimääräiseen istuntoon (AJANKOHTA), jotta se voi aloittaa tehtäviensä mukaisen toiminnan ottaen huomioon seuraavat osapuolten sopimat tavoitteet ja periaatteet:






  a) | Osapuolten harjoittamassa miekkakalan kalastuksessa on noudatettava saalisrajoituksia, joilla varmistetaan, että kannat pysyvät kestävän enimmäistuoton tasolla tai lähellä sitä, näiden varojen kestävyyden varmistamista ja meriekosysteemin suojelua koskevan tavoitteen edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- | --- |

5.

BSTC kutsutaan koolle ylimääräiseen istuntoon (AJANKOHTA), jotta se voi aloittaa tehtäviensä mukaisen toiminnan ottaen huomioon seuraavat osapuolten sopimat tavoitteet ja periaatteet:

a)

Osapuolten harjoittamassa miekkakalan kalastuksessa on noudatettava saalisrajoituksia, joilla varmistetaan, että kannat pysyvät kestävän enimmäistuoton tasolla tai lähellä sitä, näiden varojen kestävyyden varmistamista ja meriekosysteemin suojelua koskevan tavoitteen edellyttämällä tavalla.

| b) | Chilen ja EU:n kalastusalusten on seurattava kantojen esiintymistä, alueellista rakennetta ja liikkuvuutta, ja niiden tekemien tieteellisten havaintojen on noudatettava sovittuja tutkimusparametreja, joiden avulla on tarkoitus laatia luotettavia arviointeja ja kehittää asianmukaisia hoitoratkaisuja. |
| --- | --- |

b)

Chilen ja EU:n kalastusalusten on seurattava kantojen esiintymistä, alueellista rakennetta ja liikkuvuutta, ja niiden tekemien tieteellisten havaintojen on noudatettava sovittuja tutkimusparametreja, joiden avulla on tarkoitus laatia luotettavia arviointeja ja kehittää asianmukaisia hoitoratkaisuja.

| c) | Käyttöön otettujen tiedonkeruujärjestelmien olisi oltava luotettavia, nopeita ja sopusoinnussa miekkakalan kalastukseen liittyvien vaatimusten ja kyseisen kalastuksen laajuuden kanssa. |
| --- | --- |

c)

Käyttöön otettujen tiedonkeruujärjestelmien olisi oltava luotettavia, nopeita ja sopusoinnussa miekkakalan kalastukseen liittyvien vaatimusten ja kyseisen kalastuksen laajuuden kanssa.

| d) | Miekkakalakannan kestävyyden varmistamiseksi osapuolten on säilytettävä miekkakalan kalastus nykyisellä tasollaan joko Kaakkois-Tyynellämerellä nykyisin toimivien alusten määränä tai siellä aiemmin toimineiden alusten enimmäismääränä ilmaistuna. |
| --- | --- |

d)

Miekkakalakannan kestävyyden varmistamiseksi osapuolten on säilytettävä miekkakalan kalastus nykyisellä tasollaan joko Kaakkois-Tyynellämerellä nykyisin toimivien alusten määränä tai siellä aiemmin toimineiden alusten enimmäismääränä ilmaistuna.

| 6. | Osapuolet ovat edelleen sitoutuneita kehittämään tämän kahdenvälisen yhteistyön sekä EU:n ja Chilen tukemien monenvälisten neuvottelujen välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

6.

Osapuolet ovat edelleen sitoutuneita kehittämään tämän kahdenvälisen yhteistyön sekä EU:n ja Chilen tukemien monenvälisten neuvottelujen välistä yhteyttä.

| 7. | Parhaillaan käynnissä oleviin monenvälisiin neuvotteluihin olisi otettava mukaan kaikki Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalan kalastukseen osallistuvat merkitykselliset toimijat ja sellaisista olemassa olevista järjestöistä kutsutut tarkkailijat, joiden oikeutettua etua miekkakalan kalastus koskee. |
| --- | --- |

7.

Parhaillaan käynnissä oleviin monenvälisiin neuvotteluihin olisi otettava mukaan kaikki Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalan kalastukseen osallistuvat merkitykselliset toimijat ja sellaisista olemassa olevista järjestöistä kutsutut tarkkailijat, joiden oikeutettua etua miekkakalan kalastus koskee.

| 8. | EU ja Chile ovat edelleen sitoutuneita edistämään tehokkaasti monenvälistä yhteistyötä kyseisten kantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi niiden elinympäristössä ja ekosysteemissä ja koko niiden vaellusalueella. |
| --- | --- |

8.

EU ja Chile ovat edelleen sitoutuneita edistämään tehokkaasti monenvälistä yhteistyötä kyseisten kantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi niiden elinympäristössä ja ekosysteemissä ja koko niiden vaellusalueella.

| 9. | Miekkakalan kalastuksen kestävän kehittämisen varmistamiseksi osapuolten on otettava asianmukaisesti huomioon monenvälisellä tasolla toteutetut toimet ja pyrittävä edistämään vastaavia säilyttämis- ja hoitoaloitteita alueellisissa kalastusjärjestöissä, joiden jäseniä ne ovat. |
| --- | --- |

9.

Miekkakalan kalastuksen kestävän kehittämisen varmistamiseksi osapuolten on otettava asianmukaisesti huomioon monenvälisellä tasolla toteutetut toimet ja pyrittävä edistämään vastaavia säilyttämis- ja hoitoaloitteita alueellisissa kalastusjärjestöissä, joiden jäseniä ne ovat.

| 10. | Tätä varten osapuolten on pyrittävä kannustamaan muita miekkakalan kalastukseen osallistujia panemaan täytäntöön edellä mainitut periaatteet ja tavoitteet, erityisesti ne, jotka liittyvät osapuolten nykyisten kalastustasojen säilyttämiseen. |
| --- | --- |

10.

Tätä varten osapuolten on pyrittävä kannustamaan muita miekkakalan kalastukseen osallistujia panemaan täytäntöön edellä mainitut periaatteet ja tavoitteet, erityisesti ne, jotka liittyvät osapuolten nykyisten kalastustasojen säilyttämiseen.

| 11. | Osapuolet laativat edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti ja BSTC:ssä kehitteillä olevan työohjelman puitteissa yleisen pöytäkirjan osapuolten kalastusalusten keräämien tietojen analysoimiseksi, käsittelemiseksi ja arvioimiseksi. Tällaisessa pöytäkirjassa olisi pyrittävä määrittelemään kannan alueellinen ja ajallinen tila selvittämällä sen koostumus ja biologiset ominaisuudet ja tutkimalla sen elinympäristöjä, jotta osapuolten tietämys lisääntyisi, ottaen huomioon myös kalastuksen vaikutukset ekosysteemien osiin sekä miekkakalakantaan liittyviin tai siitä riippuvaisiin lajeihin samoin kuin vaatimukset, jotka koskevat ympäristövaikutusten ja lintuihin, kilpikonniin ja haihin sekä elintarvikeketjuihin ja Kaakkois-Tyynenmeren fyysiseen ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten lieventämistä. |
| --- | --- |

11.

Osapuolet laativat edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti ja BSTC:ssä kehitteillä olevan työohjelman puitteissa yleisen pöytäkirjan osapuolten kalastusalusten keräämien tietojen analysoimiseksi, käsittelemiseksi ja arvioimiseksi. Tällaisessa pöytäkirjassa olisi pyrittävä määrittelemään kannan alueellinen ja ajallinen tila selvittämällä sen koostumus ja biologiset ominaisuudet ja tutkimalla sen elinympäristöjä, jotta osapuolten tietämys lisääntyisi, ottaen huomioon myös kalastuksen vaikutukset ekosysteemien osiin sekä miekkakalakantaan liittyviin tai siitä riippuvaisiin lajeihin samoin kuin vaatimukset, jotka koskevat ympäristövaikutusten ja lintuihin, kilpikonniin ja haihin sekä elintarvikeketjuihin ja Kaakkois-Tyynenmeren fyysiseen ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten lieventämistä.

| 12. | Osapuolet ilmoittavat, että erityiset säilyttämistoimenpiteet, joissa pyydettäville lajeille vahvistetaan vähimmäispituus, eivät tämän yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla velvoita niiden kalastusaluksia. |
| --- | --- |

12.

Osapuolet ilmoittavat, että erityiset säilyttämistoimenpiteet, joissa pyydettäville lajeille vahvistetaan vähimmäispituus, eivät tämän yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla velvoita niiden kalastusaluksia.

| 13. | Osapuolten on kuitenkin sovellettava ennalta varautuvaa lähestymistapaa ottaen huomioon kaikki saaliiden biologiset ominaisuudet ja pyrittävä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella kehittämään ja soveltamaan vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kalastustoimista ei aiheudu riskiä meren herkkiin elinympäristöihin kohdistuvista kohtuuttomista vaikutuksista. |
| --- | --- |

13.

Osapuolten on kuitenkin sovellettava ennalta varautuvaa lähestymistapaa ottaen huomioon kaikki saaliiden biologiset ominaisuudet ja pyrittävä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella kehittämään ja soveltamaan vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kalastustoimista ei aiheudu riskiä meren herkkiin elinympäristöihin kohdistuvista kohtuuttomista vaikutuksista.

| 14. | Osapuolet vahvistavat, että niiden aluksiin sovelletaan seuraavia velvollisuuksia:






  a) | lippuvaltioon yhteydessä olevan toimivan satelliittiseurantajärjestelmän käyttäminen kaikkina aikoina; |
| --- | --- | --- |

14.

Osapuolet vahvistavat, että niiden aluksiin sovelletaan seuraavia velvollisuuksia:

a)

lippuvaltioon yhteydessä olevan toimivan satelliittiseurantajärjestelmän käyttäminen kaikkina aikoina;

| b) | tietojen säännöllinen toimittaminen alustyypistä, saaliista, alue- ja kalastuskausikohtaisesta pyyntiponnistuksesta, ja näiden tietojen vaihtaminen osapuolten kesken ennen BSTC:n kokouksia; |
| --- | --- |

b)

tietojen säännöllinen toimittaminen alustyypistä, saaliista, alue- ja kalastuskausikohtaisesta pyyntiponnistuksesta, ja näiden tietojen vaihtaminen osapuolten kesken ennen BSTC:n kokouksia;

| c) | ympäristön kannalta turvallisia ja kustannustehokkaita pyydyksiä koskevien tietojen toimittaminen ja vaihto; |
| --- | --- |

c)

ympäristön kannalta turvallisia ja kustannustehokkaita pyydyksiä koskevien tietojen toimittaminen ja vaihto;

| d) | BSTC:n arviointeja varten tarvittavien tietojen keruu Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen liikkuvuudesta ja tilasta sekä muiden säilyttämis- ja hoitotarkoituksiin tarvittavien tietojen keruu. |
| --- | --- |

d)

BSTC:n arviointeja varten tarvittavien tietojen keruu Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalakantojen liikkuvuudesta ja tilasta sekä muiden säilyttämis- ja hoitotarkoituksiin tarvittavien tietojen keruu.

| 15. | Osapuolet sopivat, että EU:n aluksille, jotka kalastavat miekkakalaa noudattaen näiden kalavarojen kestävyyden varmistamista koskevan tavoitteen edellyttämällä tavalla tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa olevia tavoitteita, jotka koskevat pyyntiponnistuksen nykyisiä tasoja, saalisrajoituksia, joilla varmistetaan, että kannat pysyvät kestävän enimmäistuoton tasolla tai lähellä sitä, sekä seurantaa ja tietojenvaihtoa koskevia määräyksiä, myönnetään pääsy nimettyihin Chilen satamiin. |
| --- | --- |

15.

Osapuolet sopivat, että EU:n aluksille, jotka kalastavat miekkakalaa noudattaen näiden kalavarojen kestävyyden varmistamista koskevan tavoitteen edellyttämällä tavalla tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa olevia tavoitteita, jotka koskevat pyyntiponnistuksen nykyisiä tasoja, saalisrajoituksia, joilla varmistetaan, että kannat pysyvät kestävän enimmäistuoton tasolla tai lähellä sitä, sekä seurantaa ja tietojenvaihtoa koskevia määräyksiä, myönnetään pääsy nimettyihin Chilen satamiin.

| 16. | Tämän yhteisymmärryspöytäkirjan liite I sisältää menettelyt, jotka koskevat pääsyä nimettyihin Chilen satamiin saaliin purkamista ja jälleenlaivaamista varten. |
| --- | --- |

16.

Tämän yhteisymmärryspöytäkirjan liite I sisältää menettelyt, jotka koskevat pääsyä nimettyihin Chilen satamiin saaliin purkamista ja jälleenlaivaamista varten.

| 17. | Osapuolet toimittavat ITLOS:lle yhteisen ilmoituksen siitä, että ne ovat sovintoratkaisuun päästyään sopineet keskeyttävänsä asian käsittelyn (ITLOS-asia nro 7) ja pyytävät kyseistä tuomioistuinta tekemään päätöksen asian käsittelyn keskeyttämisestä ja määräävän kirjaajan poistamaan asian asialuettelosta. Koska osapuolet ovat sopineet keskeyttävänsä asian käsittelyn ITLOS:ssa sen vuoksi, että riitaan on löytynyt sovintoratkaisu, niiden on myös pyydettävä, että kyseinen tuomioistuin kirjaa tämän tosiseikan ja ilmoittaa asiaa koskevassa keskeyttämismääräyksessä tai sen liitteessä sovintoratkaisun ehdot. |
| --- | --- |

17.

Osapuolet toimittavat ITLOS:lle yhteisen ilmoituksen siitä, että ne ovat sovintoratkaisuun päästyään sopineet keskeyttävänsä asian käsittelyn (ITLOS-asia nro 7) ja pyytävät kyseistä tuomioistuinta tekemään päätöksen asian käsittelyn keskeyttämisestä ja määräävän kirjaajan poistamaan asian asialuettelosta. Koska osapuolet ovat sopineet keskeyttävänsä asian käsittelyn ITLOS:ssa sen vuoksi, että riitaan on löytynyt sovintoratkaisu, niiden on myös pyydettävä, että kyseinen tuomioistuin kirjaa tämän tosiseikan ja ilmoittaa asiaa koskevassa keskeyttämismääräyksessä tai sen liitteessä sovintoratkaisun ehdot.

| 18. | Lisäksi osapuolten on ilmoitettava WTO:n pääjohtajalle, että ITLOS:ssa vireille pantu pakollinen riitojenratkaisumenettely (asia nro 7) on keskeytetty, ja annettava hänelle tiedoksi saavutetun sovintoratkaisun ehdot sekä osapuolten päätös olla aloittamatta uudelleen riitojen ratkaisua koskevan WTO:n yhteisymmärryspöytäkirjan mukaista riitojen ratkaisumenettelyä asiassa DS 193, joka koskee GATT-sopimuksen asiaa koskevien artiklojen soveltamista kauttakuljetukseen ja jälleenlaivaamiseen sekä miekkakalaa kalastavien EU:n alusten kaupalliseen pääsyyn Chilen satamiin. |
| --- | --- |

18.

Lisäksi osapuolten on ilmoitettava WTO:n pääjohtajalle, että ITLOS:ssa vireille pantu pakollinen riitojenratkaisumenettely (asia nro 7) on keskeytetty, ja annettava hänelle tiedoksi saavutetun sovintoratkaisun ehdot sekä osapuolten päätös olla aloittamatta uudelleen riitojen ratkaisua koskevan WTO:n yhteisymmärryspöytäkirjan mukaista riitojen ratkaisumenettelyä asiassa DS 193, joka koskee GATT-sopimuksen asiaa koskevien artiklojen soveltamista kauttakuljetukseen ja jälleenlaivaamiseen sekä miekkakalaa kalastavien EU:n alusten kaupalliseen pääsyyn Chilen satamiin.

| 19. | Osapuolet sopivat soveltavansa tähän yhteisymmärryspöytäkirjaan riitojen välttämistä ja riitojen ratkaisua koskevia määräyksiä, jotka vahvistetaan Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn, 1 päivänä helmikuuta 2003 voimaantulleen sopimuksen VIII osastossa. |
| --- | --- |

19.

Osapuolet sopivat soveltavansa tähän yhteisymmärryspöytäkirjaan riitojen välttämistä ja riitojen ratkaisua koskevia määräyksiä, jotka vahvistetaan Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn, 1 päivänä helmikuuta 2003 voimaantulleen sopimuksen VIII osastossa.

| 20. | Tämä yhteisymmärryspöytäkirja tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen voimaantulon edellyttämien menettelyjen päätökseen saattamisesta. |
| --- | --- |

20.

Tämä yhteisymmärryspöytäkirja tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen voimaantulon edellyttämien menettelyjen päätökseen saattamisesta.

| 21. | Osapuolet sopivat soveltavansa väliaikaisesti edellä olevaa 15 kohtaa tämän yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisesta alkaen ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivästä joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

21.

Osapuolet sopivat soveltavansa väliaikaisesti edellä olevaa 15 kohtaa tämän yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisesta alkaen ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivästä joulukuuta 2009.

| 22. | Ilmoitukset lähetetään Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille, joka on tämän yhteisymmärryspöytäkirjan tallettaja. |
| --- | --- |

22.

Ilmoitukset lähetetään Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille, joka on tämän yhteisymmärryspöytäkirjan tallettaja.

| 23. | Tämä yhteisymmärryspöytäkirja korvaa voimaantulopäivästään alkaen väliaikaisjärjestelyn, jonka osapuolet ovat allekirjoittaneet 25 päivänä tammikuuta 2001. |
| --- | --- |

23.

Tämä yhteisymmärryspöytäkirja korvaa voimaantulopäivästään alkaen väliaikaisjärjestelyn, jonka osapuolet ovat allekirjoittaneet 25 päivänä tammikuuta 2001.

LIITE I

| i) | Osapuolten on yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi toimitettava toisilleen 45 päivää ennen yhteisymmärryspöytäkirjan 4 kohdassa tarkoitettuja BSTC:n kokouksia alusluettelo, joka sisältää seuraavat tiedot:






  1. | aluksen nimi; |
| --- | --- | --- |

i)

Osapuolten on yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi toimitettava toisilleen 45 päivää ennen yhteisymmärryspöytäkirjan 4 kohdassa tarkoitettuja BSTC:n kokouksia alusluettelo, joka sisältää seuraavat tiedot:

1.

aluksen nimi;

| 2. | kutsutunnus; |
| --- | --- |

2.

kutsutunnus;

| 3. | IMO:n rekisterinumero (jos on); |
| --- | --- |

3.

IMO:n rekisterinumero (jos on);

| 4. | aluksen omistajan nimi ja tiedot (kansalaisuus, osoite); |
| --- | --- |

4.

aluksen omistajan nimi ja tiedot (kansalaisuus, osoite);

| 5. | aluksen lippuvaltio; |
| --- | --- |

5.

aluksen lippuvaltio;

| 6. | kokonaispituus (m); |
| --- | --- |

6.

kokonaispituus (m);

| 7. | automaattisen paikannusjärjestelmän valmistaja ja malli sekä sen tunnistuskoodi ja siihen yhteydessä olevan rannikkoaseman (LES) nimi; |
| --- | --- |

7.

automaattisen paikannusjärjestelmän valmistaja ja malli sekä sen tunnistuskoodi ja siihen yhteydessä olevan rannikkoaseman (LES) nimi;

| 8. | lippuvaltion ja Euroopan komission yhteyshenkilön nimi ja sijainti. |
| --- | --- |

8.

lippuvaltion ja Euroopan komission yhteyshenkilön nimi ja sijainti.

| ii) | Nimettyyn Chilen satamaan pyrkivän EU:n aluksen päällikön tai hänen edustajansa on vähintään 72 tuntia etukäteen ilmoitettava Chilen toimivaltaisille viranomaisille suunnitellusta satamaan saapumisesta liitteenä olevalla lomakkeella A. |
| --- | --- |

ii)

Nimettyyn Chilen satamaan pyrkivän EU:n aluksen päällikön tai hänen edustajansa on vähintään 72 tuntia etukäteen ilmoitettava Chilen toimivaltaisille viranomaisille suunnitellusta satamaan saapumisesta liitteenä olevalla lomakkeella A.

| iii) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava virallisesti sähköisesti tai muulla tavoin 24 tunnin kuluessa, että pääsy on myönnetty ja että purkaminen tai jälleenlaivaaminen voidaan toteuttaa. |
| --- | --- |

iii)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava virallisesti sähköisesti tai muulla tavoin 24 tunnin kuluessa, että pääsy on myönnetty ja että purkaminen tai jälleenlaivaaminen voidaan toteuttaa.

| iv) | Edellä olevan 14 kohdan a alakohdan mukaisesti ja aina, kun EU:n alukset saapuvat Chilen talousvyöhykkeelle pyytämään satamaan pääsyä, niiden on lippuvaltionsa kalastuksenseurantakeskuksen välityksellä toimitettava viipymättä satelliittisignaali Chilen seurantakeskukselle (Centro de Monitoreo y Control de la Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante).
  VMS-järjestelmän perusraportit on toimitettava 60 minuutin välein. |
| --- | --- |

iv)

Edellä olevan 14 kohdan a alakohdan mukaisesti ja aina, kun EU:n alukset saapuvat Chilen talousvyöhykkeelle pyytämään satamaan pääsyä, niiden on lippuvaltionsa kalastuksenseurantakeskuksen välityksellä toimitettava viipymättä satelliittisignaali Chilen seurantakeskukselle (Centro de Monitoreo y Control de la Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante).

VMS-järjestelmän perusraportit on toimitettava 60 minuutin välein.

| v) | Chilen on BSTC:n ensimmäisessä kokouksessa ilmoitettava talousvyöhykkeensä koordinaatit. |
| --- | --- |

v)

Chilen on BSTC:n ensimmäisessä kokouksessa ilmoitettava talousvyöhykkeensä koordinaatit.

| vi) | Jos Chilen toimivaltaisilla viranomaisilla on selkeitä perusteita uskoa, etteivät edellä tarkoitetut EU:n kalastusaluksen toimittamat tiedot ole asianmukaisia, aluksen lippuvaltion toimivaltaisten viranomaisten on Chilen toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä toimitettava aluksen navigointireitti. Tässä tapauksessa Chile ilmoittaa asiasta viipymättä lippuvaltiolle ja Euroopan komissiolle asiaan liittyvien viranomaisten kuulemiseksi. |
| --- | --- |

vi)

Jos Chilen toimivaltaisilla viranomaisilla on selkeitä perusteita uskoa, etteivät edellä tarkoitetut EU:n kalastusaluksen toimittamat tiedot ole asianmukaisia, aluksen lippuvaltion toimivaltaisten viranomaisten on Chilen toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä toimitettava aluksen navigointireitti. Tässä tapauksessa Chile ilmoittaa asiasta viipymättä lippuvaltiolle ja Euroopan komissiolle asiaan liittyvien viranomaisten kuulemiseksi.

| vii) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten nimeämät tarkastajat voivat purkamisen tai jälleenlaivauksen yhteydessä tarkastaa asiakirjat, kalastuspäiväkirjan, pyydykset ja aluksella olevat saaliit. Tällainen tarkastus on suoritettava siten, että se ei aiheetta viivytä purkamis- tai jälleenlaivaustoimia, jotka olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä 24 tunnin kuluessa satamaan saapumisesta. Tarkastajien edellytetään ennen tarkastusta esittävän aluksen päällikölle asianmukaisen henkilötodistuksen. |
| --- | --- |

vii)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten nimeämät tarkastajat voivat purkamisen tai jälleenlaivauksen yhteydessä tarkastaa asiakirjat, kalastuspäiväkirjan, pyydykset ja aluksella olevat saaliit. Tällainen tarkastus on suoritettava siten, että se ei aiheetta viivytä purkamis- tai jälleenlaivaustoimia, jotka olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä 24 tunnin kuluessa satamaan saapumisesta. Tarkastajien edellytetään ennen tarkastusta esittävän aluksen päällikölle asianmukaisen henkilötodistuksen.

| viii) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että satamatarkastusten tulokset toimitetaan aina aluksen päällikölle tarkastelua ja allekirjoitusta varten ja että tarkastaja täyttää ja allekirjoittaa tarkastuskertomuksen. Tarkastetun aluksen päällikölle on annettava mahdollisuus lisätä kertomukseen huomautuksia ja ottaa tarvittaessa yhteyttä lippuvaltion asiaankuuluviin viranomaisiin erityisesti silloin, kun kertomuksen ymmärtämiseen liittyy huomattavia vaikeuksia. |
| --- | --- |

viii)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että satamatarkastusten tulokset toimitetaan aina aluksen päällikölle tarkastelua ja allekirjoitusta varten ja että tarkastaja täyttää ja allekirjoittaa tarkastuskertomuksen. Tarkastetun aluksen päällikölle on annettava mahdollisuus lisätä kertomukseen huomautuksia ja ottaa tarvittaessa yhteyttä lippuvaltion asiaankuuluviin viranomaisiin erityisesti silloin, kun kertomuksen ymmärtämiseen liittyy huomattavia vaikeuksia.

| ix) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tarkastuskertomuksen jäljennös toimitetaan tarkastetun aluksen päällikölle aluksella säilytettäväksi ja tarkistetun aluksen lippuvaltion toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

ix)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tarkastuskertomuksen jäljennös toimitetaan tarkastetun aluksen päällikölle aluksella säilytettäväksi ja tarkistetun aluksen lippuvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

| x) | Alusten päälliköillä on oikeus päättää, miten heidän alustensa saaliit otetaan haltuun. |
| --- | --- |

x)

Alusten päälliköillä on oikeus päättää, miten heidän alustensa saaliit otetaan haltuun.

| xi) | EU:n alusten on 15 ja 16 kohdan mukaisesti käytettävä seuraavia nimettyjä satamia: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi)

EU:n alusten on 15 ja 16 kohdan mukaisesti käytettävä seuraavia nimettyjä satamia: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

| xii) | Nimetyissä satamissa voidaan harjoittaa vain seuraavia toimintoja:






  1. | miekkakalasaaliiden purkaminen; |
| --- | --- | --- |

xii)

Nimetyissä satamissa voidaan harjoittaa vain seuraavia toimintoja:

1.

miekkakalasaaliiden purkaminen;

| 2. | miekkakalasaaliiden jälleenlaivaaminen; |
| --- | --- |

2.

miekkakalasaaliiden jälleenlaivaaminen;

| 3. | aluksen varastojen täydentäminen; |
| --- | --- |

3.

aluksen varastojen täydentäminen;

| 4. | aluksen korjaaminen. |
| --- | --- |

4.

aluksen korjaaminen.

Edellä esitetyllä ei rajoiteta EU:n alusten mahdollisuutta päästä muihin Chilen viranomaisten suosittelemiin sopiviin Chilen satamiin yksinomaan alusten korjaamiseksi.

Tarvikkeiden, voiteluöljyn, polttoaineen ja pakkausmateriaalin täydentämisen, aluksella toteutettavan jalostuksen ja muiden aluksella suoritettavien päivittäisten käyttötarkoitusten sekä miehistövaihtojen osalta määrätään, että alukselle voidaan ottaa vain se, mitä alus tarvitsee omaan toimintaansa. Muille kalastusaluksille tarkoitettujen tarvikkeiden ja miehistön jäsenien ottaminen alukselle on kiellettyä. Näitä määräyksiä ei sovelleta hätätapauksissa tai ylivoimaisen esteen tapauksissa.

| xiii) | Chilen toimivaltaisten viranomaisten on evättävä satamaan pääsy niiltä EU:n aluksilta, jotka eivät noudata edellä esitettyjä määräyksiä. Pääsyn epääminen olisi perusteltava ja epäämisen syyt annettava virallisesti ja viipymättä aluksen päällikön, lippuvaltion ja Euroopan komission tiedoksi. Osapuolten on keskusteltava tällaisista pääsyn epäämisistä seuraavassa BSTC:n kokouksessa, ja sitä ennen aluksella ei ole pääsyä Chilen satamiin. |
| --- | --- |

xiii)

Chilen toimivaltaisten viranomaisten on evättävä satamaan pääsy niiltä EU:n aluksilta, jotka eivät noudata edellä esitettyjä määräyksiä. Pääsyn epääminen olisi perusteltava ja epäämisen syyt annettava virallisesti ja viipymättä aluksen päällikön, lippuvaltion ja Euroopan komission tiedoksi. Osapuolten on keskusteltava tällaisista pääsyn epäämisistä seuraavassa BSTC:n kokouksessa, ja sitä ennen aluksella ei ole pääsyä Chilen satamiin.

| xiv) | Jommankumman osapuolen pyynnöstä kutsutaan koolle BSTC:n ylimääräinen istunto mistä tahansa yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanoon liittyvästä seikasta keskustelemiseksi. |
| --- | --- |

xiv)

Jommankumman osapuolen pyynnöstä kutsutaan koolle BSTC:n ylimääräinen istunto mistä tahansa yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanoon liittyvästä seikasta keskustelemiseksi.

