# Euroopan unionin L 294/2006

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 294 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta25. lokakuuta 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 294

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta25. lokakuuta 2006

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1582/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, asetuksen (ETY) N:o 1907/90 muuttamisesta munien pesemistä koskevan poikkeuksen osalta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1583/2006, annettu 23 päivänä lokakuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa | 2 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1584/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 17 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1585/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteen III muuttamisesta | 19 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1586/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 1483/2006 muuttamisesta jäsenvaltioiden interventioelinten hallussa olevien viljojen myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla avatun pysyvän tarjouskilpailun määrien osalta | 21 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1587/2006, annettu 23 päivänä lokakuuta 2006, presidentti Lukašenkaan ja tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta | 25 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1588/2006, annettu 23 päivänä lokakuuta 2006, Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten pohjankatkaravun kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä linjan 62° N eteläpuolella | 27 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1589/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, Saksan, Viron, Latvian, Liettuan ja Portugalin lipun alla purjehtivien alusten punasimpun kalastuksen kieltämisestä NAFO-alueella 3M | 29 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1590/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 1452/2006 mukaisesti hallinnoitavassa tuontitariffikiintiössä 16 päivän lokakuuta ja 18 päivän lokakuuta 2006 välisenä aikana jätettyjen Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä | 31 |
| | * | Komission direktiivi 2006/86/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/23/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse jäljitettävyysvaatimuksista, vakavista haittavaikutuksista ja vaaratilanteista ilmoittamisesta sekä ihmiskudosten ja -solujen koodaukseen, käsittelyyn, säilömiseen, säilytykseen ja jakeluun liittyvistä tietyistä teknisistä vaatimuksista (
  1
  ) | 32 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1582/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, asetuksen (ETY) N:o 1907/90 muuttamisesta munien pesemistä koskevan poikkeuksen osalta

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1583/2006, annettu 23 päivänä lokakuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa

2

Komission asetus (EY) N:o 1584/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

17

*

Komission asetus (EY) N:o 1585/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteen III muuttamisesta

19

*

Komission asetus (EY) N:o 1586/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 1483/2006 muuttamisesta jäsenvaltioiden interventioelinten hallussa olevien viljojen myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla avatun pysyvän tarjouskilpailun määrien osalta

21

*

Komission asetus (EY) N:o 1587/2006, annettu 23 päivänä lokakuuta 2006, presidentti Lukašenkaan ja tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta

25

*

Komission asetus (EY) N:o 1588/2006, annettu 23 päivänä lokakuuta 2006, Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten pohjankatkaravun kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä linjan 62° N eteläpuolella

27

*

Komission asetus (EY) N:o 1589/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, Saksan, Viron, Latvian, Liettuan ja Portugalin lipun alla purjehtivien alusten punasimpun kalastuksen kieltämisestä NAFO-alueella 3M

29

Komission asetus (EY) N:o 1590/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 1452/2006 mukaisesti hallinnoitavassa tuontitariffikiintiössä 16 päivän lokakuuta ja 18 päivän lokakuuta 2006 välisenä aikana jätettyjen Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä

31

*

Komission direktiivi 2006/86/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/23/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse jäljitettävyysvaatimuksista, vakavista haittavaikutuksista ja vaaratilanteista ilmoittamisesta sekä ihmiskudosten ja -solujen koodaukseen, käsittelyyn, säilömiseen, säilytykseen ja jakeluun liittyvistä tietyistä teknisistä vaatimuksista (
  1
  )

1

32

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan ministerineuvoston välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta | 51 |
| Albanian tasavallan ministerineuvoston ja Euroopan yhteisön sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista | 52 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 4 päivänä syyskuuta 2006, viininviljelyalojen perustutkimusten tulosten siirtoa koneellisesti luettavaan muotoon koskevista standardikoodista ja -säännöistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3881)
  (Kodifioitu toisinto) | 59 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan ministerineuvoston välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

51

Albanian tasavallan ministerineuvoston ja Euroopan yhteisön sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista

52

Komissio

*

Komission päätös, tehty 4 päivänä syyskuuta 2006, viininviljelyalojen perustutkimusten tulosten siirtoa koneellisesti luettavaan muotoon koskevista standardikoodista ja -säännöistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3881)
  (Kodifioitu toisinto)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3881)

59

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston päätös 2006/718/YUTP, tehty 23 päivänä lokakuuta 2006, Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2006/276/YUTP täytäntöönpanosta | 72 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

Neuvoston päätös 2006/718/YUTP, tehty 23 päivänä lokakuuta 2006, Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2006/276/YUTP täytäntöönpanosta

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1582/2006,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2006,

asetuksen (ETY) N:o 1907/90 muuttamisesta munien pesemistä koskevan poikkeuksen osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muna-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2771/75 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 (2) 6 artiklan 4 kohdassa säädetään perusteet poikkeukseen, jolla pakkaamot voivat jatkaa munien pesemistä 31 päivään joulukuuta 2006. Poikkeus on myönnetty yhdeksälle pakkaamolle Ruotsissa ja yhdelle pakkaamolle Alankomaissa. |
| --- | --- |

(1)

Tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 (2) 6 artiklan 4 kohdassa säädetään perusteet poikkeukseen, jolla pakkaamot voivat jatkaa munien pesemistä 31 päivään joulukuuta 2006. Poikkeus on myönnetty yhdeksälle pakkaamolle Ruotsissa ja yhdelle pakkaamolle Alankomaissa.

