# Jurnalul Oficial L 135/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.135.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 135 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 532 iunie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.135.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 135

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 532 iunie 2010

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia nr. 477/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 de abrogare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DECIZII

*

Decizia nr. 477/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 de abrogare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 478/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză | 3 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 479/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de stabilire a normelor de implementare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește notificările statelor membre către Comisie în sectorul laptelui și produselor lactate | 26 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 480/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de aprobare a unor modificări care nu sunt minore ale caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Spressa delle Giudicarie (DOP)] | 36 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 481/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) în ceea ce privește lista pentru 2011 cu variabilele țintă secundare referitoare la transmiterea între generații a dezavantajelor (
  1
  ) | 38 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 482/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 46 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 478/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză

3

*

Regulamentul (UE) nr. 479/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de stabilire a normelor de implementare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește notificările statelor membre către Comisie în sectorul laptelui și produselor lactate

26

*

Regulamentul (UE) nr. 480/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de aprobare a unor modificări care nu sunt minore ale caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Spressa delle Giudicarie (DOP)]

36

*

Regulamentul (UE) nr. 481/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) în ceea ce privește lista pentru 2011 cu variabilele țintă secundare referitoare la transmiterea între generații a dezavantajelor (
  1
  )

1

38

Regulamentul (UE) nr. 482/2010 al Comisiei din 1 iunie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DECIZII

| 2.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/1

---

DECIZIA NR. 477/2010/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 19 mai 2010

de abrogare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (4) litera (b),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 72/462/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1972 privind problemele de sănătate și inspecție veterinară care apar cu ocazia importurilor de animale din speciile bovină, ovină, caprină și porcină, de carne proaspătă, respectiv de produse din carne provenind din țări terțe (3) a prevăzut elaborarea unei liste cu țările sau părțile din acestea din care statele membre pot autoriza importul de anumite animale vii și de carne proaspătă provenită de la anumite animale. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 72/462/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1972 privind problemele de sănătate și inspecție veterinară care apar cu ocazia importurilor de animale din speciile bovină, ovină, caprină și porcină, de carne proaspătă, respectiv de produse din carne provenind din țări terțe (3) a prevăzut elaborarea unei liste cu țările sau părțile din acestea din care statele membre pot autoriza importul de anumite animale vii și de carne proaspătă provenită de la anumite animale.

| (2) | În consecință, a fost adoptată Decizia 79/542/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1976 privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea (4). Respectiva decizie stabilește condițiile sanitare pentru importul în Uniune de animale vii, exceptând ecvideele, și pentru importul de carne proaspătă provenită de la aceste animale, inclusiv de la ecvidee, dar excluzând preparatele din carne. Anexele I și II la decizia menționată stabilesc, de asemenea, liste de țări terțe sau de părți ale acestora din care se pot importa în Uniune anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea, precum și modele de certificate sanitar-veterinare. |
| --- | --- |

(2)

În consecință, a fost adoptată Decizia 79/542/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1976 privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea (4). Respectiva decizie stabilește condițiile sanitare pentru importul în Uniune de animale vii, exceptând ecvideele, și pentru importul de carne proaspătă provenită de la aceste animale, inclusiv de la ecvidee, dar excluzând preparatele din carne. Anexele I și II la decizia menționată stabilesc, de asemenea, liste de țări terțe sau de părți ale acestora din care se pot importa în Uniune anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea, precum și modele de certificate sanitar-veterinare.

| (3) | De la adoptarea deciziei menționate, o serie de noi cerințe în materie de sănătate animală și de sănătate publică au fost stabilite prin alte acte comunitare, inclusiv prin Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (5), precum și prin Directiva 2004/68/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 de stabilire a normelor de sănătate animală privind importul și tranzitul, în Comunitate, al anumitor ungulate vii (6), prin Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (7), prin Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (8), prin Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (9) și prin Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (10). |
| --- | --- |

(3)

De la adoptarea deciziei menționate, o serie de noi cerințe în materie de sănătate animală și de sănătate publică au fost stabilite prin alte acte comunitare, inclusiv prin Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (5), precum și prin Directiva 2004/68/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 de stabilire a normelor de sănătate animală privind importul și tranzitul, în Comunitate, al anumitor ungulate vii (6), prin Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (7), prin Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (8), prin Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (9) și prin Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (10).

| (4) | Respectivele acte comunitare constituie un nou cadru de reglementare în acest domeniu, iar Directiva 72/462/CEE a fost, de asemenea, abrogată prin Directiva 2004/68/CE. |
| --- | --- |

(4)

Respectivele acte comunitare constituie un nou cadru de reglementare în acest domeniu, iar Directiva 72/462/CEE a fost, de asemenea, abrogată prin Directiva 2004/68/CE.

| (5) | Articolul 20 din Directiva 2004/68/CE prevede că normele de punere în aplicare stabilite în conformitate cu deciziile adoptate pentru importul de animale vii, carne și produse din carne în conformitate cu Directiva 72/462/CEE, inter alia Decizia 79/542/CEE, vor rămâne în vigoare până la înlocuirea lor cu măsuri adoptate în temeiul noului cadru de reglementare. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 20 din Directiva 2004/68/CE prevede că normele de punere în aplicare stabilite în conformitate cu deciziile adoptate pentru importul de animale vii, carne și produse din carne în conformitate cu Directiva 72/462/CEE, inter alia Decizia 79/542/CEE, vor rămâne în vigoare până la înlocuirea lor cu măsuri adoptate în temeiul noului cadru de reglementare.

| (6) | Mai mult, articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2004/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 de abrogare a unor directive privind igiena alimentară și normele sanitar-veterinare referitoare la producția și comercializarea anumitor produse de origine animală destinate consumului uman (11) prevede că, până la adoptarea dispozițiilor necesare pe baza Regulamentului (CE) nr. 852/2004, a Regulamentului (CE) nr. 853/2004, a Regulamentului (CE) nr. 854/2004 sau a Directivei 2002/99/CE, normele de punere în aplicare adoptate pe baza Directivei 72/462/CEE vor continua să se aplice. |
| --- | --- |

(6)

Mai mult, articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2004/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 de abrogare a unor directive privind igiena alimentară și normele sanitar-veterinare referitoare la producția și comercializarea anumitor produse de origine animală destinate consumului uman (11) prevede că, până la adoptarea dispozițiilor necesare pe baza Regulamentului (CE) nr. 852/2004, a Regulamentului (CE) nr. 853/2004, a Regulamentului (CE) nr. 854/2004 sau a Directivei 2002/99/CE, normele de punere în aplicare adoptate pe baza Directivei 72/462/CEE vor continua să se aplice.

| (7) | Regulamentul (UE) nr. 206/2010 al Comisiei din 12 martie 2010 de stabilire a unor liste de țări terțe, teritorii sau părți ale acestora autorizate să introducă în Uniunea Europeană anumite animale și carne proaspătă, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară (12) conține cerințele de certificare sanitar-veterinară și alte dispoziții care țin seama de noul cadru de reglementare și le înlocuiesc pe cele prevăzute în Decizia 79/542/CEE. De la data intrării în vigoare a respectivului regulament, Decizia 79/542/CEE va deveni caducă și nu va mai fi aplicabilă. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul (UE) nr. 206/2010 al Comisiei din 12 martie 2010 de stabilire a unor liste de țări terțe, teritorii sau părți ale acestora autorizate să introducă în Uniunea Europeană anumite animale și carne proaspătă, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară (12) conține cerințele de certificare sanitar-veterinară și alte dispoziții care țin seama de noul cadru de reglementare și le înlocuiesc pe cele prevăzute în Decizia 79/542/CEE. De la data intrării în vigoare a respectivului regulament, Decizia 79/542/CEE va deveni caducă și nu va mai fi aplicabilă.

| (8) | Din motive de claritate și de transparență a legislației Uniunii, Decizia 79/542/CEE ar trebui abrogată explicit începând de la data respectivă, |
| --- | --- |

(8)

Din motive de claritate și de transparență a legislației Uniunii, Decizia 79/542/CEE ar trebui abrogată explicit începând de la data respectivă,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 79/542/CEE se abrogă începând de la data de 9 aprilie 2010.

Trimiterile la decizia abrogată se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (UE) nr. 206/2010.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 19 mai 2010.

Pentru Parlamentul European

Președintele

J. BUZEK

Pentru Consiliu

Președintele

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  Avizul din 16 decembrie 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 25 martie 2010 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 26 aprilie 2010.

2

(3)  JO L 302, 31.12.1972, p. 28.

3

(4)  JO L 146, 14.6.1979, p. 15.

4

(5)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

5

(6)  JO L 139, 30.4.2004, p. 321.

6

(7)  JO L 139, 30.4.2004, p. 1.

7

(8)  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

8

(9)  JO L 139, 30.4.2004, p. 206.

9

(10)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

10

(11)  JO L 157, 30.4.2004, p. 33.

11

(12)  JO L 73, 20.3.2010, p. 1.

12

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 2.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/3

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 478/2010 AL COMISIEI

din 1 iunie 2010

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Inițierea

| (1) | La 8 septembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) și Taiwan (denumite în continuare „țările în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 8 septembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) și Taiwan (denumite în continuare „țările în cauză”).

| (2) | Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la data de 27 iulie 2009 de către Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice (CIRFS) (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători de fire de mare rezistență din poliester care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 60 %, din producția totală de fire de mare rezistență din poliester a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la data de 27 iulie 2009 de către Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice (CIRFS) (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători de fire de mare rezistență din poliester care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 60 %, din producția totală de fire de mare rezistență din poliester a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a informat oficial producătorii reclamanți din Uniune, alți producători comunitari cunoscuți, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii, alte părți cunoscute a fi interesate, precum și pe reprezentanții RPC, Coreei și Taiwanului cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat oficial producătorii reclamanți din Uniune, alți producători comunitari cunoscuți, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii, alte părți cunoscute a fi interesate, precum și pe reprezentanții RPC, Coreei și Taiwanului cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere.

| (4) | Reclamantul, alți producători din Uniune, producători-exportatori din RPC, Coreea și Taiwan, importatori și utilizatori și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(4)

Reclamantul, alți producători din Uniune, producători-exportatori din RPC, Coreea și Taiwan, importatori și utilizatori și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

| (5) | Ținând cont de numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și Coreea și de importatori, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC și Coreea, precum și importatorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 iulie 2008-30 iunie 2009. |
| --- | --- |

(5)

Ținând cont de numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și Coreea și de importatori, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC și Coreea, precum și importatorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 iulie 2008-30 iunie 2009.

| (6) | După cum se explică mai departe în considerentele 22-27, 11 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. În ceea ce privește Coreea, patru producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(6)

După cum se explică mai departe în considerentele 22-27, 11 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. În ceea ce privește Coreea, patru producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion.

| (7) | Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori care au cooperat, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori din RPC sau grupuri de societăți înrudite având cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului. |
| --- | --- |

(7)

Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori care au cooperat, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori din RPC sau grupuri de societăți înrudite având cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului.

| (8) | În cazul Coreei, numai patru producători-exportatori au furnizat informația necesară pentru exercițiul de eșantionare. Ținând cont de numărul scăzut de producători-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera, s-a decis că nu este necesar să se recurgă la eșantionare. |
| --- | --- |

(8)

În cazul Coreei, numai patru producători-exportatori au furnizat informația necesară pentru exercițiul de eșantionare. Ținând cont de numărul scăzut de producători-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera, s-a decis că nu este necesar să se recurgă la eșantionare.

| (9) | Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC care doresc acest lucru să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion, precum și producătorilor-exportatori care au cerut astfel de formulare cu intenția de a solicita examinarea individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC care doresc acest lucru să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion, precum și producătorilor-exportatori care au cerut astfel de formulare cu intenția de a solicita examinarea individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (10) | Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.

| (11) | Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să beneficieze de o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, s-a considerat că examinarea individuală a producătorilor-exportatori în cauză ar fi condus la vizite suplimentare la fața locului și la analize specifice și ar fi constituit, astfel, o povară inutilă, împiedicând finalizarea la timp a anchetei. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cererea de examinare individuală a producătorilor-exportatori menționați nu poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(11)

Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să beneficieze de o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, s-a considerat că examinarea individuală a producătorilor-exportatori în cauză ar fi condus la vizite suplimentare la fața locului și la analize specifice și ar fi constituit, astfel, o povară inutilă, împiedicând finalizarea la timp a anchetei. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cererea de examinare individuală a producătorilor-exportatori menționați nu poate fi acceptată.

| (12) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere, și anume patru producători din Uniune, 10 importatori și 68 de utilizatori. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere, și anume patru producători din Uniune, 10 importatori și 68 de utilizatori.

| (13) | S-au primit răspunsuri de la producătorii reclamanți din Uniune și de la încă un producător din Uniune care a sprijinit prezenta anchetă, de la doi importatori neafiliați și de la 33 de utilizatori. |
| --- | --- |

(13)

S-au primit răspunsuri de la producătorii reclamanți din Uniune și de la încă un producător din Uniune care a sprijinit prezenta anchetă, de la doi importatori neafiliați și de la 33 de utilizatori.

| (14) | Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți: | Producători din Uniune:







  — | Brilen SA, Barbastro, Spania; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

Producători din Uniune:

—

Brilen SA, Barbastro, Spania;

| — | Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg și societățile sale afiliate Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franța; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Germania; Performance Fibers, Bobingen, Germania; Performance Fibers, Guben, Germania; |
| --- | --- |

—

Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg și societățile sale afiliate Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franța; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Germania; Performance Fibers, Bobingen, Germania; Performance Fibers, Guben, Germania;

| — | Polyester High Performance, Wuppertal, Germania; |
| --- | --- |

—

Polyester High Performance, Wuppertal, Germania;

| — | Sioen, Mouscron, Belgia; |
| --- | --- |

—

Sioen, Mouscron, Belgia;

| | Importatori din Uniune:







  — | Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Germania; |
| --- | --- | --- |

Importatori din Uniune:

—

Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Germania;

| | Utilizatori din Uniune:







  — | Autoliv Romania SA, Brașov, România; |
| --- | --- | --- |

Utilizatori din Uniune:

—

Autoliv Romania SA, Brașov, România;

| — | Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Germania; |
| --- | --- |

—

Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Germania;

| — | Michelin, Clermont Ferrand, Franța; |
| --- | --- |

—

Michelin, Clermont Ferrand, Franța;

| — | Mitas AS, Praga, Republica Cehă; |
| --- | --- |

—

Mitas AS, Praga, Republica Cehă;

| | Producători-exportatori din RPC:







  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing; |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din RPC:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing;

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining;

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou;

| | Producători-exportatori din Coreea:







  — | Hyosung Corporation, Seoul; |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din Coreea:

—

Hyosung Corporation, Seoul;

| — | Kolon Industries Inc, Seoul; |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc, Seoul;

| — | KP Chemtech Corporation, Ulsan; |
| --- | --- |

—

KP Chemtech Corporation, Ulsan;

| — | Samyang Corporation, Seoul; |
| --- | --- |

—

Samyang Corporation, Seoul;

| | Producători-exportatori din Taiwan:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei; |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din Taiwan:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei;

| — | Shinkong Corporation, Tapei; |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Tapei;

| | Importatori asociați din Uniune:







  — | Hyosung Luxemburg SA, Luxemburg; |
| --- | --- | --- |

Importatori asociați din Uniune:

—

Hyosung Luxemburg SA, Luxemburg;

| | Producători din țara analogă:







  — | Performance Fibers, Inc. și Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, SUA. |
| --- | --- | --- |

Producători din țara analogă:

—

Performance Fibers, Inc. și Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, SUA.

1.3.   Perioada de anchetă

| (15) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(15)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (16) | Produsul în cauză constă în fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC, Coreea și Taiwan (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „FMR”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00. |
| --- | --- |

(16)

Produsul în cauză constă în fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC, Coreea și Taiwan (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „FMR”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.

| (17) | Produsul în cauză prezintă proprietăți deosebite și are diverse aplicații, printre care consolidarea pneurilor, confecții de mare suprafață, benzi transportoare, benzi pentru centuri de siguranță, plase și produse geosintetice. |
| --- | --- |

(17)

Produsul în cauză prezintă proprietăți deosebite și are diverse aplicații, printre care consolidarea pneurilor, confecții de mare suprafață, benzi transportoare, benzi pentru centuri de siguranță, plase și produse geosintetice.

| (18) | În cursul anchetei, unele părți au afirmat că firele folosite la fabricarea pneurilor, așa-numitele fire cu „modul ridicat și contracție scăzută” (denumite în continuare „HMLS”), ar trebui excluse din obiectul anchetei. Ei au afirmat că HMLS prezintă caracteristici diferite și au aplicații diferite față de celelalte FMR. |
| --- | --- |

(18)

În cursul anchetei, unele părți au afirmat că firele folosite la fabricarea pneurilor, așa-numitele fire cu „modul ridicat și contracție scăzută” (denumite în continuare „HMLS”), ar trebui excluse din obiectul anchetei. Ei au afirmat că HMLS prezintă caracteristici diferite și au aplicații diferite față de celelalte FMR.

| (19) | Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că, deși firele HMLS prezintă unele caracteristici distincte față de alte FMR (de exemplu modul, contracție, rezistență la tracțiune și la oboseală), diferitele tipuri de produs în cauză împărtășesc aceleași caracteristici fizice și chimice de bază. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs. |
| --- | --- |

(19)

Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că, deși firele HMLS prezintă unele caracteristici distincte față de alte FMR (de exemplu modul, contracție, rezistență la tracțiune și la oboseală), diferitele tipuri de produs în cauză împărtășesc aceleași caracteristici fizice și chimice de bază. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs.

2.2.   Produsul similar

| (20) | S-a constatat că produsul exportat în Uniune din RPC, Coreea și Taiwan și produsul produs și comercializat pe plan intern în Coreea și Taiwan, precum și în RPC, de către producătorul-exportator chinez căruia i s-a acordat TEP, și, de asemenea, cel fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

S-a constatat că produsul exportat în Uniune din RPC, Coreea și Taiwan și produsul produs și comercializat pe plan intern în Coreea și Taiwan, precum și în RPC, de către producătorul-exportator chinez căruia i s-a acordat TEP, și, de asemenea, cel fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   EȘANTIONAREA

3.1.   Eșantionarea importatorilor

| (21) | Având în vedere numărul mare de importatori identificați din reclamație, în avizul de inițiere s-a prevăzut eșantionarea pentru importatori, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, după examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mic de importatori care și-au făcut cunoscută intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere numărul mare de importatori identificați din reclamație, în avizul de inițiere s-a prevăzut eșantionarea pentru importatori, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, după examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mic de importatori care și-au făcut cunoscută intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară.

3.2.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (22) | Ținând cont de numărul mare al producătorilor-exportatori din RPC, în avizul de deschidere s-a propus să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

Ținând cont de numărul mare al producătorilor-exportatori din RPC, în avizul de deschidere s-a propus să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (23) | Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din RPC au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților acestora cu privire la fabricarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților de legătură ale acestora implicate în fabricarea și/sau vânzarea produsului în cauză. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din RPC au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților acestora cu privire la fabricarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților de legătură ale acestora implicate în fabricarea și/sau vânzarea produsului în cauză.

| (24) | Autoritățile din RPC și asociația producătorilor, respectiv Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Textile, au fost, de asemenea, consultate pentru selectarea unui eșantion reprezentativ. |
| --- | --- |

(24)

Autoritățile din RPC și asociația producătorilor, respectiv Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Textile, au fost, de asemenea, consultate pentru selectarea unui eșantion reprezentativ.

3.2.1.   Preselecția producătorilor-exportatori cooperanți

| (25) | În total, 11 producători-exportatori, inclusiv grupuri de societăți afiliate din RPC, s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de inițiere. Toți au raportat exporturi de produs în cauză către Uniune în decursul PA și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Astfel, acești 11 producători-exportatori sunt considerați a fi cooperanți în cadrul prezentei anchete (denumiți în continuare „producători-exportatori cooperanți”). |
| --- | --- |

(25)

În total, 11 producători-exportatori, inclusiv grupuri de societăți afiliate din RPC, s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de inițiere. Toți au raportat exporturi de produs în cauză către Uniune în decursul PA și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Astfel, acești 11 producători-exportatori sunt considerați a fi cooperanți în cadrul prezentei anchete (denumiți în continuare „producători-exportatori cooperanți”).

| (26) | Producătorii-exportatori care nu s-au prezentat în termenul menționat mai sus sau nu au furnizat la timp informațiile solicitate au fost considerați necooperanți în cadrul anchetei. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru PA de societățile menționate în considerentul 25, indică faptul că, după cum se menționează în considerentul 73 de mai jos, cooperarea producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte ridicată. |
| --- | --- |

(26)

Producătorii-exportatori care nu s-au prezentat în termenul menționat mai sus sau nu au furnizat la timp informațiile solicitate au fost considerați necooperanți în cadrul anchetei. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru PA de societățile menționate în considerentul 25, indică faptul că, după cum se menționează în considerentul 73 de mai jos, cooperarea producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte ridicată.

3.2.2.   Selectarea eșantionului producătorilor-exportatori cooperanți din RPC

| (27) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de FMR către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat constă în trei societăți sau grupuri de societăți afiliate, reprezentând peste 65 % din volumul total al exporturilor către Uniune de produs în cauză. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de FMR către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat constă în trei societăți sau grupuri de societăți afiliate, reprezentând peste 65 % din volumul total al exporturilor către Uniune de produs în cauză. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului.