LOMAKE A

TIEDOT, JOTKA SATAMAAN PYRKIVIEN ALUSTEN ON TOIMITETTAVA ENNAKOLTA

Image

LIITE B

MISIÓN DE CHILE ANTE LA UNIÓN EUROPEA

No 177/2009

Chilen Euroopan unionin edustusto esittää tervehdyksensä Euroopan komission meri- ja kalastusasioiden pääosastolle. Sillä on kunnia viitata raporttiin, josta sovittiin Kaakkois-Tyynenmeren miekkakalaa koskeneiden, New Yorkissa 5. ja 6 päivänä lokakuuta 2009 Euroopan komission ja Chilen välillä käytyjen kahdenvälisten teknisten neuvottelujen tuloksena.

Chilen edustusto pyytää meri- ja kalastusasioiden pääosastoa muuttamaan raportin liitteessä I olevassa xi kohdassa ilmoitettuja Chilen nimeämiä satamia.

Tätä varten Chilen edustusto ilmoittaa meri- ja kalastusasioiden pääosastolle, että uudet nimetyt satamat ovat Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

Chilen Euroopan unionin edustusto kiittää Euroopan komission meri- ja kalastusasioiden pääosastoa tämän pyynnön huomioon ottamisesta ja haluaa tässä yhteydessä vielä kerran ilmaista sille korkeimman kunnioituksensa vakuutuksen.

Brysselissä, 23 päivänä marraskuuta 2009.

Vastaanottaja: Euroopan komission meri- ja kalastusasioiden pääosasto

Bryssel

---

(1)  ITLOS-asia nro 7 ja WTO DS 19.

1

---

ASETUKSET

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/19

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 541/2010,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,

siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) annetun asetuksen (EY) N:o 1104/2008 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) perustettiin toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006 (1) ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS (2). |
| --- | --- |

(1)

Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) perustettiin toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006 (1) ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS (2).

| (2) | SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään siirtymistä koskevat edellytykset, menettelyt ja vastuualueet vahvistetaan 24 päivänä lokakuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1104/2008 (3) ja siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) päätöksessä 2008/839/YOS (4). Näiden säädösten voimassaolo päättyy kuitenkin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010. |
| --- | --- |

(2)

SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään siirtymistä koskevat edellytykset, menettelyt ja vastuualueet vahvistetaan 24 päivänä lokakuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1104/2008 (3) ja siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) päätöksessä 2008/839/YOS (4). Näiden säädösten voimassaolo päättyy kuitenkin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010.

| (3) | Edellytykset siirtymiselle SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään eivät täyty 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä. Asetusta (EY) N:o 1104/2008 ja päätöstä 2008/839/YOS olisi tästä syystä sovellettava siihen saakka, kun siirtyminen on saatettu päätökseen, jotta SIS II saataisiin toimimaan asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS edellytetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Edellytykset siirtymiselle SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään eivät täyty 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä. Asetusta (EY) N:o 1104/2008 ja päätöstä 2008/839/YOS olisi tästä syystä sovellettava siihen saakka, kun siirtyminen on saatettu päätökseen, jotta SIS II saataisiin toimimaan asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS edellytetyn mukaisesti.

| (4) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi edelleen tehtävä tiivistä yhteistyötä kehitystyön ja siirtymisen kaikissa vaiheissa prosessin saattamiseksi loppuun. SIS II:sta 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2009 sekä 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä päätettiin perustaa jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuva, SIS II -ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty epävirallinen ryhmä tehostamaan yhteistyötä ja antamaan jäsenvaltioiden suoraa tukea SIS II:n keskusjärjestelmähankkeelle. Ottaen huomioon ryhmän työskentelystä saadut myönteiset tulokset ja tarve lisätä yhteistyötä ja hankkeen avoimuutta on perusteltua sisällyttää ryhmä muodollisesti SIS II:n hallinnointirakenteeseen. SIS II -ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty asiantuntijaryhmä olisi näin ollen muodollisesti perustettava täydentämään nykyistä organisaatiorakennetta. Tehokkuus- ja kustannustehokkuussyistä asiantuntijoiden lukumäärän olisi oltava rajoitettu. Asiantuntijaryhmän ei pitäisi vaikuttaa komission ja jäsenvaltioiden vastuualueisiin. |
| --- | --- |

(4)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi edelleen tehtävä tiivistä yhteistyötä kehitystyön ja siirtymisen kaikissa vaiheissa prosessin saattamiseksi loppuun. SIS II:sta 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2009 sekä 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä päätettiin perustaa jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuva, SIS II -ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty epävirallinen ryhmä tehostamaan yhteistyötä ja antamaan jäsenvaltioiden suoraa tukea SIS II:n keskusjärjestelmähankkeelle. Ottaen huomioon ryhmän työskentelystä saadut myönteiset tulokset ja tarve lisätä yhteistyötä ja hankkeen avoimuutta on perusteltua sisällyttää ryhmä muodollisesti SIS II:n hallinnointirakenteeseen. SIS II -ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty asiantuntijaryhmä olisi näin ollen muodollisesti perustettava täydentämään nykyistä organisaatiorakennetta. Tehokkuus- ja kustannustehokkuussyistä asiantuntijoiden lukumäärän olisi oltava rajoitettu. Asiantuntijaryhmän ei pitäisi vaikuttaa komission ja jäsenvaltioiden vastuualueisiin.

| (5) | Komission olisi vastaisuudessakin oltava vastuussa SIS II:n keskusjärjestelmästä ja sen viestintäinfrastruktuurista. SIS II:n keskusjärjestelmää ja sen viestintäinfrastruktuuria on tarpeen pitää yllä ja tarvittaessa kehittää edelleen. SIS II:n keskusjärjestelmän jatkokehittämisen olisi aina katettava myös virheiden korjaaminen. Komission olisi koordinoitava ja tuettava yhteisiä toimia. |
| --- | --- |

(5)

Komission olisi vastaisuudessakin oltava vastuussa SIS II:n keskusjärjestelmästä ja sen viestintäinfrastruktuurista. SIS II:n keskusjärjestelmää ja sen viestintäinfrastruktuuria on tarpeen pitää yllä ja tarvittaessa kehittää edelleen. SIS II:n keskusjärjestelmän jatkokehittämisen olisi aina katettava myös virheiden korjaaminen. Komission olisi koordinoitava ja tuettava yhteisiä toimia.

| (6) | Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.

| (7) | Siirtymäarkkitehtuurin teknisten komponenttien kuvausta olisi tämän vuoksi mukautettava, jotta SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseen olisi käytettävissä toinenkin tekninen ratkaisu, erityisesti SIS 1+ RE -järjestelmä. SIS 1+ RE on mahdollinen tekninen ratkaisu SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseksi sekä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS SIS II -järjestelmälle vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Siirtymäarkkitehtuurin teknisten komponenttien kuvausta olisi tämän vuoksi mukautettava, jotta SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseen olisi käytettävissä toinenkin tekninen ratkaisu, erityisesti SIS 1+ RE -järjestelmä. SIS 1+ RE on mahdollinen tekninen ratkaisu SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseksi sekä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS SIS II -järjestelmälle vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (8) | SIS 1+ RE -järjestelmälle on luonteenomaista keinojen ainutlaatuisuus SIS II -järjestelmän kehittämisen ja SIS 1+ -järjestelmän välillä. Tässä asetuksessa olevat viittaukset SIS II -järjestelmän tekniseen arkkitehtuuriin ja siirtymäprosessiin olisi sen vuoksi, mikäli vaihtoehtoinen tekninen skenaario pannaan täytäntöön, luettava viittauksina SIS II -järjestelmään, joka perustuu muuhun tekniseen ratkaisuun, sovellettuina soveltuvin osin tämän ratkaisun teknisiin ominaisuuksiin ja ottaen huomioon tavoite kehittää SIS II:n keskusjärjestelmää. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE -järjestelmälle on luonteenomaista keinojen ainutlaatuisuus SIS II -järjestelmän kehittämisen ja SIS 1+ -järjestelmän välillä. Tässä asetuksessa olevat viittaukset SIS II -järjestelmän tekniseen arkkitehtuuriin ja siirtymäprosessiin olisi sen vuoksi, mikäli vaihtoehtoinen tekninen skenaario pannaan täytäntöön, luettava viittauksina SIS II -järjestelmään, joka perustuu muuhun tekniseen ratkaisuun, sovellettuina soveltuvin osin tämän ratkaisun teknisiin ominaisuuksiin ja ottaen huomioon tavoite kehittää SIS II:n keskusjärjestelmää.

| (9) | Vaihtoehtoiseen tekniseen ratkaisuun perustuvan SIS II:n keskusjärjestelmän kehittäminen olisi rahoitettava unionin yleisestä talousarviosta moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) mukaisesti komissio voi antaa talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansallisille julkisen sektorin elimille. Poliittisten suuntaviivojen perusteella ja asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 vahvistetuin edellytyksin komissiota pyydettäisiin, mikäli vaihtoehtoiseen ratkaisuun siirrytään, antamaan SIS 1+ RE -ratkaisuun perustuvan SIS II -järjestelmän talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät Ranskalle. |
| --- | --- |

(9)

Vaihtoehtoiseen tekniseen ratkaisuun perustuvan SIS II:n keskusjärjestelmän kehittäminen olisi rahoitettava unionin yleisestä talousarviosta moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) mukaisesti komissio voi antaa talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansallisille julkisen sektorin elimille. Poliittisten suuntaviivojen perusteella ja asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 vahvistetuin edellytyksin komissiota pyydettäisiin, mikäli vaihtoehtoiseen ratkaisuun siirrytään, antamaan SIS 1+ RE -ratkaisuun perustuvan SIS II -järjestelmän talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät Ranskalle.

| (10) | Kaikissa teknisissä skenaarioissa keskustasolla tapahtuvan siirtymisen tuloksena olisi oltava SIS 1+ -tietokannan ja uusien SIS II:n toimintojen, myös lisätietoluokkien, saatavuus SIS II:n keskusjärjestelmässä. |
| --- | --- |

(10)

Kaikissa teknisissä skenaarioissa keskustasolla tapahtuvan siirtymisen tuloksena olisi oltava SIS 1+ -tietokannan ja uusien SIS II:n toimintojen, myös lisätietoluokkien, saatavuus SIS II:n keskusjärjestelmässä.

| (11) | Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin oltava vastuussa kansallisista järjestelmistään (N.SIS II). N.SIS II -järjestelmiä on yhä tarpeen ylläpitää ja tarvittaessa kehittää edelleen. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin oltava vastuussa kansallisista järjestelmistään (N.SIS II). N.SIS II -järjestelmiä on yhä tarpeen ylläpitää ja tarvittaessa kehittää edelleen.

| (12) | Ranskan olisi jatkossakin oltava vastuussa teknisen tuen yksiköstä (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Ranskan olisi jatkossakin oltava vastuussa teknisen tuen yksiköstä (C.SIS).

| (13) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin perustaminen ja tietojen siirtäminen SIS + 1 -järjestelmästä SIS II:een, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin perustaminen ja tietojen siirtäminen SIS + 1 -järjestelmästä SIS II:een, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (14) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan N:o 221 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan N:o 221 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (15) | Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (6) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. |
| --- | --- |

(15)

Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (6) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

| (16) | Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti (7); Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(16)

Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti (7); Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (17) | Tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta päätöksissä 2000/365/EY ja 2002/192/EY määriteltyihin järjestelyihin, joiden mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat osittain Schengenin säännöstöön. |
| --- | --- |

(17)

Tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta päätöksissä 2000/365/EY ja 2002/192/EY määriteltyihin järjestelyihin, joiden mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat osittain Schengenin säännöstöön.

| (18) | Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (8) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(18)

Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (8) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (19) | Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (10) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (11) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(19)

Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (10) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (11) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (20) | Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/261/EY (12) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan, |
| --- | --- |

(20)

Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/261/EY (12) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1104/2008 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”3.   SIS II -järjestelmä voidaan kehittää toteuttamalla vaihtoehtoinen tekninen skenaario, jolla on omat tekniset ominaisuutensa.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   SIS II -järjestelmä voidaan kehittää toteuttamalla vaihtoehtoinen tekninen skenaario, jolla on omat tekniset ominaisuutensa.”

| 2) | Korvataan 4 artiklan johdantolause seuraavasti:
  ”SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een siirtymisen varmistamiseksi on saataville asetettava tarpeen mukaan seuraavat komponentit:”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan johdantolause seuraavasti:

”SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een siirtymisen varmistamiseksi on saataville asetettava tarpeen mukaan seuraavat komponentit:”.

| 3) | Korvataan 10 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Muunnin muuntaa tarpeen mukaan tiedot C.SIS:n ja Central SIS II:n välillä kumpaankin suuntaan ja synkronoi C.SIS:n ja Central SIS II:n.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 10 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Muunnin muuntaa tarpeen mukaan tiedot C.SIS:n ja Central SIS II:n välillä kumpaankin suuntaan ja synkronoi C.SIS:n ja Central SIS II:n.”

| 4) | Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot siirtyvät N.SIS-järjestelmästä N.SIS II:een väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin välityksellä Ranskan ja komission avulla.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot siirtyvät N.SIS-järjestelmästä N.SIS II:een väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin välityksellä Ranskan ja komission avulla.”

| 5) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”17 a artikla
  SIS II -ohjelman hallintoneuvosto
  1.   Perustetaan teknisten asiantuntijoiden ryhmä, jonka nimeksi tulee SIS II -ohjelman hallintoneuvosto, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta komission, 17 artiklassa tarkoitetun komitean, Ranskan ja SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden vastuualueisiin ja toimiin. Hallintoneuvosto toimii neuvoa-antavana elimenä SIS II:n keskusjärjestelmähankkeelle ja edistää SIS II:n keskusjärjestelmähankkeen ja kansallisten SIS II -hankkeiden välistä johdonmukaisuutta. Hallintoneuvostolla ei ole päätöksentekovaltaa eikä valtuuksia edustaa komissiota tai jäsenvaltioita.
  2.   Hallintoneuvosto koostuu enintään 10 jäsenestä, jotka kokoontuvat säännöllisesti. Neuvostossa toimivat jäsenvaltiot nimeävät enintään kahdeksan asiantuntijaa ja yhtä monta varahenkilöä. Asiasta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja nimeää enintään kaksi asiantuntijaa ja kaksi varahenkilöä komission virkamiesten keskuudesta.
  Hallintoneuvoston kokouksiin voi osallistua myös muita suoraan SIS II -hankkeiden kehittämiseen osallistuvia jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja komission virkamiehiä kyseessä olevan viranomaisen tai toimielimen kustannuksella.
  Hallintoneuvosto voi 5 kohdassa tarkoitetun ohjesääntönsä mukaisesti kutsua muita asiantuntijoita kokouksiinsa kyseessä olevan viranomaisen, toimielimen tai yhtiön kustannuksella.
  3.   Puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion ja seuraavan puheenjohtajavaltion nimeämät asiantuntijat kutsutaan aina osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin.
  4.   Komissio huolehtii hallintoneuvoston sihteeristötehtävistä.
  5.   Hallintoneuvosto laatii itse oman ohjesääntönsä, joka sisältää erityisesti seuraavia asioita koskevat menettelyt:






  — | komission ja puheenjohtajavaltion vuorotteleva puheenjohtajuus, |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään artikla seuraavasti:

”17 a artikla

SIS II -ohjelman hallintoneuvosto

1.   Perustetaan teknisten asiantuntijoiden ryhmä, jonka nimeksi tulee SIS II -ohjelman hallintoneuvosto, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta komission, 17 artiklassa tarkoitetun komitean, Ranskan ja SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden vastuualueisiin ja toimiin. Hallintoneuvosto toimii neuvoa-antavana elimenä SIS II:n keskusjärjestelmähankkeelle ja edistää SIS II:n keskusjärjestelmähankkeen ja kansallisten SIS II -hankkeiden välistä johdonmukaisuutta. Hallintoneuvostolla ei ole päätöksentekovaltaa eikä valtuuksia edustaa komissiota tai jäsenvaltioita.

2.   Hallintoneuvosto koostuu enintään 10 jäsenestä, jotka kokoontuvat säännöllisesti. Neuvostossa toimivat jäsenvaltiot nimeävät enintään kahdeksan asiantuntijaa ja yhtä monta varahenkilöä. Asiasta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja nimeää enintään kaksi asiantuntijaa ja kaksi varahenkilöä komission virkamiesten keskuudesta.

Hallintoneuvoston kokouksiin voi osallistua myös muita suoraan SIS II -hankkeiden kehittämiseen osallistuvia jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja komission virkamiehiä kyseessä olevan viranomaisen tai toimielimen kustannuksella.

Hallintoneuvosto voi 5 kohdassa tarkoitetun ohjesääntönsä mukaisesti kutsua muita asiantuntijoita kokouksiinsa kyseessä olevan viranomaisen, toimielimen tai yhtiön kustannuksella.

3.   Puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion ja seuraavan puheenjohtajavaltion nimeämät asiantuntijat kutsutaan aina osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin.

4.   Komissio huolehtii hallintoneuvoston sihteeristötehtävistä.

5.   Hallintoneuvosto laatii itse oman ohjesääntönsä, joka sisältää erityisesti seuraavia asioita koskevat menettelyt:

—

komission ja puheenjohtajavaltion vuorotteleva puheenjohtajuus,

| — | kokouspaikat, |
| --- | --- |

—

kokouspaikat,

| — | kokousten valmistelu, |
| --- | --- |

—

kokousten valmistelu,

| — | muiden asiantuntijoiden hyväksyminen, |
| --- | --- |

—

muiden asiantuntijoiden hyväksyminen,

| — | viestintäsuunnitelma, jolla huolehditaan täydestä tiedotuksesta jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu järjestelmään. |
| --- | --- |

—

viestintäsuunnitelma, jolla huolehditaan täydestä tiedotuksesta jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu järjestelmään.

Ohjesääntö tulee voimaan asiasta vastaavan komission pääosaston pääjohtajan ja 17 artiklassa tarkoitetussa komiteassa kokoontuvien jäsenvaltioiden annettua siitä puoltavan lausunnon.

6.   Hallintoneuvosto toimittaa säännöllisesti kirjallisia raportteja hankkeen edistymisestä, myös annetuista neuvoista ja niiden perusteluista, 17 artiklassa tarkoitetulle komitealle tai tarvittaessa asiaankuuluville neuvoston valmisteleville elimille.

7.   Hallintoneuvoston toiminnasta aiheutuvat hallinto- ja matkakulut katetaan unionin yleisestä talousarviosta siltä osin kuin niitä ei korvata muista lähteistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 15 artiklan 2 kohdan soveltamista. Neuvostossa toimivien jäsenvaltioiden hallintoneuvostoon nimeämien jäsenten ja kokouksiin tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti kutsuttavien asiantuntijoiden matkakustannuksiin, jotka aiheutuvat hallintoneuvoston työskentelystä, sovelletaan komission ulkopuolisille kutsutuille asiantuntijoille annettavia korvauksia koskevia sääntöjä.”

| 6) | Korvataan 19 artiklan viimeinen virke seuraavasti:
  ”Asetuksen voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2013 tai 31 päivänä joulukuuta 2013, mikäli siirrytään 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 19 artiklan viimeinen virke seuraavasti:

”Asetuksen voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2013 tai 31 päivänä joulukuuta 2013, mikäli siirrytään 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1.

3

(4)  EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43.

4

(5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

6

(7)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

7

(8)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1.

11

(12)  EUVL L 83, 26.3.2008, s. 3.

12

---

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/23

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 542/2010,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,

siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) tehdyn päätöksen 2008/839/YOS muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) perustettiin toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006 (1) ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS (2). |
| --- | --- |

(1)

Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) perustettiin toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006 (1) ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS (2).

| (2) | SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään siirtymistä koskevat edellytykset, menettelyt ja vastuualueet vahvistetaan siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1104/2008 (3) ja päätöksessä 2008/839/YOS (4). Näiden säädösten voimassaolo päättyy kuitenkin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010. |
| --- | --- |

(2)

SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään siirtymistä koskevat edellytykset, menettelyt ja vastuualueet vahvistetaan siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1104/2008 (3) ja päätöksessä 2008/839/YOS (4). Näiden säädösten voimassaolo päättyy kuitenkin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010.

| (3) | Edellytykset siirtymiselle SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään eivät täyty 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä. Asetusta (EY) N:o 1104/2008 ja päätöstä 2008/839/YOS olisi tästä syystä sovellettava siihen saakka, kun siirtyminen on saatettu päätökseen, jotta SIS II saataisiin toimimaan asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS edellytetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Edellytykset siirtymiselle SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään eivät täyty 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä. Asetusta (EY) N:o 1104/2008 ja päätöstä 2008/839/YOS olisi tästä syystä sovellettava siihen saakka, kun siirtyminen on saatettu päätökseen, jotta SIS II saataisiin toimimaan asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS edellytetyn mukaisesti.

| (4) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi edelleen tehtävä tiivistä yhteistyötä kehitystyön ja siirtymisen kaikissa vaiheissa prosessin saattamiseksi loppuun. SIS II:sta 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2009 sekä 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä päätettiin perustaa jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuva, SIS II -ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty epävirallinen ryhmä tehostamaan yhteistyötä ja antamaan jäsenvaltioiden suoraa tukea SIS II:n keskusjärjestelmähankkeelle. Ottaen huomioon ryhmän työskentelystä saadut myönteiset tulokset ja tarve lisätä yhteistyötä ja hankkeen avoimuutta on perusteltua sisällyttää ryhmä muodollisesti SIS II:n hallinnointirakenteeseen. SIS II -ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty asiantuntijaryhmä olisi näin ollen muodollisesti perustettava täydentämään nykyistä organisaatiorakennetta. Tehokkuus- ja kustannustehokkuussyistä asiantuntijoiden lukumäärän olisi oltava rajoitettu. Asiantuntijaryhmän ei pitäisi vaikuttaa komission ja jäsenvaltioiden vastuualueisiin. |
| --- | --- |

(4)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi edelleen tehtävä tiivistä yhteistyötä kehitystyön ja siirtymisen kaikissa vaiheissa prosessin saattamiseksi loppuun. SIS II:sta 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2009 sekä 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä päätettiin perustaa jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuva, SIS II -ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty epävirallinen ryhmä tehostamaan yhteistyötä ja antamaan jäsenvaltioiden suoraa tukea SIS II:n keskusjärjestelmähankkeelle. Ottaen huomioon ryhmän työskentelystä saadut myönteiset tulokset ja tarve lisätä yhteistyötä ja hankkeen avoimuutta on perusteltua sisällyttää ryhmä muodollisesti SIS II:n hallinnointirakenteeseen. SIS II -ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty asiantuntijaryhmä olisi näin ollen muodollisesti perustettava täydentämään nykyistä organisaatiorakennetta. Tehokkuus- ja kustannustehokkuussyistä asiantuntijoiden lukumäärän olisi oltava rajoitettu. Asiantuntijaryhmän ei pitäisi vaikuttaa komission ja jäsenvaltioiden vastuualueisiin.

| (5) | Komission olisi vastaisuudessakin oltava vastuussa SIS II:n keskusjärjestelmästä ja sen viestintäinfrastruktuurista. SIS II:n keskusjärjestelmää ja sen viestintäinfrastruktuuria on tarpeen pitää yllä ja tarvittaessa kehittää edelleen. SIS II:n keskusjärjestelmän jatkokehittämisen olisi aina katettava myös virheiden korjaaminen. Komission olisi koordinoitava ja tuettava yhteisiä toimia. |
| --- | --- |

(5)

Komission olisi vastaisuudessakin oltava vastuussa SIS II:n keskusjärjestelmästä ja sen viestintäinfrastruktuurista. SIS II:n keskusjärjestelmää ja sen viestintäinfrastruktuuria on tarpeen pitää yllä ja tarvittaessa kehittää edelleen. SIS II:n keskusjärjestelmän jatkokehittämisen olisi aina katettava myös virheiden korjaaminen. Komission olisi koordinoitava ja tuettava yhteisiä toimia.

| (6) | Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.

| (7) | Siirtymäarkkitehtuurin teknisten komponenttien kuvausta olisi tämän vuoksi mukautettava, jotta SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseen olisi käytettävissä toinenkin tekninen ratkaisu, erityisesti SIS 1+ RE -järjestelmä. SIS 1+ RE on mahdollinen tekninen ratkaisu SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseksi sekä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS SIS II -järjestelmälle vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Siirtymäarkkitehtuurin teknisten komponenttien kuvausta olisi tämän vuoksi mukautettava, jotta SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseen olisi käytettävissä toinenkin tekninen ratkaisu, erityisesti SIS 1+ RE -järjestelmä. SIS 1+ RE on mahdollinen tekninen ratkaisu SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseksi sekä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS SIS II -järjestelmälle vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (8) | SIS 1+ RE -järjestelmälle on luonteenomaista keinojen ainutlaatuisuus SIS II -järjestelmän kehittämisen ja SIS 1+ -järjestelmän välillä. Tässä asetuksessa olevat viittaukset SIS II -järjestelmän tekniseen arkkitehtuuriin ja siirtymäprosessiin olisi sen vuoksi, mikäli vaihtoehtoinen tekninen skenaario pannaan täytäntöön, luettava viittauksina SIS II -järjestelmään, joka perustuu muuhun tekniseen ratkaisuun, sovellettuina soveltuvin osin tämän ratkaisun teknisiin ominaisuuksiin ja ottaen huomioon tavoite kehittää SIS II:n keskusjärjestelmää. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE -järjestelmälle on luonteenomaista keinojen ainutlaatuisuus SIS II -järjestelmän kehittämisen ja SIS 1+ -järjestelmän välillä. Tässä asetuksessa olevat viittaukset SIS II -järjestelmän tekniseen arkkitehtuuriin ja siirtymäprosessiin olisi sen vuoksi, mikäli vaihtoehtoinen tekninen skenaario pannaan täytäntöön, luettava viittauksina SIS II -järjestelmään, joka perustuu muuhun tekniseen ratkaisuun, sovellettuina soveltuvin osin tämän ratkaisun teknisiin ominaisuuksiin ja ottaen huomioon tavoite kehittää SIS II:n keskusjärjestelmää.

| (9) | Vaihtoehtoiseen tekniseen ratkaisuun perustuvan SIS II:n keskusjärjestelmän kehittäminen olisi rahoitettava unionin yleisestä talousarviosta moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) mukaisesti komissio voi antaa talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansallisille julkisen sektorin elimille. Poliittisten suuntaviivojen perusteella ja asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 vahvistetuin edellytyksin komissiota pyydettäisiin, mikäli vaihtoehtoiseen ratkaisuun siirrytään, antamaan SIS 1+ RE -ratkaisuun perustuvan SIS II -järjestelmän talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät Ranskalle. |
| --- | --- |

(9)

Vaihtoehtoiseen tekniseen ratkaisuun perustuvan SIS II:n keskusjärjestelmän kehittäminen olisi rahoitettava unionin yleisestä talousarviosta moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) mukaisesti komissio voi antaa talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansallisille julkisen sektorin elimille. Poliittisten suuntaviivojen perusteella ja asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 vahvistetuin edellytyksin komissiota pyydettäisiin, mikäli vaihtoehtoiseen ratkaisuun siirrytään, antamaan SIS 1+ RE -ratkaisuun perustuvan SIS II -järjestelmän talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät Ranskalle.

| (10) | Kaikissa teknisissä skenaarioissa keskustasolla tapahtuvan siirtymisen tuloksena olisi oltava SIS 1+ -tietokannan ja uusien SIS II:n toimintojen, myös lisätietoluokkien, saatavuus SIS II:n keskusjärjestelmässä. |
| --- | --- |