| (2) | Asetus (ETY) N:o 1907/90 on kumottu munien kaupan pitämisen vaatimuksista 19 päivänä kesäkuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1028/2006 (3)1 päivästä heinäkuuta 2007. Munien pesemistä koskevaa poikkeusta olisi vastaavasti jatkettava kyseiseen päivään asti. |
| --- | --- |

(2)

Asetus (ETY) N:o 1907/90 on kumottu munien kaupan pitämisen vaatimuksista 19 päivänä kesäkuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1028/2006 (3)1 päivästä heinäkuuta 2007. Munien pesemistä koskevaa poikkeusta olisi vastaavasti jatkettava kyseiseen päivään asti.

| (3) | Sen vuoksi asetus (ETY) N:o 1907/90 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetus (ETY) N:o 1907/90 olisi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (ETY) N:o 1907/90 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa oleva ilmaisu ”31 päivään joulukuuta 2006” ilmaisulla ”30 päivään kesäkuuta 2007”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä lokakuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. KORKEAOJA

---

(1)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 49. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 679/2006 (EUVL L 119, 4.5.2006, s. 1).

1

(2)  EYVL L 173, 6.7.1990, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1039/2005 (EUVL L 172, 5.7.2005, s. 1).

2

(3)  EUVL L 186, 7.7.2006, s. 1.

3

---

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/2

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1583/2006,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2006,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Helmikuussa 1994 neuvoston asetuksella (EY) N:o 229/94 (2) otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Tullit otettiin käyttöön vähimmäishintoihin perustuvina muuttuvina tulleina kolmen etanoliamiinin lajin, monoetanoliamiinin, dietanoliamiinin ja trietanoliamiinin, tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Helmikuussa 1994 neuvoston asetuksella (EY) N:o 229/94 (2) otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Tullit otettiin käyttöön vähimmäishintoihin perustuvina muuttuvina tulleina kolmen etanoliamiinin lajin, monoetanoliamiinin, dietanoliamiinin ja trietanoliamiinin, tuonnissa.

| (2) | Euroopan kemianteollisuuden keskusjärjestön (CEFIC) pyynnöstä pantiin helmikuussa 1999 vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu ja sen 11 artiklan 3 kohdan mukainen välivaiheen tarkastelu. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1603/2000 (3) nämä tarkastelut saatettiin päätökseen ja Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet. Toimenpiteiden muotoa muutettiin siten, että siitä tuli kiinteä tonnikohtainen paljoustulli kaikkien etanoliamiinin lajien osalta. Dow Chemical Company ja Union Carbide Corporation olivat kaksi niistä kolmesta yrityksestä, joihin sovellettiin yksilöllistä polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan kemianteollisuuden keskusjärjestön (CEFIC) pyynnöstä pantiin helmikuussa 1999 vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu ja sen 11 artiklan 3 kohdan mukainen välivaiheen tarkastelu. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1603/2000 (3) nämä tarkastelut saatettiin päätökseen ja Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet. Toimenpiteiden muotoa muutettiin siten, että siitä tuli kiinteä tonnikohtainen paljoustulli kaikkien etanoliamiinin lajien osalta. Dow Chemical Company ja Union Carbide Corporation olivat kaksi niistä kolmesta yrityksestä, joihin sovellettiin yksilöllistä polkumyyntitullia.

| (3) | Kun Dow Chemical Companyn etanoliamiiniin liittyvä liiketoiminta myytiin INEOS LLC:lle, Dow Chemical Companyn yksilöllistä polkumyyntitullia (69,40 euroa tonnilta) siirryttiin soveltamaan INEOS LLC:hen (4). Dow Chemical Company harjoittaa kuitenkin edelleen etanoliamiiniin liittyvää liiketoimintaa, koska se osti 6 päivänä helmikuuta 2001 Union Carbide Corporationin kaikki osakkeet, ja viimeksi mainittuun sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, joka on 59,25 euroa tonnilta. Union Carbide Corporation on edelleen olemassa, mutta se kuuluu Dow Chemical Company -yritysryhmään eikä sillä ole enää itsenäistä tuotantotoimintaa. |
| --- | --- |

(3)

Kun Dow Chemical Companyn etanoliamiiniin liittyvä liiketoiminta myytiin INEOS LLC:lle, Dow Chemical Companyn yksilöllistä polkumyyntitullia (69,40 euroa tonnilta) siirryttiin soveltamaan INEOS LLC:hen (4). Dow Chemical Company harjoittaa kuitenkin edelleen etanoliamiiniin liittyvää liiketoimintaa, koska se osti 6 päivänä helmikuuta 2001 Union Carbide Corporationin kaikki osakkeet, ja viimeksi mainittuun sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, joka on 59,25 euroa tonnilta. Union Carbide Corporation on edelleen olemassa, mutta se kuuluu Dow Chemical Company -yritysryhmään eikä sillä ole enää itsenäistä tuotantotoimintaa.

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (4) | Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan, marraskuussa 2004 julkaistun ilmoituksen (5) jälkeen komissio vastaanotti 25 päivänä huhtikuuta 2005 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(4)

Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan, marraskuussa 2004 julkaistun ilmoituksen (5) jälkeen komissio vastaanotti 25 päivänä huhtikuuta 2005 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

| (5) | Pyynnön esitti tuottajien puolesta CEFIC, jonka edustus kattaa valtaosan eli yli 75 prosenttia etanoliamiinin kokonaistuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnön esitti tuottajien puolesta CEFIC, jonka edustus kattaa valtaosan eli yli 75 prosenttia etanoliamiinin kokonaistuotannosta yhteisössä.

| (6) | Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle siitä aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6). |
| --- | --- |

(6)

Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle siitä aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6).