3.3.   Examinarea individuală

| (28) | Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să se stabilească o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să se stabilească o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (29) | După cum se menționează anterior în considerentul 27, eșantionul s-a limitat la un număr rezonabil de societăți care puteau fi investigate în timpul disponibil. Societățile investigate în scopul anchetării dumpingului pentru țările în cauză sunt enumerate mai sus în considerentul 14. Având în vedere numărul de vizite de verificare, care trebuiau efectuate la sediile acestor societăți, care, în cazul RPC, implica verificarea cererilor de TEP, precum și a răspunsurilor la chestionare, s-a considerat că examinările individuale ar reprezenta o povară inutilă și ar împiedica finalizarea la timp a anchetei. |
| --- | --- |

(29)

După cum se menționează anterior în considerentul 27, eșantionul s-a limitat la un număr rezonabil de societăți care puteau fi investigate în timpul disponibil. Societățile investigate în scopul anchetării dumpingului pentru țările în cauză sunt enumerate mai sus în considerentul 14. Având în vedere numărul de vizite de verificare, care trebuiau efectuate la sediile acestor societăți, care, în cazul RPC, implica verificarea cererilor de TEP, precum și a răspunsurilor la chestionare, s-a considerat că examinările individuale ar reprezenta o povară inutilă și ar împiedica finalizarea la timp a anchetei.

| (30) | Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cele două cereri de examinare individuală nu pot fi acceptate. |
| --- | --- |

(30)

Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cele două cereri de examinare individuală nu pot fi acceptate.

4.   DUMPINGUL

4.1.   Metoda generală

| (31) | Metoda generală stabilită în aceste condiții s-a aplicat tuturor producătorilor-exportatori din Coreea, Taiwan, producătorului-exportator din RPC căruia i s-a acordat TEP și, de asemenea, ținând cont de conceptul de țară analogă, celorlalți doi producători-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion și nu li s-a acordat TEP. Prin urmare, prezentarea constatărilor de dumping pentru fiecare dintre țările vizate de prezenta anchetă descrie numai ceea ce este specific pentru fiecare țară exportatoare. |
| --- | --- |

(31)

Metoda generală stabilită în aceste condiții s-a aplicat tuturor producătorilor-exportatori din Coreea, Taiwan, producătorului-exportator din RPC căruia i s-a acordat TEP și, de asemenea, ținând cont de conceptul de țară analogă, celorlalți doi producători-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion și nu li s-a acordat TEP. Prin urmare, prezentarea constatărilor de dumping pentru fiecare dintre țările vizate de prezenta anchetă descrie numai ceea ce este specific pentru fiecare țară exportatoare.

4.1.1.   Valoarea normală

| (32) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările produsului similar pe piața internă către clienți independenți de către fiecare producător-exportator au fost reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a fost egal sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export către Uniune. |
| --- | --- |

(32)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările produsului similar pe piața internă către clienți independenți de către fiecare producător-exportator au fost reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a fost egal sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export către Uniune.

| (33) | Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societăți cu vânzări reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune. |
| --- | --- |

(33)

Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societăți cu vânzări reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.

| (34) | Pentru fiecare tip de produs vândut de către producătorii-exportatori vizați pe piața internă, care a fost identificat drept comparabil în mod direct cu tipul vândut la export în Uniune, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune. |
| --- | --- |

(34)

Pentru fiecare tip de produs vândut de către producătorii-exportatori vizați pe piața internă, care a fost identificat drept comparabil în mod direct cu tipul vândut la export în Uniune, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.

| (35) | Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne ale fiecărei societăți pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne ale fiecărei societăți pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți.

| (36) | În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului era egală sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul vizat. |
| --- | --- |

(36)

În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului era egală sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul vizat.

| (37) | În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru tipul respectiv era mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului vizat. |
| --- | --- |

(37)

În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru tipul respectiv era mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului vizat.

| (38) | În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale. |
| --- | --- |

(38)

În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.

| (39) | Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a determinat o valoare normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(39)

Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a determinat o valoare normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (40) | Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți vizați din vânzările interne de produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de fabricație și costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale comunicate au fost ajustate înainte de a fi folosite pentru a vedea dacă vânzările fuseseră efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală. |
| --- | --- |

(40)

Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți vizați din vânzările interne de produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de fabricație și costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale comunicate au fost ajustate înainte de a fi folosite pentru a vedea dacă vânzările fuseseră efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.

4.1.2.   Prețul de export

| (41) | În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite. |
| --- | --- |

(41)

În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.

| (42) | În cazul în care vânzările s-au efectuat prin intermediul unui importator afiliat, prețul s-a stabilit pe baza prețului primei revânzări a produselor importate practicat față de clienți independenți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv taxe vamale și taxe, precum și pentru o marjă rezonabilă a cheltuielilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale și a profiturilor. S-au utilizat cheltuielile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale ale importatorului afiliat și s-a stabilit o marjă rezonabilă de profit pe baza celei constatate de anchetă pentru importatorul independent al produsului în cauză. |
| --- | --- |

(42)

În cazul în care vânzările s-au efectuat prin intermediul unui importator afiliat, prețul s-a stabilit pe baza prețului primei revânzări a produselor importate practicat față de clienți independenți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv taxe vamale și taxe, precum și pentru o marjă rezonabilă a cheltuielilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale și a profiturilor. S-au utilizat cheltuielile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale ale importatorului afiliat și s-a stabilit o marjă rezonabilă de profit pe baza celei constatate de anchetă pentru importatorul independent al produsului în cauză.

4.1.3.   Comparația

| (43) | Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică. |
| --- | --- |

(43)

Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.

| (44) | În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate. |
| --- | --- |

(44)

În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.

4.1.4.   Marja de dumping

| (45) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru fiecare producător-exportator cooperant s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul la export mediu ponderat. |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru fiecare producător-exportator cooperant s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul la export mediu ponderat.

4.2.   RPC

4.2.1.   Evaluarea TEP

| (46) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(46)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (47) | Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:






  1. | deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului; costurile achizițiilor majore reflectă în mod considerabil valorile pieței; |
| --- | --- | --- |

(47)

Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:

1.

deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului; costurile achizițiilor majore reflectă în mod considerabil valorile pieței;

| 2. | firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „IAS”) și se aplică în toate scopurile; |
| --- | --- |

2.

firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „IAS”) și se aplică în toate scopurile;

| 3. | nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

3.

nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;

| 4. | legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea; |
| --- | --- |

4.

legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;

| 5. | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței. |
| --- | --- |

5.

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.

| (48) | Toate societățile care au participat la eșantion au cerut TEP și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenele stabilite. Comisia a căutat și a verificat, la sediile societăților în cauză, toate informațiile furnizate în formularele de cerere și toate celelalte informații considerate necesare. |
| --- | --- |

(48)

Toate societățile care au participat la eșantion au cerut TEP și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenele stabilite. Comisia a căutat și a verificat, la sediile societăților în cauză, toate informațiile furnizate în formularele de cerere și toate celelalte informații considerate necesare.

| (49) | De asemenea, verificarea a stabilit că cei doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinesc cerințele criteriilor pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(49)

De asemenea, verificarea a stabilit că cei doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinesc cerințele criteriilor pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (50) | În mod special, un producător-exportator inclus în eșantion nu a îndeplinit cerințele criteriilor 1-3. În primul rând, acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, de exemplu obligația de a vinde un anumit volum de produs în cauză pe piața internă. În al doilea rând, acesta nu a putut demonstra că evidențele sale contabile au fost auditate în conformitate cu IAS. Ancheta a demonstrat mai multe inconsecvențe și deficiențe în contabilitatea solicitantului și a identificat anumite încălcări ale principiilor IAS. În sfârșit, s-au observat denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor. |
| --- | --- |

(50)

În mod special, un producător-exportator inclus în eșantion nu a îndeplinit cerințele criteriilor 1-3. În primul rând, acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, de exemplu obligația de a vinde un anumit volum de produs în cauză pe piața internă. În al doilea rând, acesta nu a putut demonstra că evidențele sale contabile au fost auditate în conformitate cu IAS. Ancheta a demonstrat mai multe inconsecvențe și deficiențe în contabilitatea solicitantului și a identificat anumite încălcări ale principiilor IAS. În sfârșit, s-au observat denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor.

| (51) | Celălalt producător-exportator inclus în eșantion nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile 1 și 3. Acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, similare cu cele identificate anterior în considerentul 50 și, de asemenea, în pofida existenței unei certificări din partea statului, s-a constatat că o parte a capitalului său nu era subscrisă. S-au observat, de asemenea, o serie de denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor. |
| --- | --- |

(51)

Celălalt producător-exportator inclus în eșantion nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile 1 și 3. Acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, similare cu cele identificate anterior în considerentul 50 și, de asemenea, în pofida existenței unei certificări din partea statului, s-a constatat că o parte a capitalului său nu era subscrisă. S-au observat, de asemenea, o serie de denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor.

| (52) | Un producător-exportator inclus în eșantion a demonstrat că îndeplinește toate criteriile articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și i s-a putut acorda TEP. |
| --- | --- |

(52)

Un producător-exportator inclus în eșantion a demonstrat că îndeplinește toate criteriile articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și i s-a putut acorda TEP.

4.2.2.   Tratamentul individual (TI)

| (53) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea TI. |
| --- | --- |

(53)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea TI.

| (54) | Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:






  1. | în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile; |
| --- | --- | --- |

(54)

Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:

1.

în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;

| 2. | prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber; |
| --- | --- |

2.

prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;

| 3. | majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliul de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului; |
| --- | --- |

3.

majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliul de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;

| 4. | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și |
| --- | --- |

4.

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și

| 5. | intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

5.

intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

| (55) | Producătorii-exportatori incluși în eșantion care nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP au solicitat și acordarea TI, în cazul în care nu li se acordă TEP. |
| --- | --- |

(55)

Producătorii-exportatori incluși în eșantion care nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP au solicitat și acordarea TI, în cazul în care nu li se acordă TEP.

| (56) | Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că următorii doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:






  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

(56)

Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că următorii doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd;

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

4.2.3.   Țara analogă

| (57) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li se acordă TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”). |
| --- | --- |

(57)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li se acordă TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”).

| (58) | În avizul de inițiere, Statele Unite ale Americii au fost propuse în calitate de țară analogă adecvată în vederea stabilirii valorii normale pentru RPC. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații în acest sens. |
| --- | --- |

(58)

În avizul de inițiere, Statele Unite ale Americii au fost propuse în calitate de țară analogă adecvată în vederea stabilirii valorii normale pentru RPC. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații în acest sens.

| (59) | Un mare număr de părți au obiectat față de această propunere și au sugerat folosirea Taiwanului sau a Coreei, deoarece au afirmat că aceste țări sunt mai adecvate. Argumentele relevante aduse au fost:






  (a) | procesele de producție și costurile din SUA diferă semnificativ de cele din RPC din cauză că utilajele folosite în SUA sunt vechi și depășite, în timp ce echipamentul folosit de majoritatea producătorilor chinezi este modern și bazat pe cea mai recentă tehnologie. Majoritatea producătorilor-exportatori chinezi, taiwanezi și coreeni folosesc tehnologia de producție recentă într-o singură fază, ceea ce îi face mai eficienți decât omologii lor americani; |
| --- | --- | --- |

(59)

Un mare număr de părți au obiectat față de această propunere și au sugerat folosirea Taiwanului sau a Coreei, deoarece au afirmat că aceste țări sunt mai adecvate. Argumentele relevante aduse au fost:

(a)

procesele de producție și costurile din SUA diferă semnificativ de cele din RPC din cauză că utilajele folosite în SUA sunt vechi și depășite, în timp ce echipamentul folosit de majoritatea producătorilor chinezi este modern și bazat pe cea mai recentă tehnologie. Majoritatea producătorilor-exportatori chinezi, taiwanezi și coreeni folosesc tehnologia de producție recentă într-o singură fază, ceea ce îi face mai eficienți decât omologii lor americani;

| (b) | faptul că exportatorii taiwanezi și coreeni erau acuzați de dumping este irelevant în alegerea unei țări analoge potrivite; |
| --- | --- |

(b)

faptul că exportatorii taiwanezi și coreeni erau acuzați de dumping este irelevant în alegerea unei țări analoge potrivite;

| (c) | reclamanții au societăți afiliate în SUA și nu ar fi adecvat ca valoarea normală să se calculeze pe baza informațiilor furnizate de aceste societăți afiliate; |
| --- | --- |

(c)

reclamanții au societăți afiliate în SUA și nu ar fi adecvat ca valoarea normală să se calculeze pe baza informațiilor furnizate de aceste societăți afiliate;

| (d) | condițiile de concurență din SUA diferă de cele existente în RPC. Piața SUA este practic monopolizată de un singur producător în timp ce Taiwan și Coreea au un număr mare de producători interni, așa cum este cazul și în RPC. |
| --- | --- |

(d)

condițiile de concurență din SUA diferă de cele existente în RPC. Piața SUA este practic monopolizată de un singur producător în timp ce Taiwan și Coreea au un număr mare de producători interni, așa cum este cazul și în RPC.

| (60) | Comisia a examinat observațiile de mai sus și a considerat că sunt în general valabile în ceea ce privește alegerea unei țări analoge. S-a investigat în continuare dacă Taiwan sau Coreea s-ar putea califica drept posibile țări terțe cu economie de piață în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a examinat observațiile de mai sus și a considerat că sunt în general valabile în ceea ce privește alegerea unei țări analoge. S-a investigat în continuare dacă Taiwan sau Coreea s-ar putea califica drept posibile țări terțe cu economie de piață în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC.

| (61) | Ancheta a demonstrat în mod special că Taiwan are un grad de comparabilitate mai mare la produsul final cu RPC. S-a remarcat că producătorii-exportatori din Taiwan sunt prezenți și în RPC cu producători afiliați și că operează practic în condiții similare în ambele țări. |
| --- | --- |

(61)

Ancheta a demonstrat în mod special că Taiwan are un grad de comparabilitate mai mare la produsul final cu RPC. S-a remarcat că producătorii-exportatori din Taiwan sunt prezenți și în RPC cu producători afiliați și că operează practic în condiții similare în ambele țări.

| (62) | Pe această bază s-a considerat mai adecvată folosirea Taiwanului drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(62)

Pe această bază s-a considerat mai adecvată folosirea Taiwanului drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

| (63) | Ca urmare a alegerii Taiwanului drept țară analogă, s-a calculat valoarea normală pe baza datelor verificate la sediile producătorilor-exportatori taiwanezi care au cooperat pe deplin cu ancheta. Valoarea normală s-a bazat pe prețul plătit sau care urmează să fie plătit pentru vânzările realizate pe piața internă a Taiwanului pentru tipuri comparabile de produs, dacă s-a constatat că acestea se fabrică în cantități reprezentație și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Acesta a fost cazul mai multor tipuri de produs exportate. |
| --- | --- |

(63)

Ca urmare a alegerii Taiwanului drept țară analogă, s-a calculat valoarea normală pe baza datelor verificate la sediile producătorilor-exportatori taiwanezi care au cooperat pe deplin cu ancheta. Valoarea normală s-a bazat pe prețul plătit sau care urmează să fie plătit pentru vânzările realizate pe piața internă a Taiwanului pentru tipuri comparabile de produs, dacă s-a constatat că acestea se fabrică în cantități reprezentație și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Acesta a fost cazul mai multor tipuri de produs exportate.

4.2.4.   Valoarea normală

4.2.4.1.   Producătorul-exportator inclus în eșantion căruia i s-a acordat TEP

| (64) | S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne ale producătorului-exportator căruia i s-a acordat TEP s-au realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(64)

S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne ale producătorului-exportator căruia i s-a acordat TEP s-au realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (65) | Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală s-a determinat conform celor stabilite anterior în considerentul 40. |
| --- | --- |

(65)

Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală s-a determinat conform celor stabilite anterior în considerentul 40.

4.2.4.2.   Producătorii-exportatori incluși în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP

| (66) | După cum s-a menționat anterior în considerentele 57-63, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie stabilită pe baza prețului sau pe baza valorii determinate într-o țară terță cu economie de piață, în acest caz, Taiwan. |
| --- | --- |

(66)

După cum s-a menționat anterior în considerentele 57-63, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie stabilită pe baza prețului sau pe baza valorii determinate într-o țară terță cu economie de piață, în acest caz, Taiwan.

| (67) | Pentru celelalte tipuri de produse exportate, care fie că nu s-au vândut în cursul unor operațiuni comerciale normale în Taiwan, fie că producătorii taiwanezi nu le-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40. |
| --- | --- |

(67)

Pentru celelalte tipuri de produse exportate, care fie că nu s-au vândut în cursul unor operațiuni comerciale normale în Taiwan, fie că producătorii taiwanezi nu le-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.

4.2.5.   Prețul de export

| (68) | Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite. |
| --- | --- |

(68)

Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite.

4.2.6.   Comparația

| (69) | În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri, rabaturi și fiscalitate indirectă. |
| --- | --- |

(69)

În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri, rabaturi și fiscalitate indirectă.

4.2.7.   Marjele de dumping

4.2.7.1.   Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion

| (70) | Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat corespunzător tipului de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(70)

Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat corespunzător tipului de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (71) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră a Uniunii înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Societatea | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd |

(71)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră a Uniunii înainte de vămuire, sunt următoarele:

Societatea

Marja de dumping provizorie

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3 %

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

7,7 %

4.2.7.2.   Pentru alți producători-exportatori care au cooperat

| (72) | Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion, s-a calculat în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă s-a stabilit pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, fără a se ține seama de marja producătorului-exportator cu o marjă de dumping zero. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion s-a stabilit cu titlu provizoriu la 8,9 %. |
| --- | --- |

(72)

Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion, s-a calculat în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă s-a stabilit pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, fără a se ține seama de marja producătorului-exportator cu o marjă de dumping zero. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion s-a stabilit cu titlu provizoriu la 8,9 %.

| (73) | În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din RPC, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a făcut o comparație între cantitățile totale exportate indicate în răspunsurile la formularul de eșantionare primite din partea tuturor producătorilor-exportatori cooperanți și importurile totale din RPC, obținute din statisticile Eurostat privind importurile. Procentul de cooperare constatat este de 100 %. Pe această bază, s-a considerat că nivelul de cooperare este ridicat și s-a considerat, prin urmare, că trebuie să se stabilească marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți la cel mai înalt nivel stabilit pentru producătorii exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(73)

În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din RPC, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a făcut o comparație între cantitățile totale exportate indicate în răspunsurile la formularul de eșantionare primite din partea tuturor producătorilor-exportatori cooperanți și importurile totale din RPC, obținute din statisticile Eurostat privind importurile. Procentul de cooperare constatat este de 100 %. Pe această bază, s-a considerat că nivelul de cooperare este ridicat și s-a considerat, prin urmare, că trebuie să se stabilească marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți la cel mai înalt nivel stabilit pentru producătorii exportatori incluși în eșantion.

| (74) | Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 9,3 %. |
| --- | --- |

(74)

Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 9,3 %.

4.3.   Coreea

4.3.1.   Valoarea normală

| (75) | S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale tuturor celor patru societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Coreei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(75)

S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale tuturor celor patru societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Coreei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (76) | Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Toate cele patru societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40. |
| --- | --- |

(76)

Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Toate cele patru societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.

4.3.2.   Prețul de export

| (77) | O parte a vânzărilor la export ale unui producător-exportator s-au realizat direct către un importator afiliat din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețurilor de revânzare ale produselor, practicate față de primul cumpărător independent și în conformitate cu metodologia descrisă anterior în considerentul 42. |
| --- | --- |

(77)

O parte a vânzărilor la export ale unui producător-exportator s-au realizat direct către un importator afiliat din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețurilor de revânzare ale produselor, practicate față de primul cumpărător independent și în conformitate cu metodologia descrisă anterior în considerentul 42.

| (78) | Celelalte exporturi de produs în cauză realizate de producătorul-exportator menționat și toate vânzările la export ale celorlalți trei producători-exportatori s-au realizat direct către clienți independenți din Uniune. În ceea ce privește vânzările respective, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite. |
| --- | --- |

(78)

Celelalte exporturi de produs în cauză realizate de producătorul-exportator menționat și toate vânzările la export ale celorlalți trei producători-exportatori s-au realizat direct către clienți independenți din Uniune. În ceea ce privește vânzările respective, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.

4.3.3.   Comparația

| (79) | În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit și pentru comisioane. |
| --- | --- |

(79)

În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit și pentru comisioane.

| (80) | Toate cele patru societăți anchetate au cerut o ajustare corespunzătoare impozitării la import, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, pe motiv că produsul similar ar avea deja incluse în preț taxele de import atunci când este destinat consumului în țara exportatoare, dar acestea nu sunt percepute sau sunt rambursate atunci când produsul se vinde la export către Uniune. |
| --- | --- |

(80)

Toate cele patru societăți anchetate au cerut o ajustare corespunzătoare impozitării la import, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, pe motiv că produsul similar ar avea deja incluse în preț taxele de import atunci când este destinat consumului în țara exportatoare, dar acestea nu sunt percepute sau sunt rambursate atunci când produsul se vinde la export către Uniune.

| (81) | S-a considerat că această solicitare este nefondată, deoarece niciuna dintre cele patru societăți nu a reușit să demonstreze că taxele de import rambursate societăților erau legate de exporturile de produs în cauză către Uniune. |
| --- | --- |

(81)

S-a considerat că această solicitare este nefondată, deoarece niciuna dintre cele patru societăți nu a reușit să demonstreze că taxele de import rambursate societăților erau legate de exporturile de produs în cauză către Uniune.