(10)

Kaikissa teknisissä skenaarioissa keskustasolla tapahtuvan siirtymisen tuloksena olisi oltava SIS 1+ -tietokannan ja uusien SIS II:n toimintojen, myös lisätietoluokkien, saatavuus SIS II:n keskusjärjestelmässä.

| (11) | Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin oltava vastuussa kansallisista järjestelmistään (N.SIS II). N.SIS II -järjestelmiä on yhä tarpeen ylläpitää ja tarvittaessa kehittää edelleen. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin oltava vastuussa kansallisista järjestelmistään (N.SIS II). N.SIS II -järjestelmiä on yhä tarpeen ylläpitää ja tarvittaessa kehittää edelleen.

| (12) | Ranskan olisi jatkossakin oltava vastuussa teknisen tuen yksiköstä (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Ranskan olisi jatkossakin oltava vastuussa teknisen tuen yksiköstä (C.SIS).

| (13) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin perustaminen ja tietojen siirtäminen SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin perustaminen ja tietojen siirtäminen SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (14) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan N:o 221 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan N:o 221 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (15) | Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 195 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (6) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 195 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (6) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (16) | Irlanti osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 195 artiklan 1 kohdan ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (7) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Irlanti osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 195 artiklan 1 kohdan ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (7) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (17) | Tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta neuvoston päätöksissä 2000/365/EY ja 2002/192/EY määriteltyihin järjestelyihin, joiden mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat osittain Schengenin säännöstöön. |
| --- | --- |

(17)

Tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta neuvoston päätöksissä 2000/365/EY ja 2002/192/EY määriteltyihin järjestelyihin, joiden mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat osittain Schengenin säännöstöön.

| (18) | Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (8) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(18)

Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (8) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (9) 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (19) | Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (10) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/149/YOS (11) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(19)

Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (10) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/149/YOS (11) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (20) | Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/262/YOS (12) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan, |
| --- | --- |

(20)

Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/262/YOS (12) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2008/839/YOS seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”3.   SIS II -järjestelmä voidaan kehittää toteuttamalla vaihtoehtoinen tekninen skenaario, jolla on omat tekniset ominaisuutensa.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   SIS II -järjestelmä voidaan kehittää toteuttamalla vaihtoehtoinen tekninen skenaario, jolla on omat tekniset ominaisuutensa.”

| 2) | Korvataan 4 artiklan johdantolause seuraavasti:
  ”SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een siirtymisen varmistamiseksi on saataville asetettava tarpeen mukaan seuraavat komponentit:”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan johdantolause seuraavasti:

”SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een siirtymisen varmistamiseksi on saataville asetettava tarpeen mukaan seuraavat komponentit:”.

| 3) | Korvataan 10 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Muunnin muuntaa tarpeen mukaan tiedot C.SIS:n ja Central SIS II:n välillä kumpaankin suuntaan ja synkronoi C.SIS:n ja Central SIS II:n.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 10 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Muunnin muuntaa tarpeen mukaan tiedot C.SIS:n ja Central SIS II:n välillä kumpaankin suuntaan ja synkronoi C.SIS:n ja Central SIS II:n.”

| 4) | Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot siirtyvät N.SIS-järjestelmästä N.SIS II:een väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin välityksellä Ranskan ja komission avulla.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot siirtyvät N.SIS-järjestelmästä N.SIS II:een väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin välityksellä Ranskan ja komission avulla.”

| 5) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”17 a artikla
  SIS II -ohjelman hallintoneuvosto
  1.   Perustetaan teknisten asiantuntijoiden ryhmä, jonka nimeksi tulee SIS II -ohjelman hallintoneuvosto, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta komission, 17 artiklassa tarkoitetun komitean, Ranskan ja SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden vastuualueisiin ja toimiin. Hallintoneuvosto toimii neuvoa antavana elimenä SIS II:n keskusjärjestelmähankkeelle ja edistää SIS II:n keskusjärjestelmähankkeen ja kansallisten SIS II -hankkeiden välistä johdonmukaisuutta. Hallintoneuvostolla ei ole päätöksentekovaltaa eikä valtuuksia edustaa komissiota tai jäsenvaltioita.
  2.   Hallintoneuvosto koostuu enintään 10 jäsenestä, jotka kokoontuvat säännöllisesti. Neuvostossa toimivat jäsenvaltiot nimeävät enintään kahdeksan asiantuntijaa ja yhtä monta varahenkilöä. Asiasta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja nimeää enintään kaksi asiantuntijaa ja kaksi varahenkilöä komission virkamiesten keskuudesta.
  Hallintoneuvoston kokouksiin voi osallistua myös muita suoraan SIS II -hankkeiden kehittämiseen osallistuvia jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja komission virkamiehiä kyseessä olevan viranomaisen tai toimielimen kustannuksella.
  Hallintoneuvosto voi 5 kohdassa tarkoitetun ohjesääntönsä mukaisesti kutsua muita asiantuntijoita kokouksiinsa kyseessä olevan viranomaisen, toimielimen tai yhtiön kustannuksella.
  3.   Puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion ja seuraavan puheenjohtajavaltion nimeämät asiantuntijat kutsutaan aina osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin.
  4.   Komissio huolehtii hallintoneuvoston sihteeristötehtävistä.
  5.   Hallintoneuvosto laatii itse oman ohjesääntönsä, joka sisältää erityisesti seuraavia asioita koskevat menettelyt:






  — | komission ja puheenjohtajavaltion vuorotteleva puheenjohtajuus, |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään artikla seuraavasti:

”17 a artikla

SIS II -ohjelman hallintoneuvosto

1.   Perustetaan teknisten asiantuntijoiden ryhmä, jonka nimeksi tulee SIS II -ohjelman hallintoneuvosto, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta komission, 17 artiklassa tarkoitetun komitean, Ranskan ja SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden vastuualueisiin ja toimiin. Hallintoneuvosto toimii neuvoa antavana elimenä SIS II:n keskusjärjestelmähankkeelle ja edistää SIS II:n keskusjärjestelmähankkeen ja kansallisten SIS II -hankkeiden välistä johdonmukaisuutta. Hallintoneuvostolla ei ole päätöksentekovaltaa eikä valtuuksia edustaa komissiota tai jäsenvaltioita.

2.   Hallintoneuvosto koostuu enintään 10 jäsenestä, jotka kokoontuvat säännöllisesti. Neuvostossa toimivat jäsenvaltiot nimeävät enintään kahdeksan asiantuntijaa ja yhtä monta varahenkilöä. Asiasta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja nimeää enintään kaksi asiantuntijaa ja kaksi varahenkilöä komission virkamiesten keskuudesta.

Hallintoneuvoston kokouksiin voi osallistua myös muita suoraan SIS II -hankkeiden kehittämiseen osallistuvia jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja komission virkamiehiä kyseessä olevan viranomaisen tai toimielimen kustannuksella.

Hallintoneuvosto voi 5 kohdassa tarkoitetun ohjesääntönsä mukaisesti kutsua muita asiantuntijoita kokouksiinsa kyseessä olevan viranomaisen, toimielimen tai yhtiön kustannuksella.

3.   Puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion ja seuraavan puheenjohtajavaltion nimeämät asiantuntijat kutsutaan aina osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin.

4.   Komissio huolehtii hallintoneuvoston sihteeristötehtävistä.

5.   Hallintoneuvosto laatii itse oman ohjesääntönsä, joka sisältää erityisesti seuraavia asioita koskevat menettelyt:

—

komission ja puheenjohtajavaltion vuorotteleva puheenjohtajuus,

| — | kokouspaikat, |
| --- | --- |

—

kokouspaikat,

| — | kokousten valmistelu, |
| --- | --- |

—

kokousten valmistelu,

| — | muiden asiantuntijoiden hyväksyminen, |
| --- | --- |

—

muiden asiantuntijoiden hyväksyminen,

| — | viestintäsuunnitelma, jolla huolehditaan täydestä tiedotuksesta jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu järjestelmään. |
| --- | --- |

—

viestintäsuunnitelma, jolla huolehditaan täydestä tiedotuksesta jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu järjestelmään.

Ohjesääntö tulee voimaan asiasta vastaavan komission pääosaston pääjohtajan ja 17 artiklassa tarkoitetussa komiteassa kokoontuvien jäsenvaltioiden annettua siitä puoltavan lausunnon.

6.   Hallintoneuvosto toimittaa säännöllisesti kirjallisia raportteja hankkeen edistymisestä, myös annetuista neuvoista ja niiden perusteluista, 17 artiklassa tarkoitetulle komitealle tai tarvittaessa asiaankuuluville neuvoston valmisteleville elimille.

7.   Hallintoneuvoston toiminnasta aiheutuvat hallinto- ja matkakulut katetaan unionin yleisestä talousarviosta siltä osin kuin niitä ei korvata muista lähteistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 15 artiklan 2 kohdan soveltamista. Neuvostossa toimivien jäsenvaltioiden hallintoneuvostoon nimeämien jäsenten ja kokouksiin tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti kutsuttavien asiantuntijoiden matkakustannuksiin, jotka aiheutuvat hallintoneuvoston työskentelystä, sovelletaan komission ulkopuolisille kutsutuille asiantuntijoille annettavia korvauksia koskevia sääntöjä.”

| 6) | Korvataan 19 artiklan viimeinen virke seuraavasti:
  ”Asetuksen voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2013 tai 31 päivänä joulukuuta 2013, mikäli siirrytään 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 19 artiklan viimeinen virke seuraavasti:

”Asetuksen voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2013 tai 31 päivänä joulukuuta 2013, mikäli siirrytään 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1.

3

(4)  EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43.

4

(5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

6

(7)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

7

(8)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 50.

11

(12)  EUVL L 83, 26.3.2008, s. 5.

12

---

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/27

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 543/2010,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Aceite Campo de Montiel (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus nimityksen ”Aceite Campo de Montiel” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus nimityksen ”Aceite Campo de Montiel” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 162, 15.7.2009, s. 17.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.5   Rasvat (voi, margariini, öljyt jne.)

ESPANJA

Aceite Campo de Montiel (SAN)

---

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/29

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 544/2010,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä kesäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 52,3 |
| TR | 57,0 |
| ZZ | 71,5 |
| 0707 00 05 | MK | 33,9 |
| TR | 117,2 |
| ZZ | 75,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 77,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 93,3 |
| 0808 10 80 | AR | 105,0 |
| BR | 78,0 |
| CA | 118,8 |
| CL | 89,4 |
| CN | 47,0 |
| NZ | 125,0 |
| US | 161,5 |
| UY | 119,2 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0809 10 00 | TR | 260,6 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 328,8 |
| 0809 20 95 | SY | 197,3 |
| TR | 320,7 |
| US | 701,2 |
| ZZ | 406,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 219,5 |
| IL | 235,4 |
| US | 373,6 |
| ZZ | 253,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

52,3

TR

57,0

ZZ

71,5

0707 00 05

MK

33,9

TR

117,2

ZZ

75,6

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

77,7

BR

112,1

TR

97,3

US

83,2

ZA

96,4

ZZ

93,3

0808 10 80

AR

105,0

BR

78,0

CA

118,8

CL

89,4

CN

47,0

NZ

125,0

US

161,5

UY

119,2

ZA

95,6

ZZ

104,4

0809 10 00

TR

260,6

US

396,9

ZZ

328,8

0809 20 95

SY

197,3

TR

320,7

US

701,2

ZZ

406,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

219,5

IL

235,4

US

373,6

ZZ

253,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/31

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 545/2010,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010,

asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 504/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 504/2010 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä kesäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUVL L 147, 12.6.2010, s. 3.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 22 päivästä kesäkuuta 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,65 | 3,01 |
| 1701 12 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,65 | 2,71 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

39,65

0,00

1701 11 90 (1)

39,65

3,01

1701 12 10 (1)

39,65

0,00

1701 12 90 (1)

39,65

2,71

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

PÄÄTÖKSET

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/33

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS BiH/16/2010,

annettu 15 päivänä kesäkuuta 2010,

Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Napolissa sijaitsevan EU:n esikuntayksikön päällikön nimittämisestä

(2010/344/YUTP)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin sotilasoperaatiosta Bosnia ja Hertsegovinassa 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Pohjois-Atlantin neuvosto on yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin ja Naton pääsihteerin 28 päivänä syyskuuta 2004 ja 8 päivänä lokakuuta 2004 käymällä kirjeenvaihdolla suostunut siihen, että Napolin yhteisen komentokeskuksen esikuntapäällikkö on käytettävissä Napolissa sijaitsevan EU:n esikuntayksikön päällikön tehtävään. |
| --- | --- |

(1)

Pohjois-Atlantin neuvosto on yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin ja Naton pääsihteerin 28 päivänä syyskuuta 2004 ja 8 päivänä lokakuuta 2004 käymällä kirjeenvaihdolla suostunut siihen, että Napolin yhteisen komentokeskuksen esikuntapäällikkö on käytettävissä Napolissa sijaitsevan EU:n esikuntayksikön päällikön tehtävään.

| (2) | EU:n operaation komentaja on suosittanut, että Napolin yhteisen komentokeskuksen esikuntapäällikkö, kenraaliluutnantti Leandro DE VICENTI nimitetään Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan sotilasoperaation Napolissa sijaitsevan EU:n esikuntayksikön päälliköksi. |
| --- | --- |

(2)

EU:n operaation komentaja on suosittanut, että Napolin yhteisen komentokeskuksen esikuntapäällikkö, kenraaliluutnantti Leandro DE VICENTI nimitetään Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan sotilasoperaation Napolissa sijaitsevan EU:n esikuntayksikön päälliköksi.

| (3) | EU:n sotilaskomitea on antanut tukensa tälle suositukselle. |
| --- | --- |

(3)

EU:n sotilaskomitea on antanut tukensa tälle suositukselle.

| (4) | Yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP 6 artiklan mukaisesti neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) huolehtimaan EU:n sotilasoperaation poliittisesta ja strategisesta johdosta. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP 6 artiklan mukaisesti neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) huolehtimaan EU:n sotilasoperaation poliittisesta ja strategisesta johdosta.

| (5) | Tanskan asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. |
| --- | --- |

(5)

Tanskan asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla.

| (6) | Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman, jonka mukaan Berliini plus -järjestelyt ja niiden täytäntöönpano koskevat ainoastaan niitä EU:n jäsenvaltioita, jotka ovat myös joko Naton jäseniä tai rauhankumppanuuden osapuolia ja jotka ovat näin ollen tehneet kahdenvälisiä turvallisuussopimuksia Naton kanssa, |
| --- | --- |

(6)

Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman, jonka mukaan Berliini plus -järjestelyt ja niiden täytäntöönpano koskevat ainoastaan niitä EU:n jäsenvaltioita, jotka ovat myös joko Naton jäseniä tai rauhankumppanuuden osapuolia ja jotka ovat näin ollen tehneet kahdenvälisiä turvallisuussopimuksia Naton kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään kenraaliluutnantti Leandro DE VICENTI Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Napolissa sijaitsevan EU:n esikuntayksikön päälliköksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 15 päivänä kesäkuuta 2010.

Tehty Brysselissä 15 päivänä kesäkuuta 2010.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  EUVL L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

---

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/34

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2010,

päätöksen 2007/589/EY muuttamisesta ohjeiden lisäämiseksi hiilidioksidin talteenotosta, kuljetuksesta ja geologisesta varastoinnista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailua ja raportointia varten

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3310)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/345/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan ja 24 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivillä 2003/87/EY perustetaan kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä yhteisössä (jäljempänä ’yhteisön järjestelmä’). Direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/29/EY (2) muutetaan direktiiviä 2003/87/EY siten, että hiilidioksidin talteenotto, kuljetus ja geologinen varastointi sisällytetään yhteisön järjestelmään vuodesta 2013. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivillä 2003/87/EY perustetaan kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä yhteisössä (jäljempänä ’yhteisön järjestelmä’). Direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/29/EY (2) muutetaan direktiiviä 2003/87/EY siten, että hiilidioksidin talteenotto, kuljetus ja geologinen varastointi sisällytetään yhteisön järjestelmään vuodesta 2013.

| (2) | Komission on direktiivin 2003/87/EY 14 artiklan 1 kohdan nojalla määrä antaa ohjeet yhteisön järjestelmään kuuluvista toiminnosta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailua ja raportointia varten. |
| --- | --- |

(2)

Komission on direktiivin 2003/87/EY 14 artiklan 1 kohdan nojalla määrä antaa ohjeet yhteisön järjestelmään kuuluvista toiminnosta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailua ja raportointia varten.

| (3) | Ennen vuotta 2013 jäsenvaltiot voivat yksipuolisesti sisällyttää hiilidioksidin talteenoton, kuljetuksen ja geologisen varastoinnin yhteisön järjestelmään direktiivin 2003/87/EY 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Ennen vuotta 2013 jäsenvaltiot voivat yksipuolisesti sisällyttää hiilidioksidin talteenoton, kuljetuksen ja geologisen varastoinnin yhteisön järjestelmään direktiivin 2003/87/EY 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (4) | Direktiivin 2003/87/EY 24 artiklan 3 kohdassa luodaan komissiolle oikeudellinen perusta antaa ohjeet sellaisia toimintoja varten, joita ei vielä mainita direktiivin liitteessä I. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2003/87/EY 24 artiklan 3 kohdassa luodaan komissiolle oikeudellinen perusta antaa ohjeet sellaisia toimintoja varten, joita ei vielä mainita direktiivin liitteessä I.

| (5) | Komission olisi annettava ohjeet hiilidioksidin talteenotosta, kuljetuksesta ja geologisesta varastoinnista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailua ja raportointia varten sitä ajatellen, että nämä toiminnot lisätään yhteisön järjestelmään vuodesta 2013 alkaen ja että niiden yksipuolinen lisääminen yhteisön järjestelmään on mahdollista ennen vuotta 2013. |
| --- | --- |

(5)

Komission olisi annettava ohjeet hiilidioksidin talteenotosta, kuljetuksesta ja geologisesta varastoinnista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailua ja raportointia varten sitä ajatellen, että nämä toiminnot lisätään yhteisön järjestelmään vuodesta 2013 alkaen ja että niiden yksipuolinen lisääminen yhteisön järjestelmään on mahdollista ennen vuotta 2013.

| (6) | Tämän vuoksi komission päätös 2007/589/EY (3) olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Tämän vuoksi komission päätös 2007/589/EY (3) olisi muutettava.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2003/87/EY 23 artiklassa tarkoitetun ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2003/87/EY 23 artiklassa tarkoitetun ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2007/589/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  Tämän päätöksen liitteissä I–XIV ja XVI–XVIII vahvistetaan tarkkailua ja raportointia koskevat ohjeet niitä kasvihuonekaasupäästöjä varten, jotka aiheutuvat direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluista toiminnoista sekä 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisön järjestelmään sisällytetyistä toiminnoista. Direktiivin 2003/87/EY 3 e ja 3 f artiklassa tarkoitettuun hakemukseen tarvittavien ilmailutoiminnan tonnikilometritietojen tarkkailua ja raportointia koskevat ohjeet esitetään liitteessä XV.
  Ohjeet perustuvat edellä mainitun direktiivin liitteessä IV vahvistettuihin periaatteisiin.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Tämän päätöksen liitteissä I–XIV ja XVI–XVIII vahvistetaan tarkkailua ja raportointia koskevat ohjeet niitä kasvihuonekaasupäästöjä varten, jotka aiheutuvat direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluista toiminnoista sekä 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisön järjestelmään sisällytetyistä toiminnoista. Direktiivin 2003/87/EY 3 e ja 3 f artiklassa tarkoitettuun hakemukseen tarvittavien ilmailutoiminnan tonnikilometritietojen tarkkailua ja raportointia koskevat ohjeet esitetään liitteessä XV.

Ohjeet perustuvat edellä mainitun direktiivin liitteessä IV vahvistettuihin periaatteisiin.”

| 2) | Muutetaan liiteluettelo seuraavasti:






  a) | Korvataan liitettä XII koskeva kohta seuraavasti:






  ”Liite XII: | Ohjeet kasvihuonekaasujen päästöjen tai siirretyn määrän määrittämiselle jatkuvatoimisten päästömittausjärjestelmien avulla”. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liiteluettelo seuraavasti:

a)

Korvataan liitettä XII koskeva kohta seuraavasti:

”Liite XII:

Ohjeet kasvihuonekaasujen päästöjen tai siirretyn määrän määrittämiselle jatkuvatoimisten päästömittausjärjestelmien avulla”.

| b) | Lisätään seuraavat uusien liitteiden XVI, XVII ja XVIII otsikot:






  ”Liite XVI: | Toimintokohtaiset ohjeet niiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittämiselle, joita aiheutuu hiilidioksidin talteenotosta hiilidioksidin siirtoa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/31/EY (4) sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa varastointia varten |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään seuraavat uusien liitteiden XVI, XVII ja XVIII otsikot:

”Liite XVI:

Toimintokohtaiset ohjeet niiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittämiselle, joita aiheutuu hiilidioksidin talteenotosta hiilidioksidin siirtoa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/31/EY (4) sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa varastointia varten

| Liite XVII: | Toimintokohtaiset ohjeet niiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittämiselle, joita aiheutuu hiilidioksidin kuljetuksesta putkistossa direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa geologista varastointia varten |
| --- | --- |

Liite XVII:

Toimintokohtaiset ohjeet niiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittämiselle, joita aiheutuu hiilidioksidin kuljetuksesta putkistossa direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa geologista varastointia varten

| Liite XVIII: | Toimintokohtaiset ohjeet direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa hiilidioksidin geologista varastointia varten |
| --- | --- |

Liite XVIII:

Toimintokohtaiset ohjeet direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa hiilidioksidin geologista varastointia varten

| 3) | Muutetaan liite I tämän päätöksen liitteessä olevan A osan mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan liite I tämän päätöksen liitteessä olevan A osan mukaisesti.

| 4) | Korvataan liite XII tämän päätöksen liitteessä olevan B osan mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

Korvataan liite XII tämän päätöksen liitteessä olevan B osan mukaisesti.

| 5) | Lisätään liite XVI tämän päätöksen liitteessä olevan C osan mukaisesti. |
| --- | --- |

5)

Lisätään liite XVI tämän päätöksen liitteessä olevan C osan mukaisesti.

| 6) | Lisätään liite XVII tämän päätöksen liitteessä olevan D osan mukaisesti. |
| --- | --- |

6)

Lisätään liite XVII tämän päätöksen liitteessä olevan D osan mukaisesti.

| 7) | Lisätään liite XVIII tämän päätöksen liitteessä olevan E osan mukaisesti. |
| --- | --- |

7)

Lisätään liite XVIII tämän päätöksen liitteessä olevan E osan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

Connie HEDEGAARD

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 63.

2

(3)  EUVL L 229, 31.8.2007, s. 1.

3

(4)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114.”

4

---

LIITE

| A. | Muutetaan liite I seuraavasti:






  1) | 1 jaksossa ilmaisu ”liitteissä II–XI ja XIII–XV” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XI ja liitteissä XIII–XVIII”. |
| --- | --- | --- |

A.

Muutetaan liite I seuraavasti:

1)

1 jaksossa ilmaisu ”liitteissä II–XI ja XIII–XV” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XI ja liitteissä XIII–XVIII”.

| 2) | Muutetaan 2 jakso seuraavasti:






  a) | Johdanto-osassa ilmaisu ”liitteissä II–XV” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XVIII”. |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 jakso seuraavasti:

a)

Johdanto-osassa ilmaisu ”liitteissä II–XV” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XVIII”.

| b) | Lisätään 3 kohtaan j alakohta seuraavasti:






  ”j) | ’mittauspisteellä’ tarkoitetaan päästölähdettä, jossa käytetään jatkuvatoimisia päästömittausjärjestelmiä, tai putkiston poikkipinta-alaa, jossa hiilidioksidivirta määritellään käyttämällä jatkuvatoimisia päästömittausjärjestelmiä.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 3 kohtaan j alakohta seuraavasti:

”j)

’mittauspisteellä’ tarkoitetaan päästölähdettä, jossa käytetään jatkuvatoimisia päästömittausjärjestelmiä, tai putkiston poikkipinta-alaa, jossa hiilidioksidivirta määritellään käyttämällä jatkuvatoimisia päästömittausjärjestelmiä.”

| c) | Lisätään 7 kohta seuraavasti:






  ”7. | Hiilidioksidin talteenotosta, kuljetuksesta ja geologisesta varastoinnista aiheutuviin kasvihuonekaasujen päästöihin sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  a) | ’hiilidioksidin geologisella varastoinnilla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ”hiilidioksidin geologista varastointia”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Lisätään 7 kohta seuraavasti:

”7.