3.   Tutkimus

| (7) | Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelun vireillepanosta yhteisön tuottajille, yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille, teollisille käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Yhdysvaltain viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelun vireillepanosta yhteisön tuottajille, yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille, teollisille käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Yhdysvaltain viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (8) | Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niille, jotka olivat pyytäneet kyselylomaketta vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(8)

Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niille, jotka olivat pyytäneet kyselylomaketta vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (9) | Komissio antoi myös osapuolille, joita asia suoraan koski, mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio antoi myös osapuolille, joita asia suoraan koski, mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (10) | Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kahdelta yhdysvaltalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeksältä niihin etuyhteydessä olevalta yhteisön tuojalta, yhdeltä etuyhteydessä olevalta sveitsiläiseltä tuojalta, kolmelta yhteisön tuottajalta, jäljempänä ’pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat’, sekä yhdeltä yhteisössä toimivalta teolliselta käyttäjältä. Yksi yhteisön tuottaja ei vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin vaan toimitti ainoastaan suppeat tiedot, ja kaksi yhteisössä toimivaa teollista käyttäjää esitti näkemyksensä. |
| --- | --- |

(10)

Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kahdelta yhdysvaltalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeksältä niihin etuyhteydessä olevalta yhteisön tuojalta, yhdeltä etuyhteydessä olevalta sveitsiläiseltä tuojalta, kolmelta yhteisön tuottajalta, jäljempänä ’pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat’, sekä yhdeltä yhteisössä toimivalta teolliselta käyttäjältä. Yksi yhteisön tuottaja ei vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin vaan toimitti ainoastaan suppeat tiedot, ja kaksi yhteisössä toimivaa teollista käyttäjää esitti näkemyksensä.

| (11) | Komission yksiköt hankkivat ja tarkistivat kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on yhteisön etu. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat | BASF AG, Ludwigshafen, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komission yksiköt hankkivat ja tarkistivat kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on yhteisön etu. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat

BASF AG, Ludwigshafen, Saksa

| | Innovene Europe Ltd, Staines, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

Innovene Europe Ltd, Staines, Yhdistynyt kuningaskunta

| | SASOL GmbH, Marl, Saksa |
| --- | --- |

SASOL GmbH, Marl, Saksa

| b) | Yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
  The Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Houston, Texas, Yhdysvallat |
| --- | --- |

b)

Yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

The Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Houston, Texas, Yhdysvallat

| c) | Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat | Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Espanja |
| --- | --- | --- |

c)

Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat

Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Espanja

| | INEOS Oxide Ltd, Antwerpen, Belgia |
| --- | --- |

INEOS Oxide Ltd, Antwerpen, Belgia

| d) | Etuyhteydessä oleva sveitsiläinen tuoja
  Dow Europe GmbH, Horgen, Sveitsi |
| --- | --- |

d)

Etuyhteydessä oleva sveitsiläinen tuoja

Dow Europe GmbH, Horgen, Sveitsi

| e) | Yhteisössä toimivat teolliset käyttäjät
  Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Espanja |
| --- | --- |

e)

Yhteisössä toimivat teolliset käyttäjät

Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Espanja

4.   Tutkimusajanjakso

| (12) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(12)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (13) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aiempien tutkimusten kohteena ollut tuote. Etanoliamiinia saadaan yhdistämällä etyleenin ja hapen reaktiotuotteena saatavaa etyleenioksidia ja ammoniakkia. Synteesissä tapahtuu kolme keskenään kilpailevaa reaktiota, joiden tuloksena syntyy kolme erilaista etanoliamiinin lajia: monoetanoliamiini, dietanoliamiini ja trietanoliamiini, sen mukaan, kuinka monta kertaa etyleenioksidi on sitoutunut. Yhdistelmiä voi olla enintään niin monta kuin ammoniakissa on vapaita vetyjä, eli kolme. Kunkin kolmen lajin osuus lopputuotteen kokonaismäärästä riippuu tuotannon rakenteesta, mutta siihen voidaan jossain määrin vaikuttaa myös ammoniumin ja etyleenioksidin molaarisen suhteen valinnalla. Yhteisön tuotantolaitokset perustuvat teollisuusbensiinin käyttöön energiamuotona, kun taas Yhdysvalloissa ne perustuvat maakaasun käyttöön. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aiempien tutkimusten kohteena ollut tuote. Etanoliamiinia saadaan yhdistämällä etyleenin ja hapen reaktiotuotteena saatavaa etyleenioksidia ja ammoniakkia. Synteesissä tapahtuu kolme keskenään kilpailevaa reaktiota, joiden tuloksena syntyy kolme erilaista etanoliamiinin lajia: monoetanoliamiini, dietanoliamiini ja trietanoliamiini, sen mukaan, kuinka monta kertaa etyleenioksidi on sitoutunut. Yhdistelmiä voi olla enintään niin monta kuin ammoniakissa on vapaita vetyjä, eli kolme. Kunkin kolmen lajin osuus lopputuotteen kokonaismäärästä riippuu tuotannon rakenteesta, mutta siihen voidaan jossain määrin vaikuttaa myös ammoniumin ja etyleenioksidin molaarisen suhteen valinnalla. Yhteisön tuotantolaitokset perustuvat teollisuusbensiinin käyttöön energiamuotona, kun taas Yhdysvalloissa ne perustuvat maakaasun käyttöön.