4.3.4.   Marjele de dumping

| (82) | Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător. |
| --- | --- |

(82)

Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător.

| (83) | Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, pentru toți producătorii-exportatori în cauză din Coreea erau sub pragul de minimis de 2 % în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(83)

Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, pentru toți producătorii-exportatori în cauză din Coreea erau sub pragul de minimis de 2 % în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (84) | Ar trebui remarcat că cei patru producători-exportatori coreeni reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică adoptarea de măsuri antidumping la importurile originare din Coreea. |
| --- | --- |

(84)

Ar trebui remarcat că cei patru producători-exportatori coreeni reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică adoptarea de măsuri antidumping la importurile originare din Coreea.

| (85) | În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Coreei. |
| --- | --- |

(85)

În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Coreei.

4.4.   Taiwan

4.4.1.   Valoarea normală

| (86) | S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale celor două societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Taiwanului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(86)

S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale celor două societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Taiwanului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (87) | Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Ambele societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40. |
| --- | --- |

(87)

Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Ambele societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.

4.4.2.   Prețul de export

| (88) | Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei doi producători-exportatori cooperanți pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite. |
| --- | --- |

(88)

Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei doi producători-exportatori cooperanți pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite.

4.4.3.   Comparația

| (89) | În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri și rabaturi. |
| --- | --- |

(89)

În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri și rabaturi.

4.4.4.   Marjele de dumping

| (90) | Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător. |
| --- | --- |

(90)

Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător.

| (91) | Pe această bază, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, se stabilesc după cum urmează:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd | 3,9 %; |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Shinkong Corporation | de minimis; |

(91)

Pe această bază, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, se stabilesc după cum urmează:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd

3,9 %;

—

Shinkong Corporation

de minimis;

| (92) | Privind importurile originare din Taiwan, ar trebui remarcat că cei doi producători-exportatori cooperanți reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. S-a stabilit o marjă națională de dumping pentru Taiwan. S-a constatat că această marjă națională de dumping era inferioară pragului de minimis de 2 % stabilit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică impunerea de măsuri antidumping la importurile originare din Taiwan. |
| --- | --- |

(92)

Privind importurile originare din Taiwan, ar trebui remarcat că cei doi producători-exportatori cooperanți reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. S-a stabilit o marjă națională de dumping pentru Taiwan. S-a constatat că această marjă națională de dumping era inferioară pragului de minimis de 2 % stabilit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică impunerea de măsuri antidumping la importurile originare din Taiwan.

| (93) | În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Taiwanului. |
| --- | --- |

(93)

În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Taiwanului.

5.   INDUSTRIA DIN UNIUNE

5.1.   Producția la nivelul Uniunii

| (94) | S-au utilizat în scopul stabilirii producției totale la nivelul Uniunii toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în plângere și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(94)

S-au utilizat în scopul stabilirii producției totale la nivelul Uniunii toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în plângere și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei.

| (95) | Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 121 000 de tone în decursul PA. Această valoare a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii (denumiți în continuare „producători silențioși”). În absența oricăror alte informații, pentru stabilirea producției și a consumului la nivelul Uniunii, s-au utilizat datele indicate în plângere în privința producătorilor silențioși. Producătorii silențioși dețineau, în cursul PA, aproximativ 22 % din producția totală la nivelul Uniunii. Niciunul dintre producătorii cunoscuți din Uniune nu au fost neutri sau nu s-au opus la deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(95)

Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 121 000 de tone în decursul PA. Această valoare a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii (denumiți în continuare „producători silențioși”). În absența oricăror alte informații, pentru stabilirea producției și a consumului la nivelul Uniunii, s-au utilizat datele indicate în plângere în privința producătorilor silențioși. Producătorii silențioși dețineau, în cursul PA, aproximativ 22 % din producția totală la nivelul Uniunii. Niciunul dintre producătorii cunoscuți din Uniune nu au fost neutri sau nu s-au opus la deschiderea anchetei.

| (96) | Volumul producției realizate de producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea s-a ridicat la 94 000 de tone în cursul PA, reprezentând, prin urmare, aproximativ 78 % din totalul producției estimate la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(96)

Volumul producției realizate de producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea s-a ridicat la 94 000 de tone în cursul PA, reprezentând, prin urmare, aproximativ 78 % din totalul producției estimate la nivelul Uniunii.

5.2.   Definiția industriei din Uniune

| (97) | După cum s-a menționat anterior în considerentul 96, ancheta a arătat că producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea și au acceptat să coopereze la anchetă au reprezentat aproximativ 78 % din totalul producției la nivelul Uniunii în cursul PA. Se consideră, prin urmare, că acești producători constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(97)

După cum s-a menționat anterior în considerentul 96, ancheta a arătat că producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea și au acceptat să coopereze la anchetă au reprezentat aproximativ 78 % din totalul producției la nivelul Uniunii în cursul PA. Se consideră, prin urmare, că acești producători constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

6.   PREJUDICIUL

6.1.   Consumul la nivelul Uniunii

| (98) | Consumul s-a stabilit pe baza importurilor totale, conform datelor Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, inclusiv o estimare a vânzărilor producătorilor silențioși. |
| --- | --- |

(98)

Consumul s-a stabilit pe baza importurilor totale, conform datelor Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, inclusiv o estimare a vânzărilor producătorilor silențioși.

| (99) | După cum s-a menționat anterior în considerentul 95, în lipsa oricărei alte informații privind producția și vânzările de FMR ale producătorilor silențioși în cursul perioadei examinate, s-au folosit datele privitoare la acești producători furnizate în plângere.

  Tabelul 1











  Consumul la nivelul Uniunii | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Indice | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Sursa: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar. |

(99)

După cum s-a menționat anterior în considerentul 95, în lipsa oricărei alte informații privind producția și vânzările de FMR ale producătorilor silențioși în cursul perioadei examinate, s-au folosit datele privitoare la acești producători furnizate în plângere.

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii

2005

2006

2007

2008

PA

Tone

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Indice

100

106

120

109

93

Sursa: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.

| (100) | Pe ansamblu, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 7 % în perioada examinată. S-a constatat o primă creștere a consumului cu 20 % între 2005 și 2007, după care acesta a scăzut cu 22 % între 2007 și PA. Scăderea consumului în 2008 și PA s-a produs din cauza unei cereri scăzute, mai ales în cea de a doua jumătate a anului 2008, ca urmare a crizei economice. |
| --- | --- |

(100)

Pe ansamblu, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 7 % în perioada examinată. S-a constatat o primă creștere a consumului cu 20 % între 2005 și 2007, după care acesta a scăzut cu 22 % între 2007 și PA. Scăderea consumului în 2008 și PA s-a produs din cauza unei cereri scăzute, mai ales în cea de a doua jumătate a anului 2008, ca urmare a crizei economice.

6.2.   Importurile în Uniune din țările vizate

6.2.1.   Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările vizate

| (101) | Comisia a examinat dacă importurile de FMR din RPC, Coreea și Taiwan ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(101)

Comisia a examinat dacă importurile de FMR din RPC, Coreea și Taiwan ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (102) | Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA. |
| --- | --- |

(102)

Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA.

| (103) | Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că efectul importurilor din Coreea și Taiwan nu ar trebui cumulate cu importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(103)

Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că efectul importurilor din Coreea și Taiwan nu ar trebui cumulate cu importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.

6.2.2.   Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping

| (104) | Trebuie remarcat faptul că s-a constatat că un producător-exportator din RPC care a fost inclus în eșantion nu și-a introdus produsele pe piața Uniunii prin dumping. În consecință, exporturile acestuia ar trebui excluse din analiza referitoare la evoluția importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(104)

Trebuie remarcat faptul că s-a constatat că un producător-exportator din RPC care a fost inclus în eșantion nu și-a introdus produsele pe piața Uniunii prin dumping. În consecință, exporturile acestuia ar trebui excluse din analiza referitoare la evoluția importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.

| (105) | Cu toate acestea, pentru a evita posibilitatea divulgării unor date comerciale sensibile referitoare la producătorul sus-menționat, s-a considerat adecvat, din motive de confidențialitate, să nu se excludă datele exportatorului cu privire la care s-a constatat că nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii din datele disponibile public prezentate în continuare, cum ar fi cele Eurostat. |
| --- | --- |

(105)

Cu toate acestea, pentru a evita posibilitatea divulgării unor date comerciale sensibile referitoare la producătorul sus-menționat, s-a considerat adecvat, din motive de confidențialitate, să nu se excludă datele exportatorului cu privire la care s-a constatat că nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii din datele disponibile public prezentate în continuare, cum ar fi cele Eurostat.

| (106) | Prin urmare, primul tabel de mai jos cuprinde toate importurile de FMR originare din RPC, în timp ce cel de al doilea tabel prezintă, sub formă de indici, datele referitoare la importurile care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, în cursul perioadei examinate.

  Tabelul 2a











  Importuri totale din RPC | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | 16 200 | 23 776 | 42 249 | 51 406 | 48 683 |
| Indice | 100 | 147 | 261 | 317 | 301 |
| Cotă de piață | 7,3 % | 10,2 % | 15,9 % | 21,3 % | 23,6 % |
| Indice | 100 | 139 | 217 | 291 | 323 |
| Prețuri (EUR/tonă) | 1 871 | 1 622 | 1 522 | 1 571 | 1 548 |
| Indice | 100 | 87 | 81 | 84 | 83 |
| Sursa: Eurostat. |

(106)

Prin urmare, primul tabel de mai jos cuprinde toate importurile de FMR originare din RPC, în timp ce cel de al doilea tabel prezintă, sub formă de indici, datele referitoare la importurile care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, în cursul perioadei examinate.

Tabelul 2a

Importuri totale din RPC

2005

2006

2007

2008

PA

Volum (tone)

16 200

23 776

42 249

51 406

48 683

Indice

100

147

261

317

301

Cotă de piață

7,3 %

10,2 %

15,9 %

21,3 %

23,6 %

Indice

100

139

217

291

323

Prețuri (EUR/tonă)

1 871

1 622

1 522

1 571

1 548

Indice

100

87

81

84

83

Sursa: Eurostat.

| (107) | Volumul importurilor totale din RPC a crescut dramatic de trei ori pe parcursul perioadei examinate, în timp ce prețul mediu al importurilor a scăzut cu 17 %. În consecință, cota de piață a importurilor a crescut semnificativ de la 7,3 % în 2005 la 23,6 % în PA. Ancheta a arătat că volumul importurilor din RPC a crescut cu 15 % chiar și în perioada dintre 2007 și PA, când consumul a scăzut cu 22 %, ceea ce a dus la o creștere de 7,7 puncte procentuale în cota de piață. |
| --- | --- |

(107)

Volumul importurilor totale din RPC a crescut dramatic de trei ori pe parcursul perioadei examinate, în timp ce prețul mediu al importurilor a scăzut cu 17 %. În consecință, cota de piață a importurilor a crescut semnificativ de la 7,3 % în 2005 la 23,6 % în PA. Ancheta a arătat că volumul importurilor din RPC a crescut cu 15 % chiar și în perioada dintre 2007 și PA, când consumul a scăzut cu 22 %, ceea ce a dus la o creștere de 7,7 puncte procentuale în cota de piață.

6.2.2.1.   Volumul, prețul și cota de piață pentru importurile care fac obiectul unui dumping

Tabelul 2b

| Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri (tone) | | | | | |
| Indice | 100 | 240 | 582 | 728 | 714 |
| Cotă de piață | | | | | |
| Indice | 100 | 227 | 485 | 667 | 768 |
| Prețuri (EUR/tonă) | | | | | |
| Indice | 100 | 67 | 61 | 63 | 61 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare. |

Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping

2005

2006

2007

2008

PA

Importuri (tone)

Indice

100

240

582

728

714

Cotă de piață

Indice

100

227

485

667

768

Prețuri (EUR/tonă)

Indice

100

67

61

63

61

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare.

| (108) | Volumele importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, ducând la o creștere de peste șapte ori a cotei de piață a acestora. În plus, ancheta a arătat că, în ciuda scăderii consumului în perioada între 2007 și PA, importurile care au făcut obiectul unui dumping au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(108)

Volumele importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, ducând la o creștere de peste șapte ori a cotei de piață a acestora. În plus, ancheta a arătat că, în ciuda scăderii consumului în perioada între 2007 și PA, importurile care au făcut obiectul unui dumping au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul PA.

| (109) | Prețurile medii ale importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping au prezentat o scădere cu 39 % în decursul perioadei examinate, subcotând prețurile industriei din Uniune pe parcursul PA, după cum se explică în continuare în considerentul 112. |
| --- | --- |

(109)

Prețurile medii ale importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping au prezentat o scădere cu 39 % în decursul perioadei examinate, subcotând prețurile industriei din Uniune pe parcursul PA, după cum se explică în continuare în considerentul 112.

6.2.2.2.   Subcotarea prețurilor

| (110) | În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria din Uniune în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din RPC către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile posterioare importului. |
| --- | --- |

(110)

În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria din Uniune în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din RPC către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile posterioare importului.

| (111) | Cooperarea din partea exportatorilor chinezi a fost de nivel ridicat și a acoperit 69 % din volumul total al exporturilor din RPC în Uniune în decursul PA. Având în vedere că s-a constatat că un producător-exportator chinez nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii, importurile acestuia nu au fost luate în considerare în sensul analizei subcotării prețurilor. |
| --- | --- |

(111)

Cooperarea din partea exportatorilor chinezi a fost de nivel ridicat și a acoperit 69 % din volumul total al exporturilor din RPC în Uniune în decursul PA. Având în vedere că s-a constatat că un producător-exportator chinez nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii, importurile acestuia nu au fost luate în considerare în sensul analizei subcotării prețurilor.

| (112) | Comparația a arătat că, în cursul PA, produsul vizat, care a făcut obiectul unui dumping, originar din RPC și vândut în Uniune, a subcotat prețurile industriei din Uniune cu 24,2 %. |
| --- | --- |

(112)

Comparația a arătat că, în cursul PA, produsul vizat, care a făcut obiectul unui dumping, originar din RPC și vândut în Uniune, a subcotat prețurile industriei din Uniune cu 24,2 %.

6.3.   Situația economică a industriei din Uniune

6.3.1.   Observații preliminare

| (113) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei din Uniune din anul 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(113)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei din Uniune din anul 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă.

6.3.2.   Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

Tabelul 3

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (tone) | 145 854 | 145 916 | 144 053 | 124 807 | 94 027 |
| Indice | 100 | 100 | 99 | 86 | 64 |
| Capacitate (tone) | 159 813 | 159 785 | 159 101 | 154 783 | 143 784 |
| Indice | 100 | 100 | 100 | 97 | 90 |
| Utilizarea capacității | 91 % | 91 % | 91 % | 81 % | 65 % |
| Indice | 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionar. |

2005

2006

2007

2008

PA

Producție (tone)

145 854

145 916

144 053

124 807

94 027

Indice

100

100

99

86

64

Capacitate (tone)

159 813

159 785

159 101

154 783

143 784

Indice

100

100

100

97

90

Utilizarea capacității

91 %

91 %

91 %

81 %

65 %

Indice

100

100

100

88

72

Sursa: Răspunsuri la chestionar.

| (114) | După cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a scăzut cu 36 % în decursul perioadei examinate. Ar trebui remarcat că, deși consumul în Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, producția industriei din Uniune a rămas stabilă pe parcursul perioadei respective, în condițiile în care scăzuse semnificativ între 2007 și PA, în conformitate cu scăderea consumului în Uniune. |
| --- | --- |

(114)

După cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a scăzut cu 36 % în decursul perioadei examinate. Ar trebui remarcat că, deși consumul în Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, producția industriei din Uniune a rămas stabilă pe parcursul perioadei respective, în condițiile în care scăzuse semnificativ între 2007 și PA, în conformitate cu scăderea consumului în Uniune.

| (115) | Industria din Uniune și-a redus capacitatea de producție la aproximativ 144 000 de tone în decursul PA. Cu toate acestea, ținând cont de stagnarea vânzărilor și scăderea volumelor de producție, utilizarea capacității disponibile a scăzut de la 91 % în 2005 la 65 % în PA. Principala scădere a avut loc în perioada dintre 2007 și PA. |
| --- | --- |

(115)

Industria din Uniune și-a redus capacitatea de producție la aproximativ 144 000 de tone în decursul PA. Cu toate acestea, ținând cont de stagnarea vânzărilor și scăderea volumelor de producție, utilizarea capacității disponibile a scăzut de la 91 % în 2005 la 65 % în PA. Principala scădere a avut loc în perioada dintre 2007 și PA.

6.3.3.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (116) | Cifrele de vânzări din tabelul de mai jos se referă la volumul vândut primului client independent pe piața Uniunii.

  Tabelul 4 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (în tone) | 112 998 | 113 844 | 117 855 | 99 495 | 80 745 |
| Indice | 100 | 101 | 104 | 88 | 71 |
| Cotă de piață | 51,1 % | 48,7 % | 44,3 % | 41,2 % | 39,2 % |
| Indice | 100 | 95 | 87 | 81 | 77 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionar. |

(116)

Cifrele de vânzări din tabelul de mai jos se referă la volumul vândut primului client independent pe piața Uniunii.

Tabelul 4

2005

2006

2007

2008

PA

Volumul vânzărilor (în tone)

112 998

113 844

117 855

99 495

80 745

Indice

100

101

104

88

71

Cotă de piață

51,1 %

48,7 %

44,3 %

41,2 %

39,2 %

Indice

100

95

87

81

77

Sursa: Răspunsuri la chestionar.

| (117) | În timp ce consumul în Uniune a crescut cu 20 % în 2005 și 2007, volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a crescut cu numai 4 %. Aceasta înseamnă că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului în perioada respectivă. Mai mult, pentru restul perioadei examinate, în timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 22 %, volumul de vânzări al industriei din Uniune a scăzut și mai mult, cu 31 %. În consecință, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut continuu și semnificativ, iar pierderea de cotă de piață a atins 11,9 puncte procentuale în decursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(117)

În timp ce consumul în Uniune a crescut cu 20 % în 2005 și 2007, volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a crescut cu numai 4 %. Aceasta înseamnă că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului în perioada respectivă. Mai mult, pentru restul perioadei examinate, în timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 22 %, volumul de vânzări al industriei din Uniune a scăzut și mai mult, cu 31 %. În consecință, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut continuu și semnificativ, iar pierderea de cotă de piață a atins 11,9 puncte procentuale în decursul perioadei examinate.

6.3.4.   Prețurile unitare medii ale industriei din Uniune

| (118) | Prețurile de vânzare medii franco fabrică ale industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii au scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei examinate. Principala scădere a avut loc între 2007 și PA, în același timp cu creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, în pofida creșterii prețurilor pentru materiile prime, industria din Uniune a trebuit să scadă prețurile de vânzare, mai ales în decursul PA.

  Tabelul 5 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 2 592 | 2 595 | 2 565 | 2 510 | 2 350 |
| Indice | 100 | 100 | 99 | 97 | 91 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionar. |

(118)

Prețurile de vânzare medii franco fabrică ale industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii au scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei examinate. Principala scădere a avut loc între 2007 și PA, în același timp cu creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, în pofida creșterii prețurilor pentru materiile prime, industria din Uniune a trebuit să scadă prețurile de vânzare, mai ales în decursul PA.

Tabelul 5

2005

2006

2007

2008

PA

Preț mediu (EUR/tonă)

2 592

2 595

2 565

2 510

2 350

Indice

100

100

99

97

91

Sursa: Răspunsuri la chestionar.

| (119) | Într-adevăr, s-a constatat o creștere a costului mediu de producție al industriei din Uniune cu 6 % între 2005 și PA. Aceasta s-a produs în principal din cauza creșterii de preț a granulelor din PET, care reprezintă principala materie primă utilizată în producția de FMR. Prețul mediu al granulelor din PET a crescut cu 12 % între 2005 și 2008, după care a scăzut la un nivel egal cu cel din 2005. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, industria din Uniune a fost obligată să își mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost în mod semnificativ sub costuri în decursul PA. |
| --- | --- |

(119)

Într-adevăr, s-a constatat o creștere a costului mediu de producție al industriei din Uniune cu 6 % între 2005 și PA. Aceasta s-a produs în principal din cauza creșterii de preț a granulelor din PET, care reprezintă principala materie primă utilizată în producția de FMR. Prețul mediu al granulelor din PET a crescut cu 12 % între 2005 și 2008, după care a scăzut la un nivel egal cu cel din 2005. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, industria din Uniune a fost obligată să își mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost în mod semnificativ sub costuri în decursul PA.

6.3.5.   Stocurile

| (120) | Stocurile au reprezentat aproximativ 15 % din volumul producției în PA. Industria din Uniune și-a redus nivelul stocurilor cu 9 % în decursul perioadei examinate, mai ales între 2007 și PA. Cu toate acestea, această scădere a stocurilor ar trebui privită prin prisma nivelului mai scăzut de activitate ca urmare a reducerii extinderii industriei din Uniune.

  Tabelul 6 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (tone) | 15 004 | 16 828 | 17 402 | 16 844 | 13 727 |
| Indice | 100 | 112 | 116 | 112 | 91 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionar. |

(120)

Stocurile au reprezentat aproximativ 15 % din volumul producției în PA. Industria din Uniune și-a redus nivelul stocurilor cu 9 % în decursul perioadei examinate, mai ales între 2007 și PA. Cu toate acestea, această scădere a stocurilor ar trebui privită prin prisma nivelului mai scăzut de activitate ca urmare a reducerii extinderii industriei din Uniune.