Hiilidioksidin talteenotosta, kuljetuksesta ja geologisesta varastoinnista aiheutuviin kasvihuonekaasujen päästöihin sovelletaan seuraavia määritelmiä:

a)

’hiilidioksidin geologisella varastoinnilla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ”hiilidioksidin geologista varastointia”;

| b) | ’varastointipaikalla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ”varastointipaikkaa”; |
| --- | --- |

b)

’varastointipaikalla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ”varastointipaikkaa”;

| c) | ’varastointikompleksilla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua ”varastointikompleksia”; |
| --- | --- |

c)

’varastointikompleksilla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua ”varastointikompleksia”;

| d) | ’hiilidioksidin kuljetuksella’ tarkoitetaan hiilidioksidin kuljetusta putkistossa direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa geologista varastointia varten; |
| --- | --- |

d)

’hiilidioksidin kuljetuksella’ tarkoitetaan hiilidioksidin kuljetusta putkistossa direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa geologista varastointia varten;

| e) | ’siirtoverkolla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 22 kohdassa tarkoitettua ”siirtoverkkoa”; |
| --- | --- |

e)

’siirtoverkolla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 22 kohdassa tarkoitettua ”siirtoverkkoa”;

| f) | ’hiilidioksidin talteenotolla’ tarkoitetaan toimintaa, jossa kaasuvirroista otetaan talteen muutoin vapautuva hiilidioksidi kuljetettavaksi ja varastoitavaksi geologisesti direktiivissä 2009/31/EY sallittuun varastointipaikkaan; |
| --- | --- |

f)

’hiilidioksidin talteenotolla’ tarkoitetaan toimintaa, jossa kaasuvirroista otetaan talteen muutoin vapautuva hiilidioksidi kuljetettavaksi ja varastoitavaksi geologisesti direktiivissä 2009/31/EY sallittuun varastointipaikkaan;

| g) | ’talteenottolaitoksella’ tarkoitetaan laitosta, jossa suoritetaan hiilidioksidin talteenottoa; |
| --- | --- |

g)

’talteenottolaitoksella’ tarkoitetaan laitosta, jossa suoritetaan hiilidioksidin talteenottoa;

| h) | ’hajapäästöillä’ tarkoitetaan epäsäännöllisiä tai tahattomia päästöjä lähteistä, joita ei ole paikannettu tai jotka ovat liian hajanaisia tai pieniä, jotta niitä voitaisiin tarkkailla yksitellen; ne ovat peräisin esimerkiksi muutoin tiiviistä tiivisteistä, venttiileistä, välikompressoriasemista ja välivarastointilaitoksista; |
| --- | --- |

h)

’hajapäästöillä’ tarkoitetaan epäsäännöllisiä tai tahattomia päästöjä lähteistä, joita ei ole paikannettu tai jotka ovat liian hajanaisia tai pieniä, jotta niitä voitaisiin tarkkailla yksitellen; ne ovat peräisin esimerkiksi muutoin tiiviistä tiivisteistä, venttiileistä, välikompressoriasemista ja välivarastointilaitoksista;

| i) | ’tarkoituksellisilla päästöillä’ tarkoitetaan päästöjä, jotka tarkoituksellisesti vapautetaan laitoksesta tietyssä sijainniltaan määritellyssä päästökohteessa; |
| --- | --- |

i)

’tarkoituksellisilla päästöillä’ tarkoitetaan päästöjä, jotka tarkoituksellisesti vapautetaan laitoksesta tietyssä sijainniltaan määritellyssä päästökohteessa;

| j) | ’vesipatsaalla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ”vesipatsasta”; |
| --- | --- |

j)

’vesipatsaalla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ”vesipatsasta”;

| k) | ’hiilivedyn tehostetulla talteenotolla’ tarkoitetaan hiilivedyn talteen ottamista muulla tavoin kuin vettä injektoimalla tai muilla keinoin; |
| --- | --- |

k)

’hiilivedyn tehostetulla talteenotolla’ tarkoitetaan hiilivedyn talteen ottamista muulla tavoin kuin vettä injektoimalla tai muilla keinoin;

| l) | ’vuodolla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua ”vuotoa”.” |
| --- | --- |

l)

’vuodolla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua ”vuotoa”.”

| 3) | Muutetaan 4 jakso seuraavasti:






  a) | Lisätään 4 jakson 1 kohdan toisen alakohdan jälkeen uusi alakohta seuraavasti:
  ”Jos direktiivissä 2009/31/EY tarkoitetussa varastointikompleksissa havaitaan vuotoja, joista aiheutuu päästöjä tai hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen, ne on sisällytettävä kyseisen laitoksen päästölähteisiin ja niitä on tarkkailtava liitteen XVIII säännösten mukaisesti. Vuoto voidaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän perusteella jättää katsomatta päästölähteeksi, jos direktiivin 2009/31/EY 16 artiklan mukaiset korjaavat toimenpiteet on toteutettu eikä havaittavissa enää ole vuodosta aiheutuvia päästöjä taikka hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen.” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 4 jakso seuraavasti:

a)

Lisätään 4 jakson 1 kohdan toisen alakohdan jälkeen uusi alakohta seuraavasti:

”Jos direktiivissä 2009/31/EY tarkoitetussa varastointikompleksissa havaitaan vuotoja, joista aiheutuu päästöjä tai hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen, ne on sisällytettävä kyseisen laitoksen päästölähteisiin ja niitä on tarkkailtava liitteen XVIII säännösten mukaisesti. Vuoto voidaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän perusteella jättää katsomatta päästölähteeksi, jos direktiivin 2009/31/EY 16 artiklan mukaiset korjaavat toimenpiteet on toteutettu eikä havaittavissa enää ole vuodosta aiheutuvia päästöjä taikka hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen.”

| b) | Lisätään 4 jakson 3 kohdan neljännen alakohdan jälkeen seuraavat alakohdat:






  ”o) | tarvittaessa tiedot lämpötilan ja paineen mittaukseen käytettävien laitteiden sijainnista siirtoverkossa; |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 4 jakson 3 kohdan neljännen alakohdan jälkeen seuraavat alakohdat:

”o)

tarvittaessa tiedot lämpötilan ja paineen mittaukseen käytettävien laitteiden sijainnista siirtoverkossa;

| p) | tarvittaessa menetelmät, joilla ehkäistään, havaitaan ja mitataan siirtoverkoissa tapahtuvat vuodot; |
| --- | --- |

p)

tarvittaessa menetelmät, joilla ehkäistään, havaitaan ja mitataan siirtoverkoissa tapahtuvat vuodot;

| q) | siirtoverkkojen osalta menetelmät, joilla tehokkaasti varmistetaan, että hiilidioksidia siirretään ainoastaan laitoksiin, joilla on voimassa oleva kasvihuonekaasujen päästölupa, tai laitoksiin, joissa mahdollisesti vapautuvaa hiilidioksidia tarkkaillaan tehokkaasti ja se otetaan huomioon tämän liitteen 5 jakson 7 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

q)

siirtoverkkojen osalta menetelmät, joilla tehokkaasti varmistetaan, että hiilidioksidia siirretään ainoastaan laitoksiin, joilla on voimassa oleva kasvihuonekaasujen päästölupa, tai laitoksiin, joissa mahdollisesti vapautuvaa hiilidioksidia tarkkaillaan tehokkaasti ja se otetaan huomioon tämän liitteen 5 jakson 7 kohdan mukaisesti;

| r) | vastaanottavien ja siirtävien laitosten tunnistustiedot, kun hiilidioksidi siirretään tämän liitteen 5 jakson 7 kohdan mukaisesti. Niiden laitosten osalta, joilla on kasvihuonekaasujen päästölupa, tunnistetietona käytetään asetuksessa direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan mukaan määritettyä laitoksen koodia; |
| --- | --- |

r)

vastaanottavien ja siirtävien laitosten tunnistustiedot, kun hiilidioksidi siirretään tämän liitteen 5 jakson 7 kohdan mukaisesti. Niiden laitosten osalta, joilla on kasvihuonekaasujen päästölupa, tunnistetietona käytetään asetuksessa direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan mukaan määritettyä laitoksen koodia;

| s) | tarpeen mukaan kuvaus jatkuvatoimisista päästömittausjärjestelmistä, joita käytetään niiden laitosten välisissä hiilidioksidin siirtopisteissä, jotka siirtävät hiilidioksidia tämän liitteen 5 jakson 7 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

s)

tarpeen mukaan kuvaus jatkuvatoimisista päästömittausjärjestelmistä, joita käytetään niiden laitosten välisissä hiilidioksidin siirtopisteissä, jotka siirtävät hiilidioksidia tämän liitteen 5 jakson 7 kohdan mukaisesti;

| t) | tarpeen mukaan menetelmät, joita käytetään määritettäessä mahdollisista vuodoista johtuvien päästöjen tai niiden vuoksi vesipatsaaseen vapautuvan hiilidioksidin määrää, sekä mahdollisesti mukautetut menetelmät, joita käytetään määritettäessä vuodoista johtuvien todellisten päästöjen tai vesipatsaaseen vapautuvan hiilidioksidin määrää liitteen XVIII mukaisesti.” |
| --- | --- |

t)

tarpeen mukaan menetelmät, joita käytetään määritettäessä mahdollisista vuodoista johtuvien päästöjen tai niiden vuoksi vesipatsaaseen vapautuvan hiilidioksidin määrää, sekä mahdollisesti mukautetut menetelmät, joita käytetään määritettäessä vuodoista johtuvien todellisten päästöjen tai vesipatsaaseen vapautuvan hiilidioksidin määrää liitteen XVIII mukaisesti.”

| c) | Korvataan 4 jakson 3 kohdan kuudes alakohta seuraavasti:
  ”Toimivaltaiselta viranomaiselta on saatava hyväksyntä tarkkailusuunnitelmaan kuuluvaan tarkkailumenetelmään tehtäville merkittäville muutoksille, jos kyseessä on






  — | muutos laitoksen taulukon 1 mukaisessa luokittelussa, |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 4 jakson 3 kohdan kuudes alakohta seuraavasti:

”Toimivaltaiselta viranomaiselta on saatava hyväksyntä tarkkailusuunnitelmaan kuuluvaan tarkkailumenetelmään tehtäville merkittäville muutoksille, jos kyseessä on

—

muutos laitoksen taulukon 1 mukaisessa luokittelussa,

| — | päästöjen määrittämisessä käytettävän menetelmän vaihto laskentaan perustuvasta menetelmästä mittauksiin perustuvaan menetelmään tai päinvastoin, |
| --- | --- |

—

päästöjen määrittämisessä käytettävän menetelmän vaihto laskentaan perustuvasta menetelmästä mittauksiin perustuvaan menetelmään tai päinvastoin,

| — | toimintotietojen ja muiden muuttujien (soveltuvien osin) epävarmuuden lisääntyminen, mikä merkitsee määrittämistason muuttamista, |
| --- | --- |

—

toimintotietojen ja muiden muuttujien (soveltuvien osin) epävarmuuden lisääntyminen, mikä merkitsee määrittämistason muuttamista,

| — | varastointipaikalla tapahtuvasta vuodosta aiheutuvien päästöjen määrän määritysmenetelmän käyttäminen tai mukauttaminen.” |
| --- | --- |

—

varastointipaikalla tapahtuvasta vuodosta aiheutuvien päästöjen määrän määritysmenetelmän käyttäminen tai mukauttaminen.”

| 4) | Muutetaan 5 jakso seuraavasti:






  a) | 5 jakson 1 kohdassa otsikon ”Prosessipäästöt” alla viimeisessä kohdassa ilmaisu ”liitteissä II–XI” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XI ja liitteessä XVI, XVII ja XVIII” kaikkialla kyseisessä kohdassa; |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 5 jakso seuraavasti:

a)

5 jakson 1 kohdassa otsikon ”Prosessipäästöt” alla viimeisessä kohdassa ilmaisu ”liitteissä II–XI” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XI ja liitteessä XVI, XVII ja XVIII” kaikkialla kyseisessä kohdassa;

| b) | 5 jakson 2 kohdan ensimmäisessä lauseessa ilmaisu ”liitteissä II–XI ja XIV–XV” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XI ja liitteissä XIV–XVIII”. |
| --- | --- |

b)

5 jakson 2 kohdan ensimmäisessä lauseessa ilmaisu ”liitteissä II–XI ja XIV–XV” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XI ja liitteissä XIV–XVIII”.

| 5) | Korvataan 5 jakson 7 kohta seuraavasti:
  ”5.7   SIIRRETTY HIILIDIOKSIDI
  Toimivaltaisen viranomaisen luvalla toiminnanharjoittaja voi vähentää laitoksen lasketusta päästömäärästä kaiken sen hiilidioksidin, joka ei poistu laitoksesta päästönä, vaan joka siirretään laitoksesta






  — | puhtaana aineena tai käytetään suoraan ja sidotaan tuotteisiin taikka käytetään syöttöaineena, taikka |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan 5 jakson 7 kohta seuraavasti:

”5.7   SIIRRETTY HIILIDIOKSIDI

Toimivaltaisen viranomaisen luvalla toiminnanharjoittaja voi vähentää laitoksen lasketusta päästömäärästä kaiken sen hiilidioksidin, joka ei poistu laitoksesta päästönä, vaan joka siirretään laitoksesta

—

puhtaana aineena tai käytetään suoraan ja sidotaan tuotteisiin taikka käytetään syöttöaineena, taikka

| — | toiseen laitokseen, jolla on kasvihuonekaasujen päästölupa, jollei sovelleta muita liitteessä XVII tai XVIII esitettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

toiseen laitokseen, jolla on kasvihuonekaasujen päästölupa, jollei sovelleta muita liitteessä XVII tai XVIII esitettyjä vaatimuksia.

Näin voidaan toimia, jos vähennys huomioidaan vastaavana vähennyksenä toiminnon ja laitoksen tiedoissa, jotka asianomainen jäsenvaltio raportoi kansallisessa inventaarissaan, joka toimitetaan Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen sihteeristölle. Kyseinen hiilidioksidimäärä ilmoitetaan kunkin laitoksen osalta, johon tai josta hiilidioksidia on siirretty, muistiotietona sekä lähettävän että vastaanottavan laitoksen vuotuisessa päästöraportissa.

Kun hiilidioksidia siirretään toiseen laitokseen, vastaanottavan laitoksen on lisättävä laitoksen laskettuun päästömäärään vastaanotettu hiilidioksidi, jollei sovelleta muita liitteeseen XVII tai XVIII sisältyviä vaatimuksia.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava sekä hiilidioksidia siirtävät että vastaanottavat laitokset komissiolle direktiivin 2003/87/EY 21 artiklan mukaisesti. Jos hiilidioksidia siirretään kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvaan laitokseen, siirtävän laitoksen on yksilöitävä vastaanottava laitos vuotuisessa päästöraportissaan ilmoittamalla vastaanottavan laitoksen laitostunnus sellaisena kuin se on määritetty asetuksessa kyseisen direktiivin 19 artiklan mukaisesti. Vastaanottavan laitoksen on yksilöitävä siirtävä laitos samalla tavalla.

Laitoksesta siirretty hiilidioksidi voi olla esimerkiksi

| — | juomien hiilihapotukseen käytettävää puhdasta hiilidioksidia, |
| --- | --- |

—

juomien hiilihapotukseen käytettävää puhdasta hiilidioksidia,

| — | jäähdytystarkoituksiin käytettävän kuivajään valmistukseen tarvittavaa puhdasta hiilidioksidia, |
| --- | --- |

—

jäähdytystarkoituksiin käytettävän kuivajään valmistukseen tarvittavaa puhdasta hiilidioksidia,

| — | sammutus- tai jäähdytysaineena taikka laboratoriokaasuna käytettävää puhdasta hiilidioksidia, |
| --- | --- |

—

sammutus- tai jäähdytysaineena taikka laboratoriokaasuna käytettävää puhdasta hiilidioksidia,

| — | puhdasta hiilidioksidia, jota käytetään viljan puhdistamiseen tuholaisista, |
| --- | --- |

—

puhdasta hiilidioksidia, jota käytetään viljan puhdistamiseen tuholaisista,

| — | elintarvike- tai kemianteollisuuden liuottimena käytettävää puhdasta hiilidioksidia, |
| --- | --- |

—

elintarvike- tai kemianteollisuuden liuottimena käytettävää puhdasta hiilidioksidia,

| — | selluloosa- ja kemianteollisuudessa tuotteissa tai syöttöaineissa käytettävää ja niihin sidottua hiilidioksidia (esim. urea tai saostetut karbonaatit), |
| --- | --- |

—

selluloosa- ja kemianteollisuudessa tuotteissa tai syöttöaineissa käytettävää ja niihin sidottua hiilidioksidia (esim. urea tai saostetut karbonaatit),

| — | karbonaatteja, jotka on sidottu savukaasujen puolikuivasta puhdistuksesta syntyvään sumutuskuivattuun absorptiotuotteeseen (SDAP), |
| --- | --- |

—

karbonaatteja, jotka on sidottu savukaasujen puolikuivasta puhdistuksesta syntyvään sumutuskuivattuun absorptiotuotteeseen (SDAP),

| — | hiilidioksidia, joka siirretään talteenottolaitoksiin, |
| --- | --- |

—

hiilidioksidia, joka siirretään talteenottolaitoksiin,

| — | hiilidioksidia, joka siirretään talteenottolaitoksista siirtoverkkoihin, |
| --- | --- |

—

hiilidioksidia, joka siirretään talteenottolaitoksista siirtoverkkoihin,

| — | hiilidioksidia, joka siirretään siirtoverkoista varastointipaikkoihin. |
| --- | --- |

—

hiilidioksidia, joka siirretään siirtoverkoista varastointipaikkoihin.

Jollei sovelleta muita toimintokohtaisissa liitteissä esitettyjä vaatimuksia, vuosittain siirretyn hiilidioksidin tai karbonaatin massa määritellään alle 1,5 prosentin enimmäisepävarmuudella joko suoraan käyttäen tilavuus- tai massavirtamittareita, punnitsemalla tai välillisesti tuotteen massasta (esimerkiksi karbonaateista tai ureasta), jos tarpeen ja asianmukaista.

Jos siirretyn hiilidioksidin määrät mitataan sekä siirtävässä että vastaanottavassa laitoksessa, siirrettyjen ja vastaanotettujen hiilidioksidimäärien on oltava samat. Jos mitattujen arvojen ero on sellainen, että se voidaan selittää mittausjärjestelmien epävarmuudella, sekä siirtävän että vastaanottavan laitoksen päästöraporteissa käytetään mitattujen arvojen aritmeettista keskiarvoa. Päästöraporteissa on ilmoitettava, että tämä arvo on mukautettu siirtävän tai vastaanottavan laitoksen arvoon. Mitattu arvo mainitaan muistiotietona.

Jos mitattujen arvojen eroa ei voida selittää mittausjärjestelmien epävarmuudella, laitosten toiminnanharjoittajien on mukautettava mitatut arvot konservatiivisesti (välttäen päästöjen aliarviointia). Siirtävien ja vastaanottavien laitosten todentajien on todennettava tämä mukautus ja toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä se.

Sellaisissa tapauksissa, joissa osa siirretystä hiilidioksidista on peräisin biomassasta, tai jos laitos kuuluu ainoastaan osittain direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan, toiminnanharjoittaja voi vähentää ainoastaan sen osan siirretyn hiilidioksidin massasta, joka on peräisin direktiivin soveltamisalaan kuuluviin toimintoihin käytetyistä fossiilisista polttoaineista ja materiaaleista. Määrittämismenetelmien on oltava konservatiivisia ja niiden käyttö edellyttää toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntää.

Jos siirtävässä laitoksessa sovelletaan mittausmenetelmää, sekä siirtävän että vastaanottavan laitoksen on raportoitava biomassasta peräisin olevan siirretyn tai vastaanotetun hiilidioksidin kokonaismäärä muistiotietona. Vastaanottavan laitoksen ei tarvitse suorittaa omia mittauksiaan tätä varten vaan se voi raportoida biomassasta peräisin olevan hiilidioksidin määrän sellaisena kuin se on saatu siirtävältä laitokselta.”

| 6) | Korvataan 6 jakson 3 kohdan c alakohdan kolmannessa alakohdassa ilmaisu ”liitteiden II–XI” ilmaisulla ”liitteiden II–XI ja XVI, XVII ja XVIII”. |
| --- | --- |

6)

Korvataan 6 jakson 3 kohdan c alakohdan kolmannessa alakohdassa ilmaisu ”liitteiden II–XI” ilmaisulla ”liitteiden II–XI ja XVI, XVII ja XVIII”.

| 7) | Korvataan 7 jakson 1 kohdan viidennessä alakohdassa ilmaisu ”liitteissä II–XI ja XIV–XV” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XI ja liitteissä XIV–XVIII”. |
| --- | --- |

7)

Korvataan 7 jakson 1 kohdan viidennessä alakohdassa ilmaisu ”liitteissä II–XI ja XIV–XV” korvataan ilmaisulla ”liitteissä II–XI ja liitteissä XIV–XVIII”.

| 8) | Muutetaan 8 jakso seuraavasti:






  a) | Korvataan viidennen kohdan 6 alakohdassa ilmaisu ”liitteissä I–XI” ilmaisulla ”liitteissä I–XI ja XVI, XVII ja XVIII”. |
| --- | --- | --- |

8)

Muutetaan 8 jakso seuraavasti:

a)

Korvataan viidennen kohdan 6 alakohdassa ilmaisu ”liitteissä I–XI” ilmaisulla ”liitteissä I–XI ja XVI, XVII ja XVIII”.

| b) | Lisätään viidenteen kohtaan uusi alakohta seuraavasti:






  ”10) | tarvittaessa muista laitoksista siirretyn tai vastaanotetun hiilidioksidin määrät; on mainittava myös kyseessä olevan laitoksen koodi sellaisena kuin se on määritettynä asetuksessa direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään viidenteen kohtaan uusi alakohta seuraavasti:

”10)

tarvittaessa muista laitoksista siirretyn tai vastaanotetun hiilidioksidin määrät; on mainittava myös kyseessä olevan laitoksen koodi sellaisena kuin se on määritettynä asetuksessa direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan mukaisesti.”

| c) | Lisätään uusi kuudes kohta seuraavasti:
  ”Toimivaltainen viranomainen voi sallia sen, että hiilidioksidin varastointipaikkojen toiminnanharjoittajat toimittavat niiden sulkemisen jälkeen yksinkertaistetut päästöraportit, jotka sisältävät vähintään 1 ja 9 alakohdissa mainitut tiedot, jos kasvihuonekaasujen päästöluvassa ei luetella päästölähteitä.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään uusi kuudes kohta seuraavasti:

”Toimivaltainen viranomainen voi sallia sen, että hiilidioksidin varastointipaikkojen toiminnanharjoittajat toimittavat niiden sulkemisen jälkeen yksinkertaistetut päästöraportit, jotka sisältävät vähintään 1 ja 9 alakohdissa mainitut tiedot, jos kasvihuonekaasujen päästöluvassa ei luetella päästölähteitä.”

| 9) | Lisätään 9 jakson loppuun uusi kohta seuraavasti:
  ”Hiilidioksidin talteenoton, kuljetuksen ja geologisen varastoinnin toimintojen osalta on annettava seuraavat lisätiedot:






  — | tarvittaessa asiakirjat hiilidioksidin geologista varastointia harjoittavien laitosten varastointikompleksiin injektoimasta hiilidioksidimäärästä, |
| --- | --- | --- |

9)

Lisätään 9 jakson loppuun uusi kohta seuraavasti:

”Hiilidioksidin talteenoton, kuljetuksen ja geologisen varastoinnin toimintojen osalta on annettava seuraavat lisätiedot:

—

tarvittaessa asiakirjat hiilidioksidin geologista varastointia harjoittavien laitosten varastointikompleksiin injektoimasta hiilidioksidimäärästä,

| — | tarvittaessa edustavasti aggregoidut paine- ja lämpötilatiedot siirtoverkosta, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa edustavasti aggregoidut paine- ja lämpötilatiedot siirtoverkosta,

| — | tarvittaessa kopio varastointiluvasta, mukaan luettuna hyväksytty tarkkailusuunnitelma, direktiivin 2009/31/EY 9 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa kopio varastointiluvasta, mukaan luettuna hyväksytty tarkkailusuunnitelma, direktiivin 2009/31/EY 9 artiklan mukaisesti,

| — | tarvittaessa direktiivin 2009/31/EY 14 artiklan mukaan toimitetut raportit, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa direktiivin 2009/31/EY 14 artiklan mukaan toimitetut raportit,

| — | tarvittaessa direktiivin 2009/31/EY 15 artiklan mukaan suoritetut tarkastukset, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa direktiivin 2009/31/EY 15 artiklan mukaan suoritetut tarkastukset,

| — | tarvittaessa asiakirjat direktiivin 2009/31/EY 16 artiklan mukaan toteutetuista korjaavista toimenpiteistä.” |
| --- | --- |

—

tarvittaessa asiakirjat direktiivin 2009/31/EY 16 artiklan mukaan toteutetuista korjaavista toimenpiteistä.”

| B. | Korvataan liite XII seuraavasti:

  ”LIITE XII

  Ohjeet kasvihuonekaasujen päästöjen tai siirretyn määrän määrittämiselle jatkuvatoimisten päästömittausjärjestelmien avulla

  1.   SOVELTAMISALA JA KATTAVUUS

  Tämän liitteen säännöksiä sovelletaan direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvista toiminnoista aiheutuviin kasvihuonekaasupäästöihin. Hiilidioksidipäästöjä voi laitoksessa aiheutua useista päästölähteistä.
  Lisäksi tämän liitteen säännöksiä sovelletaan jatkuvatoimisiin päästömittausjärjestelmiin, joita käytetään hiilidioksidivirran määrittämiseen putkistoissa, erityisesti kun niitä käytetään hiilidioksidin siirtoon laitosten välillä esimerkiksi hiilidioksidin talteenottoa, kuljetusta ja geologista varastointia varten. Tätä varten viittauksia päästöihin liitteessä I olevassa 6 jaksossa ja 7 jakson 2 kohdassa pidetään viittauksina siihen hiilidioksidin määrään, joka siirretään liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti.
  2.   KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN TARKKAILU


  Määrittämistaso 1

  Kunkin mittauslähteen osalta kaikkia päästöjä tai hiilidioksidivirtaa koskevan kokonaisepävarmuuden on oltava enintään ±10 prosenttia raportointikauden aikana.

  Määrittämistaso 2

  Kunkin mittauslähteen osalta kaikkia päästöjä tai hiilidioksidivirtaa koskevan kokonaisepävarmuuden on oltava enintään ±7,5 prosenttia raportointikauden aikana.

  Määrittämistaso 3

  Kunkin mittauslähteen osalta kaikkia päästöjä tai hiilidioksidivirtaa koskevan kokonaisepävarmuuden on oltava enintään ±5 prosenttia raportointikauden aikana.

  Määrittämistaso 4

  Kunkin mittauslähteen osalta kaikkia päästöjä tai hiilidioksidivirtaa koskevan kokonaisepävarmuuden on oltava enintään ±2,5 prosenttia raportointikauden aikana.


  Yleinen menettely


  Päästölähteen aiheuttamat kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt tai mittauspisteen läpi johdetun hiilidioksidin määrä raportointikauden aikana määritetään jäljempänä esitettävän kaavan avulla. Jos laitoksessa on useita päästölähteitä eikä niitä ei voida mitata yhtenä lähteenä, on kunkin lähteen päästöt mitattava erikseen ja laskettava yhteen raportointikautta koskeviin koko laitoksen kaasukohtaisiin yhteispäästöihin.



  Muuttujat ’kasvihuonekaasupitoisuus’ ja ’savukaasuvirta’ on määritettävä liitteessä I olevan 6 jakson säännösten mukaisesti. Putkistossa siirretyn hiilidioksidin mittausta varten liitteessä I olevaa 6 jaksoa sovelletaan tarpeen mukaan siten kuin mittauspiste olisi päästölähde. Tällaisten mittauspisteiden osalta ei tarvita 6 jakson 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua varmennuslaskentaa.


  Kasvihuonekaasupitoisuus


  Savukaasujen kasvihuonekaasupitoisuus määritetään jatkuvatoimisella päästömittauksella edustavasta pisteestä. Kasvihuonekaasupitoisuus voidaan mitata jollain seuraavasta kahdesta menetelmästä:
  MENETELMÄ A
  Kasvihuonekaasupitoisuus mitataan suoraan.
  MENETELMÄ B
  Erittäin korkeiden kasvihuonekaasupitoisuuksien osalta esimerkiksi siirtoverkoissa kasvihuonekaasupitoisuus voidaan laskea käyttäen massatasetta ja ottaen huomioon kaasuvirran kaikkien muiden komponenttien mitatut pitoisuusarvot, kuten laitoksen tarkkailusuunnitelmassa on määritetty:





  Savukaasuvirta


  Kuiva savukaasuvirta voidaan määrittää jollakin seuraavista menetelmistä:
  MENETELMÄ A
  Savukaasuvirta Qe is lasketaan massatasemenetelmällä ottaen huomioon kaikki merkittävät muuttujat, kuten prosessin syöttöaineiden määrät, syötön ilmavirta, prosessin tehokkuus ja tuoton puolelta tuotteen määrä, O2-, SO2- ja Nox-pitoisuudet.
  Valittu laskentamenetelmä on hyväksytettävä toimivaltaisella viranomaisella osana tarkkailusuunnitelman ja sen sisältämän tarkkailumenetelmän arviointia.
  MENETELMÄ B
  Savukaasuvirta Qe
  mitataan jatkuvatoimisella virtausmittauksella edustavassa pisteessä.” |
| --- | --- |

B.

Korvataan liite XII seuraavasti:

”LIITE XII

Ohjeet kasvihuonekaasujen päästöjen tai siirretyn määrän määrittämiselle jatkuvatoimisten päästömittausjärjestelmien avulla

1.   SOVELTAMISALA JA KATTAVUUS

Tämän liitteen säännöksiä sovelletaan direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvista toiminnoista aiheutuviin kasvihuonekaasupäästöihin. Hiilidioksidipäästöjä voi laitoksessa aiheutua useista päästölähteistä.

Lisäksi tämän liitteen säännöksiä sovelletaan jatkuvatoimisiin päästömittausjärjestelmiin, joita käytetään hiilidioksidivirran määrittämiseen putkistoissa, erityisesti kun niitä käytetään hiilidioksidin siirtoon laitosten välillä esimerkiksi hiilidioksidin talteenottoa, kuljetusta ja geologista varastointia varten. Tätä varten viittauksia päästöihin liitteessä I olevassa 6 jaksossa ja 7 jakson 2 kohdassa pidetään viittauksina siihen hiilidioksidin määrään, joka siirretään liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti.

2.   KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN TARKKAILU

Määrittämistaso 1

Kunkin mittauslähteen osalta kaikkia päästöjä tai hiilidioksidivirtaa koskevan kokonaisepävarmuuden on oltava enintään ±10 prosenttia raportointikauden aikana.

Määrittämistaso 2

Kunkin mittauslähteen osalta kaikkia päästöjä tai hiilidioksidivirtaa koskevan kokonaisepävarmuuden on oltava enintään ±7,5 prosenttia raportointikauden aikana.

Määrittämistaso 3

Kunkin mittauslähteen osalta kaikkia päästöjä tai hiilidioksidivirtaa koskevan kokonaisepävarmuuden on oltava enintään ±5 prosenttia raportointikauden aikana.

Määrittämistaso 4

Kunkin mittauslähteen osalta kaikkia päästöjä tai hiilidioksidivirtaa koskevan kokonaisepävarmuuden on oltava enintään ±2,5 prosenttia raportointikauden aikana.