| (14) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään välituotteena ja/tai lisäaineena puhdistusaineiden pinta-aktiivisuusaineissa, henkilökohtaiseen hygieniaan tarkoitetuissa tuotteissa, kosmetiikassa, lannoitteissa ja kasvinsuojeluaineissa (glyfosaatti), korroosionestoaineissa, voiteluöljyissä, tekstiiliapuaineissa ja pyykinhuuhteluaineissa (esterkvaatit), valokuvauskemikaaleissa, paperi- ja metalliteollisuudessa, jauhamisen ja sidonnan apuaineena sementin valmistuksessa ja absorboivana aineena kaasunpesun yhteydessä (happojäämien poistamiseksi). Vuoden 2004 lopusta ja vuoden 2005 alusta tuotetta on käytetty yhä enemmän myös puun käsittelyyn. Lisäksi valmistajat itse tai niihin etuyhteydessä olevat valmistajat voivat käyttää sitä etyleeniamiinien tuottamiseen. |
| --- | --- |

(14)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään välituotteena ja/tai lisäaineena puhdistusaineiden pinta-aktiivisuusaineissa, henkilökohtaiseen hygieniaan tarkoitetuissa tuotteissa, kosmetiikassa, lannoitteissa ja kasvinsuojeluaineissa (glyfosaatti), korroosionestoaineissa, voiteluöljyissä, tekstiiliapuaineissa ja pyykinhuuhteluaineissa (esterkvaatit), valokuvauskemikaaleissa, paperi- ja metalliteollisuudessa, jauhamisen ja sidonnan apuaineena sementin valmistuksessa ja absorboivana aineena kaasunpesun yhteydessä (happojäämien poistamiseksi). Vuoden 2004 lopusta ja vuoden 2005 alusta tuotetta on käytetty yhä enemmän myös puun käsittelyyn. Lisäksi valmistajat itse tai niihin etuyhteydessä olevat valmistajat voivat käyttää sitä etyleeniamiinien tuottamiseen.

2.   Samankaltainen tuote

| (15) | Kuten aiemmissa tutkimuksissa, nytkin kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla Yhdysvalloissa valmistetulla ja yhteisöön myydyllä tuotteella ja yhteisön valmistajien yhteisössä tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja että kyseisten tuotteiden käytössä ei ole eroja. Lisäksi voitiin todeta, että Yhdysvalloissa valmistettu ja yhteisöön myyty tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla myynnissä oleva tuote. Kaikkia näitä tuotteita on näin ollen pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(15)

Kuten aiemmissa tutkimuksissa, nytkin kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla Yhdysvalloissa valmistetulla ja yhteisöön myydyllä tuotteella ja yhteisön valmistajien yhteisössä tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja että kyseisten tuotteiden käytössä ei ole eroja. Lisäksi voitiin todeta, että Yhdysvalloissa valmistettu ja yhteisöön myyty tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla myynnissä oleva tuote. Kaikkia näitä tuotteita on näin ollen pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (16) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(16)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.

1.   Alustavat huomautukset

| (17) | Valituksessa nimetyistä neljästä yhdysvaltalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kaksi osallistui yhteistyöhön tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(17)

Valituksessa nimetyistä neljästä yhdysvaltalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kaksi osallistui yhteistyöhön tutkimuksen aikana.

| (18) | Näiden kahden yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan osuus tuonnista yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana 100 prosenttia eli 41 000 tonnia. Yhdysvalloista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön tuonnin osuus oli 16,7 prosenttia yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjaksolla, kun se edellisellä tutkimusajanjaksolla (vuonna 1998) oli 29 prosenttia. |
| --- | --- |

(18)

Näiden kahden yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan osuus tuonnista yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana 100 prosenttia eli 41 000 tonnia. Yhdysvalloista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön tuonnin osuus oli 16,7 prosenttia yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjaksolla, kun se edellisellä tutkimusajanjaksolla (vuonna 1998) oli 29 prosenttia.

2.   Tutkimusajanjakson aikana polkumyynnillä tapahtunut tuonti

| (19) | Kahden yhdysvaltalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vahvistettiin jokaiselle tarkasteltavana olevan tuotteen lajille normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti Yhdysvaltain markkinoilla etuyhteydettömien asiakkaiden maksaman tai maksettavaksi tulevan hinnan perusteella, koska kyseiset myyntimäärät todettiin riittäviksi ja myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(19)

Kahden yhdysvaltalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vahvistettiin jokaiselle tarkasteltavana olevan tuotteen lajille normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti Yhdysvaltain markkinoilla etuyhteydettömien asiakkaiden maksaman tai maksettavaksi tulevan hinnan perusteella, koska kyseiset myyntimäärät todettiin riittäviksi ja myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (20) | Kuten alkuperäisessä ja edellisessä tutkimuksessa, myös tässä tutkimuksessa kävi ilmi, että kaksi yhteistyöhön osallistunutta yhdysvaltalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Sen vuoksi vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille käyttäjille yhteisössä. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten huomioon ottamiseksi mukaan luettuna myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä tuontiyritysten yhteisössä saama voitto tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(20)

Kuten alkuperäisessä ja edellisessä tutkimuksessa, myös tässä tutkimuksessa kävi ilmi, että kaksi yhteistyöhön osallistunutta yhdysvaltalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Sen vuoksi vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille käyttäjille yhteisössä. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten huomioon ottamiseksi mukaan luettuna myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä tuontiyritysten yhteisössä saama voitto tutkimusajanjakson aikana.

| (21) | Normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet tekijöissä, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin sisämaa- ja merirahtikustannusten, myöhempien hyvitysten, käsittely- ja pakkauskustannusten, luottokustannusten ja tuontitullien huomioon ottamiseksi, ja nämä kaikki erät vähennettiin jälleenmyyntihinnoista vapaasti tehtaalla -hinnan määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(21)

Normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet tekijöissä, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin sisämaa- ja merirahtikustannusten, myöhempien hyvitysten, käsittely- ja pakkauskustannusten, luottokustannusten ja tuontitullien huomioon ottamiseksi, ja nämä kaikki erät vähennettiin jälleenmyyntihinnoista vapaasti tehtaalla -hinnan määrittämiseksi.

| (22) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailun perusteella tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, tosin edellisessä tutkimuksessa todettua alhaisemmalla tasolla. Keskimääräiset painotetut polkumyyntimarginaalit prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla olivat INEOSin osalta 4,8 prosenttia ja Dow Chemicalin osalta 20,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(22)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailun perusteella tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, tosin edellisessä tutkimuksessa todettua alhaisemmalla tasolla. Keskimääräiset painotetut polkumyyntimarginaalit prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla olivat INEOSin osalta 4,8 prosenttia ja Dow Chemicalin osalta 20,3 prosenttia.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

| (23) | Tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

(23)

Tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä.

| (24) | Toimenpiteiden poistaminen antaisi viejille mahdollisuuden alentaa vientihintojaan. Vientihintojen alenemisen johdosta yhdysvaltalainen tuote muuttuisi houkuttelevammaksi yhteisön markkinoilla. Jos vientihintoja alennetaan tullien tason verran, tutkimusajanjakson aikana havaitut polkumyyntimarginaalit olisivat INEOSin osalta 13,4 prosenttia ja Dow Chemicalin osalta 28,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(24)

Toimenpiteiden poistaminen antaisi viejille mahdollisuuden alentaa vientihintojaan. Vientihintojen alenemisen johdosta yhdysvaltalainen tuote muuttuisi houkuttelevammaksi yhteisön markkinoilla. Jos vientihintoja alennetaan tullien tason verran, tutkimusajanjakson aikana havaitut polkumyyntimarginaalit olisivat INEOSin osalta 13,4 prosenttia ja Dow Chemicalin osalta 28,3 prosenttia.

| (25) | Yhdysvalloissa käyttämättä jääväksi tuotantokapasiteetiksi arvioidaan 90 000 tonnia tarkasteluajanjakson aikana. Laskelma perustuu yhteistyöhön osallistuneilta kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä alan johtavista aikakausjulkaisuista saatuihin tietoihin. Käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti Yhdysvalloissa on arviolta 650 000 tonnia ja arvioitu toteutunut kokonaiskysyntä ja käyttö kytkösmarkkinoilla 560 000 tonnia, mikä viittaa 86 prosentin käyttöasteeseen. Se on melko alhainen, kun otetaan huomioon tutkimusajanjakson aikana vallinneet suotuisat markkinaolosuhteet. Suhteellisen alhainen kapasiteetin käyttöaste oli seurausta tiettyjen tuotantolaitosten toiminnallisista ongelmista. Jäljelle jäävää 90 000 tonnin kapasiteettia olisi verrattava Yhdysvalloista yhteisöön vietyihin määriin tutkimusajanjakson aikana (41 088 tonnia) ja yhteisön kokonaiskulutukseen (246 670 tonnia). Toisin sanoen on olemassa huomattavia mahdollisuuksia Yhdysvalloista suuntautuvan viennin kasvuun ja yhteisön markkinoiden suuren osan valtaukseen. Yhteisöön suuntautuvan viennin kasvunäkymiä vahvistaa myös vuonna 2006 käynnissä oleva 45 000 tonnin suuruinen kapasiteetin laajennus Meksikossa ja Brasiliassa, jotka molemmat ovat tärkeitä vientimarkkinoita yhdysvaltalaisille tuottajille. |
| --- | --- |

(25)

Yhdysvalloissa käyttämättä jääväksi tuotantokapasiteetiksi arvioidaan 90 000 tonnia tarkasteluajanjakson aikana. Laskelma perustuu yhteistyöhön osallistuneilta kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä alan johtavista aikakausjulkaisuista saatuihin tietoihin. Käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti Yhdysvalloissa on arviolta 650 000 tonnia ja arvioitu toteutunut kokonaiskysyntä ja käyttö kytkösmarkkinoilla 560 000 tonnia, mikä viittaa 86 prosentin käyttöasteeseen. Se on melko alhainen, kun otetaan huomioon tutkimusajanjakson aikana vallinneet suotuisat markkinaolosuhteet. Suhteellisen alhainen kapasiteetin käyttöaste oli seurausta tiettyjen tuotantolaitosten toiminnallisista ongelmista. Jäljelle jäävää 90 000 tonnin kapasiteettia olisi verrattava Yhdysvalloista yhteisöön vietyihin määriin tutkimusajanjakson aikana (41 088 tonnia) ja yhteisön kokonaiskulutukseen (246 670 tonnia). Toisin sanoen on olemassa huomattavia mahdollisuuksia Yhdysvalloista suuntautuvan viennin kasvuun ja yhteisön markkinoiden suuren osan valtaukseen. Yhteisöön suuntautuvan viennin kasvunäkymiä vahvistaa myös vuonna 2006 käynnissä oleva 45 000 tonnin suuruinen kapasiteetin laajennus Meksikossa ja Brasiliassa, jotka molemmat ovat tärkeitä vientimarkkinoita yhdysvaltalaisille tuottajille.

| (26) | Voidaan päätellä, että ylimääräistä kapasiteettia olisi käytettävissä etanoliamiinin tuottamiseksi ja myymiseksi yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet poistetaan. |
| --- | --- |