Tabelul 6

2005

2006

2007

2008

PA

Stocuri (tone)

15 004

16 828

17 402

16 844

13 727

Indice

100

112

116

112

91

Sursa: Răspunsuri la chestionar.

6.3.6.   Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea

Tabelul 7

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI) | 1 727 | 1 714 | 1 667 | 1 498 | 1 333 |
| Indice | 100 | 99 | 96 | 87 | 77 |
| Costul forței de muncă (EUR/ENI) | 41 089 | 41 996 | 42 083 | 48 499 | 43 538 |
| Indice | 100 | 102 | 102 | 118 | 106 |
| Productivitatea (unități/ENI) | 84,4 | 85,1 | 86,4 | 83,3 | 70,5 |
| Indice | 100 | 101 | 102 | 99 | 84 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionar. |

2005

2006

2007

2008

PA

Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI)

1 727

1 714

1 667

1 498

1 333

Indice

100

99

96

87

77

Costul forței de muncă (EUR/ENI)

41 089

41 996

42 083

48 499

43 538

Indice

100

102

102

118

106

Productivitatea (unități/ENI)

84,4

85,1

86,4

83,3

70,5

Indice

100

101

102

99

84

Sursa: Răspunsuri la chestionar.

| (121) | Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus substanțial cu 23 % în decursul perioadei examinate. Scăderea de productivitate ar trebui privită prin prisma naturii generale a reducerii activităților, atunci când scăderea numărului angajaților urmează numai la un anumit interval de timp după scăderea producției. Cu privire la costurile cu forța de muncă, acestea cresc ușor cu 6 % pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(121)

Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus substanțial cu 23 % în decursul perioadei examinate. Scăderea de productivitate ar trebui privită prin prisma naturii generale a reducerii activităților, atunci când scăderea numărului angajaților urmează numai la un anumit interval de timp după scăderea producției. Cu privire la costurile cu forța de muncă, acestea cresc ușor cu 6 % pe parcursul perioadei examinate.

6.3.7.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile

Tabelul 8

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea | 3,0 % | –0,7 % | –1,1 % | –11,5 % | –13,3 % |
| Indice | 100 | –22 | –37 | – 378 | – 438 |
| Flux de lichidități (în mii de euro) | 15 936 | –1 407 | 824 | –16 311 | –14 597 |
| Indice | 100 | –9 | 5 | – 120 | – 141 |
| Investiții (în mii de euro) | 6 713 | 3 305 | 8 229 | 1 295 | 764 |
| Indice | 100 | 49 | 123 | 19 | 11 |
| Randamentul investițiilor | 12,6 % | –29,4 % | –15,7 % | – 103,3 % | – 130,6 % |
| Indice | 100 | – 233 | – 124 | – 819 | –1 036 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionar. |

2005

2006

2007

2008

PA

Rentabilitatea

3,0 %

–0,7 %

–1,1 %

–11,5 %

–13,3 %

Indice

100

–22

–37

– 378

– 438

Flux de lichidități (în mii de euro)

15 936

–1 407

824

–16 311

–14 597

Indice

100

–9

5

– 120

– 141

Investiții (în mii de euro)

6 713

3 305

8 229

1 295

764

Indice

100

49

123

19

11

Randamentul investițiilor

12,6 %

–29,4 %

–15,7 %

– 103,3 %

– 130,6 %

Indice

100

– 233

– 124

– 819

–1 036

Sursa: Răspunsuri la chestionar.

| (122) | Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări. Pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA. Deși consumul în Uniune a prezentat o tendință crescătoare între 2005 și 2007, industria din Uniune nu a putut beneficia de această evoluție favorabilă din cauza importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(122)

Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări. Pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA. Deși consumul în Uniune a prezentat o tendință crescătoare între 2005 și 2007, industria din Uniune nu a putut beneficia de această evoluție favorabilă din cauza importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping.

| (123) | Tendința indicată de fluxul de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția rentabilității. În consecință, fluxul de lichidități prezintă o scădere substanțială în decursul perioadei examinate. Aceleași observații pot fi făcute referitor la rentabilitatea investițiilor, care a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(123)

Tendința indicată de fluxul de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția rentabilității. În consecință, fluxul de lichidități prezintă o scădere substanțială în decursul perioadei examinate. Aceleași observații pot fi făcute referitor la rentabilitatea investițiilor, care a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.

| (124) | Ca urmare a celor de mai sus, capacitatea industriei din Uniune de a investi a devenit limitată, ținând cont de deteriorarea semnificativă a fluxului de lichidități în decursul perioadei examinate. În consecință, investițiile au scăzut cu 89 % în decursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(124)

Ca urmare a celor de mai sus, capacitatea industriei din Uniune de a investi a devenit limitată, ținând cont de deteriorarea semnificativă a fluxului de lichidități în decursul perioadei examinate. În consecință, investițiile au scăzut cu 89 % în decursul perioadei examinate.

6.3.8.   Creșterea

| (125) | În timp ce consumul din Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, industria din Uniune a reușit să crească volumul vânzărilor acesteia pe piața Uniunii cu numai 4 %, ceea ce a împiedicat-o să profite de extinderea consumului în Uniune. Dacă se examinează evoluția pe parcursul perioadei examinate, scăderea de 29 % a volumului de vânzări al industriei din Uniune a fost cu mult mai pronunțată decât scăderea de 7 % a consumului din Uniune. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, la rândul său, semnificativ, cu 12 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(125)

În timp ce consumul din Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, industria din Uniune a reușit să crească volumul vânzărilor acesteia pe piața Uniunii cu numai 4 %, ceea ce a împiedicat-o să profite de extinderea consumului în Uniune. Dacă se examinează evoluția pe parcursul perioadei examinate, scăderea de 29 % a volumului de vânzări al industriei din Uniune a fost cu mult mai pronunțată decât scăderea de 7 % a consumului din Uniune. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, la rândul său, semnificativ, cu 12 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade.

6.3.9.   Amploarea marjei de dumping efective

| (126) | Marjele de dumping pentru RPC specificate anterior în secțiunea privitoare la dumping se situează deasupra nivelului de minimis. Date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(126)

Marjele de dumping pentru RPC specificate anterior în secțiunea privitoare la dumping se situează deasupra nivelului de minimis. Date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.

6.4.   Concluzii privind prejudiciul

| (127) | Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, de exemplu producția (– 36 %), utilizarea capacităților (– 28 %), volumul vânzărilor către clienți independenți pe piața Uniunii (– 29 %), cota de piață (– 12 puncte procentuale) și productivitatea (– 16 %), s-au degradat în decursul perioadei examinate. În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități (– 241 %) și rentabilitatea (– 16,3 puncte procentuale) au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că posibilitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, compromisă, în mod special în decursul PA. |
| --- | --- |

(127)

Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, de exemplu producția (– 36 %), utilizarea capacităților (– 28 %), volumul vânzărilor către clienți independenți pe piața Uniunii (– 29 %), cota de piață (– 12 puncte procentuale) și productivitatea (– 16 %), s-au degradat în decursul perioadei examinate. În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități (– 241 %) și rentabilitatea (– 16,3 puncte procentuale) au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că posibilitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, compromisă, în mod special în decursul PA.

| (128) | S-a constatat că principalele pierderi suferite în perioada dintre 2008 și PA când, în pofida unei scăderi semnificative a consumului din Uniune, importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au rămas prezente în volum mare pe piața Uniunii, subcotând prețurile industriei din Uniune cu peste 24 % în PA. |
| --- | --- |

(128)

S-a constatat că principalele pierderi suferite în perioada dintre 2008 și PA când, în pofida unei scăderi semnificative a consumului din Uniune, importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au rămas prezente în volum mare pe piața Uniunii, subcotând prețurile industriei din Uniune cu peste 24 % în PA.

| (129) | Ancheta a arătat, de asemenea, că cel mai înalt nivel al costului de producție al industriei din Uniune a fost atins în 2008, mai ales din cauza creșterii rapide a prețurilor principalei materii prime. În decursul PA, industria din Uniune a reușit să-și mențină și să-și controleze costul de producție cu eforturi de raționalizare și din cauza scăderii prețurilor granulelor din PET care a avut loc mai ales în cea de a doua jumătate a PA. Cu toate acestea, ținând cont de subcotarea semnificativă a prețurilor practicată de către exportatorii chinezi în decursul PA, industria Uniunii nu s-a aflat în postura de a crește prețurile de vânzare la un nivel care i-ar fi acoperit costurile. Aceasta a dus la o deteriorare semnificativă a situației financiare a acesteia în decursul PA. |
| --- | --- |

(129)

Ancheta a arătat, de asemenea, că cel mai înalt nivel al costului de producție al industriei din Uniune a fost atins în 2008, mai ales din cauza creșterii rapide a prețurilor principalei materii prime. În decursul PA, industria din Uniune a reușit să-și mențină și să-și controleze costul de producție cu eforturi de raționalizare și din cauza scăderii prețurilor granulelor din PET care a avut loc mai ales în cea de a doua jumătate a PA. Cu toate acestea, ținând cont de subcotarea semnificativă a prețurilor practicată de către exportatorii chinezi în decursul PA, industria Uniunii nu s-a aflat în postura de a crește prețurile de vânzare la un nivel care i-ar fi acoperit costurile. Aceasta a dus la o deteriorare semnificativă a situației financiare a acesteia în decursul PA.

| (130) | Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(130)

Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

7.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

7.1.   Introducere

| (131) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(131)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

7.2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (132) | Ancheta a arătat că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, crescându-și cota pe piața Uniunii de peste șapte ori între 2005 și PA. S-a constatat, de asemenea, că în perioada dintre 2008 și PA, când consumul în Uniune a scăzut cu aproximativ 15 %, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping din RPC a rămas ridicat și cota de piață a acestora chiar a crescut cu 15 %. |
| --- | --- |

(132)

Ancheta a arătat că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, crescându-și cota pe piața Uniunii de peste șapte ori între 2005 și PA. S-a constatat, de asemenea, că în perioada dintre 2008 și PA, când consumul în Uniune a scăzut cu aproximativ 15 %, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping din RPC a rămas ridicat și cota de piață a acestora chiar a crescut cu 15 %.

| (133) | În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a suferit o scădere semnificativă de 29 % în volumul său de vânzări și, în consecință, a pierdut aproape 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 51,1 % la 39,2 %. În perioada dintre 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu două puncte procentuale, în timp ce cea a importurilor chinezești care au făcut obiectul unui dumping a crescut, în pofida scăderii cererii pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(133)

În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a suferit o scădere semnificativă de 29 % în volumul său de vânzări și, în consecință, a pierdut aproape 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 51,1 % la 39,2 %. În perioada dintre 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu două puncte procentuale, în timp ce cea a importurilor chinezești care au făcut obiectul unui dumping a crescut, în pofida scăderii cererii pe piața Uniunii.

| (134) | În ceea ce privește prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, acestea au scăzut cu 39 % în decursul perioadei examinate și au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. În consecință, industria din Uniune nu a putut să introducă o creștere a prețurilor practicate pentru a compensa creșterea prețurilor materiilor prime. Ca rezultat, profitabilitatea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut, după cum s-a explicat anterior în considerentul 122, de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA. |
| --- | --- |

(134)

În ceea ce privește prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, acestea au scăzut cu 39 % în decursul perioadei examinate și au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. În consecință, industria din Uniune nu a putut să introducă o creștere a prețurilor practicate pentru a compensa creșterea prețurilor materiilor prime. Ca rezultat, profitabilitatea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut, după cum s-a explicat anterior în considerentul 122, de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA.

| (135) | Ancheta a mai arătat că volumele sporite de importuri la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra pieței în general prin deprecierea prețurilor. |
| --- | --- |

(135)

Ancheta a mai arătat că volumele sporite de importuri la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra pieței în general prin deprecierea prețurilor.

| (136) | Prin urmare, se consideră că presiunea continuă exercitată de importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii nu a permis industriei din Uniune să-și adapteze prețurile sale de vânzare la costurile crescute ale materiilor prime, în special în 2008, când prețurile deșeurilor de metal au atins un nivel maxim. Aceasta explică pierderea cotei de piață și pierderea de rentabilitate a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(136)

Prin urmare, se consideră că presiunea continuă exercitată de importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii nu a permis industriei din Uniune să-și adapteze prețurile sale de vânzare la costurile crescute ale materiilor prime, în special în 2008, când prețurile deșeurilor de metal au atins un nivel maxim. Aceasta explică pierderea cotei de piață și pierderea de rentabilitate a industriei din Uniune.

| (137) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că înregistrarea unei creșteri rapide a importurilor din RPC, la un preț scăzut și care fac obiectul unui dumping, a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(137)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că înregistrarea unei creșteri rapide a importurilor din RPC, la un preț scăzut și care fac obiectul unui dumping, a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune.

7.3.   Efectul altor factori

7.3.1.   Evoluția cererii pe piața Uniunii

| (138) | După cum s-a menționat anterior în considerentul 100, consumul de FMR din Uniune a crescut mai întâi între 2005 și 2007, după care a scăzut între 2008 și PA. În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a pierdut o parte semnificativă a cotei sale de piață. Deși nu se poate exclude ideea că această evoluție negativă a consumului din Uniune între 2008 și PA ar fi putut avea un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, merită remarcat că exportatorii chinezi au reușit în același timp să își crească cota de piață. În consecință, se consideră că deteriorarea situației economice a industriei comunitare nu se poate explica prin scăderea cererii, ci s-a produs în principal din cauza creșterii importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping și din cauza subcotării practicate de exportatorii chinezi. |
| --- | --- |

(138)

După cum s-a menționat anterior în considerentul 100, consumul de FMR din Uniune a crescut mai întâi între 2005 și 2007, după care a scăzut între 2008 și PA. În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a pierdut o parte semnificativă a cotei sale de piață. Deși nu se poate exclude ideea că această evoluție negativă a consumului din Uniune între 2008 și PA ar fi putut avea un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, merită remarcat că exportatorii chinezi au reușit în același timp să își crească cota de piață. În consecință, se consideră că deteriorarea situației economice a industriei comunitare nu se poate explica prin scăderea cererii, ci s-a produs în principal din cauza creșterii importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping și din cauza subcotării practicate de exportatorii chinezi.

7.3.2.   Prețurile materiei prime

| (139) | Prețurile materiei prime, în principal granule din PET, au crescut semnificativ între 2005 și 2008, după care au crescut în cea de a doua jumătate a PA și au atins un nivel egal cu cel al anului 2005 spre finalul PA. |
| --- | --- |

(139)

Prețurile materiei prime, în principal granule din PET, au crescut semnificativ între 2005 și 2008, după care au crescut în cea de a doua jumătate a PA și au atins un nivel egal cu cel al anului 2005 spre finalul PA.

| (140) | Ancheta a confirmat că, pentru producerea FMR, costurile de producție ale industriei din Uniune au urmat aceeași tendință cu cea a evoluției prețurilor materiei prime și au crescut cu 6 % în decursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, într-o piață guvernată de condiții comerciale autentice, și anume în absența dumpingului prejudiciabil, poate fi de așteptat ca prețurile să se adapteze în mod regulat pentru a reflecta evoluția diferitelor componente ale costului de producție. Acest lucru nu s-a întâmplat în cazul de față. Într-adevăr, industria din Uniune a fost obligată să-și mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, ceea ce a dus la o scădere semnificativă a rentabilității sale. În consecință, se concluzionează provizoriu că subcotarea practicată de exportatorii chinezi a depreciat prețurile pe piața Uniunii și a împiedicat industria din Uniune să își crească prețurile de vânzare pentru a-și acoperi costurile. |
| --- | --- |

(140)

Ancheta a confirmat că, pentru producerea FMR, costurile de producție ale industriei din Uniune au urmat aceeași tendință cu cea a evoluției prețurilor materiei prime și au crescut cu 6 % în decursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, într-o piață guvernată de condiții comerciale autentice, și anume în absența dumpingului prejudiciabil, poate fi de așteptat ca prețurile să se adapteze în mod regulat pentru a reflecta evoluția diferitelor componente ale costului de producție. Acest lucru nu s-a întâmplat în cazul de față. Într-adevăr, industria din Uniune a fost obligată să-și mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, ceea ce a dus la o scădere semnificativă a rentabilității sale. În consecință, se concluzionează provizoriu că subcotarea practicată de exportatorii chinezi a depreciat prețurile pe piața Uniunii și a împiedicat industria din Uniune să își crească prețurile de vânzare pentru a-și acoperi costurile.

7.3.3.   Producția captivă a industriei din Uniune

| (141) | Ancheta a arătat că numai un producător din Uniune care a cooperat cu ancheta era integrat vertical și că producția captivă se utiliza pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria în aval. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă de producție legată de aceste produse în aval. Într-adevăr, utilizarea captivă a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 7 % din volumul producției. |
| --- | --- |

(141)

Ancheta a arătat că numai un producător din Uniune care a cooperat cu ancheta era integrat vertical și că producția captivă se utiliza pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria în aval. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă de producție legată de aceste produse în aval. Într-adevăr, utilizarea captivă a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 7 % din volumul producției.

| (142) | Pe această bază, s-a considerat că producția captivă a industriei din Uniune nu a contribuit la deteriorarea situației sale financiare, în special în cursul PA. |
| --- | --- |

(142)

Pe această bază, s-a considerat că producția captivă a industriei din Uniune nu a contribuit la deteriorarea situației sale financiare, în special în cursul PA.

7.3.4.   Performanța la export a industriei din Uniune

| (143) | Deși analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate s-a concentrat pe situația industriei din Uniune pe piața Uniunii, s-au examinat rezultatele acesteia la export pentru a se determina dacă acestea ar putea constitui un alt factor susceptibil să explice prejudiciul constatat. Analiza a arătat că vânzările la export realizate de industria din Uniune către părți independente au rămas modeste (circa 3 %) pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea volumului de vânzări la export, de la aproximativ 18 000 tone în 2005 la aproximativ 7 000 tone în cursul PA, poate fi explicată prin scăderea producției în cursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, prețul la export a fost superior prețului facturat de industria din Uniune clienților săi pe piața Uniunii. Din acest motiv, s-a considerat că scăderea volumului exporturilor nu poate explica nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune și, în special, scăderea semnificativă a rentabilității în cursul PA. |
| --- | --- |

(143)

Deși analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate s-a concentrat pe situația industriei din Uniune pe piața Uniunii, s-au examinat rezultatele acesteia la export pentru a se determina dacă acestea ar putea constitui un alt factor susceptibil să explice prejudiciul constatat. Analiza a arătat că vânzările la export realizate de industria din Uniune către părți independente au rămas modeste (circa 3 %) pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea volumului de vânzări la export, de la aproximativ 18 000 tone în 2005 la aproximativ 7 000 tone în cursul PA, poate fi explicată prin scăderea producției în cursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, prețul la export a fost superior prețului facturat de industria din Uniune clienților săi pe piața Uniunii. Din acest motiv, s-a considerat că scăderea volumului exporturilor nu poate explica nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune și, în special, scăderea semnificativă a rentabilității în cursul PA.

7.3.5.   Importurile din alte țări terțe

| (144) | Tendințele volumului importurilor și ale prețurilor din alte țări terțe între 2005 și PA au fost după cum urmează:

  Tabelul 9











  Alte țări terțe | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri (tone) | 29 940 | 30 350 | 29 035 | 21 590 | 16 478 |
| Indice | 100 | 101 | 97 | 72 | 55 |
| Cotă de piață | 13,5 % | 13,0 % | 10,9 % | 8,9 % | 8,0 % |
| Indice | 100 | 96 | 81 | 66 | 59 |
| Preț (EUR/tonă) | 2 635 | 2 700 | 2 584 | 2 606 | 2 585 |
| Indice | 100 | 102 | 98 | 99 | 98 |
| Sursa: Eurostat. |

(144)

Tendințele volumului importurilor și ale prețurilor din alte țări terțe între 2005 și PA au fost după cum urmează:

Tabelul 9

Alte țări terțe

2005

2006

2007

2008

PA

Importuri (tone)

29 940

30 350

29 035

21 590

16 478

Indice

100

101

97

72

55

Cotă de piață

13,5 %

13,0 %

10,9 %

8,9 %

8,0 %

Indice

100

96

81

66

59

Preț (EUR/tonă)

2 635

2 700

2 584

2 606

2 585

Indice

100

102

98

99

98

Sursa: Eurostat.

| (145) | Principalele patru dintre celelalte țări terțe care exportă FMR către Uniune sunt Elveția, Belarus, Japonia și Thailanda. După cum arată tabelul de mai sus, volumul combinat al importurilor din aceste țări a fost relativ scăzut în raport cu consumul din Uniune și a scăzut cu 45 % pe parcursul perioadei examinate. Prețurile medii de import au rămas stabile și relativ ridicate în decursul PA. |
| --- | --- |

(145)

Principalele patru dintre celelalte țări terțe care exportă FMR către Uniune sunt Elveția, Belarus, Japonia și Thailanda. După cum arată tabelul de mai sus, volumul combinat al importurilor din aceste țări a fost relativ scăzut în raport cu consumul din Uniune și a scăzut cu 45 % pe parcursul perioadei examinate. Prețurile medii de import au rămas stabile și relativ ridicate în decursul PA.

| (146) | Pe baza constatărilor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din aceste țări terțe nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(146)

Pe baza constatărilor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din aceste țări terțe nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

7.3.6.   Importurile din Coreea și Taiwan

| (147) | Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA. Aceste importuri sunt prezentate în continuare în tabelele 10 și 11:

  Tabelul 10











  Totalul importurilor din Coreea | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | 17 542 | 20 701 | 27 521 | 24 908 | 24 580 |
| Indice | 100 | 118 | 157 | 142 | 140 |
| Cotă de piață | 7,9 % | 8,8 % | 10,4 % | 10,3 % | 11,9 % |
| Indice | 100 | 112 | 131 | 130 | 151 |
| Prețuri (EUR/tonă) | 2 105 | 1 958 | 1 912 | 1 911 | 1 780 |
| Indice | 100 | 93 | 91 | 91 | 85 |
| Sursa: Eurostat. |

(147)

Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA. Aceste importuri sunt prezentate în continuare în tabelele 10 și 11:

Tabelul 10

Totalul importurilor din Coreea

2005

2006

2007

2008

PA

Volum (tone)

17 542

20 701

27 521

24 908

24 580

Indice

100

118

157

142

140

Cotă de piață

7,9 %

8,8 %

10,4 %

10,3 %

11,9 %

Indice

100

112

131

130

151

Prețuri (EUR/tonă)

2 105

1 958

1 912

1 911

1 780

Indice

100

93

91

91

85

Sursa: Eurostat.

| (148) | După cum se poate vedea din tabelul de mai sus, volumul importurilor din Coreea au urmat în general o tendință similară cu cea a consumului în decursul perioadei examinate. Volumul importurilor a crescut de la 17 542 tone în 2005 la 24 580 de tone în PA. Aceasta a dus la o creștere a cotei de piață a importurilor de la 7,9 % în 2005 la 11,9 % în PA. Merită remarcat, cu toate acestea, că volumul importurilor a scăzut substanțial între 2007 și sfârșitul PA. |
| --- | --- |

(148)

După cum se poate vedea din tabelul de mai sus, volumul importurilor din Coreea au urmat în general o tendință similară cu cea a consumului în decursul perioadei examinate. Volumul importurilor a crescut de la 17 542 tone în 2005 la 24 580 de tone în PA. Aceasta a dus la o creștere a cotei de piață a importurilor de la 7,9 % în 2005 la 11,9 % în PA. Merită remarcat, cu toate acestea, că volumul importurilor a scăzut substanțial între 2007 și sfârșitul PA.

| (149) | Merită remarcat, de asemenea, că, în timp ce prețurile medii la import din Coreea au scăzut cu 15 % în decursul perioadei examinate, acestea au rămas mai mari decât prețurile medii la import din RPC pe parcursul aceleiași perioade.