Yleinen menettely

Päästölähteen aiheuttamat kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt tai mittauspisteen läpi johdetun hiilidioksidin määrä raportointikauden aikana määritetään jäljempänä esitettävän kaavan avulla. Jos laitoksessa on useita päästölähteitä eikä niitä ei voida mitata yhtenä lähteenä, on kunkin lähteen päästöt mitattava erikseen ja laskettava yhteen raportointikautta koskeviin koko laitoksen kaasukohtaisiin yhteispäästöihin.

Formula

Muuttujat ’kasvihuonekaasupitoisuus’ ja ’savukaasuvirta’ on määritettävä liitteessä I olevan 6 jakson säännösten mukaisesti. Putkistossa siirretyn hiilidioksidin mittausta varten liitteessä I olevaa 6 jaksoa sovelletaan tarpeen mukaan siten kuin mittauspiste olisi päästölähde. Tällaisten mittauspisteiden osalta ei tarvita 6 jakson 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua varmennuslaskentaa.

Kasvihuonekaasupitoisuus

Savukaasujen kasvihuonekaasupitoisuus määritetään jatkuvatoimisella päästömittauksella edustavasta pisteestä. Kasvihuonekaasupitoisuus voidaan mitata jollain seuraavasta kahdesta menetelmästä:

MENETELMÄ A

Kasvihuonekaasupitoisuus mitataan suoraan.

MENETELMÄ B

Erittäin korkeiden kasvihuonekaasupitoisuuksien osalta esimerkiksi siirtoverkoissa kasvihuonekaasupitoisuus voidaan laskea käyttäen massatasetta ja ottaen huomioon kaasuvirran kaikkien muiden komponenttien mitatut pitoisuusarvot, kuten laitoksen tarkkailusuunnitelmassa on määritetty:

Formula

Savukaasuvirta

Kuiva savukaasuvirta voidaan määrittää jollakin seuraavista menetelmistä:

MENETELMÄ A

Savukaasuvirta Qe is lasketaan massatasemenetelmällä ottaen huomioon kaikki merkittävät muuttujat, kuten prosessin syöttöaineiden määrät, syötön ilmavirta, prosessin tehokkuus ja tuoton puolelta tuotteen määrä, O2-, SO2- ja Nox-pitoisuudet.

Valittu laskentamenetelmä on hyväksytettävä toimivaltaisella viranomaisella osana tarkkailusuunnitelman ja sen sisältämän tarkkailumenetelmän arviointia.

MENETELMÄ B

Savukaasuvirta Qe
  mitataan jatkuvatoimisella virtausmittauksella edustavassa pisteessä.”

| C. | Lisätään liite XVI seuraavasti:

  ”LIITE XVI

  Toimintokohtaiset ohjeet niiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittämiselle, joita aiheutuu hiilidioksidin talteenotosta hiilidioksidin siirtoa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa varastointia varten

  1.   SOVELTAMISALA JA KATTAVUUS

  Tässä liitteessä esitettyjä toimintokohtaisia ohjeita sovelletaan hiilidioksidin talteenottotoiminnoista aiheutuvien päästöjen tarkkailuun.
  Hiilidioksidin talteenotto voidaan suorittaa joko erikoistuneissa laitoksissa, jotka vastaanottavat muista laitoksista siirrettyä hiilidioksidia, tai laitoksissa, joissa harjoitetaan hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia toimintoja ja joissa hiilidioksidi otetaan talteen saman kasvihuonekaasujen päästöluvan nojalla. Kasvihuonekaasujen päästöluvan on sisällettävä kaikki laitoksen osat, joita käytetään hiilidioksidin talteenottoon, välivarastointiin, hiilidioksidin siirtoon sen siirtoverkkoon taikka hiilidioksidin geologiseen varastointiin. Mikäli laitoksessa suoritetaan muita direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, näistä toiminnoista peräisin olevia päästöjä tarkkaillaan näihin ohjeisiin sisältyvien, niitä koskevien liitteiden mukaisesti.
  2.   HIILIDIOKSIDIN TALTEENOTTOTOIMINNOISTA JOHTUVAT PÄÄSTÖT

  Hiilidioksidin talteenottotoiminnoissa mahdollisia hiilidioksidipäästöjen lähteitä ovat






  — | hiilidioksidi, joka siirretään talteenottolaitoksiin, |
| --- | --- | --- |

C.

Lisätään liite XVI seuraavasti:

”LIITE XVI

Toimintokohtaiset ohjeet niiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittämiselle, joita aiheutuu hiilidioksidin talteenotosta hiilidioksidin siirtoa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa varastointia varten

1.   SOVELTAMISALA JA KATTAVUUS

Tässä liitteessä esitettyjä toimintokohtaisia ohjeita sovelletaan hiilidioksidin talteenottotoiminnoista aiheutuvien päästöjen tarkkailuun.

Hiilidioksidin talteenotto voidaan suorittaa joko erikoistuneissa laitoksissa, jotka vastaanottavat muista laitoksista siirrettyä hiilidioksidia, tai laitoksissa, joissa harjoitetaan hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia toimintoja ja joissa hiilidioksidi otetaan talteen saman kasvihuonekaasujen päästöluvan nojalla. Kasvihuonekaasujen päästöluvan on sisällettävä kaikki laitoksen osat, joita käytetään hiilidioksidin talteenottoon, välivarastointiin, hiilidioksidin siirtoon sen siirtoverkkoon taikka hiilidioksidin geologiseen varastointiin. Mikäli laitoksessa suoritetaan muita direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, näistä toiminnoista peräisin olevia päästöjä tarkkaillaan näihin ohjeisiin sisältyvien, niitä koskevien liitteiden mukaisesti.

2.   HIILIDIOKSIDIN TALTEENOTTOTOIMINNOISTA JOHTUVAT PÄÄSTÖT

Hiilidioksidin talteenottotoiminnoissa mahdollisia hiilidioksidipäästöjen lähteitä ovat

—

hiilidioksidi, joka siirretään talteenottolaitoksiin,

| — | poltto ja muut (talteenottoon liittyvät) toiminnot laitoksessa, esimerkiksi polttoaineen ja syöttömateriaalin käyttö. |
| --- | --- |

—

poltto ja muut (talteenottoon liittyvät) toiminnot laitoksessa, esimerkiksi polttoaineen ja syöttömateriaalin käyttö.

3.   HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA SIIRRETYN HIILIDIOKSIDIN MÄÄRÄN MÄÄRITTÄMINEN

3.1   LAITOSKOHTAINEN MÄÄRITTÄMINEN

Päästöt lasketaan käyttämällä koko massatasetta ottaen huomioon mahdolliset hiilidioksidipäästöt kaikista päästöjä mahdollisesti aiheuttavista prosesseista laitoksessa sekä talteenotetun ja siirtoverkkoon siirretyn hiilidioksidin määrä.

Laitoksen päästöt lasketaan käyttäen seuraavaa kaavaa:

Etalteenottolaitos
   = Tsyöttö
   + Eei talteenottoa
   – Tvarastointiin

Tällöin:

| Etalteenottolaitos | = | Talteenottolaitoksen kaikki kasvihuonekaasupäästöt |
| --- | --- | --- |
| Tsyöttö | = | Talteenottolaitokseen siirretyn hiilidioksidin määrä, joka määritetään liitteen XII ja liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti. Jos toiminnanharjoittaja voi osoittaa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla, että päästöjä aiheuttavan laitoksen kaikki hiilidioksidipäästöt siirretään talteenottolaitokseen, toimivaltainen viranomainen voi sallia sen, että toiminnanharjoittaja käyttää laskennassa päästöjä aiheuttavan laitoksen päästöjä, jotka määritetään liitteiden I–XII mukaan sen sijaan, että käytettäisiin jatkuvatoimista päästömittausjärjestelmää. |
| Eei talteenottoa | = | Laitoksen päästöt, jos hiilidioksidia ei ole otettu talteen, eli laitoksen kaikista muista toiminnoista peräisin olevat yhteenlasketut päästöt, joita tarkkaillaan asiaa koskevien liitteiden mukaisesti. |
| Tvarastoitavaksi | = | Siirtoverkkoon tai varastointipaikkaan siirretyn hiilidioksidin määrä, joka määritetään liitteen XII ja liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti. |

Etalteenottolaitos

=

Talteenottolaitoksen kaikki kasvihuonekaasupäästöt

Tsyöttö

=

Talteenottolaitokseen siirretyn hiilidioksidin määrä, joka määritetään liitteen XII ja liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti. Jos toiminnanharjoittaja voi osoittaa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla, että päästöjä aiheuttavan laitoksen kaikki hiilidioksidipäästöt siirretään talteenottolaitokseen, toimivaltainen viranomainen voi sallia sen, että toiminnanharjoittaja käyttää laskennassa päästöjä aiheuttavan laitoksen päästöjä, jotka määritetään liitteiden I–XII mukaan sen sijaan, että käytettäisiin jatkuvatoimista päästömittausjärjestelmää.

Eei talteenottoa

=

Laitoksen päästöt, jos hiilidioksidia ei ole otettu talteen, eli laitoksen kaikista muista toiminnoista peräisin olevat yhteenlasketut päästöt, joita tarkkaillaan asiaa koskevien liitteiden mukaisesti.

Tvarastoitavaksi

=

Siirtoverkkoon tai varastointipaikkaan siirretyn hiilidioksidin määrä, joka määritetään liitteen XII ja liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti.

Tapauksissa, joissa hiilidioksidin talteenotto suoritetaan samassa laitoksessa, josta talteenotettu hiilidioksidi on peräisin, Tsyöttö on nolla.

Kun kyseessä on itsenäinen talteenottolaitos, Eei talteenottoa edustaa niiden päästöjen määrää, jotka aiheutuvat muista lähteistä kuin laitokseen talteenottoa varten siirretystä hiilidioksidista, kuten poltosta aiheutuvat päästöt turbiineista, kompressoreista ja lämmittimistä. Nämä päästöt voidaan määritellä laskemalla tai mittaamalla ne asiaa koskevan toimintokohtaisen liitteen mukaisesti.

Kun kyseessä on itsenäinen talteenottolaitos, hiilidioksidia talteenottolaitokseen siirtävän laitoksen on vähennettävä määrä Tsyöttö omista päästöistään.

3.2   SIIRRETYN HIILIDIOKSIDIN MÄÄRITTÄMINEN

Talteenottolaitoksesta ja talteenottolaitokseen siirretyn hiilidioksidin määrä on määritettävä liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti liitteen XII mukaisten jatkuvatoimisten päästömittausjärjestelmien avulla. Vähimmäistasona on käytettävä liitteessä XII määritettyä määrittämistasoa 4. Vain jos toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla voidaan osoittaa, että tämä määrittämistaso ei ole teknisesti toteuttamiskelpoinen, voidaan kyseistä päästölähdettä varten valita seuraavaksi ylin määrittämistaso.”

| D. | Lisätään liite XVII seuraavasti:

  ”LIITE XVII

  Toimintokohtaiset ohjeet niiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittämiselle, joita aiheutuu hiilidioksidin kuljetuksesta putkistossa direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa geologista varastointia varten

  1.   SOVELTAMISALA JA KATTAVUUS

  Soveltamisala niiden päästöjen tarkkailua ja raportointia varten, joita aiheutuu hiilidioksidin kuljetuksesta putkistossa, on määritetty siirtoverkon kasvihuonekaasujen päästöluvassa, mukaan luettuina kaikki laitokset, jotka on toiminnallisesti yhdistetty siirtoverkkoon, mukaan luettuina paineenkorotusasemat ja lämmittimet. Kullakin siirtoverkolla on vähintään yksi lähtöpiste ja yksi päätepiste, jotka on yhdistetty muihin laitoksiin, joissa harjoitetaan yhtä tai useaa hiilidioksidin talteenoton, siirron tai geologisen varastoinnin toimintoa. Lähtö- ja päätepisteitä voivat olla myös siirtoverkon ja kansallisten rajojen haaraumat. Lähtö- ja päätepisteet sekä laitokset, johon ne on yhdistetty, määritetään kasvihuonekaasujen päästöluvassa.
  2.   HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN MÄÄRITTÄMINEN

  Kun hiilidioksidia kuljetetaan putkistossa, mahdollisia hiilidioksidipäästöjen lähteitä ovat






  — | polttoprosessit ja muut prosessit laitoksissa, jotka on toiminnallisesti yhdistetty siirtoverkkoon, esimerkiksi paineenkorotusasemat, |
| --- | --- | --- |

D.

Lisätään liite XVII seuraavasti:

”LIITE XVII

Toimintokohtaiset ohjeet niiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittämiselle, joita aiheutuu hiilidioksidin kuljetuksesta putkistossa direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa geologista varastointia varten

1.   SOVELTAMISALA JA KATTAVUUS

Soveltamisala niiden päästöjen tarkkailua ja raportointia varten, joita aiheutuu hiilidioksidin kuljetuksesta putkistossa, on määritetty siirtoverkon kasvihuonekaasujen päästöluvassa, mukaan luettuina kaikki laitokset, jotka on toiminnallisesti yhdistetty siirtoverkkoon, mukaan luettuina paineenkorotusasemat ja lämmittimet. Kullakin siirtoverkolla on vähintään yksi lähtöpiste ja yksi päätepiste, jotka on yhdistetty muihin laitoksiin, joissa harjoitetaan yhtä tai useaa hiilidioksidin talteenoton, siirron tai geologisen varastoinnin toimintoa. Lähtö- ja päätepisteitä voivat olla myös siirtoverkon ja kansallisten rajojen haaraumat. Lähtö- ja päätepisteet sekä laitokset, johon ne on yhdistetty, määritetään kasvihuonekaasujen päästöluvassa.

2.   HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN MÄÄRITTÄMINEN

Kun hiilidioksidia kuljetetaan putkistossa, mahdollisia hiilidioksidipäästöjen lähteitä ovat

—

polttoprosessit ja muut prosessit laitoksissa, jotka on toiminnallisesti yhdistetty siirtoverkkoon, esimerkiksi paineenkorotusasemat,

| — | hajapäästöt siirtoverkosta, |
| --- | --- |

—

hajapäästöt siirtoverkosta,

| — | tarkoitukselliset päästöt siirtoverkosta, |
| --- | --- |

—

tarkoitukselliset päästöt siirtoverkosta,

| — | päästöt siirtoverkossa tapahtuvista vuodoista. |
| --- | --- |

—

päästöt siirtoverkossa tapahtuvista vuodoista.

Siirtoverkossa, jossa käytetään jäljempänä esitettyä menetelmää B, ei lisätä sen päästöjen laskettuun määrään muista päästökauppajärjestelmään kuuluvista laitoksista vastaanotettua hiilidioksidia eikä vähennetä sen päästöjen lasketusta määrästä hiilidioksidia, joka siirretään toiseen päästökauppajärjestelmään kuuluvaan laitokseen.

2.1   PÄÄSTÖJEN MÄÄRÄN MÄÄRITYSMENETELMÄT

Siirtoverkkojen toiminnanharjoittajat voivat valita yhden seuraavista menetelmistä:

MENETELMÄ A

Siirtoverkon päästöt määritetään käyttämällä massatasetta seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

Tällöin:

| Päästöt | = | Siirtoverkon hiilidioksidipäästöt yhteensä [t CO2]. |
| --- | --- | --- |
| Eoma toiminta | = | Päästöjä, jotka aiheutuvat siirtoverkon omasta toiminnasta (eli eivät siirretystä hiilidioksidista), kuten paineenkorotusasemissa käytettävästä polttoaineesta, tarkkaillaan näihin ohjeisiin sisältyvien asiaa koskevien liitteiden mukaisesti. |
| TSISÄÄN,i | = | Siirtoverkkoon sen lähtöpisteessä i siirretyn hiilidioksidin määrä, joka määritetään liitteen XII ja liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti. |
| TULOS,j | = | Siirtoverkosta sen päätepisteessä j siirretyn hiilidioksidin määrä, joka määritetään liitteen XII ja liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti. |

Päästöt

=

Siirtoverkon hiilidioksidipäästöt yhteensä [t CO2].

Eoma toiminta

=

Päästöjä, jotka aiheutuvat siirtoverkon omasta toiminnasta (eli eivät siirretystä hiilidioksidista), kuten paineenkorotusasemissa käytettävästä polttoaineesta, tarkkaillaan näihin ohjeisiin sisältyvien asiaa koskevien liitteiden mukaisesti.

TSISÄÄN,i

=

Siirtoverkkoon sen lähtöpisteessä i siirretyn hiilidioksidin määrä, joka määritetään liitteen XII ja liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti.

TULOS,j

=

Siirtoverkosta sen päätepisteessä j siirretyn hiilidioksidin määrä, joka määritetään liitteen XII ja liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti.

MENETELMÄ B

Päästöt lasketaan ottamalla huomioon mahdolliset hiilidioksidipäästöt kaikista päästöjä mahdollisesti aiheuttavista prosesseista laitoksessa sekä talteenotetun ja siirtoverkkoon siirretyn hiilidioksidin määrä käyttäen seuraavaa kaavaa:

Päästöt [t CO2]= CO2 hajapäästöt + CO2 tarkoitukselliset + CO2 vuodot + CO2 laitokset

Tällöin:

| Päästöt | = | Siirtoverkon hiilidioksidipäästöt yhteensä [t CO2]. |
| --- | --- | --- |
| CO2 hajapäästöt | = | Siirtoverkossa kuljetetusta hiilidioksidista peräisin olevien hajapäästöjen määrä, mukaan luettuina päästöt tiivisteistä, venttiileistä, välikompressoriasemista ja välivarastointilaitoksista. |
| CO2 tarkoitukselliset | = | Siirtoverkossa kuljetetusta hiilidioksidista peräisin olevien tarkoituksellisten päästöjen määrä [t CO2]. |
| CO2 vuodot | = | Siirtoverkossa kuljetetun hiilidioksidin määrä [t CO2], joka vapautuu siirtoverkon yhdessä tai useassa osassa tapahtuvan häiriön vuoksi. |
| CO2 laitokset | = | Sen hiilidioksidin määrä CO2 [t CO2], joka vapautuu poltosta tai muista putkistokuljetukseen siirtoverkossa toiminnallisesti yhdistetyistä prosesseista ja jota tarkkaillaan näihin ohjeisiin sisältyvien asiaa koskevien liitteiden mukaisesti. |

Päästöt

=

Siirtoverkon hiilidioksidipäästöt yhteensä [t CO2].

CO2 hajapäästöt

=

Siirtoverkossa kuljetetusta hiilidioksidista peräisin olevien hajapäästöjen määrä, mukaan luettuina päästöt tiivisteistä, venttiileistä, välikompressoriasemista ja välivarastointilaitoksista.

CO2 tarkoitukselliset

=

Siirtoverkossa kuljetetusta hiilidioksidista peräisin olevien tarkoituksellisten päästöjen määrä [t CO2].

CO2 vuodot

=

Siirtoverkossa kuljetetun hiilidioksidin määrä [t CO2], joka vapautuu siirtoverkon yhdessä tai useassa osassa tapahtuvan häiriön vuoksi.

CO2 laitokset

=

Sen hiilidioksidin määrä CO2 [t CO2], joka vapautuu poltosta tai muista putkistokuljetukseen siirtoverkossa toiminnallisesti yhdistetyistä prosesseista ja jota tarkkaillaan näihin ohjeisiin sisältyvien asiaa koskevien liitteiden mukaisesti.

2.2   PÄÄSTÖJEN MÄÄRÄN MÄÄRITTÄMISTÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

Kun toiminnanharjoittaja valitsee joko menetelmän A tai menetelmän B, hänen on osoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle, että valitulla menetelmällä voidaan varmistaa luotettavammat kokonaispäästöjä koskevat tulokset ja alhaisempi epävarmuus ja että siinä käytetään parhaita tekniikoita ja tietämystä, jotka olivat käytettävissä silloin, kun kasvihuonekaasujen päästölupaa haettiin, ilman, että aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia. Mikäli valitaan menetelmä B, toiminnanharjoittajan on osoitettava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla, että toiminnanharjoittajan siirtoverkosta peräisin olevien kasvihuonekaasupäästöjen vuosittaiseen määrään liittyvä yleinen epävarmuus ei ylitä 7,5:tä prosenttia.

2.2.1   MENETELMÄÄ A KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

Siirtoverkosta ja siirtoverkkoon siirretyn hiilidioksidin määrä on määritettävä liitteessä I olevan 5 jakson 7 kohdan mukaisesti liitteen XII mukaisten jatkuvatoimisten päästömittausjärjestelmien avulla. Vähimmäistasona on käytettävä liitteessä XII määritettyä määrittämistasoa 4. Vain jos toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla voidaan osoittaa, että tämä määrittämistaso ei ole teknisesti toteuttamiskelpoinen, voidaan kyseistä päästölähdettä varten valita seuraavaksi ylin määrittämistaso.

2.2.2   MENETELMÄÄ B KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

2.2.2.1   Poltosta aiheutuvat päästöt

Polttoaineen käytön vuoksi poltosta mahdollisesti aiheutuvia päästöjä tarkkaillaan liitteen II mukaisesti.

2.2.2.2.   Siirtoverkosta peräisin olevat hajapäästöt

Hajapäästöjä ovat päästöt seuraavantyyppisistä laitteista:

| — | tiivisteet, |
| --- | --- |

—

tiivisteet,

| — | mittauslaitteet, |
| --- | --- |

—

mittauslaitteet,

| — | venttiilit, |
| --- | --- |

—

venttiilit,

| — | välikompressoriasemat, |
| --- | --- |

—

välikompressoriasemat,

| — | välivarastointilaitokset. |
| --- | --- |

—

välivarastointilaitokset.

Toiminnanharjoittajan on määritettävä keskimääräiset päästökertoimet EF (g CO2/aikayksikkö) sellaista laitetta tai esiintymistä kohti, jossa voidaan odottaa hajapäästöjä, toiminnan alussa ja viimeistään sen ensimmäisen raportointivuoden loppuun mennessä, jona siirtoverkko on toiminnassa. Toiminnanharjoittajan on tarkistettava nämä kertoimet vähintään joka viides vuosi ottaen huomioon alan parhaat käytettävissä olevat tekniikat.

Kokonaispäästöt lasketaan kertomalla kuhunkin luokkaan kuuluvien laitteiden määrä päästökertoimella ja laskemalla yhteen tulokset yksittäisiä luokkia varten seuraavan kaavan osoittamalla tavalla:

Formula

Esiintymisten määrä on kuhunkin luokkaan kuuluvien laitteiden määrä kerrottuna aikayksikköjen määrällä vuotta kohti.

2.2.2.3   Vuodoista johtuvat päästöt

Siirtoverkon toiminnanharjoittajan on toimitettava todiste verkon eheydestä käyttäen edustavia (alueellisten ja aikaan liittyviä) lämpötila- ja painetietoja. Jos tiedoista käy ilmi, että on tapahtunut vuoto, toiminnanharjoittajan on laskettava vuotaneen hiilidioksidin määrä käyttäen sopivaa, tarkkailusuunnitelmaan sisältyvää menetelmää, joka perustuu alan parhaita käytäntöjä koskeviin ohjeisiin, esimerkiksi vertaamalla lämpötila- ja painetietoja eheän verkon keskimääräisiin paine- ja lämpötila-arvoihin.

2.2.2.4   Tarkoitukselliset päästöt

Toiminnanharjoittajan on esitettävä tarkkailusuunnitelmassa analyysi mahdollisista tilanteista, joissa syntyy tarkoituksellisia päästöjä, kuten huolto- tai hätätoimista, ja esitettävä sopivat, alan parhaisiin käytäntöihin perustuvat dokumentoidut menetelmät, joilla lasketaan tarkoituksellisten hiilidioksidipäästöjen määrä.

2.2.2.5   Hajapäästöjä ja vuodoista johtuvia päästöjä koskevien laskentatulosten validointi

Koska siirtoverkosta ja siirtoverkkoon siirretyn hiilidioksidin tarkkailua suoritetaan joka tapauksessa kaupallisista syistä, siirtoverkon toiminnanharjoittajan on käytettävä menetelmää A menetelmällä B saatujen tulosten validoimiseksi vähintään kerran vuodessa. Tässä yhteydessä siirretyn hiilidioksidin mittaamiseen voidaan käyttää liitteessä XII määritettyjä alempia määrittelytasoja.”

| E. | Lisätään liite XVIII seuraavasti:

  ”LIITE XVIII

  Toimintokohtaiset ohjeet direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa hiilidioksidin geologista varastointia varten

  1.   SOVELTAMISALA

  Hiilidioksidin geologisesta varastoinnista peräisin olevien päästöjen tarkkailun ja raportoinnin on oltava laitoskohtaista ja sen on perustuttava varastointipaikan ja varastointikompleksin rajoittamiseen kuten direktiivin 2009/31/EY mukaisessa luvassa on määritetty. Kaikki hiilidioksidin injektointilaitoksen päästölähteet on mainittava kasvihuonekaasujen päästöluvassa. Jos varastointikompleksissa havaitaan vuotoja, jotka aiheuttavat päästöjä tai hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen, ne on sisällytettävä kyseessä olevan laitoksen päästölähteisiin siihen saakka, kun on toteutettu direktiiviin 2009/31/EY mukaiset korjaavat toimenpiteet eikä enää voida havaita päästöjä tai hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen.
  2.   HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN MÄÄRÄN MÄÄRITTÄMINEN

  Hiilidioksidin geologisesta varastoinnista peräisin oleviin mahdollisiin päästölähteisiin kuuluvat






  — | polttoaineen käyttö paineenkorotusasemissa sekä muut polttotoiminnot, esimerkiksi laitoksessa sijaitsevat voimalaitokset, |
| --- | --- | --- |

E.

Lisätään liite XVIII seuraavasti:

”LIITE XVIII

Toimintokohtaiset ohjeet direktiivissä 2009/31/EY sallitussa varastointipaikassa tapahtuvaa hiilidioksidin geologista varastointia varten

1.   SOVELTAMISALA

Hiilidioksidin geologisesta varastoinnista peräisin olevien päästöjen tarkkailun ja raportoinnin on oltava laitoskohtaista ja sen on perustuttava varastointipaikan ja varastointikompleksin rajoittamiseen kuten direktiivin 2009/31/EY mukaisessa luvassa on määritetty. Kaikki hiilidioksidin injektointilaitoksen päästölähteet on mainittava kasvihuonekaasujen päästöluvassa. Jos varastointikompleksissa havaitaan vuotoja, jotka aiheuttavat päästöjä tai hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen, ne on sisällytettävä kyseessä olevan laitoksen päästölähteisiin siihen saakka, kun on toteutettu direktiiviin 2009/31/EY mukaiset korjaavat toimenpiteet eikä enää voida havaita päästöjä tai hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen.

2.   HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN MÄÄRÄN MÄÄRITTÄMINEN

Hiilidioksidin geologisesta varastoinnista peräisin oleviin mahdollisiin päästölähteisiin kuuluvat

—

polttoaineen käyttö paineenkorotusasemissa sekä muut polttotoiminnot, esimerkiksi laitoksessa sijaitsevat voimalaitokset,

| — | injektoinnin tai hiilivedyn tehostetun talteenoton yhteydessä tapahtuvat tarkoitukselliset päästöt, |
| --- | --- |

—

injektoinnin tai hiilivedyn tehostetun talteenoton yhteydessä tapahtuvat tarkoitukselliset päästöt,

| — | injektoinnin yhteydessä tapahtuvat hajapäästöt, |
| --- | --- |

—

injektoinnin yhteydessä tapahtuvat hajapäästöt,

| — | hiilivedyn tehostetun talteenoton yhteydessä syntynyt hiilidioksidi, |
| --- | --- |

—

hiilivedyn tehostetun talteenoton yhteydessä syntynyt hiilidioksidi,

| — | vuoto. |
| --- | --- |

—

vuoto.

Varastointipaikka ei saa lisätä hiilidioksidipäästöjensä laskettuun määrään muista laitoksista vastaanotettua hiilidioksidia eikä vähentää päästöjensä lasketusta määrästä hiilidioksidia, joka siirretään toiseen laitokseen tai varastoidaan geologisesti varastointipaikassa.

2.1   POLTTOAINEEN KÄYTÖSTÄ JOHTUVAT PÄÄSTÖT

Maanpäällisistä toiminnoista peräisin olevat, poltosta aiheutuvat päästöt määritetään liitteen II mukaisesti.