(26)

Voidaan päätellä, että ylimääräistä kapasiteettia olisi käytettävissä etanoliamiinin tuottamiseksi ja myymiseksi yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet poistetaan.

| (27) | Etanoliamiinin markkinoille on ollut tyypillistä vuosina 2000 ja 2001 dietanoliamiinin voimakas kysynnän kasvu, jota edisti dietanoliamiinin käyttö valmistettaessa sellaisten lajien viljelyyn soveltuvia glyfosaattia sisältäviä rikkakasvimyrkkyjä, jotka on geneettisesti muunneltu kestämään tällaisia rikkakasvimyrkkyjä. Trietanoliamiinin kysyntää lisäävät etenkin sen käyttö sementintuotannossa ja pyykinhuuhteluaineiden valmistuksessa. Monoetanoliamiinin markkinat ovat kasvaneet vuodesta 2004 Yhdysvalloissa 1 päivänä tammikuuta 2005 voimaan tulleen asetuksen vuoksi, jossa kielletään vaihtoehtoisten metallipohjaisten tuotteiden käyttö puun käsittelyssä ja jonka seurauksena monoetanoliamiinin kysynnän arvioidaan kasvavan 80 000 tonnilla. Näin ollen etanoliamiinin maailmanlaajuinen hintataso on korkea suuren kysynnän vuoksi. |
| --- | --- |

(27)

Etanoliamiinin markkinoille on ollut tyypillistä vuosina 2000 ja 2001 dietanoliamiinin voimakas kysynnän kasvu, jota edisti dietanoliamiinin käyttö valmistettaessa sellaisten lajien viljelyyn soveltuvia glyfosaattia sisältäviä rikkakasvimyrkkyjä, jotka on geneettisesti muunneltu kestämään tällaisia rikkakasvimyrkkyjä. Trietanoliamiinin kysyntää lisäävät etenkin sen käyttö sementintuotannossa ja pyykinhuuhteluaineiden valmistuksessa. Monoetanoliamiinin markkinat ovat kasvaneet vuodesta 2004 Yhdysvalloissa 1 päivänä tammikuuta 2005 voimaan tulleen asetuksen vuoksi, jossa kielletään vaihtoehtoisten metallipohjaisten tuotteiden käyttö puun käsittelyssä ja jonka seurauksena monoetanoliamiinin kysynnän arvioidaan kasvavan 80 000 tonnilla. Näin ollen etanoliamiinin maailmanlaajuinen hintataso on korkea suuren kysynnän vuoksi.

| (28) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvaltain kotimarkkinahinnat ovat keskimäärin korkeampia kuin keskimääräiset myyntihinnat yhteisön markkinoilla. Teolliset käyttäjät näyttävät saavan samankaltaiset ehdot molemmilla markkinoilla, koska ne ovat monikansallisia yrityksiä, jotka neuvottelevat tuotehankinnoistaan maailmanlaajuisesti ja valitsevat hankintalähteet, jotka pystyvät toimittamaan samansuuruisessa mittakaavassa. Yhdysvaltojen kotimarkkinahinnan todettiin kuitenkin olevan kaikkien etanoliamiinin lajien osalta korkeampi kuin hinta, joka veloitettiin kauppiailta ja jälleenmyyjiltä. Tämäntyyppinen myynti perustuu Yhdysvaltain kotimarkkinoilla yleensä spot-kauppaan, kun taas myynti yhteisön markkinoille on melko vakiintunutta ja perustuu määräaikaissopimuksiin. Tämä viittaa siihen, että myyntihinnat vahvistetaan yhteisössä pitemmälle ajanjaksolle ja ne ovat vakaampia. |
| --- | --- |

(28)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvaltain kotimarkkinahinnat ovat keskimäärin korkeampia kuin keskimääräiset myyntihinnat yhteisön markkinoilla. Teolliset käyttäjät näyttävät saavan samankaltaiset ehdot molemmilla markkinoilla, koska ne ovat monikansallisia yrityksiä, jotka neuvottelevat tuotehankinnoistaan maailmanlaajuisesti ja valitsevat hankintalähteet, jotka pystyvät toimittamaan samansuuruisessa mittakaavassa. Yhdysvaltojen kotimarkkinahinnan todettiin kuitenkin olevan kaikkien etanoliamiinin lajien osalta korkeampi kuin hinta, joka veloitettiin kauppiailta ja jälleenmyyjiltä. Tämäntyyppinen myynti perustuu Yhdysvaltain kotimarkkinoilla yleensä spot-kauppaan, kun taas myynti yhteisön markkinoille on melko vakiintunutta ja perustuu määräaikaissopimuksiin. Tämä viittaa siihen, että myyntihinnat vahvistetaan yhteisössä pitemmälle ajanjaksolle ja ne ovat vakaampia.

| (29) | Kahden yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan myynti kauppiaille ja jälleenmyyjille oli vain 13 prosenttia Yhdysvaltain kotimarkkinoiden myynnistä ja 32 prosenttia myynnistä yhteisön markkinoilla, mutta Yhdysvaltain kotimarkkinahinnat olivat keskimäärin 35 prosenttia korkeammat kuin yhteisön hinnat kyseisessä kaupan portaassa. Tämä tukee havaintoa, jonka mukaan kauppiaille ja jälleenmyyjille suuntautuvalle myynnille ominaisen spot-kaupan vuoksi hinnat reagoivat nopeammin vaihteluihin Yhdysvaltain kotimarkkinoilla. Sen vuoksi hintojen noususuuntauksen aikana hinnat näyttävät olevan suhteellisesti korkeammalla tasolla Yhdysvaltain kotimarkkinoilla kuin yhteisössä. Toisaalta tämä kaupan porras edustaa pienempää osaa myynnistä sekä Yhdysvaltain kotimarkkinoilla että yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(29)