  Tabelul 11











  Totalul importurilor din Taiwan | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | 7 343 | 7 761 | 10 285 | 11 028 | 8 163 |
| Indice | 100 | 106 | 140 | 150 | 111 |
| Cotă de piață | 3,3 % | 3,3 % | 3,9 % | 4,6 % | 4,0 % |
| Indice | 100 | 100 | 117 | 138 | 119 |
| Prețuri (EUR/tonă) | 1 968 | 1 734 | 1 608 | 1 678 | 1 687 |
| Indice | 100 | 88 | 82 | 85 | 86 |
| Sursa: Eurostat. |

(149)

Merită remarcat, de asemenea, că, în timp ce prețurile medii la import din Coreea au scăzut cu 15 % în decursul perioadei examinate, acestea au rămas mai mari decât prețurile medii la import din RPC pe parcursul aceleiași perioade.

Tabelul 11

Totalul importurilor din Taiwan

2005

2006

2007

2008

PA

Volum (tone)

7 343

7 761

10 285

11 028

8 163

Indice

100

106

140

150

111

Cotă de piață

3,3 %

3,3 %

3,9 %

4,6 %

4,0 %

Indice

100

100

117

138

119

Prețuri (EUR/tonă)

1 968

1 734

1 608

1 678

1 687

Indice

100

88

82

85

86

Sursa: Eurostat.

| (150) | Privind importurile din Taiwan, acestea au crescut de la 7 343 tone în 2005 la 8 163 tone în PA, deci cu 11 %. În același timp, cota lor de piață a crescut ușor de la 3,3 % în 2005 la 4 % în PA. Ca și în cazul importurilor coreene, volumul importurilor taiwaneze a scăzut considerabil între 2007 și sfârșitul PA. |
| --- | --- |

(150)

Privind importurile din Taiwan, acestea au crescut de la 7 343 tone în 2005 la 8 163 tone în PA, deci cu 11 %. În același timp, cota lor de piață a crescut ușor de la 3,3 % în 2005 la 4 % în PA. Ca și în cazul importurilor coreene, volumul importurilor taiwaneze a scăzut considerabil între 2007 și sfârșitul PA.

| (151) | Prețurile medii la import din Taiwan au scăzut cu 14 % în decursul perioadei examinate, dar au rămas considerabil mai ridicate decât prețurile la import din RPC în decursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(151)

Prețurile medii la import din Taiwan au scăzut cu 14 % în decursul perioadei examinate, dar au rămas considerabil mai ridicate decât prețurile la import din RPC în decursul aceleiași perioade.

| (152) | Pe baza celor de mai sus, nu se poate exclude ideea că importurile din Coreea și Taiwan ar fi putut contribui, într-o anumită măsură, la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, volumul importurilor și prețurile în decursul PA nu par să fie la un astfel de nivel încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(152)

Pe baza celor de mai sus, nu se poate exclude ideea că importurile din Coreea și Taiwan ar fi putut contribui, într-o anumită măsură, la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, volumul importurilor și prețurile în decursul PA nu par să fie la un astfel de nivel încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

7.3.7.   Alți producători din Uniune

| (153) | Analiza datelor referitoare la piața Uniunii a sugerat că ceilalți producători din Uniune nu au câștigat în cota de piață pe parcursul perioadei examinate. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă deosebită în materie de concurență între producătorii din Uniune și niciun efect de denaturare a schimburilor comerciale care ar putea explica prejudiciul important constatat pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(153)

Analiza datelor referitoare la piața Uniunii a sugerat că ceilalți producători din Uniune nu au câștigat în cota de piață pe parcursul perioadei examinate. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă deosebită în materie de concurență între producătorii din Uniune și niciun efect de denaturare a schimburilor comerciale care ar putea explica prejudiciul important constatat pentru industria Uniunii.

| (154) | Pe baza celor prezentate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că producătorii care nu au fost incluși în definiția industriei din Uniune nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(154)

Pe baza celor prezentate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că producătorii care nu au fost incluși în definiția industriei din Uniune nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

7.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (155) | Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei examinate, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În plus, s-a constatat că aceste importuri s-au realizat la prețuri de dumping inferioare prețurilor facturate de industria din Uniune pentru tipurile de produse similare pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(155)

Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei examinate, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În plus, s-a constatat că aceste importuri s-au realizat la prețuri de dumping inferioare prețurilor facturate de industria din Uniune pentru tipurile de produse similare pe piața Uniunii.

| (156) | Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping a coincis cu o creștere generală a cererii în Uniune în decursul perioadei dintre 2005 și 2007, dar și cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune în decursul aceleiași perioade. Mai mult, între 2007 și PA când cererea pe piața Uniunii a scăzut, exportatorii chinezi au reușit să își crească cota de piață. În același timp, s-a observat o continuare a evoluției negative a cotei de piață a industriei din Uniune, precum și a principalilor indici ai situației economice a acesteia. Într-adevăr, pe parcursul perioadei examinate, creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, care au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, a dus la o scădere a rentabilității industriei din Uniune cu peste 16 puncte procentuale, ceea ce a provocat pierderi importante în PA. |
| --- | --- |

(156)

Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping a coincis cu o creștere generală a cererii în Uniune în decursul perioadei dintre 2005 și 2007, dar și cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune în decursul aceleiași perioade. Mai mult, între 2007 și PA când cererea pe piața Uniunii a scăzut, exportatorii chinezi au reușit să își crească cota de piață. În același timp, s-a observat o continuare a evoluției negative a cotei de piață a industriei din Uniune, precum și a principalilor indici ai situației economice a acesteia. Într-adevăr, pe parcursul perioadei examinate, creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, care au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, a dus la o scădere a rentabilității industriei din Uniune cu peste 16 puncte procentuale, ceea ce a provocat pierderi importante în PA.

| (157) | Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(157)

Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (158) | Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(158)

Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

8.   INTERESUL UNIUNII

8.1.   Observație preliminară

| (159) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase de a concluziona că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului vizat. |
| --- | --- |

(159)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase de a concluziona că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului vizat.

8.2.   Industria din Uniune

| (160) | Industria din Uniune este compusă din patru producători, stabiliți în diferite state membre ale Uniunii, care angajează direct peste 1 300 de oameni în producția produsului vizat. |
| --- | --- |

(160)

Industria din Uniune este compusă din patru producători, stabiliți în diferite state membre ale Uniunii, care angajează direct peste 1 300 de oameni în producția produsului vizat.

| (161) | Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping. Se reamintește că toți indicatorii de prejudiciu au prezentat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii prejudiciului referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea au fost grav afectați. În absența măsurilor, este foarte probabil că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune se va agrava. |
| --- | --- |

(161)

Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping. Se reamintește că toți indicatorii de prejudiciu au prezentat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii prejudiciului referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea au fost grav afectați. În absența măsurilor, este foarte probabil că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune se va agrava.

| (162) | Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile FMR pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin în parte cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact ulterior pozitiv asupra situației sale economice și a rentabilității sale. |
| --- | --- |

(162)

Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile FMR pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin în parte cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact ulterior pozitiv asupra situației sale economice și a rentabilității sale.

| (163) | Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(163)

Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC ar fi în interesul industriei din Uniune.

8.3.   Importatorii

| (164) | S-au trimis chestionare la zece importatori din Uniune. Numai doi importatori, stabiliți în Germania și Spania, reprezentând 15,4 % și, respectiv, 0,2 % din totalul importurilor din RPC, au cooperat cu ancheta. Privind primul importator, ancheta a arătat că acesta importa numai din RPC și că aproape întreaga sa cifră de afaceri era legată de produsul vizat. În cel mai rău caz, o taxă antidumping de 9 % ar duce la o scădere semnificativă a rentabilității acestui importator și societatea sa ar putea intra pe pierdere. Cu toate acestea, se consideră că importatorul ar putea transfera cel puțin o parte a creșterii costurilor către clienții săi, având în vedere poziția sa puternică pe piață în raport cu unii mari utilizatori. În plus, el s-ar putea orienta către alte surse de aprovizionare, cel puțin pe termen lung. Privind cel de al doilea importator, produsul vizat reprezintă numai o parte limitată a totalului afacerii sale (0-5 %) și, prin urmare, orice impact negativ al măsurilor propuse este probabil să fie neglijabil. |
| --- | --- |

(164)

S-au trimis chestionare la zece importatori din Uniune. Numai doi importatori, stabiliți în Germania și Spania, reprezentând 15,4 % și, respectiv, 0,2 % din totalul importurilor din RPC, au cooperat cu ancheta. Privind primul importator, ancheta a arătat că acesta importa numai din RPC și că aproape întreaga sa cifră de afaceri era legată de produsul vizat. În cel mai rău caz, o taxă antidumping de 9 % ar duce la o scădere semnificativă a rentabilității acestui importator și societatea sa ar putea intra pe pierdere. Cu toate acestea, se consideră că importatorul ar putea transfera cel puțin o parte a creșterii costurilor către clienții săi, având în vedere poziția sa puternică pe piață în raport cu unii mari utilizatori. În plus, el s-ar putea orienta către alte surse de aprovizionare, cel puțin pe termen lung. Privind cel de al doilea importator, produsul vizat reprezintă numai o parte limitată a totalului afacerii sale (0-5 %) și, prin urmare, orice impact negativ al măsurilor propuse este probabil să fie neglijabil.

| (165) | Pe baza informației disponibile, s-a concluzionat că, deși impunerea de măsuri antidumping provizorii ar avea un impact negativ asupra unuia dintre importatorii mai sus menționați, importatorul respectiv ar trebui să fie în situația de a transfera cel puțin o parte din creșterile de cost către clienții săi și/sau de a se orienta către alte surse de aprovizionare. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii nu ar trebui să aibă un impact negativ general semnificativ asupra importatorilor. |
| --- | --- |

(165)

Pe baza informației disponibile, s-a concluzionat că, deși impunerea de măsuri antidumping provizorii ar avea un impact negativ asupra unuia dintre importatorii mai sus menționați, importatorul respectiv ar trebui să fie în situația de a transfera cel puțin o parte din creșterile de cost către clienții săi și/sau de a se orienta către alte surse de aprovizionare. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii nu ar trebui să aibă un impact negativ general semnificativ asupra importatorilor.

8.4.   Utilizatorii

| (166) | Utilizatorii de FMR s-au arătat puternic interesați de acest caz. Din cei 68 de utilizatori contactați, 33 au cooperat la anchetă. Acești utilizatori cooperanți reprezintă 25 % din totalul importurilor din RPC. Aceste societăți sunt stabilite pe întreg teritoriul Uniunii și sunt prezente în diferite sectoare industriale, de exemplu cel al pneurilor și al aplicațiilor pentru automobile, al frânghiilor și cel al aplicațiilor industriale. |
| --- | --- |

(166)

Utilizatorii de FMR s-au arătat puternic interesați de acest caz. Din cei 68 de utilizatori contactați, 33 au cooperat la anchetă. Acești utilizatori cooperanți reprezintă 25 % din totalul importurilor din RPC. Aceste societăți sunt stabilite pe întreg teritoriul Uniunii și sunt prezente în diferite sectoare industriale, de exemplu cel al pneurilor și al aplicațiilor pentru automobile, al frânghiilor și cel al aplicațiilor industriale.

| (167) | Pentru claritate și având în vedere că impunerea de măsuri provizorii ar afecta utilizatorii în mod diferit în funcție de sectorul în care operează, impactul măsurilor asupra utilizatorilor s-a analizat prin gruparea acestora în sectoare industriale separate, conform descrierii de mai jos. |
| --- | --- |

(167)

Pentru claritate și având în vedere că impunerea de măsuri provizorii ar afecta utilizatorii în mod diferit în funcție de sectorul în care operează, impactul măsurilor asupra utilizatorilor s-a analizat prin gruparea acestora în sectoare industriale separate, conform descrierii de mai jos.

| (168) | Privind utilizatorii prezenți în sectorul pneurilor, s-au primit patru răspunsuri la chestionare din partea producătorilor. Conform datelor furnizate de producătorii de pneuri, partea FMR în cadrul costurilor de producție ale unui pneu a fost relativ limitată, în medie sub 1 %, iar profitul mediu legat de fabricarea pneurilor s-a ridicat la aproximativ 2 %. S-a constatat că niciunul dintre utilizatorii cooperanți nu importa produsul vizat din RPC. Prin urmare, dacă s-ar impune taxe antidumping provizorii, se consideră că acești utilizatori nu ar trebui să fie afectați de măsurile asupra importurilor din RPC. În plus, dacă orice utilizator din acest sector importă din RPC, există mai multe surse alternative de aprovizionare. |
| --- | --- |

(168)

Privind utilizatorii prezenți în sectorul pneurilor, s-au primit patru răspunsuri la chestionare din partea producătorilor. Conform datelor furnizate de producătorii de pneuri, partea FMR în cadrul costurilor de producție ale unui pneu a fost relativ limitată, în medie sub 1 %, iar profitul mediu legat de fabricarea pneurilor s-a ridicat la aproximativ 2 %. S-a constatat că niciunul dintre utilizatorii cooperanți nu importa produsul vizat din RPC. Prin urmare, dacă s-ar impune taxe antidumping provizorii, se consideră că acești utilizatori nu ar trebui să fie afectați de măsurile asupra importurilor din RPC. În plus, dacă orice utilizator din acest sector importă din RPC, există mai multe surse alternative de aprovizionare.

| (169) | Privind sectorul legat de industria automobilelor (în special în ceea ce privește producția de centuri de siguranță și airbaguri), s-au primit din partea utilizatorilor șase răspunsuri la chestionare. Aceste șase societăți au reprezentat 5 % din totalul importurilor de FMR din RPC în PA. În general, s-a constatat că, în medie, produsele la care se folosesc FMR reprezintă mai puțin de 4 % din cifra totală de afaceri a acestor societăți și că profitul mediu realizat în acest domeniu de activitate este de aproximativ 3 %. Mai mult, s-a constatat că cele șase societăți achiziționau FMR în principal de la producători din Uniune, în timp ce numai 11 % din achizițiile lor erau importate din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii asupra importurilor din RPC este puțin probabil să afecteze în mod serios sectorul legat de industria automobilelor, având în vedere că s-a constatat că aceste societăți erau profitabile și că RPC nu este principala lor sursă de aprovizionare. |
| --- | --- |

(169)

Privind sectorul legat de industria automobilelor (în special în ceea ce privește producția de centuri de siguranță și airbaguri), s-au primit din partea utilizatorilor șase răspunsuri la chestionare. Aceste șase societăți au reprezentat 5 % din totalul importurilor de FMR din RPC în PA. În general, s-a constatat că, în medie, produsele la care se folosesc FMR reprezintă mai puțin de 4 % din cifra totală de afaceri a acestor societăți și că profitul mediu realizat în acest domeniu de activitate este de aproximativ 3 %. Mai mult, s-a constatat că cele șase societăți achiziționau FMR în principal de la producători din Uniune, în timp ce numai 11 % din achizițiile lor erau importate din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii asupra importurilor din RPC este puțin probabil să afecteze în mod serios sectorul legat de industria automobilelor, având în vedere că s-a constatat că aceste societăți erau profitabile și că RPC nu este principala lor sursă de aprovizionare.

| (170) | Privind fabricile de frânghii, s-au primit trei răspunsuri la chestionare, reprezentând sub 1 % din totalul importurilor din RPC în PA. Procentul din industrie care folosește FMR a fost de aproximativ 18 % din totalul întreprinderilor acestora și marja medie de profit realizată în întreprinderea respectivă era de aproximativ 8 % în PA. Pe această bază, s-a estimat că impunerea de taxe antidumping provizorii asupra importurilor din RPC este probabil să le scadă marja de profit doar într-o mică măsură. Ancheta a arătat, de asemenea, că majoritatea importurilor (66 %) în decursul PA au fost din RPC, în timp ce 20 % au fost originare din Coreea. Prin urmare, dacă se impun măsuri, este puțin probabil ca acest sector să fie serios afectat, având în vedere că impactul asupra marjei de profit este limitat și că există alte surse de aprovizionare. |
| --- | --- |

(170)

Privind fabricile de frânghii, s-au primit trei răspunsuri la chestionare, reprezentând sub 1 % din totalul importurilor din RPC în PA. Procentul din industrie care folosește FMR a fost de aproximativ 18 % din totalul întreprinderilor acestora și marja medie de profit realizată în întreprinderea respectivă era de aproximativ 8 % în PA. Pe această bază, s-a estimat că impunerea de taxe antidumping provizorii asupra importurilor din RPC este probabil să le scadă marja de profit doar într-o mică măsură. Ancheta a arătat, de asemenea, că majoritatea importurilor (66 %) în decursul PA au fost din RPC, în timp ce 20 % au fost originare din Coreea. Prin urmare, dacă se impun măsuri, este puțin probabil ca acest sector să fie serios afectat, având în vedere că impactul asupra marjei de profit este limitat și că există alte surse de aprovizionare.

| (171) | Unii producători de frânghii au afirmat că, având în vedere că FMR se folosesc în mod predominant în alte sectoare, de exemplu cel industrial sau al industriei automobilului, impunerea de măsuri antidumping ar duce la o lipsă de disponibilitate a tipurilor de FMR folosite de fabricanții de frânghii, având în vedere că producătorii din Uniune s-ar concentra mai întâi asupra piețelor importante și ar furniza sectoarele rămase numai în măsura existenței unei capacități suplimentare. Cu toate acestea, ar trebui remarcat că sunt disponibile alte surse de aprovizionare, inclusiv industria din Uniune, Coreea și Taiwan, precum și din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(171)

Unii producători de frânghii au afirmat că, având în vedere că FMR se folosesc în mod predominant în alte sectoare, de exemplu cel industrial sau al industriei automobilului, impunerea de măsuri antidumping ar duce la o lipsă de disponibilitate a tipurilor de FMR folosite de fabricanții de frânghii, având în vedere că producătorii din Uniune s-ar concentra mai întâi asupra piețelor importante și ar furniza sectoarele rămase numai în măsura existenței unei capacități suplimentare. Cu toate acestea, ar trebui remarcat că sunt disponibile alte surse de aprovizionare, inclusiv industria din Uniune, Coreea și Taiwan, precum și din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins.

| (172) | Privind utilizatorii din cadrul sectorului aplicațiilor industriale, de exemplu acoperișuri, centuri, bice și textile industriale, în total s-au primit 19 răspunsuri la chestionare. Acești utilizatori au reprezentat 19 % din totalul importurilor din RPC în decursul PA. Pe baza informațiilor disponibile pentru acest sector, procentul din domeniul de activitate în care se folosește FMR reprezintă 64 % din totalul întreprinderii și profitul mediu realizat în această întreprindere este 13 %. Este probabil ca impactul taxelor antidumping să scadă numai într-o mică măsură marja medie de profit realizată în acest sector. Ancheta a arătat, de asemenea, că acești utilizatori achiziționau mai ales de la producători din Uniune și din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri asupra importurilor din RPC ar trebui să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra acestui sector, luând în considerare impactul limitat asupra marjei de profit și existența altor surse de aprovizionare. |
| --- | --- |

(172)