2.2   INJEKTOINNISTA JOHTUVAT TARKOITUKSELLISET JA HAJAPÄÄSTÖT

Tarkoitukselliset ja hajapäästöt määritetään käyttäen seuraavaa kaavaa:

CO2-päästöt [tCO2] = V CO2 [tCO2] + F CO2 [tCO2]

Tällöin:

V CO2
  = tarkoituksellisten hiilidioksidipäästöjen määrä

F CO2
  = hajapäästöistä aiheutuvan hiilidioksidin määrä

V CO2 määritetään käyttämällä jatkuvien päästömittausten järjestelmää näiden ohjeiden liitteen XII mukaisesti. Mikäli jatkuvatoimisen päästömittausjärjestelmän käytöstä aiheutuisi kohtuuttomia kustannuksia, toiminnanharjoittaja voi toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän perusteella esittää tarkkailusuunnitelmassa sopivat menetelmät, jotka perustuvat alan parhaisiin käytäntöihin.

F CO2 katsotaan yhdeksi lähteeksi. Tämä tarkoittaa sitä, että liitteessä XII ja liitteessä I olevan 6 jakson 2 kohdassa esitettyjä epävarmuusvaatimuksia sovelletaan kokonaisarvoon eikä yksittäisiin päästöpisteisiin. Toiminnanharjoittajan on esitettävä tarkkailusuunnitelmassa analyysi mahdollisista tilanteista, joissa syntyy hajapäästöjä, ja esitettävä F CO2:n laskemiseksi tai mittaamiseksi sopivat dokumentoidut menetelmät, jotka perustuvat alan parhaita käytäntöjä koskeviin ohjeisiin. F CO2:n määrittämiseksi voidaan käyttää tietoja, jotka on kerätty injektiolaitoksen osalta direktiivin 2009/31/EY 13 artiklan ja liitteessä II olevan 1.1 kohdan e–h alakohtien mukaisesti, jos ne täyttävät näissä ohjeissa esitetyt vaatimukset.

2.3   TARKOITUKSELLISET JA HAJAPÄÄSTÖT HIILIVEDYN TEHOSTETUN TALTEENOTON YHTEYDESSÄ

Hiilivetyjen tuotannon yhteydessä toteutettu hiilidioksidin talteenotto luo todennäköisesti uuden päästöjen lähdevirran, nimittäin hiilivetyjen tuotantoon liittyvän CO2-päästön. Hiilivedyn tehostetusta talteenotosta syntyviin lisäpäästölähteisiin kuuluvat

| — | öljyn ja kaasun erotusyksiköt ja kaasun kierrätyslaitos, joissa hiilidioksidin hajapäästöjä voisi tapahtua, |
| --- | --- |

—

öljyn ja kaasun erotusyksiköt ja kaasun kierrätyslaitos, joissa hiilidioksidin hajapäästöjä voisi tapahtua,

| — | soihdutus, jossa päästöjä voi syntyä jatkuvien positiivisten poistojärjestelmien käytöstä sekä hiilivedyn tuotantolaitoksen paineenalennuksen aikana, |
| --- | --- |

—

soihdutus, jossa päästöjä voi syntyä jatkuvien positiivisten poistojärjestelmien käytöstä sekä hiilivedyn tuotantolaitoksen paineenalennuksen aikana,

| — | hiilidioksidin poistojärjestelmä, jolla vältetään liekin sammuminen soihdussa korkean hiilidioksidipitoisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

—

hiilidioksidin poistojärjestelmä, jolla vältetään liekin sammuminen soihdussa korkean hiilidioksidipitoisuuden vuoksi.

Kaikki hajapäästöt ohjataan yleensä uudelleen kaasusäiliöjärjestelmään, soihtuun tai hiilidioksidin poistojärjestelmään. Kaikki tällaiset hajapäästöt tai hiilidioksidin poistojärjestelmistä vapautuva hiilidioksidi määritetään tämän liitteen 2.2 kohdan mukaisesti.

Soihtupoltosta johtuvat päästöt määritellään liitteen II mukaisesti ottaen huomioon mahdollinen soihdutettuun kaasuun mahdollisesti sekoittunut hiilidioksidi.

3.   VUOTO VARASTOINTIKOMPLEKSISSA

Tarkkailu aloitetaan siinä tapauksessa, että vuodosta aiheutuu päästöjä tai hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen. Päästöjen, jotka aiheutuvat hiilidioksidin vapautumisesta vesipatsaaseen, katsotaan vastaavan vesipatsaaseen vapautuvan hiilidioksidin määrää.

Vuodosta aiheutuvien päästöjen tai vesipatsaaseen vapautuvan hiilidioksidin tarkkailua on jatkettava, kunnes direktiivin 2009/31/EY 16 artiklan mukaiset korjaavat toimenpiteet on toteutettu eikä päästöjä taikka hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen enää havaita.

Päästöjen ja vesipatsaaseen vapautuneen hiilidioksidin määrä määritetään seuraavasti:

Formula

Tällöin:

| L CO2 | = | vuodosta johtuvat hiilidioksidipäästöt tai sen vuoksi vapautunut hiilidioksidi kalenteripäivää kohti. Kutakin kalenteripäivää kohti, jonka osalta vuotoa tarkkaillaan, se lasketaan vapautuneen massan keskiarvona [tCO2/h] tuntia kohti kerrottuna 24:llä. Tuntia kohti vuotanut massa määritetään niiden säännösten mukaisesti, jotka sisältyvät varastointipaikkaa koskevaan hyväksyttyyn tarkkailusuunnitelmaan, sekä vuodon mukaisesti. Kunkin tarkkailun aloittamista edeltävän kalenteripäivän osalta vuotaneen massan katsotaan olevan sama kuin päivää kohti vuotanut massa tarkkailun ensimmäisenä päivänä. |
| --- | --- | --- |
| Talku | = | viimeisin seuraavista:






  a) | viimeinen päivä, jona kyseessä olevasta lähteestä ei raportoitu päästöjä tai hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen; |

L CO2

=

vuodosta johtuvat hiilidioksidipäästöt tai sen vuoksi vapautunut hiilidioksidi kalenteripäivää kohti. Kutakin kalenteripäivää kohti, jonka osalta vuotoa tarkkaillaan, se lasketaan vapautuneen massan keskiarvona [tCO2/h] tuntia kohti kerrottuna 24:llä. Tuntia kohti vuotanut massa määritetään niiden säännösten mukaisesti, jotka sisältyvät varastointipaikkaa koskevaan hyväksyttyyn tarkkailusuunnitelmaan, sekä vuodon mukaisesti. Kunkin tarkkailun aloittamista edeltävän kalenteripäivän osalta vuotaneen massan katsotaan olevan sama kuin päivää kohti vuotanut massa tarkkailun ensimmäisenä päivänä.

Talku

=

viimeisin seuraavista:

a)

viimeinen päivä, jona kyseessä olevasta lähteestä ei raportoitu päästöjä tai hiilidioksidin vapautumista vesipatsaaseen;

| b) | päivä, jona hiilidioksidin injektio aloitettiin; |
| --- | --- |

b)

päivä, jona hiilidioksidin injektio aloitettiin;

| c) | jokin toinen sellainen päivä, jonka osalta voidaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla osoittaa, että päästöt taikka vapautuminen vesipatsaaseen eivät ole voineet alkaa ennen kyseistä päivää. |
| --- | --- |

c)

jokin toinen sellainen päivä, jonka osalta voidaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla osoittaa, että päästöt taikka vapautuminen vesipatsaaseen eivät ole voineet alkaa ennen kyseistä päivää.

Tloppu

=

päivä, johon mennessä on toteutettu direktiivin 2009/31/EY 16 artiklan mukaiset korjaavat toimenpiteet eikä päästöjä tai vapautumista vesipatsaaseen enää havaita.

Päästöjen tai vesipatsaaseen vapautuvan hiilidioksidin määrän määrittämiseen voidaan käyttää muita menetelmiä, jos toimivaltainen viranomainen hyväksyy ne sillä perusteella, että niillä saavutetaan parempi tarkkuus kuin edellä mainitulla menetelmällä.

Varastointikompleksista vuotaneiden päästöjen määrä on määritettävä kunkin vuototapahtuman osalta siten, että yleinen epävarmuus raportointikauden aikana on enintään ± 7,5 %. Mikäli sovelletun määritysmenetelmän yleinen epävarmuus on enemmän kuin ± 7,5 %, tehdään mukautus seuraavasti:

CO2,Raportoitu [tCO2] = CO2,Määritetty [tCO2] × (1 + (EpävarmuusJärjestelmä [%]/100) – 0,075)

Tällöin:

| CO2,Raportoitu | = | Hiilidioksidin määrä, joka sisällytetään vuotuiseen päästöraporttiin kyseisen vuototapahtuman osalta; |
| --- | --- | --- |
| CO2,Määritetty | = | Hiilidioksidin määrä, joka on määritetty kyseisen vuototapahtuman osalta käytetyn määritysmenetelmän avulla; |
| EpävarmuusJärjestelmä | = | Epävarmuustaso, joka liittyy kyseessä olevan vuototapahtuman osalta käytettyyn määritysmenetelmään, määritettynä näiden ohjeiden liitteessä I olevan 7 jakson mukaisesti.” |

CO2,Raportoitu

=

Hiilidioksidin määrä, joka sisällytetään vuotuiseen päästöraporttiin kyseisen vuototapahtuman osalta;

CO2,Määritetty

=

Hiilidioksidin määrä, joka on määritetty kyseisen vuototapahtuman osalta käytetyn määritysmenetelmän avulla;

EpävarmuusJärjestelmä

=

Epävarmuustaso, joka liittyy kyseessä olevan vuototapahtuman osalta käytettyyn määritysmenetelmään, määritettynä näiden ohjeiden liitteessä I olevan 7 jakson mukaisesti.”

---

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/48

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 18 päivänä kesäkuuta 2010,

hevosen näivetystautia koskevista suojatoimenpiteistä Romaniassa

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3767)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/346/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Hevosen näivetystauti (equine infectious anaemia) on virustauti, joka vaikuttaa vain Equidae-heimoon kuuluviin eläimiin. Itämisaika on yleensä yhdestä kolmeen viikkoa, mutta se voi olla jopa kolme kuukautta. Tartunnan saanut hevoseläin on tartunnan kantaja loppuikänsä, ja se voi levittää tartunnan muihin hevoseläimiin. Hevosen näivetystautitartunta saattaa jäädä huomaamatta, ellei kuolema johdu akuutista kliinisestä kohtauksesta viremian aikana, mistä syystä tartunnan todennäköisyys kasvaa huomattavasti. Paikallinen leviäminen tapahtuu tartunnan saaneen hevoseläimen veren siirtymisestä verta imevän paarman välityksellä tai kohdussa sikiöön. Syitä taudin leviämiseen pitkien matkojen päähän ovat pääasiassa tartunnan saaneiden hevoseläinten, niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden liikuttaminen taikka saastuneiden neulojen tai viruksen sisältävien verituotteiden käyttö. |
| --- | --- |

(1)

Hevosen näivetystauti (equine infectious anaemia) on virustauti, joka vaikuttaa vain Equidae-heimoon kuuluviin eläimiin. Itämisaika on yleensä yhdestä kolmeen viikkoa, mutta se voi olla jopa kolme kuukautta. Tartunnan saanut hevoseläin on tartunnan kantaja loppuikänsä, ja se voi levittää tartunnan muihin hevoseläimiin. Hevosen näivetystautitartunta saattaa jäädä huomaamatta, ellei kuolema johdu akuutista kliinisestä kohtauksesta viremian aikana, mistä syystä tartunnan todennäköisyys kasvaa huomattavasti. Paikallinen leviäminen tapahtuu tartunnan saaneen hevoseläimen veren siirtymisestä verta imevän paarman välityksellä tai kohdussa sikiöön. Syitä taudin leviämiseen pitkien matkojen päähän ovat pääasiassa tartunnan saaneiden hevoseläinten, niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden liikuttaminen taikka saastuneiden neulojen tai viruksen sisältävien verituotteiden käyttö.

| (2) | Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista elävien hevoseläinten liikkuvuuden ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin osalta 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/426/ETY (2) liitteen A mukaisesti hevosen näivetystauti on pakollisesti ilmoitettava tauti. Lisäksi eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä 21 päivänä joulukuuta 1982 annetussa neuvoston direktiivissä 82/894/ETY (3) säädetään, että hevosen näivetystaudin puhkeamisesta on ilmoitettava sekä komissiolle että muille jäsenvaltioille eläintautien ilmoitusjärjestelmän välityksellä. |
| --- | --- |

(2)

Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista elävien hevoseläinten liikkuvuuden ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin osalta 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/426/ETY (2) liitteen A mukaisesti hevosen näivetystauti on pakollisesti ilmoitettava tauti. Lisäksi eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä 21 päivänä joulukuuta 1982 annetussa neuvoston direktiivissä 82/894/ETY (3) säädetään, että hevosen näivetystaudin puhkeamisesta on ilmoitettava sekä komissiolle että muille jäsenvaltioille eläintautien ilmoitusjärjestelmän välityksellä.

| (3) | Direktiivin 90/426/ETY 4 artiklan 5 kohdassa säädetään rajoituksista, jotka koskevat sellaisilta tiloilta peräisin olevien hevoseläinten liikuttamista, joilla hevosen näivetystautia on todistettavasti esiintynyt, siihen saakka kunnes tartunnan saaneiden eläinten teurastuksen jälkeen jäljellä olevat eläimet ovat saaneet kahdessa Cogginsin testissä negatiivisen tuloksen. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 90/426/ETY 4 artiklan 5 kohdassa säädetään rajoituksista, jotka koskevat sellaisilta tiloilta peräisin olevien hevoseläinten liikuttamista, joilla hevosen näivetystautia on todistettavasti esiintynyt, siihen saakka kunnes tartunnan saaneiden eläinten teurastuksen jälkeen jäljellä olevat eläimet ovat saaneet kahdessa Cogginsin testissä negatiivisen tuloksen.

| (4) | Muiden jäsenvaltioiden eläinten terveystilanteesta poiketen hevosen näivetystautia esiintyy Romaniassa endeemisesti, eikä tartunnan saaneita hevoseläimiä teurasteta välittömästi. Tästä syystä 23 päivänä huhtikuuta 2007 hyväksyttiin komission päätös 2007/269/EY (4) hevosen näivetystautia koskevista suojatoimenpiteistä Romaniassa. |
| --- | --- |

(4)

Muiden jäsenvaltioiden eläinten terveystilanteesta poiketen hevosen näivetystautia esiintyy Romaniassa endeemisesti, eikä tartunnan saaneita hevoseläimiä teurasteta välittömästi. Tästä syystä 23 päivänä huhtikuuta 2007 hyväksyttiin komission päätös 2007/269/EY (4) hevosen näivetystautia koskevista suojatoimenpiteistä Romaniassa.

| (5) | Romaniasta muihin jäsenvaltioihin jalostusta ja tuotantoa varten lähetetyissä hevoseläimissä todetut viimeaikaiset hevosen näivetystaudin tapaukset sekä komission yksiköiden kyseisessä jäsenvaltiossa direktiivin 90/426/ETY 10 artiklan nojalla vuonna 2009 suorittaman eläintautitarkastuskäynnin (5) äskettäin julkaistut tulokset osoittavat, että päätöksen 2007/269/EY täytäntöönpano, soveltaminen ja valvonta on heikkoa. |
| --- | --- |

(5)

Romaniasta muihin jäsenvaltioihin jalostusta ja tuotantoa varten lähetetyissä hevoseläimissä todetut viimeaikaiset hevosen näivetystaudin tapaukset sekä komission yksiköiden kyseisessä jäsenvaltiossa direktiivin 90/426/ETY 10 artiklan nojalla vuonna 2009 suorittaman eläintautitarkastuskäynnin (5) äskettäin julkaistut tulokset osoittavat, että päätöksen 2007/269/EY täytäntöönpano, soveltaminen ja valvonta on heikkoa.

| (6) | Elävien hevoseläinten, niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden kaupan vuoksi Romanian tautitilanne muodostaa riskin hevoseläinten terveydelle unionissa. Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä suojatoimenpiteet, joissa vahvistetaan erityisjärjestelyt Romaniasta peräisin olevien hevoseläinten, niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden sekä tiettyjen hevoseläinten verituotteiden kaupassa ja liikkumisessa hevoseläinten terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi unionissa. |
| --- | --- |

(6)

Elävien hevoseläinten, niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden kaupan vuoksi Romanian tautitilanne muodostaa riskin hevoseläinten terveydelle unionissa. Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä suojatoimenpiteet, joissa vahvistetaan erityisjärjestelyt Romaniasta peräisin olevien hevoseläinten, niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden sekä tiettyjen hevoseläinten verituotteiden kaupassa ja liikkumisessa hevoseläinten terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi unionissa.

| (7) | Tauti ei ole levinnyt tasaisesti Romanian koko alueelle taikka eri hevoseläinlajeihin kyseisessä jäsenvaltiossa. Tilanne mahdollistaa väljempien vaatimusten soveltamisen tiettyjen rekisteröityjen kilpaurheilu- ja ravihevosten liikuttamiseen sekä taudista vapaiden alueiden määrittelemisen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(7)

Tauti ei ole levinnyt tasaisesti Romanian koko alueelle taikka eri hevoseläinlajeihin kyseisessä jäsenvaltiossa. Tilanne mahdollistaa väljempien vaatimusten soveltamisen tiettyjen rekisteröityjen kilpaurheilu- ja ravihevosten liikuttamiseen sekä taudista vapaiden alueiden määrittelemisen tulevaisuudessa.

| (8) | Direktiivin 90/426/ETY 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti määräjäsenvaltio voi myöntää yleisen tai rajoitetun poikkeuksen joistakin 4 artiklan 5 kohdan vaatimuksista sellaisen eläimen osalta, jonka mukana on erityinen merkintä, joka osoittaa sen olevan tarkoitettu teurastettavaksi edellyttäen, että terveystodistuksessa mainitaan tämä poikkeus. Jos tällainen poikkeus myönnetään, on teurastettaviksi tarkoitetut hevoseläimet kuljetettava suoraan määrättyyn teurastamoon ja teurastettava viiden päivän kuluessa niiden teurastamoon tuomisesta. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivin 90/426/ETY 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti määräjäsenvaltio voi myöntää yleisen tai rajoitetun poikkeuksen joistakin 4 artiklan 5 kohdan vaatimuksista sellaisen eläimen osalta, jonka mukana on erityinen merkintä, joka osoittaa sen olevan tarkoitettu teurastettavaksi edellyttäen, että terveystodistuksessa mainitaan tämä poikkeus. Jos tällainen poikkeus myönnetään, on teurastettaviksi tarkoitetut hevoseläimet kuljetettava suoraan määrättyyn teurastamoon ja teurastettava viiden päivän kuluessa niiden teurastamoon tuomisesta.

| (9) | Rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (6) 12 artiklassa vahvistetaan akkreditointivaatimukset laboratorioille, jotka voivat suorittaa virallisen valvonnan yhteydessä otettujen näytteiden analyysin. |
| --- | --- |

(9)

Rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (6) 12 artiklassa vahvistetaan akkreditointivaatimukset laboratorioille, jotka voivat suorittaa virallisen valvonnan yhteydessä otettujen näytteiden analyysin.

| (10) | Yhteisön vertailulaboratoriosta muita hevoseläinten tauteja kuin afrikkalaista hevosruttoa varten 28 päivänä helmikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 180/2008 (7) liitteessä vahvistetaan hevoseläinten tauteja tutkivan unionin vertailulaboratorion toimet, tehtävät ja menettelyt hevoseläinten infektiotautien taudinmäärityksestä jäsenvaltioissa vastaavien laboratorioiden kanssa käytävässä yhteistyössä. Näihin tehtäviin kuuluvat muun muassa taudinmäärityksen yhdenmukaistamisen edistäminen ja tutkimusten laadun varmistaminen unionissa järjestämällä ja toteuttamalla säännöllisiä vertailukokeita ja välittämällä tällaisten kokeiden tulokset säännöllisesti komissiolle, jäsenvaltioille ja kansallisille/keskustason laboratorioille. Komission ja mainitun laboratorion välillä sovitussa työohjelmassa edellytetään, että hevosen näivetystaudin osalta ensimmäinen pätevyystesti toteutetaan vuonna 2010. |
| --- | --- |

(10)

Yhteisön vertailulaboratoriosta muita hevoseläinten tauteja kuin afrikkalaista hevosruttoa varten 28 päivänä helmikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 180/2008 (7) liitteessä vahvistetaan hevoseläinten tauteja tutkivan unionin vertailulaboratorion toimet, tehtävät ja menettelyt hevoseläinten infektiotautien taudinmäärityksestä jäsenvaltioissa vastaavien laboratorioiden kanssa käytävässä yhteistyössä. Näihin tehtäviin kuuluvat muun muassa taudinmäärityksen yhdenmukaistamisen edistäminen ja tutkimusten laadun varmistaminen unionissa järjestämällä ja toteuttamalla säännöllisiä vertailukokeita ja välittämällä tällaisten kokeiden tulokset säännöllisesti komissiolle, jäsenvaltioille ja kansallisille/keskustason laboratorioille. Komission ja mainitun laboratorion välillä sovitussa työohjelmassa edellytetään, että hevosen näivetystaudin osalta ensimmäinen pätevyystesti toteutetaan vuonna 2010.

| (11) | Koska unionissa ei ole erityisiä standardeja hevosen näivetystaudin testaamista varten, olisi viitattava Maailman eläintautijärjestön (OIE) maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan 2009 asiaa koskevaan lukuun. Kyseisessä luvussa, joka on tällä hetkellä luku 2.5.6, hevosen näivetystaudin toteamiseksi hevosissa kehotetaan käyttämään agargeeli-immunodiffuusiotutkimusta (AGID-testi), joka on tarkka ja luotettava testi lukuun ottamatta tiettyjä käsikirjassa eriteltyjä olosuhteita. Tässä päätöksessä olisi siksi säädettävä, että hevosen näivetystaudin toteamiseksi on tehtävä kaksi AGID-testiä, joiden tulos on negatiivinen, testin puutteiden korvaamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Koska unionissa ei ole erityisiä standardeja hevosen näivetystaudin testaamista varten, olisi viitattava Maailman eläintautijärjestön (OIE) maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan 2009 asiaa koskevaan lukuun. Kyseisessä luvussa, joka on tällä hetkellä luku 2.5.6, hevosen näivetystaudin toteamiseksi hevosissa kehotetaan käyttämään agargeeli-immunodiffuusiotutkimusta (AGID-testi), joka on tarkka ja luotettava testi lukuun ottamatta tiettyjä käsikirjassa eriteltyjä olosuhteita. Tässä päätöksessä olisi siksi säädettävä, että hevosen näivetystaudin toteamiseksi on tehtävä kaksi AGID-testiä, joiden tulos on negatiivinen, testin puutteiden korvaamiseksi.

| (12) | Neuvoston direktiivien 90/426/ETY ja 90/427/ETY täytäntöönpanosta hevoseläinten tunnistusmenetelmien osalta 6 päivänä kesäkuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 504/2008 (8) edellytetään, että hevoseläimet tunnistetaan tunnistusasiakirjalla. Tunnistusasiakirjan ja eläimen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi täysikasvuiset hevoset, jotka aiotaan kuljettaa Romaniasta muihin jäsenvaltioihin, olisi merkittävä mikrosirulla. |
| --- | --- |

(12)

Neuvoston direktiivien 90/426/ETY ja 90/427/ETY täytäntöönpanosta hevoseläinten tunnistusmenetelmien osalta 6 päivänä kesäkuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 504/2008 (8) edellytetään, että hevoseläimet tunnistetaan tunnistusasiakirjalla. Tunnistusasiakirjan ja eläimen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi täysikasvuiset hevoset, jotka aiotaan kuljettaa Romaniasta muihin jäsenvaltioihin, olisi merkittävä mikrosirulla.

| (13) | Eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana 22 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2005 (9) 14 artiklassa säädetään reittisuunnitelmaan liittyvistä tarkastuksista ja muista toimenpiteistä, jotka toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava ennen pitkiä kuljetuksia. |
| --- | --- |

(13)

Eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana 22 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2005 (9) 14 artiklassa säädetään reittisuunnitelmaan liittyvistä tarkastuksista ja muista toimenpiteistä, jotka toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava ennen pitkiä kuljetuksia.

| (14) | Hevoseläinten liikuttamiseen ja kuljetukseen liittyviä todistuksia koskevat vaatimukset vahvistetaan direktiivin 90/426/ETY 8 artiklassa. Jotta sellaisilta Romanian alueilta peräisin olevien rekisteröityjen hevoseläinten, joilla esiintyy hevosen näivetystautia, liikuttaminen muihin jäsenvaltioihin voitaisiin jäljittää paremmin, direktiivin 90/426/ETY liitteessä B esitetty todistus olisi korvattava kyseisen direktiivin liitteen C mukaisella eläinten terveystodistuksella. |
| --- | --- |

(14)

Hevoseläinten liikuttamiseen ja kuljetukseen liittyviä todistuksia koskevat vaatimukset vahvistetaan direktiivin 90/426/ETY 8 artiklassa. Jotta sellaisilta Romanian alueilta peräisin olevien rekisteröityjen hevoseläinten, joilla esiintyy hevosen näivetystautia, liikuttaminen muihin jäsenvaltioihin voitaisiin jäljittää paremmin, direktiivin 90/426/ETY liitteessä B esitetty todistus olisi korvattava kyseisen direktiivin liitteen C mukaisella eläinten terveystodistuksella.

| (15) | Traces-järjestelmän käyttöönotosta 30 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn komission päätöksen 2004/292/EY (10) mukaisesti käyttöön otetusta Traces-järjestelmästä (yhdennetty eläinlääkinnällinen tietojärjestelmä, Trade Control and Expert System) voi olla merkittävää hyötyä siirrettäessä hevoseläimiä Romaniasta muissa jäsenvaltioissa sijaitseviin teurastamoihin. |
| --- | --- |

(15)

Traces-järjestelmän käyttöönotosta 30 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn komission päätöksen 2004/292/EY (10) mukaisesti käyttöön otetusta Traces-järjestelmästä (yhdennetty eläinlääkinnällinen tietojärjestelmä, Trade Control and Expert System) voi olla merkittävää hyötyä siirrettäessä hevoseläimiä Romaniasta muissa jäsenvaltioissa sijaitseviin teurastamoihin.

| (16) | Muiden kuin teurastukseen tarkoitettujen hevoseläinten liikuttaminen Romaniasta muihin jäsenvaltioihin olisi katsottava päättyneeksi vasta, kun määräpaikassa saapumisen jälkeisen karanteenin aikana otetusta näytteestä suoritetulla hevosen näivetystautitestillä on osoitettu, että tautia ei esiinny. |
| --- | --- |

(16)

Muiden kuin teurastukseen tarkoitettujen hevoseläinten liikuttaminen Romaniasta muihin jäsenvaltioihin olisi katsottava päättyneeksi vasta, kun määräpaikassa saapumisen jälkeisen karanteenin aikana otetusta näytteestä suoritetulla hevosen näivetystautitestillä on osoitettu, että tautia ei esiinny.

| (17) | Koska asianomainen toimiala on täysin tietoinen Romanian tautitilanteen aiheuttamista riskeistä, on tarkoituksenmukaista, että Romaniasta peräisin olevien hevoseläinten liikuttamiseen osallistuvat tahot jakavat vastuun ja tällaisista kuljetuksista toimivaltaisille viranomaisille aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

(17)

Koska asianomainen toimiala on täysin tietoinen Romanian tautitilanteen aiheuttamista riskeistä, on tarkoituksenmukaista, että Romaniasta peräisin olevien hevoseläinten liikuttamiseen osallistuvat tahot jakavat vastuun ja tällaisista kuljetuksista toimivaltaisille viranomaisille aiheutuneet kustannukset.