Kahden yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan myynti kauppiaille ja jälleenmyyjille oli vain 13 prosenttia Yhdysvaltain kotimarkkinoiden myynnistä ja 32 prosenttia myynnistä yhteisön markkinoilla, mutta Yhdysvaltain kotimarkkinahinnat olivat keskimäärin 35 prosenttia korkeammat kuin yhteisön hinnat kyseisessä kaupan portaassa. Tämä tukee havaintoa, jonka mukaan kauppiaille ja jälleenmyyjille suuntautuvalle myynnille ominaisen spot-kaupan vuoksi hinnat reagoivat nopeammin vaihteluihin Yhdysvaltain kotimarkkinoilla. Sen vuoksi hintojen noususuuntauksen aikana hinnat näyttävät olevan suhteellisesti korkeammalla tasolla Yhdysvaltain kotimarkkinoilla kuin yhteisössä. Toisaalta tämä kaupan porras edustaa pienempää osaa myynnistä sekä Yhdysvaltain kotimarkkinoilla että yhteisön markkinoilla.

| (30) | Valtaosaa käyttäjistä edustavien teollisten käyttäjien kannalta toimenpiteiden päättäminen ei todennäköisesti vaikuttaisi etanoliamiinin myyntihintojen tasoon yhteisön markkinoilla, koska havaittiin, että toimenpiteistä aiheutuva taakka koitui yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Tällöin viimeksi mainitut voisivat saada enemmän myyntivoittoa ja vienti yhteisön markkinoille muuttuisi houkuttelevammaksi. Nämä teolliset käyttäjät voisivat kuitenkin käyttää toimenpiteiden poistumista perusteena hinnanalennusten saamiseen sekä yhdysvaltalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta että yhteisön tuotannonalalta. |
| --- | --- |

(30)

Valtaosaa käyttäjistä edustavien teollisten käyttäjien kannalta toimenpiteiden päättäminen ei todennäköisesti vaikuttaisi etanoliamiinin myyntihintojen tasoon yhteisön markkinoilla, koska havaittiin, että toimenpiteistä aiheutuva taakka koitui yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Tällöin viimeksi mainitut voisivat saada enemmän myyntivoittoa ja vienti yhteisön markkinoille muuttuisi houkuttelevammaksi. Nämä teolliset käyttäjät voisivat kuitenkin käyttää toimenpiteiden poistumista perusteena hinnanalennusten saamiseen sekä yhdysvaltalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta että yhteisön tuotannonalalta.

| (31) | Tarkasteltavana olevan tuotteen muille tärkeimmille vientimarkkinoille eli Kanadaan ja Etelä-Amerikkaan suuntautuvan viennin hinnat eivät ole rakenteeltaan säännönmukaisia. Myyntihinnat ovat toisinaan korkeammat ja toisinaan alhaisemmat kuin Yhdysvalloissa ja yhteisön markkinoilla sen mukaan, mitkä ovat myyntiehdot. Myyntihinnat ovat yleensä korkeammat pienemmille toimitusmäärille. |
| --- | --- |

(31)

Tarkasteltavana olevan tuotteen muille tärkeimmille vientimarkkinoille eli Kanadaan ja Etelä-Amerikkaan suuntautuvan viennin hinnat eivät ole rakenteeltaan säännönmukaisia. Myyntihinnat ovat toisinaan korkeammat ja toisinaan alhaisemmat kuin Yhdysvalloissa ja yhteisön markkinoilla sen mukaan, mitkä ovat myyntiehdot. Myyntihinnat ovat yleensä korkeammat pienemmille toimitusmäärille.

| (32) | Tiivistettynä voidaan molempien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta todeta, että Yhdysvaltain markkinat säilyvät periaatteessa näiden tuottajien tärkeimpinä myyntimarkkinoina. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että 17 prosenttia tuotannosta meni vientiin tutkimusajanjakson aikana, myynti yhteisöön ja muualle maailmaan on edelleen tärkeässä asemassa kokonaiskäytön ja käytettävissä olevan tuotantokapasiteetin kannattavuuden kannalta. |
| --- | --- |

(32)

Tiivistettynä voidaan molempien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta todeta, että Yhdysvaltain markkinat säilyvät periaatteessa näiden tuottajien tärkeimpinä myyntimarkkinoina. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että 17 prosenttia tuotannosta meni vientiin tutkimusajanjakson aikana, myynti yhteisöön ja muualle maailmaan on edelleen tärkeässä asemassa kokonaiskäytön ja käytettävissä olevan tuotantokapasiteetin kannattavuuden kannalta.

| (33) | Lyhyellä aikavälillä on odotettavissa, että kahden yhteistyöhön osallistuneen yhdysvaltalaisen tuottajan tuontimäärät säilyvät vähintään ennallaan. Jopa nykyisten toimenpiteiden voimassa ollessa ja huolimatta Yhdysvaltain markkinoiden houkuttelevuudesta ne ovat jatkaneet toimituksia asiakkailleen yhteisössä. Yhdysvaltalaisen tuottajan INEOSin vientimäärien voidaan odottaa alenevan Innovenen ja sen yhteisössä sijaitsevien tuotantolaitosten oston seurauksena, kunhan yritys on poistanut hankittujen laitosten tuotannon pullonkaulat ja laajentanut tuotantokapasiteettiaan yhteisössä, minkä ei odoteta toteutuvan ennen vuotta 2008. Samanaikaisesti on odotettavissa, että yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saavat korjatuksi vuoden 2005 jälkipuoliskolla syntyneet hurrikaanin aiheuttamat vahingot ja palautuvat täysin toimintakykyiseksi vuoden 2006 jälkipuoliskolla tai vuoden 2007 alussa, minkä ansiosta pystytään tuottamaan suurempia määriä myös yhteisön markkinoille myytäväksi. |
| --- | --- |