Privind utilizatorii din cadrul sectorului aplicațiilor industriale, de exemplu acoperișuri, centuri, bice și textile industriale, în total s-au primit 19 răspunsuri la chestionare. Acești utilizatori au reprezentat 19 % din totalul importurilor din RPC în decursul PA. Pe baza informațiilor disponibile pentru acest sector, procentul din domeniul de activitate în care se folosește FMR reprezintă 64 % din totalul întreprinderii și profitul mediu realizat în această întreprindere este 13 %. Este probabil ca impactul taxelor antidumping să scadă numai într-o mică măsură marja medie de profit realizată în acest sector. Ancheta a arătat, de asemenea, că acești utilizatori achiziționau mai ales de la producători din Uniune și din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri asupra importurilor din RPC ar trebui să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra acestui sector, luând în considerare impactul limitat asupra marjei de profit și existența altor surse de aprovizionare.

| (173) | Unii utilizatori au afirmat că, dacă se impun măsuri antidumping, acestea ar avea impact negativ asupra lor în două moduri. Ei au afirmat că nu numai că ar exista o lipsă de surse alternative disponibile, dar și că țările vizate ar trece de la exportul produsului vizat la exportul produselor de pe piața din aval. |
| --- | --- |

(173)

Unii utilizatori au afirmat că, dacă se impun măsuri antidumping, acestea ar avea impact negativ asupra lor în două moduri. Ei au afirmat că nu numai că ar exista o lipsă de surse alternative disponibile, dar și că țările vizate ar trece de la exportul produsului vizat la exportul produselor de pe piața din aval.

| (174) | Privind afirmația că nu vor exista surse alternative disponibile, se remarcă mai întâi că nu se vor impune măsuri provizorii împotriva importurilor din Coreea și Taiwan. Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 171, sunt disponibile alte surse de aprovizionare din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În al doilea rând, privind aprovizionarea de către industria din Uniune, ancheta a indicat anumite neajunsuri în aprovizionarea din partea anumitor producători din Uniune pentru anumiți utilizatori. Cu toate acestea, analiza nu a evidențiat nicio probă conform căreia aceste neajunsuri ar avea loc regulat. Pe baza celor de mai sus și în special datorită existenței altor surse disponibile de aprovizionare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(174)

Privind afirmația că nu vor exista surse alternative disponibile, se remarcă mai întâi că nu se vor impune măsuri provizorii împotriva importurilor din Coreea și Taiwan. Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 171, sunt disponibile alte surse de aprovizionare din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În al doilea rând, privind aprovizionarea de către industria din Uniune, ancheta a indicat anumite neajunsuri în aprovizionarea din partea anumitor producători din Uniune pentru anumiți utilizatori. Cu toate acestea, analiza nu a evidențiat nicio probă conform căreia aceste neajunsuri ar avea loc regulat. Pe baza celor de mai sus și în special datorită existenței altor surse disponibile de aprovizionare, această afirmație a fost respinsă.

| (175) | Privind afirmația că producătorii de FMR din țările vizate ar începe să exporte produse pe piața din aval, ar trebui remarcat că nu se vor impune măsuri provizorii asupra importurilor din Coreea și Taiwan. Prin urmare, chiar dacă exportatorii chinezi schimbă o parte din exporturile lor către piața din aval, se consideră că utilizatorii de FMR ar trebui să poată rămâne competitivi pentru ar putea în continuare să se aprovizioneze cu FMR de la alți furnizori care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(175)

Privind afirmația că producătorii de FMR din țările vizate ar începe să exporte produse pe piața din aval, ar trebui remarcat că nu se vor impune măsuri provizorii asupra importurilor din Coreea și Taiwan. Prin urmare, chiar dacă exportatorii chinezi schimbă o parte din exporturile lor către piața din aval, se consideră că utilizatorii de FMR ar trebui să poată rămâne competitivi pentru ar putea în continuare să se aprovizioneze cu FMR de la alți furnizori care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins.

| (176) | Ținând cont de cele de mai sus, chiar dacă este probabil ca unii dintre utilizatori să sufere un impact negativ din partea măsurilor asupra importurilor din RPC, impactul general asupra utilizatorilor din diferite sectoare industriale pare să fie limitat. Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile, este foarte probabil ca efectul măsurilor antidumping împotriva importurilor de FMR originare din RPC să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor produsului vizat. |
| --- | --- |

(176)

Ținând cont de cele de mai sus, chiar dacă este probabil ca unii dintre utilizatori să sufere un impact negativ din partea măsurilor asupra importurilor din RPC, impactul general asupra utilizatorilor din diferite sectoare industriale pare să fie limitat. Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile, este foarte probabil ca efectul măsurilor antidumping împotriva importurilor de FMR originare din RPC să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor produsului vizat.

8.5.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (177) | Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC. |
| --- | --- |

(177)

Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC.

9.   NEIMPUNEREA DE TAXE

| (178) | Prin prisma constatărilor că marjele medii ponderate naționale de dumping pentru importurile originare din Coreea și Taiwan sunt de minimis, nu se impun taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din aceste țări. |
| --- | --- |

(178)

Prin prisma constatărilor că marjele medii ponderate naționale de dumping pentru importurile originare din Coreea și Taiwan sunt de minimis, nu se impun taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din aceste țări.

10.   PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

10.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (179) | Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(179)

Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (180) | Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(180)

Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (181) | Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul unui dumping ar trebui să se bazeze pe anul 2005, singurul an în care industria din Uniune a obținut profituri și în care importurile chinezești au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 3 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil. |
| --- | --- |

(181)

Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul unui dumping ar trebui să se bazeze pe anul 2005, singurul an în care industria din Uniune a obținut profituri și în care importurile chinezești au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 3 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil.

| (182) | Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 3 % menționată anterior la costul de producție. |
| --- | --- |

(182)

Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 3 % menționată anterior la costul de producție.

| (183) | Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PA. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF media de import a tipurilor de produse comparate. |
| --- | --- |

(183)

Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PA. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF media de import a tipurilor de produse comparate.

10.2.   Măsuri provizorii

| (184) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. |
| --- | --- |

(184)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.

| (185) | Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(185)

Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (186) | Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(186)

Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.

| (187) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA. |
| --- | --- |

(187)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.

| (188) | Marjele de dumping și prejudiciu se stabilesc după cum urmează:







  Societatea | Marja de dumping | Marja de prejudiciu |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 % | 57,1 % |
| Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 % | 57,6 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | N/A |
| Societăți cooperante neincluse în eșantion | 8,9 % | 57,3 % |
| Toate celelalte societăți | 9,3 % | 57,6 % |

(188)

Marjele de dumping și prejudiciu se stabilesc după cum urmează:

Societatea

Marja de dumping

Marja de prejudiciu

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3 %

57,1 %

Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd

7,7 %

57,6 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

N/A

Societăți cooperante neincluse în eșantion

8,9 %

57,3 %

Toate celelalte societăți

9,3 %

57,6 %

11.   INFORMAREA PĂRȚILOR

| (189) | Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive, |
| --- | --- |

(189)

Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se impune o taxă provizorie antidumping asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.

(2)   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:

| Societatea | Nivelul taxei (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 | A974 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 | A975 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | A976 |
| Societăți enumerate în anexă | 8,9 | A977 |
| Toate celelalte societăți | 9,3 | A999 |

Societatea

Nivelul taxei (%)

Cod adițional TARIC

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3

A974

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

7,7

A975

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

A976

Societăți enumerate în anexă

8,9

A977

Toate celelalte societăți

9,3

A999

(3)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 213, 8.9.2009, p. 16.

2

(3)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

3

---

ANEXĂ

PRODUCĂTORI-EXPORTATORI CHINEZI COOPERANȚI CARE NU AU FOST INCLUȘI ÎN EȘANTION

Cod adițional TARIC A977

| Denumirea societății | Orașul |
| --- | --- |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | Hangzhou |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd | Jiaxing |
| Oriental Industies (Suzhou) Ltd | Suzhou |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd | Wuxi |

Denumirea societății

Orașul

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

Hangzhou

Heilongjiang Longdi Co., Ltd

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

Jiaxing

Oriental Industies (Suzhou) Ltd

Suzhou

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

Wuxi

---

| 2.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/26

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 479/2010 AL COMISIEI

din 1 iunie 2010

de stabilire a normelor de implementare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește notificările statelor membre către Comisie în sectorul laptelui și produselor lactate

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 192 alineatul (2), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede la articolul 192 alineatul (1) că statele membre și Comisia își comunică reciproc toate informațiile necesare aplicării regulamentului respectiv. Regulamentul (CE) nr. 562/2005 al Comisiei (2) stabilește normele de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului (3) privind schimburile de informații dintre statele membre și Comisie în sectorul laptelui și produselor lactate. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede la articolul 192 alineatul (1) că statele membre și Comisia își comunică reciproc toate informațiile necesare aplicării regulamentului respectiv. Regulamentul (CE) nr. 562/2005 al Comisiei (2) stabilește normele de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului (3) privind schimburile de informații dintre statele membre și Comisie în sectorul laptelui și produselor lactate.

| (2) | Deoarece Regulamentul (CE) nr. 562/2005 a fost deja modificat și necesită alte câteva modificări, în special pentru actualizarea trimiterilor la alte regulamente, este oportună, din motive de claritate, abrogarea Regulamentului (CE) nr. 562/2005 și înlocuirea sa printr-un alt regulament. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Regulamentul (CE) nr. 562/2005 a fost deja modificat și necesită alte câteva modificări, în special pentru actualizarea trimiterilor la alte regulamente, este oportună, din motive de claritate, abrogarea Regulamentului (CE) nr. 562/2005 și înlocuirea sa printr-un alt regulament.

| (3) | Restituirile la export și ajutoarele pentru laptele degresat transformat în cazeină nu pot fi stabilite decât pe baza informațiilor privind evoluția prețurilor practicate atât pe piața internă, cât și în comerțul internațional. |
| --- | --- |

(3)

Restituirile la export și ajutoarele pentru laptele degresat transformat în cazeină nu pot fi stabilite decât pe baza informațiilor privind evoluția prețurilor practicate atât pe piața internă, cât și în comerțul internațional.

| (4) | Este necesar să se poată compara cotațiile de preț ale produselor, în special pentru a calcula valoarea restituirilor și a ajutoarelor. De asemenea, fiabilitatea acestor cotații de preț trebuie consolidată prin ponderarea datelor. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se poată compara cotațiile de preț ale produselor, în special pentru a calcula valoarea restituirilor și a ajutoarelor. De asemenea, fiabilitatea acestor cotații de preț trebuie consolidată prin ponderarea datelor.

| (5) | Pentru a simplifica și ușura povara administrativă a autorităților naționale, notificările săptămânale de prețuri ar trebui să se limiteze la produsele la care informațiile sunt necesare pentru urmărirea îndeaproape a pieței produselor lactate. Pentru alte produse, ar trebui furnizate notificări lunare, iar pentru produsele la care informațiile nu sunt esențiale, notificările ar trebui desființate. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a simplifica și ușura povara administrativă a autorităților naționale, notificările săptămânale de prețuri ar trebui să se limiteze la produsele la care informațiile sunt necesare pentru urmărirea îndeaproape a pieței produselor lactate. Pentru alte produse, ar trebui furnizate notificări lunare, iar pentru produsele la care informațiile nu sunt esențiale, notificările ar trebui desființate.

| (6) | Notificarea prețurilor la produsele pentru care, într-un stat membru, există mai puțin de trei producători trebuie să poarte mențiunea „confidențial” și să fie utilizată exclusiv de Comisie, fără a fi divulgată unor terți. |
| --- | --- |

(6)

Notificarea prețurilor la produsele pentru care, într-un stat membru, există mai puțin de trei producători trebuie să poarte mențiunea „confidențial” și să fie utilizată exclusiv de Comisie, fără a fi divulgată unor terți.

| (7) | Pentru o mai bună supraveghere a pieței produselor lactate, este esențial să existe informații cu privire la importuri în cazul produselor care necesită licențe de import. În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 al Comisiei din 14 decembrie 2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare (4), de la 1 iulie 2008 nu se mai cer licențe de import decât pentru importurile efectuate în condiții preferențiale. |
| --- | --- |

(7)

Pentru o mai bună supraveghere a pieței produselor lactate, este esențial să existe informații cu privire la importuri în cazul produselor care necesită licențe de import. În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 al Comisiei din 14 decembrie 2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare (4), de la 1 iulie 2008 nu se mai cer licențe de import decât pentru importurile efectuate în condiții preferențiale.

| (8) | Articolul 11 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (5) prevede că trebuie notificate Comisiei cantitățile pentru care s-au eliberat licențe de import și cantitățile pentru care licențele de import eliberate în cadrul contingentelor tarifare nu s-au utilizat ori s-au utilizat parțial. Aceste dispoziții orizontale se referă la aceleași informații ca și cele menționate la articolul 7 alineatele (1) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 562/2005. Prin urmare, nu este necesar ca noul regulament să prevadă obligația de a notifica aceste informații. |
| --- | --- |

(8)

Articolul 11 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (5) prevede că trebuie notificate Comisiei cantitățile pentru care s-au eliberat licențe de import și cantitățile pentru care licențele de import eliberate în cadrul contingentelor tarifare nu s-au utilizat ori s-au utilizat parțial. Aceste dispoziții orizontale se referă la aceleași informații ca și cele menționate la articolul 7 alineatele (1) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 562/2005. Prin urmare, nu este necesar ca noul regulament să prevadă obligația de a notifica aceste informații.

| (9) | Articolul 1 alineatul (2) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei din 23 aprilie 2008 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (6) prevede cazurile și produsele pentru care trebuie prezentate licențe de import. Partea K din anexa II la regulamentul menționat stabilește o listă a produselor lactate care se importă în condiții preferențiale, altele decât contingentele tarifare, și care fac obiectul unei licențe de import. Pentru aceste produse, trebuie trimise notificări Comisiei. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 1 alineatul (2) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei din 23 aprilie 2008 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (6) prevede cazurile și produsele pentru care trebuie prezentate licențe de import. Partea K din anexa II la regulamentul menționat stabilește o listă a produselor lactate care se importă în condiții preferențiale, altele decât contingentele tarifare, și care fac obiectul unei licențe de import. Pentru aceste produse, trebuie trimise notificări Comisiei.

| (10) | Titlul 2 capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 prevede gestionarea unor anumite contingente de import prin intermediul unor certificate „inward-monitoring arrangement” (IMA 1), eliberate de autoritățile din țările terțe. Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre cantitățile de produse pentru care se eliberează licențe de import pe baza certificatelor IMA 1. Din experiența de până acum, reiese că astfel de notificări nu sunt întotdeauna suficiente pentru a permite monitorizarea precisă, etapă cu etapă, a acestor importuri. Trebuie introduse dispoziții pentru notificarea unor informații suplimentare. |
| --- | --- |

(10)

Titlul 2 capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 prevede gestionarea unor anumite contingente de import prin intermediul unor certificate „inward-monitoring arrangement” (IMA 1), eliberate de autoritățile din țările terțe. Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre cantitățile de produse pentru care se eliberează licențe de import pe baza certificatelor IMA 1. Din experiența de până acum, reiese că astfel de notificări nu sunt întotdeauna suficiente pentru a permite monitorizarea precisă, etapă cu etapă, a acestor importuri. Trebuie introduse dispoziții pentru notificarea unor informații suplimentare.

| (11) | Pentru o monitorizare precisă și regulată a fluxurilor comerciale care să permită evaluarea efectului restituirilor, sunt necesare informații despre exportul produselor pentru care se prevăd restituiri, în special în ceea ce privește cantitățile atribuite pe baza unor proceduri de licitație. |
| --- | --- |

(11)

Pentru o monitorizare precisă și regulată a fluxurilor comerciale care să permită evaluarea efectului restituirilor, sunt necesare informații despre exportul produselor pentru care se prevăd restituiri, în special în ceea ce privește cantitățile atribuite pe baza unor proceduri de licitație.

| (12) | Punerea în aplicare a acordului privind agricultura încheiat în cadrul Rundei Uruguay de negocieri comerciale multilaterale (denumit în continuare „acordul privind agricultura”) și aprobat prin Decizia 94/800/CE a Consiliului (7) necesită, cu scopul de a asigura respectarea angajamentelor acordului, punerea la dispoziție a unui mare volum de informații detaliate cu privire la importuri și exporturi, în special cu privire la cererile de licențe și utilizarea acestora. Pentru a valorifica la maximum angajamentele menționate, este nevoie de o informare rapidă privind evoluția exporturilor. |
| --- | --- |

(12)

Punerea în aplicare a acordului privind agricultura încheiat în cadrul Rundei Uruguay de negocieri comerciale multilaterale (denumit în continuare „acordul privind agricultura”) și aprobat prin Decizia 94/800/CE a Consiliului (7) necesită, cu scopul de a asigura respectarea angajamentelor acordului, punerea la dispoziție a unui mare volum de informații detaliate cu privire la importuri și exporturi, în special cu privire la cererile de licențe și utilizarea acestora. Pentru a valorifica la maximum angajamentele menționate, este nevoie de o informare rapidă privind evoluția exporturilor.

| (13) | Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei din 27 noiembrie 2009 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește licențele de export și restituirile la export în cazul laptelui și produselor lactate (8) prevede norme speciale pentru exportul anumitor produse lactate în Canada, Statele Unite ale Americii și Republica Dominicană. Este necesar să se prevadă notificarea informațiilor aferente. |
| --- | --- |

(13)

Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei din 27 noiembrie 2009 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește licențele de export și restituirile la export în cazul laptelui și produselor lactate (8) prevede norme speciale pentru exportul anumitor produse lactate în Canada, Statele Unite ale Americii și Republica Dominicană. Este necesar să se prevadă notificarea informațiilor aferente.

| (14) | Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 prevede un regim specific de acordare a restituirilor pentru ingredientele originare din UE, cuprinse în brânza topită fabricată în conformitate cu regimul de perfecționare activă. Trebuie să se dispună notificarea informațiilor respective. |
| --- | --- |

(14)

Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 prevede un regim specific de acordare a restituirilor pentru ingredientele originare din UE, cuprinse în brânza topită fabricată în conformitate cu regimul de perfecționare activă. Trebuie să se dispună notificarea informațiilor respective.

| (15) | Experiența dobândită de-a lungul anilor în prelucrarea informațiilor primite de Comisie a demonstrat că frecvența unor notificări ar putea fi redusă fără riscul de a pierde informații esențiale. |
| --- | --- |

(15)

Experiența dobândită de-a lungul anilor în prelucrarea informațiilor primite de Comisie a demonstrat că frecvența unor notificări ar putea fi redusă fără riscul de a pierde informații esențiale.

| (16) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

MĂSURI PRIVIND AJUTOARELE PENTRU LAPTELE DEGRESAT ȘI LAPTELE PRAF DEGRESAT

Articolul 1

(1)   În cazul ajutoarelor acordate în temeiul articolului 99 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 pentru laptele degresat și pentru laptele praf degresat destinate alimentației animalelor, statele membre notifică Comisiei până la data de 20 a fiecărei luni următoarele informații privind luna precedentă:

| (a) | cantitățile de lapte degresat utilizat pentru producerea de furaje combinate pentru care s-au solicitat ajutoare pe parcursului lunii în cauză; |
| --- | --- |

(a)

cantitățile de lapte degresat utilizat pentru producerea de furaje combinate pentru care s-au solicitat ajutoare pe parcursului lunii în cauză;

| (b) | cantitățile de lapte praf degresat denaturat pentru care s-au solicitat ajutoare pe parcursul lunii în cauză; |
| --- | --- |

(b)

cantitățile de lapte praf degresat denaturat pentru care s-au solicitat ajutoare pe parcursul lunii în cauză;

| (c) | cantitățile de lapte praf degresat utilizat pentru producerea de furaje combinate pentru care s-au solicitat ajutoare pe parcursul lunii în cauză. |
| --- | --- |

(c)

cantitățile de lapte praf degresat utilizat pentru producerea de furaje combinate pentru care s-au solicitat ajutoare pe parcursul lunii în cauză.

(2)   În cazul ajutoarelor acordate în temeiul articolului 100 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 pentru laptele degresat transformat în cazeină și cazeinați, statele membre notifică Comisiei, până la data de 20 a fiecărei luni, cantitățile de lapte degresat pentru care s-au solicitat ajutoare pe parcursul lunii precedente. Aceste cantități sunt defalcate în funcție de calitatea cazeinei sau a cazeinaților produși.

CAPITOLUL II

Prețuri

Articolul 2

(1)   În fiecare săptămână, până miercuri la ora 12.00 după-amiază (ora Bruxelles-ului), având în vedere prețurile la poarta fabricii înregistrate în cursul săptămânii precedente la produsele enumerate în anexa I.A, statele membre notifică Comisiei:

| (a) | prețurile la fiecare dintre produsele menționate la punctele 1-6, în cazurile în care producția națională reprezintă cel puțin 1 % din producția UE; |
| --- | --- |

(a)

prețurile la fiecare dintre produsele menționate la punctele 1-6, în cazurile în care producția națională reprezintă cel puțin 1 % din producția UE;

| (b) | prețurile la brânzeturile care reprezintă cel puțin 4 % din producția totală națională de brânzeturi. |
| --- | --- |

(b)

prețurile la brânzeturile care reprezintă cel puțin 4 % din producția totală națională de brânzeturi.

Producția de unt la nivel național și al UE menționată la punctele 4 și 5 din anexa I.A și care urmează să fie luată în considerare în scopul primului paragraf litera (a) este producția totală la ambele produse menționate la aceste puncte.