| (18) | Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, 13 päivänä heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/65/ETY (11), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 176/2010 (12), vahvistetaan hevosen näivetystaudin testivaatimukset myös sellaisten luovuttajatammojen osalta, joilta kerätään munasoluja tai alkioita. Näitä muutoksia sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä syyskuuta 2010. Hevoseläinten munasolujen ja alkioiden kaupassa käytettävän terveystodistuksen mallista 24 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyssä komission päätöksessä 95/294/EY (13) vahvistettuja eläinten terveyttä koskevia vaatimuksia on kuitenkin täydennettävä siten, että vaaditaan hevosen näivetystautia koskeva testi, jos munasolut ja alkiot kerätään Romaniassa pidetyiltä tammoilta. |
| --- | --- |

(18)

Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, 13 päivänä heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/65/ETY (11), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 176/2010 (12), vahvistetaan hevosen näivetystaudin testivaatimukset myös sellaisten luovuttajatammojen osalta, joilta kerätään munasoluja tai alkioita. Näitä muutoksia sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä syyskuuta 2010. Hevoseläinten munasolujen ja alkioiden kaupassa käytettävän terveystodistuksen mallista 24 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyssä komission päätöksessä 95/294/EY (13) vahvistettuja eläinten terveyttä koskevia vaatimuksia on kuitenkin täydennettävä siten, että vaaditaan hevosen näivetystautia koskeva testi, jos munasolut ja alkiot kerätään Romaniassa pidetyiltä tammoilta.

| (19) | Parhaillaan tarkastellaan myös unionin lainsäädännön eläinten terveyttä koskevia vaatimuksia siltä osin kuin on kyse hevoseläimistä saatavista verituotteista. Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä 3 päivänä lokakuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 (14) liitteessä VIII olevan V luvun A jaksossa vahvistetaan tämänhetkiset hevoseläinten seerumia koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(19)

Parhaillaan tarkastellaan myös unionin lainsäädännön eläinten terveyttä koskevia vaatimuksia siltä osin kuin on kyse hevoseläimistä saatavista verituotteista. Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä 3 päivänä lokakuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 (14) liitteessä VIII olevan V luvun A jaksossa vahvistetaan tämänhetkiset hevoseläinten seerumia koskevat vaatimukset.

| (20) | Unionin lainsäädännön selkeyden vuoksi päätös 2007/269/EY olisi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä. |
| --- | --- |

(20)

Unionin lainsäädännön selkeyden vuoksi päätös 2007/269/EY olisi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä.

| (21) | Ei ole tarpeen säätää siirtymäehdoista, koska säädetyt toimenpiteet ovat äskettäin Romanian osalta hyväksytyn hevosen näivetystaudin hävittämisohjelman mukaiset. |
| --- | --- |

(21)

Ei ole tarpeen säätää siirtymäehdoista, koska säädetyt toimenpiteet ovat äskettäin Romanian osalta hyväksytyn hevosen näivetystaudin hävittämisohjelman mukaiset.

| (22) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(22)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hevoseläimiin ja hevosensukuisten eläinten siemennesteeseen, munasoluihin ja alkioihin sekä hevoseläimistä saataviin verituotteisiin sovellettavat suojatoimenpiteet

1.   Romania ei saa lähettää seuraavia hyödykkeitä muihin jäsenvaltioihin:

| a) | liitteessä luetelluilta alueilta peräisin olevia hevoseläimiä; |
| --- | --- |

a)

liitteessä luetelluilta alueilta peräisin olevia hevoseläimiä;

| b) | hevosensukuisten eläinten siemennestettä; |
| --- | --- |

b)

hevosensukuisten eläinten siemennestettä;

| c) | hevosensukuisten eläinten munasoluja ja alkioita; |
| --- | --- |

c)

hevosensukuisten eläinten munasoluja ja alkioita;

| d) | hevoseläimistä saatavia verituotteita. |
| --- | --- |

d)

hevoseläimistä saatavia verituotteita.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kieltoa ei sovelleta hevoseläimiin, jotka ovat peräisin Romanian ulkopuolella sijaitsevilta tiloilta ja jotka joko

| a) | kuljetetaan Romanian läpi kauttakulkuna pääväyliä tai moottoriteitä pitkin; tai |
| --- | --- |

a)

kuljetetaan Romanian läpi kauttakulkuna pääväyliä tai moottoriteitä pitkin; tai

| b) | kuljetetaan Romanian läpi suoraan teurastamoon välitöntä teurastusta varten niin että matka ei keskeydy ja joiden mukana on eläinten terveystodistus, joka on täytetty direktiivin 90/426/ETY liitteessä C olevan mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kuljetetaan Romanian läpi suoraan teurastamoon välitöntä teurastusta varten niin että matka ei keskeydy ja joiden mukana on eläinten terveystodistus, joka on täytetty direktiivin 90/426/ETY liitteessä C olevan mallin mukaisesti.

2 artikla

Liitteessä luetelluilta alueilta peräisin olevien hevoseläinten liikuttamista muihin jäsenvaltioihin koskevat poikkeukset

1.   Poiketen siitä mitä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, Romania voi hyväksyä hevoseläinten lähettämisen muihin jäsenvaltioihin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | koko hevoseläinten lähetyksen on täytynyt






  i) | olla eristettynä virallisessa valvonnassa toimivaltaisen viranomaisen hevosen näivetystaudista vapaaksi hyväksymällä tilalla, jäljempänä ’hyväksytty tila’; ja |
| --- | --- | --- |

a)

koko hevoseläinten lähetyksen on täytynyt

i)

olla eristettynä virallisessa valvonnassa toimivaltaisen viranomaisen hevosen näivetystaudista vapaaksi hyväksymällä tilalla, jäljempänä ’hyväksytty tila’; ja

| ii) | olla pidettynä vähintään 200 metrin etäisyydellä muista hevoseläimistä, joiden terveydentila on huonompi, vähintään 90 päivän ajan ennen lähettämispäivää; |
| --- | --- |

ii)

olla pidettynä vähintään 200 metrin etäisyydellä muista hevoseläimistä, joiden terveydentila on huonompi, vähintään 90 päivän ajan ennen lähettämispäivää;

| b) | kaikille lähetykseen kuuluville hevoseläimille on tehty agargeeli-immunodiffuusiotutkimus, jäljempänä ’AGID-testi’, jonka tulokset ovat negatiiviset kahdesta eri verinäytteestä, joiden ottamisen välillä on ollut 90 päivää; toinen näyte on pitänyt ottaa hyväksytyltä tilalta lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana; AGID-testin on täytettävä Maailman eläintautijärjestön (OIE) maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan 2009 asiaa koskevassa luvussa vahvistetut kriteerit; |
| --- | --- |

b)

kaikille lähetykseen kuuluville hevoseläimille on tehty agargeeli-immunodiffuusiotutkimus, jäljempänä ’AGID-testi’, jonka tulokset ovat negatiiviset kahdesta eri verinäytteestä, joiden ottamisen välillä on ollut 90 päivää; toinen näyte on pitänyt ottaa hyväksytyltä tilalta lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana; AGID-testin on täytettävä Maailman eläintautijärjestön (OIE) maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan 2009 asiaa koskevassa luvussa vahvistetut kriteerit;

| c) | kuljettajan on dokumentoitava järjestelyt, joilla varmistetaan, että lähetykseen kuuluvat hevoseläimet lähetetään hyväksytyltä tilalta suoraan määräpaikkaan ilman että ne kulkevat markkinapaikan tai keräilykeskuksen kautta; |
| --- | --- |

c)

kuljettajan on dokumentoitava järjestelyt, joilla varmistetaan, että lähetykseen kuuluvat hevoseläimet lähetetään hyväksytyltä tilalta suoraan määräpaikkaan ilman että ne kulkevat markkinapaikan tai keräilykeskuksen kautta;

| d) | jos lähetys sisältää rekisteröityjä hevoseläimiä tai jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettuja hevoseläimiä, kaikille muille hyväksytyllä tilalla a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna eristysajanjaksona olleille hevoseläimille on pitänyt tehdä AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka on otettu joko eristyksen aikana ennen kuin ne on viety pois tilalta tai hyväksytyltä tilalta lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana; |
| --- | --- |

d)

jos lähetys sisältää rekisteröityjä hevoseläimiä tai jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettuja hevoseläimiä, kaikille muille hyväksytyllä tilalla a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna eristysajanjaksona olleille hevoseläimille on pitänyt tehdä AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka on otettu joko eristyksen aikana ennen kuin ne on viety pois tilalta tai hyväksytyltä tilalta lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana;

| e) | kaikki lähetykseen kuuluvat hevoseläimet on merkittävä mikrosirulla ja tunnistettava yhdellä ainoalla asetuksen (EY) N:o 504/2008 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla hevoseläimen tunnistusasiakirjalla tai passilla, jossa on mainittava seuraavat tiedot:






  i) | mikrosirua luettaessa näkyvä numero kyseisen asiakirjan I jakson A osan 5 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

e)

kaikki lähetykseen kuuluvat hevoseläimet on merkittävä mikrosirulla ja tunnistettava yhdellä ainoalla asetuksen (EY) N:o 504/2008 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla hevoseläimen tunnistusasiakirjalla tai passilla, jossa on mainittava seuraavat tiedot:

i)

mikrosirua luettaessa näkyvä numero kyseisen asiakirjan I jakson A osan 5 kohdassa;

| ii) | tämän kohdan b ja d alakohdassa tarkoitettu AGID-testi ja sen tulokset kyseisen asiakirjan VII jaksossa; |
| --- | --- |

ii)

tämän kohdan b ja d alakohdassa tarkoitettu AGID-testi ja sen tulokset kyseisen asiakirjan VII jaksossa;

| f) | asetuksen (EY) N:o 1/2005 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisten reittisuunnitelmaan liittyvien tarkastusten on oltava tyydyttäviä ja sellaisia, että niissä ei edellytetä kyseisen asetuksen 14 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti yksityiskohtaisten tietojen lähettämistä kauttakulkujäsenvaltion tarkastusasemalle; |
| --- | --- |

f)

asetuksen (EY) N:o 1/2005 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisten reittisuunnitelmaan liittyvien tarkastusten on oltava tyydyttäviä ja sellaisia, että niissä ei edellytetä kyseisen asetuksen 14 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti yksityiskohtaisten tietojen lähettämistä kauttakulkujäsenvaltion tarkastusasemalle;

| g) | lähetykseen kuuluvien hevoseläinten mukana on oltava direktiivin 90/426/ETY liitteessä C olevan mallin mukainen asianmukaisesti täytetty eläinten terveystodistus, jossa ilmoitetaan määräpaikka ja jossa on oltava seuraava lisämerkintä:
  ”Komission päätöksen 2010/346/EU (15) mukaisesti lähetettyjä hevoseläimiä.” |
| --- | --- |

g)

lähetykseen kuuluvien hevoseläinten mukana on oltava direktiivin 90/426/ETY liitteessä C olevan mallin mukainen asianmukaisesti täytetty eläinten terveystodistus, jossa ilmoitetaan määräpaikka ja jossa on oltava seuraava lisämerkintä:

”Komission päätöksen 2010/346/EU (15) mukaisesti lähetettyjä hevoseläimiä.”

2.   Poiketen siitä mitä 1 kohdan b alakohdassa säädetään, ensimmäistä AGID-testiä, joka suoritetaan näytteestä, joka on otettu vähintään 90 päivää ennen lähetystä, ei välttämättä vaadita seuraavissa olosuhteissa:

| a) | määräjäsenvaltio on myöntänyt tällaisen poikkeuksen direktiivin 90/426/ETY 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamiseksi; tai |
| --- | --- |

a)

määräjäsenvaltio on myöntänyt tällaisen poikkeuksen direktiivin 90/426/ETY 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamiseksi; tai

| b) | eläimet on tarkoitettu kuljetettavaksi suoraan teurastamoon, ja ne on koottu hyväksytylle tilalle tiloilta, jotka on todistettu hevosen näivetystaudista vapaiksi voimassa olevan kansallisen hevosen näivetystautia koskevan torjuntaohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

eläimet on tarkoitettu kuljetettavaksi suoraan teurastamoon, ja ne on koottu hyväksytylle tilalle tiloilta, jotka on todistettu hevosen näivetystaudista vapaiksi voimassa olevan kansallisen hevosen näivetystautia koskevan torjuntaohjelman mukaisesti.

3 artikla

Poikkeus hevoseläinten kuljettamiseen liitteessä luetelluilta alueilta muihin jäsenvaltioihin siltä osin kuin on kyse tiettyihin kilpailuihin ja tapahtumiin osallistuvista rekisteröidyistä hevosista

Poiketen siitä mitä 2 artiklan 1 kohdan a, b, c, d ja f alakohdassa säädetään, Romania voi hyväksyä rekisteröityjen hevosten lähettämisen muihin jäsenvaltioihin Maailman ratsastajainliiton (World Equestrian Federation, FEI) järjestämiin kilpailuihin tai muihin tärkeisiin kansainvälisiin hevoskilpailutapahtumiin osallistumista varten edellyttäen, että seuraavat ehdot täyttyvät:

| a) | hevosille on tehty käsikirjassa vahvistettujen kriteerien mukainen AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka on otettu hyväksytyltä tilalta lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana; |
| --- | --- |

a)

hevosille on tehty käsikirjassa vahvistettujen kriteerien mukainen AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka on otettu hyväksytyltä tilalta lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana;

| b) | kaikille hyväksytyllä tilalla tai siitä 200 metrin etäisyydellä pidetyille hevoseläimille on tehty AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka on otettu 90–180 päivää ennen aiottua liikuttamispäivää; |
| --- | --- |

b)

kaikille hyväksytyllä tilalla tai siitä 200 metrin etäisyydellä pidetyille hevoseläimille on tehty AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka on otettu 90–180 päivää ennen aiottua liikuttamispäivää;

| c) | 2 artiklan 1 kohdan e ja g alakohdan säännökset. |
| --- | --- |

c)

2 artiklan 1 kohdan e ja g alakohdan säännökset.

4 artikla

Rajoitukset AGID-testin tuloksen ollessa positiivinen

Jos jonkin tämän päätöksen 2 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdassa ja 3 artiklan a alakohdassa tarkoitetun AGID-testin tulos on positiivinen, koko hyväksytty tila asetetaan siirtorajoitukseen, kunnes direktiivin 90/426/ETY 4 artiklan 5 kohdan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetut toimenpiteet on saatettu päätökseen.

5 artikla

Hevosensukuisten eläinten jäädytettyä siemennestettä, jäädytettyjä munasoluja ja alkioita sekä hevoseläimistä saatavia verituotteita koskevat poikkeukset

1.   Poiketen siitä mitä 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, Romania voi hyväksyä sellaisen hevoseläinten jäädytetyn siemennesteen lähettämisen muihin jäsenvaltioihin, joka täyttää direktiivin 92/65/ETY liitteessä D olevan II luvun I jakson 1.6 kohdan c alakohdan, 1.7 kohdan ja 1.8 kohdan vaatimukset.

2.   Poiketen siitä mitä 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetään, Romania voi hyväksyä sellaisilta luovuttajatammoilta kerättyjen jäädytettyjen alkioiden lähettämisen muihin jäsenvaltioihin, joille on tehty AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteistä, joiden ottamisen välillä on ollut 90 päivää; toinen näyte on pitänyt ottaa 30–45 päivää alkioiden keräämisen jälkeen.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen jäädytetyn siemennesteen tai jäädytettyjen alkioiden lähetysten mukana on oltava direktiivin 92/65/ETY 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti kyseistä lähetystä varten laadittu eläinten terveystodistus, jossa on oltava seuraava lisämerkintä:

”Komission päätöksen 2010/346EU (16) mukaisesti lähetettyä/lähetettyjä hevosensukuisen eläimen siemennestettä/alkioita (tarpeeton poistetaan).”

4.   Poiketen siitä mitä 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetään, Romania voi hyväksyä sellaisen hevoseläinten seerumin lähettämisen muihin jäsenvaltioihin, joka täyttää asetuksen (EY) N:o 1774/2002 liitteessä VIII olevan V luvun A jakson vaatimukset.

6 artikla

Romanian lisävelvoitteet

Romanian on varmistettava, että

| a) | komissiolle ja muille jäsenvaltioille ilmoitetaan hyväksyttyjen tilojen nimet ja maantieteellinen sijainti sekä hyväksytystä tilasta vastaavan ja 2 artiklan 1 kohdan g alakohdassa ja 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun eläinten terveystodistuksen allekirjoittavan virkaeläinlääkärin nimi ja ammatillinen pätevyys; |
| --- | --- |

a)

komissiolle ja muille jäsenvaltioille ilmoitetaan hyväksyttyjen tilojen nimet ja maantieteellinen sijainti sekä hyväksytystä tilasta vastaavan ja 2 artiklan 1 kohdan g alakohdassa ja 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun eläinten terveystodistuksen allekirjoittavan virkaeläinlääkärin nimi ja ammatillinen pätevyys;

| b) | virallinen laboratorio, joka suorittaa 2 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdassa ja 3 artiklassa tarkoitetun AGID-testin,






  i) | täyttää asetuksen (EY) N:o 882/2004 12 artiklan vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

b)

virallinen laboratorio, joka suorittaa 2 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdassa ja 3 artiklassa tarkoitetun AGID-testin,

i)

täyttää asetuksen (EY) N:o 882/2004 12 artiklan vaatimukset;

| ii) | osallistuu 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä, ja joka vuosi sen jälkeen, vuosittaiseen pätevyystestiin yhteistyössä muita hevoseläinten tauteja kuin afrikkalaista hevosruttoa tutkivan Euroopan unionin vertailulaboratorion kanssa; |
| --- | --- |

ii)

osallistuu 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä, ja joka vuosi sen jälkeen, vuosittaiseen pätevyystestiin yhteistyössä muita hevoseläinten tauteja kuin afrikkalaista hevosruttoa tutkivan Euroopan unionin vertailulaboratorion kanssa;

| c) | edellä b alakohdassa tarkoitettu virallinen laboratorio säilyttää kaksoisnäytteen jokaisesta verinäytteestä, joka on otettu lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana tehtyä AGID-testiä varten 2 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan ja 3 artiklan mukaisesti, vähintään 90 päivän ajan, paitsi jos






  i) | kyseisen eläimen menehtymisestä on ilmoitettu asetuksen (EY) N:o 504/2008 19 artiklan mukaisesti; tai |
| --- | --- | --- |

c)

edellä b alakohdassa tarkoitettu virallinen laboratorio säilyttää kaksoisnäytteen jokaisesta verinäytteestä, joka on otettu lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana tehtyä AGID-testiä varten 2 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan ja 3 artiklan mukaisesti, vähintään 90 päivän ajan, paitsi jos

i)

kyseisen eläimen menehtymisestä on ilmoitettu asetuksen (EY) N:o 504/2008 19 artiklan mukaisesti; tai

| ii) | 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun AGID-testin negatiivisesta tuloksesta on ilmoitettu ennen kuin 90 päivän määräaika on kulunut; |
| --- | --- |

ii)

7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun AGID-testin negatiivisesta tuloksesta on ilmoitettu ennen kuin 90 päivän määräaika on kulunut;

| d) | määräpaikkaan ilmoitetaan liikuttamisesta etukäteen Traces-järjestelmän kautta vähintään 36 tuntia ennen saapumisaikaa. |
| --- | --- |

d)

määräpaikkaan ilmoitetaan liikuttamisesta etukäteen Traces-järjestelmän kautta vähintään 36 tuntia ennen saapumisaikaa.

7 artikla

Määräjäsenvaltion velvoitteet

1.   Määräjäsenvaltion on varmistettava, että kun 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen hevoseläinten liikuttamisesta ilmoitetaan etukäteen 6 artiklan d alakohdan mukaisesti, määräpaikkaan saapumisen jälkeen hevoseläimet joko:

| a) | teurastetaan enintään 72 tunnin kuluessa niiden saapumisesta teurastamoon, joka on ilmoitettu toimivaltaiselle viranomaiselle Traces-järjestelmän kautta; 10 prosentille tämän päätöksen mukaisesti teurastamoon saapuneista lähetyksistä on tehtävä AGID-testi saapumisen jälkeen; tai |
| --- | --- |

a)

teurastetaan enintään 72 tunnin kuluessa niiden saapumisesta teurastamoon, joka on ilmoitettu toimivaltaiselle viranomaiselle Traces-järjestelmän kautta; 10 prosentille tämän päätöksen mukaisesti teurastamoon saapuneista lähetyksistä on tehtävä AGID-testi saapumisen jälkeen; tai

| b) | eristetään virkaeläinlääkärin valvonnassa määrätilalla, joka on ilmoitettu 2 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetussa eläinten terveystodistuksessa, vähintään 30 päivän ajaksi vähintään 200 metrin etäisyydelle muista hevoseläimistä tai tartunnanlevittäjiltä suojattuihin olosuhteisiin, ja niille tehdään AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka otetaan aikaisintaan 28 päivän kuluttua eristyksen alkamisesta. |
| --- | --- |

b)

eristetään virkaeläinlääkärin valvonnassa määrätilalla, joka on ilmoitettu 2 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetussa eläinten terveystodistuksessa, vähintään 30 päivän ajaksi vähintään 200 metrin etäisyydelle muista hevoseläimistä tai tartunnanlevittäjiltä suojattuihin olosuhteisiin, ja niille tehdään AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka otetaan aikaisintaan 28 päivän kuluttua eristyksen alkamisesta.

2.   Rajoittamatta 1 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamista jäsenvaltioiden on varmistettava, että 90 päivän kuluessa siitä, kun 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut hevoseläimet saapuvat tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulle määrätilalle, ne voidaan lähettää kyseiseltä tilalta toiseen jäsenvaltioon ainoastaan, jos

| a) | niille on tehty AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka on otettu lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana; ja |
| --- | --- |

a)

niille on tehty AGID-testi, jonka tulos on negatiivinen, verinäytteestä, joka on otettu lähettämispäivää edeltäneiden 10 päivän aikana; ja

| b) | niiden mukana on direktiivin 90/426/ETY liitteessä C olevan mallin mukainen asianmukaisesti täytetty eläinten terveystodistus. |
| --- | --- |

b)

niiden mukana on direktiivin 90/426/ETY liitteessä C olevan mallin mukainen asianmukaisesti täytetty eläinten terveystodistus.

8 artikla

Raportointivelvoitteet

Jäsenvaltioiden, joita tämän päätöksen mukainen hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden kauppa koskee, on raportoitava säännöllisesti vähintään joka kolmas kuukausi komissiolle ja muille jäsenvaltioille elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean kokouksissa.

9 artikla

Hallinnollisten menettelyiden kustannukset

1.   Romanian on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, tarvittaessa myös oikeudelliset toimenpiteet, sen varmistamiseksi, että hallinnollisista lisämenettelyistä aiheutuvat kustannukset – mukaan lukien tarvittavat laboratoriotestit tai seurantatutkimukset – jotka liittyvät hevoseläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden sekä hevoseläimistä saatavan seerumin lähetysten liikuttamiseen kyseisestä jäsenvaltiosta 2, 3 ja 5 artiklan mukaisesti, maksaa kokonaisuudessaan hevoseläinten tai niistä saatavien tuotteiden lähettäjä.

2.   Määräjäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, tarvittaessa myös oikeudelliset toimenpiteet, sen varmistamiseksi, että hallinnollisista lisämenettelyistä aiheutuvat kustannukset – mukaan lukien tarvittavat laboratoriotestit tai 7 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden loppuun saattamiseen tarvittavat seurantatutkimukset – jotka liittyvät hevoseläinten liikuttamiseen Romaniasta 2 ja 3 artiklan mukaisesti, maksaa kokonaisuudessaan hevoseläinten vastaanottaja.

10 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 2007/269/EY.

11 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42.

2

(3)  EYVL L 378, 31.12.1982, s. 58.

3

(4)  EUVL L 115, 3.5.2007, s. 18.

4

(5)  DG(SANCO) 2009-8256 – MR FINAL (http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_en.cfm?rep_id=2341).

5

(6)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  EUVL L 56, 29.2.2008, s. 4.

7

(8)  EUVL L 149, 7.6.2008, s. 3.

8

(9)  EUVL L 3, 5.1.2005, s. 1.

9

(10)  EUVL L 94, 31.3.2004, s. 63.

10

(11)  EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54.

11

(12)  EUVL L 52, 3.3.2010, s. 14.

12

(13)  EYVL L 182, 2.8.1995, s. 27.

13

(14)  EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1.

14

(15)  EUVL L 155, 22.6.2010, s. 48.

15

(16)  EUVL L 155, 22.6.2010, s. 48.

16

---

LIITE

1 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet:

| Jäsenvaltio | Alue | Huomautus |
| --- | --- | --- |
| Romania | Koko alue | |

Jäsenvaltio

Alue

Huomautus

Romania

Koko alue

---

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/54

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä kesäkuuta 2010,

yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskevasta asiakirjasta tehdyn päätöksen 2004/388/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3666)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/347/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon siviilikäyttöön tarkoitettujen räjähdystarvikkeiden markkinoille saattamista ja valvontaa koskevien säännösten yhdenmukaistamisesta 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/15/ETY (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivillä 93/15/ETY vahvistetussa järjestelmässä, joka koskee unionin alueella tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta, räjähdystarvikkeiden lähtö-, kauttakulku- ja vastaanottajamaiden toimivaltaisilta viranomaisilta on saatava kuljetuslupa. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivillä 93/15/ETY vahvistetussa järjestelmässä, joka koskee unionin alueella tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta, räjähdystarvikkeiden lähtö-, kauttakulku- ja vastaanottajamaiden toimivaltaisilta viranomaisilta on saatava kuljetuslupa.

| (2) | Yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskevasta asiakirjasta 15 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/388/EY (2) vahvistettiin räjähdystarvikkeiden kuljetuksia varten malliasiakirja, joka sisältää direktiivin 93/15/ETY 9 artiklan 5 ja 6 kohdassa edellytetyt tiedot, jotta räjähdystarvikkeiden kuljetuksia jäsenvaltioiden välillä voidaan helpottaa tinkimättä kyseisten kuljetusten edellyttämistä turvallisuusvaatimuksista. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskevasta asiakirjasta 15 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/388/EY (2) vahvistettiin räjähdystarvikkeiden kuljetuksia varten malliasiakirja, joka sisältää direktiivin 93/15/ETY 9 artiklan 5 ja 6 kohdassa edellytetyt tiedot, jotta räjähdystarvikkeiden kuljetuksia jäsenvaltioiden välillä voidaan helpottaa tinkimättä kyseisten kuljetusten edellyttämistä turvallisuusvaatimuksista.

| (3) | Päätöstä 2004/388/EY olisi mukautettava sen huomioon ottamiseksi, että kuljetuslupia varten on kehitetty sähköinen järjestelmä, joka on kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä. |
| --- | --- |

(3)

Päätöstä 2004/388/EY olisi mukautettava sen huomioon ottamiseksi, että kuljetuslupia varten on kehitetty sähköinen järjestelmä, joka on kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä.

| (4) | Alkuperäjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi ennen kaikkea voitava tulostaa kaikki tarvittavat asiakirjat ja antaa yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskeva asiakirja toimittajalle sen jälkeen kun se on tarkistanut, että kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet kuljetuksen; tämä vähentää yritysten ja jäsenvaltioiden viranomaisten hallinnollista rasitetta. |
| --- | --- |

(4)

Alkuperäjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi ennen kaikkea voitava tulostaa kaikki tarvittavat asiakirjat ja antaa yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskeva asiakirja toimittajalle sen jälkeen kun se on tarkistanut, että kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet kuljetuksen; tämä vähentää yritysten ja jäsenvaltioiden viranomaisten hallinnollista rasitetta.

| (5) | Euroopan komission teettämän, direktiivin 93/15/ETY täytäntöönpanoa koskevan arviointitutkimuksen päätelmänä todettiin, että menettelyä, jolla jäsenvaltiot myöntävät kuljetusluvat, on tarpeen lyhentää. Ongelman ratkaisemiseksi olisi otettava käyttöön yhteinen sähköinen järjestelmä. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan komission teettämän, direktiivin 93/15/ETY täytäntöönpanoa koskevan arviointitutkimuksen päätelmänä todettiin, että menettelyä, jolla jäsenvaltiot myöntävät kuljetusluvat, on tarpeen lyhentää. Ongelman ratkaisemiseksi olisi otettava käyttöön yhteinen sähköinen järjestelmä.

| (6) | Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa ”Pienet ensin” -aloitteessa (”Small Business Act”) (3) ja sääntelyn parantamista Euroopan unionissa käsittelevässä kolmannessa strategisessa katsauksessa (4) Euroopan komissio on sitoutunut tavoitteeseen parantaa ennustettavuutta ja auttaa yrityksiä valmistautumaan paremmin lainsäädännöllisiin muutoksiin. Tavoitteen täyttämiseen sopivaksi toimenpiteeksi on määritetty yhteisten voimaantulopäivämäärien järjestelmä, jolla varmistetaan, että aina kun se on mahdollista, yrityksiin vaikuttavan lainsäädännön soveltaminen alkaa muutamina määriteltyinä päivinä vuodessa. Tämä olisi otettava huomioon vahvistettaessa tämän päätöksen voimaantulopäivä. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa ”Pienet ensin” -aloitteessa (”Small Business Act”) (3) ja sääntelyn parantamista Euroopan unionissa käsittelevässä kolmannessa strategisessa katsauksessa (4) Euroopan komissio on sitoutunut tavoitteeseen parantaa ennustettavuutta ja auttaa yrityksiä valmistautumaan paremmin lainsäädännöllisiin muutoksiin. Tavoitteen täyttämiseen sopivaksi toimenpiteeksi on määritetty yhteisten voimaantulopäivämäärien järjestelmä, jolla varmistetaan, että aina kun se on mahdollista, yrityksiin vaikuttavan lainsäädännön soveltaminen alkaa muutamina määriteltyinä päivinä vuodessa. Tämä olisi otettava huomioon vahvistettaessa tämän päätöksen voimaantulopäivä.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 93/15/ETY 13 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 93/15/ETY 13 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2004/388/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään 3 a artikla seuraavasti:
  ”3a artikla
  Jos alkuperäjäsenvaltio, vastaanottava jäsenvaltio ja kaikki kauttakulkujäsenvaltiot käyttävät unionissa tapahtuvaan räjähdystarvikkeiden kuljetukseen tarvittavien kuljetuslupien myöntämiseen yhteistä sähköistä järjestelmää, sovelletaan toisessa, kolmannessa, neljännessä ja viidennessä alakohdassa esitettyä menettelyä.
  Vastaanottajan on toimitettava yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskeva asiakirja, jonka kohdat 1–4 on täytetty, paperiversiona tai sähköisessä muodossa ainoastaan vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksyttäväksi.
  Kun vastaanottava jäsenvaltio on antanut oman hyväksyntänsä, sen on lähetettävä se alkuperäjäsenvaltiolle käyttäen yhteistä sähköistä järjestelmää.
  Annettuaan oman hyväksyntänsä alkuperäjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on haettava hyväksyntä kaikkien kauttakulkujäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta käyttäen yhteistä sähköistä järjestelmää.
  Saatuaan kaikki hyväksynnät alkuperäjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on annettava tavaran toimittajalle yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskeva asiakirja, josta ilmenee kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden antama lupa, luotettavasti tunnistettavissa olevalla paperilla alkuperäjäsenvaltion, (tarvittaessa) kauttakulkujäsenvaltion (-valtioiden) ja vastaanottavan jäsenvaltion kielellä (kielillä) sekä englanniksi.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 3 a artikla seuraavasti:

”3a artikla

Jos alkuperäjäsenvaltio, vastaanottava jäsenvaltio ja kaikki kauttakulkujäsenvaltiot käyttävät unionissa tapahtuvaan räjähdystarvikkeiden kuljetukseen tarvittavien kuljetuslupien myöntämiseen yhteistä sähköistä järjestelmää, sovelletaan toisessa, kolmannessa, neljännessä ja viidennessä alakohdassa esitettyä menettelyä.