(2)   Până la data de 10 a fiecărei luni, având în vedere prețurile la poarta fabricii înregistrate în cursul lunii precedente la produsele enumerate în anexa I.B, statele membre notifică Comisiei:

| (a) | prețurile la fiecare produs, în afară de brânzeturi, la care producția națională reprezintă cel puțin 2 % din producția UE; |
| --- | --- |

(a)

prețurile la fiecare produs, în afară de brânzeturi, la care producția națională reprezintă cel puțin 2 % din producția UE;

| (b) | prețurile pe tipuri de brânzeturi, altele decât cele menționate la alineatul (1) litera (b), reprezentând cel puțin 8 % din producția națională de brânză. |
| --- | --- |

(b)

prețurile pe tipuri de brânzeturi, altele decât cele menționate la alineatul (1) litera (b), reprezentând cel puțin 8 % din producția națională de brânză.

(3)   Statele membre notifică Comisiei cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de sfârșitul lunii:

| (a) | prețul laptelui crud, la conținutul real de grăsimi și de proteine, plătit producătorilor de lapte de pe teritoriul lor pentru livrările din cursul lunii precedente; |
| --- | --- |

(a)

prețul laptelui crud, la conținutul real de grăsimi și de proteine, plătit producătorilor de lapte de pe teritoriul lor pentru livrările din cursul lunii precedente;

| (b) | prețul estimativ pentru livrările lunii în curs, dacă este disponibil. |
| --- | --- |

(b)

prețul estimativ pentru livrările lunii în curs, dacă este disponibil.

(4)   În scopul prezentului articol, prin „preț la poarta fabricii” se înțelege prețul la care este cumpărat produsul de la întreprindere, fără taxe (TVA) sau alte costuri (transport, încărcare, manipulare, depozitare, palete, asigurări etc.). Prețul se referă la vânzările facturate în perioada de referință.

Articolul 3

(1)   Prețurile notificate în conformitate cu articolul 2 se exprimă ca prețuri medii ponderate la 100 kg în moneda națională.

(2)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că informațiile notificate cu privire la prețuri sunt reprezentative, exacte și complete. În acest scop, până la 15 august 2010, statele membre transmit Comisiei un raport conform modelului prevăzut la anexa II. Ori de câte ori trebuie actualizat un element din raportul precedent, se transmite un nou raport.

(3)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că agenții economici în cauză le comunică informațiile solicitate în termenele stabilite.

(4)   Până la 15 august 2010, cu ajutorul modelelor prezentate în anexele I.A și I.B, statele membre transmit Comisiei următoarele informații:

| (a) | în cazul în care prețul de notificat se referă la un produs fabricat de mai puțin de trei producători din statul membru, se inserează mențiunea „confidențial” în coloana „Observații” din anexele I.A și I.B. Aceste informații vor fi considerate confidențiale și vor fi folosite doar în scopul calculării cifrelor totale; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care prețul de notificat se referă la un produs fabricat de mai puțin de trei producători din statul membru, se inserează mențiunea „confidențial” în coloana „Observații” din anexele I.A și I.B. Aceste informații vor fi considerate confidențiale și vor fi folosite doar în scopul calculării cifrelor totale;

| (b) | la brânzeturi, unitatea de ambalare reprezentativă la care se referă prețul notificat; |
| --- | --- |

(b)

la brânzeturi, unitatea de ambalare reprezentativă la care se referă prețul notificat;

| (c) | la alte produse decât brânzeturile, atunci când prețul se referă la o unitate de ambalare diferită de cea menționată în coloana „unitatea de ambalare reprezentativă”, unitatea de ambalare efectivă a produsului la care se referă prețul notificat se menționează în coloana „Observații” din anexele I.A și I.B. |
| --- | --- |

(c)

la alte produse decât brânzeturile, atunci când prețul se referă la o unitate de ambalare diferită de cea menționată în coloana „unitatea de ambalare reprezentativă”, unitatea de ambalare efectivă a produsului la care se referă prețul notificat se menționează în coloana „Observații” din anexele I.A și I.B.

Statele membre informează Comisia ori de câte ori unul dintre elementele menționate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) trebuie actualizat.

CAPITOLUL III

SCHIMBURI COMERCIALE

SECȚIUNEA 1

Importuri

Articolul 4

Până la data de 10 a fiecărei luni, statele membre notifică Comisiei cantitățile de lapte și produse lactate care s-au importat în cursul lunii precedente în condiții preferențiale, altele decât contingentele tarifare, conform dispozițiilor din partea I partea K din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 376/2008, pentru care s-au eliberat licențe de import, defalcate pe coduri NC și pe codurile țărilor de origine.

Notificările includ și comunicările cu mențiunea „niciuna”.

Articolul 5

Până la 31 martie cel târziu, statele membre notifică Comisiei următoarele date defalcate pe coduri NC, privind licențele de import eliberate în anul precedent, pe baza prezentării unui certificat IMA 1, în conformitate cu titlul 2 capitolul III secțiunea 1 din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001, precizând numerele certificatelor IMA 1:

| (a) | cantitatea de produse prevăzută în certificat și data de eliberare a licențelor de import; |
| --- | --- |

(a)

cantitatea de produse prevăzută în certificat și data de eliberare a licențelor de import;

| (b) | cantitatea de produse pentru care s-a eliberat garanția. |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de produse pentru care s-a eliberat garanția.

Notificările includ și comunicările cu mențiunea „niciuna”.

SECȚIUNEA 2

Exporturi

Articolul 6

(1)   În fiecare zi lucrătoare până la ora 18, statele membre notifică Comisiei următoarele informații:

| (a) | cantitățile, defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export și pe coduri de destinație, pentru care, în ziua respectivă, s-au solicitat licențe menționate:






  (i) | la articolul 1 alineatul (2) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 376/2008, cu excepția celor menționate la articolele 15 și 29 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009; |
| --- | --- | --- |

(a)

cantitățile, defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export și pe coduri de destinație, pentru care, în ziua respectivă, s-au solicitat licențe menționate:

(i)

la articolul 1 alineatul (2) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 376/2008, cu excepția celor menționate la articolele 15 și 29 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009;

| (ii) | la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009; |
| --- | --- |

(ii)

la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009;

| (b) | dacă este cazul, faptul că nu s-au depus cereri în ziua respectivă, cu excepția cazului în care nu se stabilește nicio restituire sau se stabilește o rată de restituire 0 pentru oricare dintre produsele menționate în partea 9 din anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (9); |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, faptul că nu s-au depus cereri în ziua respectivă, cu excepția cazului în care nu se stabilește nicio restituire sau se stabilește o rată de restituire 0 pentru oricare dintre produsele menționate în partea 9 din anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (9);

| (c) | cantitățile defalcate pe cereri, pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export și pe coduri de destinație, pentru care s-au solicitat, în ziua respectivă, licențe provizorii menționate la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009, precizând:






  (i) | data limită de depunere a ofertelor și anexând o copie a documentului care confirmă invitația de participare la licitație pentru cantitățile solicitate; |
| --- | --- | --- |

(c)

cantitățile defalcate pe cereri, pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export și pe coduri de destinație, pentru care s-au solicitat, în ziua respectivă, licențe provizorii menționate la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009, precizând:

(i)

data limită de depunere a ofertelor și anexând o copie a documentului care confirmă invitația de participare la licitație pentru cantitățile solicitate;

| (ii) | cantitatea de produse menționată în invitația de participare la licitație; |
| --- | --- |

(ii)

cantitatea de produse menționată în invitația de participare la licitație;

| (d) | cantitățile defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export și pe coduri de destinație, pentru care licențele provizorii menționate la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 au fost eliberate în mod definitiv sau anulate în ziua respectivă, data licenței provizorii și cantitatea la care se referă; |
| --- | --- |

(d)

cantitățile defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export și pe coduri de destinație, pentru care licențele provizorii menționate la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 au fost eliberate în mod definitiv sau anulate în ziua respectivă, data licenței provizorii și cantitatea la care se referă;

| (e) | dacă este cazul, cantitatea revizuită de produse prevăzută în invitația la licitație menționată la litera (c) din prezentul alineat; |
| --- | --- |

(e)

dacă este cazul, cantitatea revizuită de produse prevăzută în invitația la licitație menționată la litera (c) din prezentul alineat;

| (f) | cantitățile defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export, menționate în licențele cu restituire, eliberate în temeiul articolului 32 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009. |
| --- | --- |

(f)

cantitățile defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export, menționate în licențele cu restituire, eliberate în temeiul articolului 32 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009.

(2)   În ceea ce privește notificarea prevăzută la alineatul (1) litera (c) punctul (i), în cazul în care s-au depus mai multe cereri pentru aceeași invitație la licitație, este suficientă o singură notificare pe stat membru.

Articolul 7

(1)   Până la data de 16 a fiecărei luni, statele membre notifică Comisiei următoarele informații cu privire la luna precedentă:

| (a) | cantitățile defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export, menționate în cererile de licențe anulate în temeiul articolului 10 alineatul (2) paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009; |
| --- | --- |

(a)

cantitățile defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export, menționate în cererile de licențe anulate în temeiul articolului 10 alineatul (2) paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009;

| (b) | cantitățile rămase neutilizate în cadrul licențelor expirate și returnate în cursul lunii precedente și care au fost eliberate începând cu data de 1 iulie a anului GATT în curs, defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export; |
| --- | --- |

(b)

cantitățile rămase neutilizate în cadrul licențelor expirate și returnate în cursul lunii precedente și care au fost eliberate începând cu data de 1 iulie a anului GATT în curs, defalcate pe coduri din nomenclatura produselor lactate pentru restituirile la export;

| (c) | cantitățile de produse lactate, defalcate pe coduri NC și pe codurile țărilor de origine, care nu se găsesc în niciuna dintre situațiile prevăzute la articolul 28 alineatul (2) din tratat și care se importă pentru a fi utilizate la fabricarea de produse încadrate la codul NC 0406 30, în conformitate cu articolul 12 alineatul (5) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 612/2009 al Comisiei (10) și pentru care s-a acordat autorizația menționată la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009; |
| --- | --- |

(c)

cantitățile de produse lactate, defalcate pe coduri NC și pe codurile țărilor de origine, care nu se găsesc în niciuna dintre situațiile prevăzute la articolul 28 alineatul (2) din tratat și care se importă pentru a fi utilizate la fabricarea de produse încadrate la codul NC 0406 30, în conformitate cu articolul 12 alineatul (5) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 612/2009 al Comisiei (10) și pentru care s-a acordat autorizația menționată la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009;

| (d) | cantitățile defalcate pe coduri NC pentru care s-au eliberat licențe și pentru care nu se solicită restituiri, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009. |
| --- | --- |

(d)

cantitățile defalcate pe coduri NC pentru care s-au eliberat licențe și pentru care nu se solicită restituiri, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009.

(2)   Până la 31 decembrie, statele membre notifică Comisiei cantitățile defalcate pe coduri NC pentru care s-au eliberat licențe pentru anul contingentar următor, în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII GENERALE ȘI FINALE

Articolul 8

(1)   Statele membre transmit electronic Comisiei notificările prevăzute în prezentul regulament, utilizând metodele puse la dispoziția lor de Comisie.

(2)   Forma și conținutul notificărilor se definesc pe baza modelelor sau a metodelor puse la dispoziția autorităților competente de către Comisie. Modelele și metodele respective sunt adaptate și actualizate după informarea prealabilă a Comitetului de gestionare menționat la articolul 195 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și a autorităților competente în cauză, după caz.

Articolul 9

Comisia ține la dispoziția statelor membre datele, informațiile și documentele transmise de acestea.

Articolul 10

Regulamentul (CE) nr. 562/2005 se abrogă.

Regulamentul (CE) nr. 562/2005 rămâne însă aplicabil în cazul transmiterii de date, informații și documente privind perioada anterioară aplicării prezentului regulament.

Trimiterile la regulamentul abrogat se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III la prezentul regulament.

Articolul 11

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 august 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 95, 14.4.2005, p. 11.

2

(3)  JO L 160, 26.6.1999, p. 48.

3

(4)  JO L 341, 22.12.2001, p. 29.

4

(5)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

5

(6)  JO L 114, 26.4.2008, p. 3.

6

(7)  JO L 336, 23.12.1994, p. 1.

7

(8)  JO L 318, 4.12.2009, p. 1.

8

(9)  JO L 366, 24.12.1987, p. 1.

9

(10)  JO L 186, 17.7.2009, p. 1.

10

---

ANEXA I.A

NOTIFICAREA SĂPTĂMÂNALĂ

Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 479/2010

COMISIA EUROPEANĂ – DG AGRI.C.4 – UNITATEA PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ

| | Stat membru: ... |
| --- | --- |

Stat membru: ...

| | Persoană de contact: ... |
| --- | --- |

Persoană de contact: ...

| | Telefon: ... |
| --- | --- |

Telefon: ...

| | Fax: ... |
| --- | --- |

Fax: ...

| | E-mail: ... |
| --- | --- |

E-mail: ...

| Produsul | Codul NC | Unitatea de ambalare reprezentativă | Observații |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zer praf |

Produsul

Codul NC

Unitatea de ambalare reprezentativă

Observații

1.

Zer praf

0404 10 02

25 kg

| 2. | Lapte praf degresat conform cerințelor de calitate pentru intervenție |
| --- | --- |

2.

Lapte praf degresat conform cerințelor de calitate pentru intervenție

0402 10 19

25 kg

| 3. | Lapte praf integral |
| --- | --- |

3.

Lapte praf integral

0402 21 19

25 kg

| 4. | Unt – nesărat |
| --- | --- |

4.

Unt – nesărat

0405 10 19

25 kg

| 5. | Unt – nesărat |
| --- | --- |

5.

Unt – nesărat

0405 10 11

250 g

| 6. | Ulei de unt |
| --- | --- |

6.

Ulei de unt

0405 90 10

200 kg

| 7. | Cheddar, cu conținut de grăsime de 45-50 % din substanța uscată |
| --- | --- |

7.

Cheddar, cu conținut de grăsime de 45-50 % din substanța uscată

0406 90 21

(1)

| 8. | Gouda, cu conținut de grăsime de 45-50 % din substanța uscată |
| --- | --- |

8.

Gouda, cu conținut de grăsime de 45-50 % din substanța uscată

0406 90 78

(1)

| 9. | Edam, cu conținut de grăsime de 40-45 % din substanța uscată |
| --- | --- |

9.

Edam, cu conținut de grăsime de 40-45 % din substanța uscată

0406 90 23

(1)

| 10. | Emmental, cu conținut de grăsime de 45-50 % din substanța uscată |
| --- | --- |

10.

Emmental, cu conținut de grăsime de 45-50 % din substanța uscată

0406 90 13

(1)

---

(1)  În cazul brânzeturilor, notificarea se referă la unitatea de ambalare cea mai reprezentativă.

---

ANEXA I.B.

NOTIFICĂRI LUNARE

Articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr 479/2010

COMISIA EUROPEANĂ – DG AGRI.C.4 – UNITATEA PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ

Stat membru: ...

Persoană de contact: ...

Telefon: ...

Fax: ...

E-mail: ...

| Produsul | Codul NC | Unitatea de ambalare reprezentativă | Observații |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Lapte praf degresat pentru hrana animalelor |

Produsul

Codul NC

Unitatea de ambalare reprezentativă

Observații

1.

Lapte praf degresat pentru hrana animalelor

0402 10 19 ANIM

20 t

| 2. | Cazeină |
| --- | --- |

2.

Cazeină

3501 10

25 kg (saci)

| 3. | Brânzeturi: |
| --- | --- |

3.

Brânzeturi:

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

---

(1)  În cazul brânzeturilor, notificarea se referă la unitatea de ambalare cea mai reprezentativă.

---

ANEXA II

Elemente care trebuie cuprinse în raportul privind prețul laptelui crud și al produselor lactate care trebuie prezentat Comisiei
   (1)
  în conformitate cu articolul 3

| 1. | Organizarea și structura pieței:
  prezentare generală a structurii pieței pentru produsul în cauză |
| --- | --- |

1.

Organizarea și structura pieței:

prezentare generală a structurii pieței pentru produsul în cauză

| 2. | Definirea produsului:
  compoziția (conținutul de grăsimi, conținutul de substanță uscată, conținutul de apă în substanța negrasă), clasa de calitate, vârsta sau stadiul de maturare, prezentarea și modul de ambalare (de exemplu în vrac, în saci de 25 kg), alte caracteristici |
| --- | --- |

2.

Definirea produsului:

compoziția (conținutul de grăsimi, conținutul de substanță uscată, conținutul de apă în substanța negrasă), clasa de calitate, vârsta sau stadiul de maturare, prezentarea și modul de ambalare (de exemplu în vrac, în saci de 25 kg), alte caracteristici

| 3. | Locul și procedura de înregistrare:






  (a) | organismul responsabil cu statistica prețurilor (adresă, fax, e-mail) |
| --- | --- | --- |

3.

Locul și procedura de înregistrare:

(a)

organismul responsabil cu statistica prețurilor (adresă, fax, e-mail)

| (b) | numărul punctelor de înregistrare și regiunea sau zona geografică în care se aplică prețurile |
| --- | --- |

(b)

numărul punctelor de înregistrare și regiunea sau zona geografică în care se aplică prețurile

| (c) | metoda de anchetă (de exemplu interogarea directă a primilor cumpărători). În cazul în care prețurile sunt stabilite de o comisie a pieței, trebuie menționat dacă ele se bazează pe opinii sau pe fapte. În caz că se utilizează informații secundare, trebuie menționate diferitele surse (de exemplu utilizarea rapoartelor de piață) |
| --- | --- |

(c)

metoda de anchetă (de exemplu interogarea directă a primilor cumpărători). În cazul în care prețurile sunt stabilite de o comisie a pieței, trebuie menționat dacă ele se bazează pe opinii sau pe fapte. În caz că se utilizează informații secundare, trebuie menționate diferitele surse (de exemplu utilizarea rapoartelor de piață)

| (d) | prelucrarea statistică a prețurilor, inclusiv factorii de conversie utilizați pentru a converti greutatea produselor în greutate reprezentativă, în conformitate cu anexa I |
| --- | --- |

(d)

prelucrarea statistică a prețurilor, inclusiv factorii de conversie utilizați pentru a converti greutatea produselor în greutate reprezentativă, în conformitate cu anexa I

| 4. | Producție:
  Producția anuală (estimată) în statul membru |
| --- | --- |

4.

Producție:

Producția anuală (estimată) în statul membru

| 5. | Reprezentativitate:
  Cota de volum la care se referă înregistrarea (de exemplu procentul din producția anuală) |
| --- | --- |

5.

Reprezentativitate:

Cota de volum la care se referă înregistrarea (de exemplu procentul din producția anuală)

| 6. | Alte aspecte relevante |
| --- | --- |

6.

Alte aspecte relevante

---

(1)  Raportul se trimite la următoarea adresă: Comisia Europeană – DG AGRI.C.4 – Produse de origine animală.

---

ANEXA III

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Regulamentul (CE) nr. 562/2005 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | — |
| Articolul 2 | — |
| Articolul 3 | — |
| Articolul 4 | — |
| Articolul 5 | Articolul 1 |
| Articolul 6 alineatul (1) | Articolul 2 alineatul (1) |
| — | Articolul 2 alineatul (2) |
| Articolul 6 alineatul (2) | Articolul 2 alineatul (3) și articolul 3 alineatul (1) |
| Articolul 6 alineatul (3) | Articolul 3 alineatul (2) |
| Articolul 6 alineatul (4) | Articolul 3 alineatul (3) |
| Articolul 6 alineatul (5) | Articolul 2 alineatul (4) |
| — | Articolul 3 alineatul (4) |
| Articolul 7 punctul 1 | — |
| Articolul 7 punctul 2 | — |
| Articolul 7 punctul 3 | — |
| Articolul 7 punctul 4 | Articolul 4 |
| Articolul 7 punctul 5 | Articolul 4 |
| Articolul 7 punctul 6 | — |
| Articolul 8 | Articolul 5 |
| Articolul 9 alineatul (1) | Articolul 6 alineatul (1) |
| Articolul 9 alineatul (2) | Articolul 6 alineatul (2) |
| Articolul 9 alineatul (3) | — |
| Articolul 10 | — |
| Articolul 11 litera (a) | Articolul 7 alineatul (1) litera (a) |
| Articolul 11 litera (b) | Articolul 7 alineatul (1) litera (b) |
| Articolul 11 litera (c) | — |
| Articolul 11 litera (d) | Articolul 7 alineatul (1) litera (c) |
| Articolul 11 litera (e) | Articolul 7 alineatul (1) litera (d) |
| Articolul 11 litera (e) | Articolul 7 alineatul (2) |
| Articolul 12 | — |
| Articolul 13 | — |
| Articolul 14 | Articolul 8 |
| Articolul 15 | Articolul 9 |
| Articolul 16 | Articolul 10 |
| Articolul 17 | Articolul 11 |
| Anexa I | — |
| Anexa II | — |
| Anexa III | — |
| Anexa IV | — |
| Anexa V | — |
| Anexa VI | Anexele I.A și I.B |
| Anexa VII | — |
| Anexa VIII | — |
| Anexa IX | — |
| Anexa X | – |
| Anexa XI | — |
| Anexa XII | Anexa II |
| Anexa XIII | Anexa III |

Regulamentul (CE) nr. 562/2005

Prezentul regulament

Articolul 1

—

Articolul 2

—

Articolul 3

—

Articolul 4

—

Articolul 5

Articolul 1

Articolul 6 alineatul (1)

Articolul 2 alineatul (1)

—

Articolul 2 alineatul (2)

Articolul 6 alineatul (2)

Articolul 2 alineatul (3) și articolul 3 alineatul (1)

Articolul 6 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (2)

Articolul 6 alineatul (4)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 6 alineatul (5)

Articolul 2 alineatul (4)

—

Articolul 3 alineatul (4)

Articolul 7 punctul 1

—

Articolul 7 punctul 2

—

Articolul 7 punctul 3

—

Articolul 7 punctul 4

Articolul 4

Articolul 7 punctul 5

Articolul 4

Articolul 7 punctul 6

—

Articolul 8

Articolul 5

Articolul 9 alineatul (1)

Articolul 6 alineatul (1)

Articolul 9 alineatul (2)

Articolul 6 alineatul (2)

Articolul 9 alineatul (3)

—

Articolul 10

—

Articolul 11 litera (a)

Articolul 7 alineatul (1) litera (a)

Articolul 11 litera (b)

Articolul 7 alineatul (1) litera (b)

Articolul 11 litera (c)

—

Articolul 11 litera (d)

Articolul 7 alineatul (1) litera (c)

Articolul 11 litera (e)

Articolul 7 alineatul (1) litera (d)

Articolul 11 litera (e)

Articolul 7 alineatul (2)

Articolul 12

—

Articolul 13

—

Articolul 14

Articolul 8

Articolul 15

Articolul 9

Articolul 16

Articolul 10

Articolul 17

Articolul 11

Anexa I

—

Anexa II

—

Anexa III

—

Anexa IV

—

Anexa V

—

Anexa VI

Anexele I.A și I.B

Anexa VII

—

Anexa VIII

—

Anexa IX

—

Anexa X

–

Anexa XI

—

Anexa XII

Anexa II

Anexa XIII

Anexa III

---

| 2.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/36

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 480/2010 AL COMISIEI

din 1 iunie 2010

de aprobare a unor modificări care nu sunt minore ale caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Spressa delle Giudicarie (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unor modificări ale elementelor caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Spressa delle Giudicarie”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2400/96 al Comisiei (2), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 2275/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unor modificări ale elementelor caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Spressa delle Giudicarie”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2400/96 al Comisiei (2), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 2275/2003 (3).

| (2) | Deoarece modificările în cauză nu sunt minore în înțelesul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din regulamentul menționat. Deoarece Comisiei nu i-a fost notificată nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, modificările trebuie aprobate, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificările în cauză nu sunt minore în înțelesul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din regulamentul menționat. Deoarece Comisiei nu i-a fost notificată nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, modificările trebuie aprobate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificările caietului de sarcini publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO L 327, 18.12.1996, p. 11.