Vastaanottajan on toimitettava yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskeva asiakirja, jonka kohdat 1–4 on täytetty, paperiversiona tai sähköisessä muodossa ainoastaan vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksyttäväksi.

Kun vastaanottava jäsenvaltio on antanut oman hyväksyntänsä, sen on lähetettävä se alkuperäjäsenvaltiolle käyttäen yhteistä sähköistä järjestelmää.

Annettuaan oman hyväksyntänsä alkuperäjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on haettava hyväksyntä kaikkien kauttakulkujäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta käyttäen yhteistä sähköistä järjestelmää.

Saatuaan kaikki hyväksynnät alkuperäjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on annettava tavaran toimittajalle yhteisössä tapahtuvaa räjähdystarvikkeiden kuljetusta koskeva asiakirja, josta ilmenee kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden antama lupa, luotettavasti tunnistettavissa olevalla paperilla alkuperäjäsenvaltion, (tarvittaessa) kauttakulkujäsenvaltion (-valtioiden) ja vastaanottavan jäsenvaltion kielellä (kielillä) sekä englanniksi.”

| 2) | Lisätään liitteessä olevien selittävien huomautusten 2 kohdan loppuun seuraava lause: ”Tätä kohtaa ei sovelleta, jos käytetään 3 a artiklassa tarkoitettua yhteistä sähköistä järjestelmää.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään liitteessä olevien selittävien huomautusten 2 kohdan loppuun seuraava lause: ”Tätä kohtaa ei sovelleta, jos käytetään 3 a artiklassa tarkoitettua yhteistä sähköistä järjestelmää.”

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 29 päivästä lokakuuta 2010.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 19 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

Antonio TAJANI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 121, 15.5.1993, s. 20.

1

(2)  EUVL L 120, 24.4.2004, s. 43.

2

(3)  KOM(2008) 394 lopullinen, 25.6.2008.

3

(4)  KOM(2009) 15 lopullinen, 28.1.2009.

4

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 22.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/56

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 17 päivänä marraskuuta 2009,

turvaluokiteltujen tietojen suojaa koskevan Venäjän federaation hallituksen ja Euroopan unionin välisen sopimuksen tekemisestä

(2010/348/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 ja 38 artiklan,

ottaa huomioon puheenjohtajavaltion suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto päätti 27 ja 28 päivänä marraskuuta 2003 pidetyssä istunnossaan valtuuttaa puheenjohtajavaltion aloittamaan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 ja 38 artiklan mukaiset neuvottelut tiettyjen kolmansien valtioiden kanssa, jotta Euroopan unioni tekisi niistä kunkin kanssa sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto päätti 27 ja 28 päivänä marraskuuta 2003 pidetyssä istunnossaan valtuuttaa puheenjohtajavaltion aloittamaan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 ja 38 artiklan mukaiset neuvottelut tiettyjen kolmansien valtioiden kanssa, jotta Euroopan unioni tekisi niistä kunkin kanssa sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä.

| (2) | Saatuaan tämän valtuutuksen neuvottelujen aloittamiseen puheenjohtajavaltio neuvotteli korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana Venäjän federaation kanssa sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen suojasta. |
| --- | --- |

(2)

Saatuaan tämän valtuutuksen neuvottelujen aloittamiseen puheenjohtajavaltio neuvotteli korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana Venäjän federaation kanssa sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen suojasta.

| (3) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Venäjän federaation hallituksen ja Euroopan unionin välinen sopimus turvaluokiteltujen tietojen suojasta.

Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus Euroopan unionia sitovasti (1).

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 17 päivänä marraskuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BILDT

---

(1)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

KÄÄNNÖS

Venäjän federaation hallituksen ja Euroopan unionin välinen

SOPIMUS

turvaluokiteltujen tietojen suojasta

VENÄJÄN FEDERAATION HALLITUS,

ja

EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’EU’, jota edustaa Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja,

jäljempänä ’osapuolet’, jotka

OTTAVAT HUOMIOON, että EU ja Venäjän federaatio ovat yhtä mieltä tarpeesta kehittää niiden välistä yhteistyötä yhteistä etua koskevissa asioissa, erityisesti turvallisuusalalla,

TOTEAVAT, että osapuolten välinen yhteistyö voi edellyttää EU:n tai Venäjän federaation turvaluokiteltujen tietojen saamista käyttöön sekä tällaisten tietojen vaihtoa osapuolten kesken,

OVAT TIETOISIA siitä, että turvaluokiteltujen tietojen käyttöön saaminen ja niiden vaihto edellyttävät asianmukaisia turvatoimia,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Tätä sopimusta sovelletaan osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitettujen, vaihdettujen tai tuotettujen turvaluokiteltujen tietojen suojaan.

2 artikla

Tässä sopimuksessa

| 1. | ’turvaluokitelluilla tiedoilla’ tarkoitetaan osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitettuja, vaihdettuja tai tuotettuja, jommankumman osapuolen lakien ja määräysten mukaisesti suojattuja tietoja ja aineistoa, joiden luvaton ilmaiseminen voisi vaihtelevassa määrin vahingoittaa Venäjän federaation tai EU:n taikka yhden tai useamman sen jäsenvaltion turvallisuusetuja ja joille on annettu turvaluokitus; |
| --- | --- |

1.

’turvaluokitelluilla tiedoilla’ tarkoitetaan osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitettuja, vaihdettuja tai tuotettuja, jommankumman osapuolen lakien ja määräysten mukaisesti suojattuja tietoja ja aineistoa, joiden luvaton ilmaiseminen voisi vaihtelevassa määrin vahingoittaa Venäjän federaation tai EU:n taikka yhden tai useamman sen jäsenvaltion turvallisuusetuja ja joille on annettu turvaluokitus;

| 2. | ’turvaluokiteltujen tietojen siirtovälineillä’ tarkoitetaan aineistoa, fyysiset kentät mukaan luettuina, jotka sisältävät turvaluokiteltuja tietoja symbolien, kuvien, merkkien, teknisten ratkaisujen ja prosessien muodossa; |
| --- | --- |

2.

’turvaluokiteltujen tietojen siirtovälineillä’ tarkoitetaan aineistoa, fyysiset kentät mukaan luettuina, jotka sisältävät turvaluokiteltuja tietoja symbolien, kuvien, merkkien, teknisten ratkaisujen ja prosessien muodossa;

| 3. | ’turvaluokituksella’ tarkoitetaan nimikettä, jolla ilmaistaan






  — | Venäjän federaation tai EU:n taikka yhden tai useamman sen jäsenvaltion eduille koituvan vahingon aste, jos turvaluokiteltuja tietoja ilmaistaan luvattomasti, sekä |
| --- | --- | --- |

3.

’turvaluokituksella’ tarkoitetaan nimikettä, jolla ilmaistaan

—

Venäjän federaation tai EU:n taikka yhden tai useamman sen jäsenvaltion eduille koituvan vahingon aste, jos turvaluokiteltuja tietoja ilmaistaan luvattomasti, sekä

| — | näin ollen Venäjän federaation tai EU:n lakien ja määräysten mukaisesti edellytetty suojan taso; |
| --- | --- |

—

näin ollen Venäjän federaation tai EU:n lakien ja määräysten mukaisesti edellytetty suojan taso;

| 4. | ’turvaluokitusmerkinnöillä’ tarkoitetaan turvaluokiteltujen tietojen siirtovälineisiin kiinnitettyjä nimikkeitä ja/tai liiteasiakirjoja, jotka ilmaisevat niiden sisältämien tietojen turvaluokituksen; |
| --- | --- |

4.

’turvaluokitusmerkinnöillä’ tarkoitetaan turvaluokiteltujen tietojen siirtovälineisiin kiinnitettyjä nimikkeitä ja/tai liiteasiakirjoja, jotka ilmaisevat niiden sisältämien tietojen turvaluokituksen;

| 5. | ’luotettavuusselvityksellä’ tarkoitetaan Venäjän federaation tai EU:n lakien tai määräysten mukaisesti tehtyä hallinnollista päätöstä, jolla todistetaan, että tietylle henkilölle voidaan antaa oikeus saada käyttöönsä tietyn tasoisia turvaluokiteltuja tietoja. |
| --- | --- |

5.

’luotettavuusselvityksellä’ tarkoitetaan Venäjän federaation tai EU:n lakien tai määräysten mukaisesti tehtyä hallinnollista päätöstä, jolla todistetaan, että tietylle henkilölle voidaan antaa oikeus saada käyttöönsä tietyn tasoisia turvaluokiteltuja tietoja.

3 artikla

1.   Tässä sopimuksessa ’EU:lla’ tarkoitetaan Euroopan unionin neuvostoa, jäljempänä ’neuvosto’, korkeana edustajana toimivaa neuvoston pääsihteeriä ja neuvoston pääsihteeristöä sekä Euroopan komissiota.

2.   Tässä sopimuksessa Venäjän federaation osalta tämän sopimuksen täytäntöönpanoon valtuutetut elimet ovat Venäjän federaation liittovaltion viranomaisia.

4 artikla

1.   Osapuoli, jäljempänä ’luovuttava osapuoli’, voi 2–5 kohdan mukaisesti luovuttaa turvaluokiteltuja tietoja toiselle osapuolelle, jäljempänä ’vastaanottava osapuoli’.

2.   Kumpikin osapuoli päättää turvaluokiteltujen tietojen luovuttamisesta toiselle osapuolelle tapauskohtaisesti omien turvallisuusetujensa ja omien lakiensa tai määräystensä mukaisesti. Tämän sopimuksen määräyksiä ei pidetä osapuolten välisen turvaluokiteltujen tietojen tai tietyntyyppisten tietojen pakollisen tai yleisen luovuttamisen perustana.

3.   Kummankin osapuolen on omien lakiensa ja määräystensä mukaisesti

| a) | suojattava osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitetut, vaihdetut tai tuotetut turvaluokitellut tiedot; |
| --- | --- |

a)

suojattava osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitetut, vaihdetut tai tuotetut turvaluokitellut tiedot;

| b) | varmistettava, ettei luovuttavan osapuolen tämän sopimuksen nojalla toimitettuihin tai vaihdettuihin turvaluokiteltuihin tietoihin liittämää turvaluokitusta, luokitusmerkintää eikä tietojen jakelua rajoittavia merkintöjä muuteta ilman kyseisen osapuolen kirjallista ennakkosuostumusta ja että tämän sopimuksen nojalla toimitetut tai vaihdetut turvaluokitellut tiedot rekisteröidään ja suojataan luovuttavan osapuolen omiin lakeihin tai määräyksiin sisältyvien säännösten mukaisesti sellaisten tietojen osalta, joilla on 6 artiklan mukainen turvaluokitus ja luokitusmerkintä; |
| --- | --- |

b)

varmistettava, ettei luovuttavan osapuolen tämän sopimuksen nojalla toimitettuihin tai vaihdettuihin turvaluokiteltuihin tietoihin liittämää turvaluokitusta, luokitusmerkintää eikä tietojen jakelua rajoittavia merkintöjä muuteta ilman kyseisen osapuolen kirjallista ennakkosuostumusta ja että tämän sopimuksen nojalla toimitetut tai vaihdetut turvaluokitellut tiedot rekisteröidään ja suojataan luovuttavan osapuolen omiin lakeihin tai määräyksiin sisältyvien säännösten mukaisesti sellaisten tietojen osalta, joilla on 6 artiklan mukainen turvaluokitus ja luokitusmerkintä;

| c) | käytettävä tämän sopimuksen nojalla toimitettuja tai vaihdettuja turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan luovuttavan osapuolen määrittämään tarkoitukseen; |
| --- | --- |

c)

käytettävä tämän sopimuksen nojalla toimitettuja tai vaihdettuja turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan luovuttavan osapuolen määrittämään tarkoitukseen;

| d) | palautettava tai hävitettävä toiselta osapuolelta saadut turvaluokiteltujen tietojen siirtovälineet, jos luovuttavan osapuolen toimivaltainen viranomainen vaatii sitä kirjallisesti; |
| --- | --- |

d)

palautettava tai hävitettävä toiselta osapuolelta saadut turvaluokiteltujen tietojen siirtovälineet, jos luovuttavan osapuolen toimivaltainen viranomainen vaatii sitä kirjallisesti;

| e) | oltava ilmaisematta tämän sopimuksen nojalla toimitettuja tai vaihdettuja turvaluokiteltuja tietoja muille kuin 3 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille ilman luovuttavan osapuolen kirjallista ennakkosuostumusta. |
| --- | --- |

e)

oltava ilmaisematta tämän sopimuksen nojalla toimitettuja tai vaihdettuja turvaluokiteltuja tietoja muille kuin 3 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille ilman luovuttavan osapuolen kirjallista ennakkosuostumusta.

4.   Turvaluokitellut tiedot toimitetaan eteenpäin diplomaattiteitse, kuriiripalveluja käyttäen tai muulla 10 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten kesken sovitulla tavalla. Tämän sopimuksen mukaisesti

| a) | EU:n osalta kaikki kirjeenvaihto lähetetään Euroopan unionin neuvoston ylikirjaajalle. Neuvoston ylikirjaaja (Chief Registry Officer) toimittaa kirjeenvaihdon edelleen jäsenvaltioille ja Euroopan komissiolle, jollei 5 kohdasta muuta johdu; |
| --- | --- |

a)

EU:n osalta kaikki kirjeenvaihto lähetetään Euroopan unionin neuvoston ylikirjaajalle. Neuvoston ylikirjaaja (Chief Registry Officer) toimittaa kirjeenvaihdon edelleen jäsenvaltioille ja Euroopan komissiolle, jollei 5 kohdasta muuta johdu;

| b) | Venäjän federaation osalta kaikki kirjeenvaihto osoitetaan Venäjän federaation pysyvälle edustustolle Euroopan unionissa ja Euroopan atomienergiayhteisössä. |
| --- | --- |

b)

Venäjän federaation osalta kaikki kirjeenvaihto osoitetaan Venäjän federaation pysyvälle edustustolle Euroopan unionissa ja Euroopan atomienergiayhteisössä.

5.   Luovuttava osapuoli voi operatiivisista syistä osoittaa kirjeenvaihdon vain tietyille vastaanottavan osapuolen toimivaltaisille virkamiehille, elimille tai yksiköille, jotka on erikseen nimetty vastaanottajiksi, ottaen huomioon näiden toimivallan ja tehtävien mukaisen valtuutuksen. Tällainen kirjeenvaihto on vain edellä mainittujen viranomaisten, elinten tai yksiköiden käytettävissä. Euroopan unionin osalta tällainen kirjeenvaihto toimitetaan neuvoston ylikirjaajan välityksellä tai, kun tiedot osoitetaan Euroopan komissiolle, Euroopan komission ylikirjaajan välityksellä.

5 artikla

Kumpikin osapuoli, Venäjän federaatio ja Euroopan unioni, varmistavat osaltaan, että niillä on käytössä turvajärjestelmä ja turvatoimet, jotka perustuvat kummankin osapuolen laeissa tai määräyksissä säädettyihin perusperiaatteisiin ja turvallisuutta koskeviin vähimmäisnormeihin sen varmistamiseksi, että tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin turvaluokiteltuihin tietoihin sovelletaan vastaavantasoista suojaa.

6 artikla

1.   Vastaavantasoisen suojan antamiseksi Venäjän federaation ja Euroopan unionin välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitetuille, vaihdetuille tai tuotetuille turvaluokitelluille tiedoille niiden lakien tai määräysten mukaisesti käytetään seuraavia turvaluokituksia:

| EU | VENÄJÄN FEDERAATIO |
| --- | --- |
| CONFIDENTIEL UE | СЕКРЕТНО |
| SECRET UE | СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО |

EU

VENÄJÄN FEDERAATIO

CONFIDENTIEL UE

СЕКРЕТНО

SECRET UE

СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО

2.   Venäjän federaation rajoittava merkintä ’ДЛЯ СЛУЖЕБНОГО ПОЛЬЗОВАНИЯ’ vastaa EU:n turvaluokitusta RESTREINT UE.

3.   Kummankin osapuolen yhteistyötä tekevät yksiköt sopivat toisiaan vastaavista turvaluokituksista, jotka annetaan kaikille niiden yhteistyön puitteissa tuotetuille turvaluokitelluille tiedoille, sekä tällaisten tietojen turvaluokituksen poistamisesta tai alentamisesta.

7 artikla

1.   Turvaluokiteltujen tietojen käyttöoikeus annetaan vain henkilöille, joille kyseisten tietojen saaminen on heidän virkatehtäviensä suorittamiseksi välttämätöntä ja vastaa tarkoitusta, joka on määritetty tietoja toimitettaessa.

2.   Kaikkien sellaisten henkilöiden luotettavuus, joiden on virkatehtäviensä hoitamiseksi saatava käyttöönsä tämän sopimuksen mukaisesti osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitettuja, vaihdettuja tai tuotettuja CONFIDENTIEL UE/СЕКРЕТНО -tason tai tätä korkeamman tason turvaluokiteltuja tietoja tai joilla voi tehtävänsä tai asemansa perusteella olla oikeus saada kyseisiä tietoja käyttöönsä, selvitetään asianmukaisella tavalla ennen kuin kyseiset tiedot annetaan heidän käyttöönsä.

3.   Kumpikin osapuoli varmistaa, että luotettavuusselvitystä koskevat menettelyt suoritetaan sen lakien tai määräysten mukaisesti tarkoituksena selvittää ovatko tietyn henkilön olosuhteet ja luonne sellaiset, että hänen käyttöönsä voidaan antaa tietyntasoisia turvaluokiteltuja tietoja.

8 artikla

Tämän sopimuksen 10 artiklassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset voivat vaihtaa keskenään turvaluokiteltujen tietojen suojaa koskevia asiankuuluvia määräyksiä ja yhteisestä sopimuksesta käydä kuulemassa toisiaan vastavuoroisesti, minkä perusteella voidaan laatia tämän sopimuksen nojalla toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta ja 10 artiklassa tarkoitettua teknistä järjestelyä koskeva arvio.

9 artikla

Vastaanottava osapuoli liittää 6 artiklassa määrätyn mukaisesti oman vastaavan turvaluokitusmerkintänsä luovuttavan osapuolen jo liittämän merkinnän lisäksi siirtovälineeseen, jolla turvaluokiteltuja tietoja toimitetaan, vaihdetaan tai tuotetaan osapuolten välisen yhteistyön puitteissa tai käännöstyön tai jäljentämisen tuloksena taikka kaksoiskappaleena.

10 artikla

1.   Tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi ja sen varmistamiseksi, että vastaanottava osapuoli on luonut turvaluokiteltujen tietojen suojaamisen ja turvaamisen edellytykset, tämän artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetut viranomaiset luovat seuraavanlaisen teknisen järjestelyn:

| — | ne tiedottavat toisilleen kirjallisesti teknisistä toimenpiteistä (turvaluokiteltujen tietojen käsittelyä, säilyttämistä, jäljentämistä, siirtämistä ja hävittämistä koskevat käytännön toimenpiteet mukaan luettuina), joilla osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitetut, vaihdetut tai tuotetut turvaluokitellut tiedot suojataan, sekä |
| --- | --- |

—

ne tiedottavat toisilleen kirjallisesti teknisistä toimenpiteistä (turvaluokiteltujen tietojen käsittelyä, säilyttämistä, jäljentämistä, siirtämistä ja hävittämistä koskevat käytännön toimenpiteet mukaan luettuina), joilla osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitetut, vaihdetut tai tuotetut turvaluokitellut tiedot suojataan, sekä

| — | vahvistavat kirjallisesti, että kyseiset tekniset toimenpiteet takaavat yhteisesti hyväksyttävän suojan tason kyseisten osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitettujen, vaihdettujen tai tuotettujen turvaluokiteltujen tietojen osalta. |
| --- | --- |

—

vahvistavat kirjallisesti, että kyseiset tekniset toimenpiteet takaavat yhteisesti hyväksyttävän suojan tason kyseisten osapuolten välillä niiden yhteistyön puitteissa toimitettujen, vaihdettujen tai tuotettujen turvaluokiteltujen tietojen osalta.

2.   Venäjän federaation osalta sen liittovaltion tiedustelupalvelu koordinoi tämän sopimuksen täytäntöönpanotoimia ja vastaa tämän sopimuksen nojalla Venäjän federaatiolle toimitettujen tai sen kanssa vaihdettujen turvaluokiteltujen tietojen turvaamiseksi ja suojaamiseksi tarkoitettuja teknisiä toimenpiteitä koskevien tietojen toimittamisesta ja kyseisten toimenpiteiden vahvistamisesta.

3.   Neuvoston osalta neuvoston pääsihteeristön turvallisuusyksikkö koordinoi neuvoston pääsihteerin johdolla ja puolesta sekä neuvoston nimissä ja alaisuudessa tämän sopimuksen täytäntöönpanotoimia ja vastaa tämän sopimuksen nojalla neuvostolle tai neuvoston pääsihteeristölle toimitettujen tai näiden kanssa vaihdettujen turvaluokiteltujen tietojen suojaamista varten tarkoitetuista teknisistä toimenpiteistä ja niiden vahvistamisesta.

4.   Euroopan komission osalta Euroopan komission turvallisuusasioiden pääosasto, joka toimii turvallisuusasioista vastaavan Euroopan komission jäsenen alaisuudessa, koordinoi tämän sopimuksen täytäntöönpanotoimia ja vastaa tämän sopimuksen nojalla Euroopan komissiolle toimitettujen tai sen kanssa vaihdettujen turvaluokiteltujen tietojen suojaamista varten tarkoitettuja teknisiä toimenpiteitä koskevien tietojen toimittamisesta ja kyseisten toimenpiteiden vahvistamisesta.

11 artikla

1.   Tämän sopimuksen 10 artiklassa tarkoitettu kumman tahansa osapuolen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa välittömästi toisen osapuolen toimivaltaiselle viranomaiselle, jos tämän osapuolen toimittamia turvaluokiteltuja tietoja on todistettavasti ilmaistu luvattomasti tai kadotettu tai kun näin epäillään tapahtuneen, ja tutkii tapahtuman sekä ilmoittaa tutkinnan tuloksista toiselle osapuolelle.

2.   Tämän sopimuksen 10 artiklassa tarkoitetut osapuolten toimivaltaiset viranomaiset päättävät tapauskohtaisesti menettelystä, jonka avulla määrätään aiheutuneiden seurausten tai vahinkojen kannalta oikeasuhteisten korjaavien toimien tai toimenpiteiden toteuttamisesta jommankumman osapuolen lakien ja määräysten mukaisesti.

3.   Kumpikin osapuoli toteuttaa kaikki asianmukaiset toimet sovellettavien lakien ja määräysten mukaisesti tapauksissa, joissa yksittäinen henkilö on vastuussa turvaluokiteltujen tietojen vaarantamisesta. Tässä yhteydessä toteutetut toimet voivat sovellettavien lakien ja määräysten mukaisesti johtaa kyseistä henkilöä koskeviin oikeustoimiin, myös mahdolliseen rikosoikeudenkäyntiin.

12 artikla

Kumpikin osapuoli vastaa kustannuksista, joita sille aiheutuu tämän sopimuksen nojalla toteutettavista turvaluokiteltujen tietojen suojaamistoimista.

13 artikla

Tämä sopimus ei estä osapuolia tekemästä muita tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien turvaluokiteltujen tietojen toimittamista tai vaihtoa koskevia sopimuksia, edellyttäen että ne eivät ole ristiriidassa tämän sopimuksen määräysten kanssa.

14 artikla

Tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat osapuolten väliset riidat käsitellään niiden välisin neuvotteluin. Tällaisten neuvottelujen aikana osapuolet jatkavat tämän sopimuksen mukaisten velvoitteidensa noudattamista.

15 artikla

1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa osapuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen sen voimaantuloon tarvittavat sisäiset menettelyt.

2.   Kumpi tahansa osapuoli voi pyytää neuvotteluja tämän sopimuksen mahdollisten muutosten tarkastelemiseksi.

3.   Tämän sopimuksen muutokset on tehtävä kirjallisesti osapuolten yhteisellä sopimuksella. Muutokset tulevat voimaan 1 kohdan mukaisten edellytysten täyttyessä.

16 artikla

Kumpi tahansa osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen antamalla toiselle osapuolelle kirjallisen irtisanomisilmoituksen. Irtisanominen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun toinen osapuoli on ottanut ilmoituksen vastaan. Irtisanomisesta huolimatta kaikkia tämän sopimuksen nojalla toimitettujen tai vaihdettujen turvaluokiteltujen tietojen suojaa koskevia velvoitteita sovelletaan edelleen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Tehty Donin Rostovissa ensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakymmenen kahtena kappaleena venäjän ja englannin kielellä.

Venäjän federaation hallituksen puolesta

Euroopan unionin puolesta

---