2

(3)  JO L 336, 23.12.2003, p. 44.

3

(4)  JO C 238, 3.10.2009, p. 14.

4

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.3.   Brânzeturi

ITALIA

Spressa delle Giudicarie (DOP)

---

| 2.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/38

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 481/2010 AL COMISIEI

din 1 iunie 2010

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) în ceea ce privește lista pentru 2011 cu variabilele țintă secundare referitoare la transmiterea între generații a dezavantajelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 iunie 2003 privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) (1), în special articolul 15 alineatul (2) litera (f),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1177/2003 a stabilit un cadru comun pentru elaborarea sistematică a unor statistici comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață, care includ date transversale și longitudinale comparabile și actualizate privind venitul, precum și nivelul și componentele sărăciei și ale excluderii sociale la nivel național și la nivelul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1177/2003 a stabilit un cadru comun pentru elaborarea sistematică a unor statistici comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață, care includ date transversale și longitudinale comparabile și actualizate privind venitul, precum și nivelul și componentele sărăciei și ale excluderii sociale la nivel național și la nivelul Uniunii Europene.

| (2) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1177/2003, sunt necesare măsuri de punere în aplicare în ceea ce privește lista domeniilor și variabilelor țintă secundare care vor fi incluse în fiecare an în componenta transversală a EU-SILC. Este necesar să se stabilească lista pentru anul 2011 a variabilelor țintă secundare care urmează să fie incluse în modulul privind transmiterea între generații a dezavantajelor. De asemenea, aceasta ar trebui să includă codurile variabilelor și definițiile. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1177/2003, sunt necesare măsuri de punere în aplicare în ceea ce privește lista domeniilor și variabilelor țintă secundare care vor fi incluse în fiecare an în componenta transversală a EU-SILC. Este necesar să se stabilească lista pentru anul 2011 a variabilelor țintă secundare care urmează să fie incluse în modulul privind transmiterea între generații a dezavantajelor. De asemenea, aceasta ar trebui să includă codurile variabilelor și definițiile.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Lista variabilelor țintă secundare, codurile variabilelor și definițiile pentru modulul 2011 privind transmiterea între generații a dezavantajelor, care trebuie să fie incluse în componenta transversală a statisticilor comunitare privind venitul și condițiile de viață (EU-SILC), se stabilește în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 165, 3.7.2003, p. 1.

1

---

ANEXĂ

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții în ceea ce privește unitatea, modul de culegere a datelor, perioada de referință și definițiile:

1.   Unitatea

Se furnizează informații pentru toți membrii gospodăriei actuale sau, după caz, pentru toți respondenții selecționați în vârstă de peste 24 de ani și sub 60 de ani.

2.   Modul de culegere a datelor

Având în vedere tipul informațiilor care urmează să fie culese, sunt permise numai interviurile personale sau informațiile extrase din registre. Interviurile indirecte sunt permise cu titlu de excepție pentru persoanele absente temporar sau aflate în incapacitatea de a răspunde.

3.   Perioada de referință

Perioada de referință este perioada în care intervievatul avea vârsta de aproximativ 14 ani.

4.   Definiții

1.   Tatăl: persoana pe care intervievatul o considera ca fiindu-i tată, atunci când intervievatul avea 14 ani. În general, tatăl este tatăl biologic, dar dacă intervievatul consideră că o altă persoană a fost tatăl său în timpul perioadei de referință, răspunsurile se vor referi la această din urmă persoană, chiar dacă tatăl biologic trăiește și este cunoscut.

2.   Mamă: persoana pe care intervievatul o considera ca fiindu-i mamă, atunci când intervievatul avea 14 ani. În general mama este mama biologică, dar dacă intervievatul consideră că o altă persoană a fost mama sa în timpul perioadei de referință, răspunsurile se vor referi la această din urmă persoană, chiar dacă mama biologică trăiește și este cunoscută.

3.   Gospodărie: se referă la gospodăria în care trăia respondentul la vârsta de aproximativ 14 ani. Dacă părinții respondentului erau divorțați și tutela era partajată (50 % din timp pentru fiecare părinte), respondentul își selectează gospodăria fie pe criterii obiective, ținând cont de adresa sa principală la vârsta de 14 ani (și anume adresa care figurează la evidența populației și/sau în cartea de identitate/pașaport), sau pe criterii subiective în funcție de locul unde se simțea cel mai acasă la vârsta de aproximativ 14 ani. Pentru orientări detaliate vă rugăm consultați „Descrierea variabilelor țintă transversale și longitudinale” (EU-SILC 065 — operare 2010) — Unități.

DOMENIILE ȘI LISTA VARIABILELOR ȚINTĂ

| | Modulul 2011 | Transmiterea între generații a dezavantajelor |
| --- | --- | --- |
| Denumirea variabilei | Codul | Variabila țintă |
| Date de bază |
| RB030 | | Identificare personală |
| Număr de identitate | Numărul personal de identificare (PID) |
| PT005 | | Ponderea transversală personală între generații |
| 0+(Format 2,5) | Pondere |
| Date privind familia |
| PT010 | | Prezența părinților |
| 1 | A locuit cu ambii părinți (sau persoanele considerate ca fiind părinți) |
| 2 | A locuit numai cu tatăl (sau persoana considerată ca fiind tatăl) |
| 3 | A locuit numai cu mama (sau persoana considerată ca fiind mama) |
| 4 | A locuit într-o gospodărie particulară fără părinți |
| 5 | A locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție |
| PT010_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT020 | | Număr de adulți |
| | Număr (2 cifre) 0-99 |
| PT020_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT030 | | Număr de copii |
| | Număr (2 cifre) 0-99 |
| PT030_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT040 | | Număr de persoane din gospodărie încadrate în muncă |
| | Număr (2 cifre) 0-99 |
| PT040_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT050 | | Anul nașterii tatălui |
| | Anul (4 cifre) |
| – 1 | Nu știu |
| PT050_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (tată necunoscut) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT060 | | Țara în care s-a născut tatăl |
| 1 | S-a născut în țara de rezidență actuală a respondentului (și anume, țara în care se desfășoară ancheta) |
| 2 | S-a născut într-o altă țară UE-27 |
| 3 | S-a născut într-o altă țară europeană |
| 4 | S-a născut în afara Europei |
| – 1 | Nu știu |
| PT060_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (tată necunoscut) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT070 | | Cetățenia tatălui |
| 1 | A țării de rezidență actuală a respondentului (și anume, țara în care se desfășoară ancheta) |
| 2 | A altei țări UE-27 |
| 3 | A altei țări europene |
| 4 | A unei țări din afara Europei |
| – 1 | Nu știu |
| PT070_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (tată necunoscut) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT080 | | Anul nașterii mamei |
| | Anul (4 cifre) |
| – 1 | Nu știu |
| PT080_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (mamă necunoscută) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT090 | | Țara în care s-a născut mama |
| 1 | S-a născut în țara de rezidență actuală a respondentului (și anume, țara în care se desfășoară ancheta) |
| 2 | S-a născut într-o altă țară UE-27 |
| 3 | S-a născut într-o altă țară europeană |
| 4 | S-a născut în afara Europei |
| – 1 | Nu știu |
| PT090_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (mamă necunoscută) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT100 | | Cetățenia mamei |
| 1 | A țării de rezidență actuală a respondentului (și anume, țara în care se desfășoară ancheta) |
| 2 | A altei țări UE-27 |
| 3 | A altei țări europene |
| 4 | A unei țări din afara Europei |
| – 1 | Nu știu |
| PT100_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (mamă necunoscută) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| Date privind educația |
| PT110 | | Cel mai înalt nivel de educație al tatălui |
| 0 | Tatăl nu știe să citească sau să scrie în nicio limbă |
| 1 | Nivel inferior (învățământ preșcolar, primar sau secundar inferior) |
| 2 | Nivel mediu (învățământ secundar superior și învățământ postsecundar ne-terțiar) |
| 3 | Nivel superior (prima treaptă din învățământul terțiar și treapta a doua din învățământul terțiar) |
| – 1 | Nu știu |
| PT110_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (tată necunoscut) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT120 | | Cel mai înalt nivel de educație al mamei |
| 0 | Mama nu știe să citească sau să scrie în nicio limbă |
| 1 | Nivel inferior (învățământ preșcolar, primar sau secundar inferior) |
| 2 | Nivel mediu (învățământ secundar superior și învățământ postsecundar ne-terțiar) |
| 3 | Nivel superior (prima treaptă din învățământul terțiar și treapta a doua din învățământul terțiar) |
| – 1 | Nu știu |
| PT120_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (mamă necunoscută) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| Date privind ocupația |
| PT130 | | Statutul ocupațional al tatălui |
| 1 | Angajat |
| 2 | Lucrător care desfășoară o activitate independentă (inclusiv lucrător în cadrul asociațiilor familiale) |
| 3 | Șomer |
| 4 | Pensionar sau pensionat anticipat sau și-a încetat activitatea |
| 5 | Efectuează activități casnice și de îngrijire |
| 6 | Altă categorie de persoane fără activitate |
| – 1 | Nu știu |
| PT130_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 3 | N/A (tatăl decedat) |
| – 4 | N/A (tată necunoscut) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT140 | | Poziția de conducere a tatălui |
| 1 | De supervizare |
| 2 | Fără atribuții de supervizare |
| – 1 | Nu știu |
| PT140_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 2 | N/A (tatăl nu lucrează) |
| – 3 | N/A (tatăl decedat) |
| – 4 | N/A (tată necunoscut) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT150 | | Ocupația principală a tatălui |
| | Codul ISCO-08(COM) (1 cifră) |
| – 1 | Nu știu |
| PT150_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 2 | N/A (tatăl nu lucrează) |
| – 3 | N/A (tatăl decedat) |
| – 4 | N/A (tată necunoscut) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT160 | | Statutul ocupațional al mamei |
| 1 | Angajat |
| 2 | Lucrător care desfășoară o activitate independentă (inclusiv lucrător în cadrul asociațiilor familiale) |
| 3 | Șomer |
| 4 | Pensionar sau pensionat anticipat sau și-a încetat activitatea |
| 5 | Efectuează activități casnice și de îngrijire |
| 6 | Altă categorie de persoane fără activitate |
| – 1 | Nu știu |
| PT160_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 3 | N/A (mama decedată) |
| – 4 | N/A (mamă necunoscută) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT170 | | Poziția de conducere a mamei |
| 1 | De supervizare |
| 2 | Fără atribuții de supervizare |
| – 1 | Nu știu |
| PT170_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 2 | N/A (mama nu lucrează) |
| – 3 | N/A (mama decedată) |
| – 4 | N/A (mamă necunoscută) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT180 | | Ocupația principală a mamei |
| | Codul ISCO-08(COM) (1 cifră) |
| – 1 | Nu știu |
| PT180_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 2 | N/A (mama nu lucrează) |
| – 3 | N/A (mama decedată) |
| – 4 | N/A (mamă necunoscută) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| Date privind venitul |
| PT190 | | Situația financiară a gospodăriei |
| 1 | Foarte nefavorabilă |
| 2 | Nefavorabilă |
| 3 | Relativ nefavorabilă |
| 4 | Relativ bună |
| 5 | Bună |
| 6 | Foarte bună |
| – 1 | Nu știu |
| PT190_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT200 | | Abilitatea de a „o scoate la capăt” |
| 1 | Cu mare dificultate |
| 2 | Cu dificultate |
| 3 | Cu o anumită dificultate |
| 4 | Relativ ușor |
| 5 | Ușor |
| 6 | Foarte ușor |
| – 1 | Nu știu |
| PT200_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |
| PT210 | | Statutul de locatar |
| 1 | Proprietar |
| 2 | Chiriaș |
| 3 | Locuință gratuită |
| – 1 | Nu știu |
| PT210_F | 1 | Completat |
| – 1 | Lipsește |
| – 4 | N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție) |
| – 5 | Respondent neselectat |
| – 6 | Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59) |

Modulul 2011

Transmiterea între generații a dezavantajelor

Denumirea variabilei

Codul

Variabila țintă

Date de bază

RB030

Identificare personală

Număr de identitate

Numărul personal de identificare (PID)

PT005

Ponderea transversală personală între generații

0+(Format 2,5)

Pondere

Date privind familia

PT010

Prezența părinților

1

A locuit cu ambii părinți (sau persoanele considerate ca fiind părinți)

2

A locuit numai cu tatăl (sau persoana considerată ca fiind tatăl)

3

A locuit numai cu mama (sau persoana considerată ca fiind mama)

4

A locuit într-o gospodărie particulară fără părinți

5

A locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție

PT010_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT020

Număr de adulți

Număr (2 cifre) 0-99

PT020_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT030

Număr de copii

Număr (2 cifre) 0-99

PT030_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT040

Număr de persoane din gospodărie încadrate în muncă

Număr (2 cifre) 0-99

PT040_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT050

Anul nașterii tatălui

Anul (4 cifre)

– 1

Nu știu

PT050_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (tată necunoscut)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT060

Țara în care s-a născut tatăl

1

S-a născut în țara de rezidență actuală a respondentului (și anume, țara în care se desfășoară ancheta)

2

S-a născut într-o altă țară UE-27

3

S-a născut într-o altă țară europeană

4

S-a născut în afara Europei

– 1

Nu știu

PT060_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (tată necunoscut)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT070

Cetățenia tatălui

1

A țării de rezidență actuală a respondentului (și anume, țara în care se desfășoară ancheta)

2

A altei țări UE-27

3

A altei țări europene

4

A unei țări din afara Europei

– 1

Nu știu

PT070_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (tată necunoscut)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT080

Anul nașterii mamei

Anul (4 cifre)

– 1

Nu știu

PT080_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (mamă necunoscută)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT090

Țara în care s-a născut mama

1

S-a născut în țara de rezidență actuală a respondentului (și anume, țara în care se desfășoară ancheta)

2

S-a născut într-o altă țară UE-27

3

S-a născut într-o altă țară europeană

4

S-a născut în afara Europei

– 1

Nu știu

PT090_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (mamă necunoscută)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT100

Cetățenia mamei

1

A țării de rezidență actuală a respondentului (și anume, țara în care se desfășoară ancheta)

2

A altei țări UE-27

3

A altei țări europene

4

A unei țări din afara Europei

– 1

Nu știu

PT100_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (mamă necunoscută)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

Date privind educația

PT110

Cel mai înalt nivel de educație al tatălui

0

Tatăl nu știe să citească sau să scrie în nicio limbă

1

Nivel inferior (învățământ preșcolar, primar sau secundar inferior)

2

Nivel mediu (învățământ secundar superior și învățământ postsecundar ne-terțiar)

3

Nivel superior (prima treaptă din învățământul terțiar și treapta a doua din învățământul terțiar)

– 1

Nu știu

PT110_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (tată necunoscut)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT120

Cel mai înalt nivel de educație al mamei

0

Mama nu știe să citească sau să scrie în nicio limbă

1

Nivel inferior (învățământ preșcolar, primar sau secundar inferior)

2

Nivel mediu (învățământ secundar superior și învățământ postsecundar ne-terțiar)

3

Nivel superior (prima treaptă din învățământul terțiar și treapta a doua din învățământul terțiar)

– 1

Nu știu

PT120_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (mamă necunoscută)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

Date privind ocupația

PT130

Statutul ocupațional al tatălui

1

Angajat

2

Lucrător care desfășoară o activitate independentă (inclusiv lucrător în cadrul asociațiilor familiale)

3

Șomer

4

Pensionar sau pensionat anticipat sau și-a încetat activitatea

5

Efectuează activități casnice și de îngrijire

6

Altă categorie de persoane fără activitate

– 1

Nu știu

PT130_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 3

N/A (tatăl decedat)

– 4

N/A (tată necunoscut)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT140

Poziția de conducere a tatălui

1

De supervizare

2

Fără atribuții de supervizare

– 1

Nu știu

PT140_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 2

N/A (tatăl nu lucrează)

– 3

N/A (tatăl decedat)

– 4

N/A (tată necunoscut)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT150

Ocupația principală a tatălui

Codul ISCO-08(COM) (1 cifră)

– 1

Nu știu

PT150_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 2

N/A (tatăl nu lucrează)

– 3

N/A (tatăl decedat)

– 4

N/A (tată necunoscut)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT160

Statutul ocupațional al mamei

1

Angajat

2

Lucrător care desfășoară o activitate independentă (inclusiv lucrător în cadrul asociațiilor familiale)

3

Șomer

4

Pensionar sau pensionat anticipat sau și-a încetat activitatea

5

Efectuează activități casnice și de îngrijire

6

Altă categorie de persoane fără activitate

– 1

Nu știu

PT160_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 3

N/A (mama decedată)

– 4

N/A (mamă necunoscută)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT170

Poziția de conducere a mamei

1

De supervizare

2

Fără atribuții de supervizare

– 1

Nu știu

PT170_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 2

N/A (mama nu lucrează)

– 3

N/A (mama decedată)

– 4

N/A (mamă necunoscută)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT180

Ocupația principală a mamei

Codul ISCO-08(COM) (1 cifră)

– 1

Nu știu

PT180_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 2

N/A (mama nu lucrează)

– 3

N/A (mama decedată)

– 4

N/A (mamă necunoscută)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

Date privind venitul

PT190

Situația financiară a gospodăriei

1

Foarte nefavorabilă

2

Nefavorabilă

3

Relativ nefavorabilă

4

Relativ bună

5

Bună

6

Foarte bună

– 1

Nu știu

PT190_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT200

Abilitatea de a „o scoate la capăt”

1

Cu mare dificultate

2

Cu dificultate

3

Cu o anumită dificultate

4

Relativ ușor

5

Ușor

6

Foarte ușor

– 1

Nu știu

PT200_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

PT210

Statutul de locatar

1

Proprietar

2

Chiriaș

3

Locuință gratuită

– 1

Nu știu

PT210_F

1

Completat

– 1

Lipsește

– 4

N/A (a locuit într-o gospodărie colectivă sau instituție)

– 5

Respondent neselectat

– 6

Nu se încadrează în intervalul de vârstă (25-59)

---

| 2.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/46

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 482/2010 AL COMISIEI

din 1 iunie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 2 iunie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 92,7 |
| TR | 64,5 |
| ZZ | 64,6 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 54,8 |
| TR | 120,0 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,5 |
| ZZ | 111,5 |
| 0805 50 10 | AR | 95,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,4 |
| ZA | 105,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 78,5 |
| CA | 80,1 |
| CL | 87,2 |
| CN | 73,5 |
| IL | 49,0 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 121,3 |
| US | 140,3 |
| UY | 81,7 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 83,1 |
| 0809 20 95 | TR | 534,1 |
| ZZ | 534,1 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

92,7

TR

64,5

ZZ

64,6

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

54,8

TR

120,0

ZZ

65,6

0709 90 70

TR

111,5

ZZ

111,5

0805 50 10

AR

95,7

BR

112,1

TR

93,4

ZA

105,5

ZZ

101,7

0808 10 80

AR

89,4

BR

78,5

CA

80,1

CL

87,2

CN

73,5

IL

49,0

MK

26,7

NZ

121,3

US

140,3

UY

81,7

ZA

86,9

ZZ

83,1

0809 20 95

TR

534,1

ZZ

534,1

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---