(33)

Lyhyellä aikavälillä on odotettavissa, että kahden yhteistyöhön osallistuneen yhdysvaltalaisen tuottajan tuontimäärät säilyvät vähintään ennallaan. Jopa nykyisten toimenpiteiden voimassa ollessa ja huolimatta Yhdysvaltain markkinoiden houkuttelevuudesta ne ovat jatkaneet toimituksia asiakkailleen yhteisössä. Yhdysvaltalaisen tuottajan INEOSin vientimäärien voidaan odottaa alenevan Innovenen ja sen yhteisössä sijaitsevien tuotantolaitosten oston seurauksena, kunhan yritys on poistanut hankittujen laitosten tuotannon pullonkaulat ja laajentanut tuotantokapasiteettiaan yhteisössä, minkä ei odoteta toteutuvan ennen vuotta 2008. Samanaikaisesti on odotettavissa, että yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saavat korjatuksi vuoden 2005 jälkipuoliskolla syntyneet hurrikaanin aiheuttamat vahingot ja palautuvat täysin toimintakykyiseksi vuoden 2006 jälkipuoliskolla tai vuoden 2007 alussa, minkä ansiosta pystytään tuottamaan suurempia määriä myös yhteisön markkinoille myytäväksi.

| (34) | Ei ole poissuljettua, että yhteistyöhön osallistumattomat yhdysvaltalaiset tuottajat, joiden osuus Yhdysvaltain tuotantokapasiteetista oli 27 prosenttia tutkimusajanjaksolla, ryhtyvät jälleen harjoittamaan vientiä yhteisöön, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(34)

Ei ole poissuljettua, että yhteistyöhön osallistumattomat yhdysvaltalaiset tuottajat, joiden osuus Yhdysvaltain tuotantokapasiteetista oli 27 prosenttia tutkimusajanjaksolla, ryhtyvät jälleen harjoittamaan vientiä yhteisöön, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (35) | Lisäksi tarkasteltiin mahdollista keskipitkän aikavälin (tulevat viisi vuotta) kysynnän ja tuotantokapasiteetin kehitystä yhteisössä, Yhdysvalloissa ja muualla maailmassa. Tarkastelun kohteena oli myös se, miten odotettavissa oleva kysynnän ja tarjonnan tilanne vaikuttaisi hintatasoon yhteisössä. Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa esitetyt luvut perustuvat tietoihin, jotka on saatu yrityksiltä BASF, Dow ja INEOS, sekä PCI:n ja Tecnonin julkaisemista kemianteollisuuden johtavista viitetietolähteistä. |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi tarkasteltiin mahdollista keskipitkän aikavälin (tulevat viisi vuotta) kysynnän ja tuotantokapasiteetin kehitystä yhteisössä, Yhdysvalloissa ja muualla maailmassa. Tarkastelun kohteena oli myös se, miten odotettavissa oleva kysynnän ja tarjonnan tilanne vaikuttaisi hintatasoon yhteisössä. Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa esitetyt luvut perustuvat tietoihin, jotka on saatu yrityksiltä BASF, Dow ja INEOS, sekä PCI:n ja Tecnonin julkaisemista kemianteollisuuden johtavista viitetietolähteistä.

| (36) | Kun otetaan huomioon sekä yhdysvaltalaisten että yhteisön tuottajien arviot tulevasta kysynnästä ja tuotantokapasiteetista, yhteisön markkinoiden kasvun odotetaan olevan vähäisempää kuin muualla maailmassa. Yhteisön keskimääräiseksi vuotuiseksi kasvuksi arvioidaan noin 3 prosenttia keskipitkällä aikavälillä, kun vastaavan luvun arvioidaan olevan Aasian osalta 7 prosenttia ja maailmanlaajuisesti 4,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(36)

Kun otetaan huomioon sekä yhdysvaltalaisten että yhteisön tuottajien arviot tulevasta kysynnästä ja tuotantokapasiteetista, yhteisön markkinoiden kasvun odotetaan olevan vähäisempää kuin muualla maailmassa. Yhteisön keskimääräiseksi vuotuiseksi kasvuksi arvioidaan noin 3 prosenttia keskipitkällä aikavälillä, kun vastaavan luvun arvioidaan olevan Aasian osalta 7 prosenttia ja maailmanlaajuisesti 4,2 prosenttia.

| (37) | Vuonna 2004 yhteisön markkinat olivat sen tuotantokapasiteettiin nähden noin 40 000 tonnia suuremmat. Yhdysvalloissa tilanne oli päinvastainen, sillä siellä käytettävissä oleva kapasiteetti ylitti noin 90 000 tonnilla tuotteen tosiasiallisen käytön ja myynnin, mikä ei kuitenkaan vaikuttanut korkeaan hintatasoon negatiivisesti. Tähän olivat syynä toiminnalliset ongelmat, jotka rajoittivat asiakkaille toimitettavia määriä. Arvioitu kasvu ja ilmoitetut kapasiteetin laajennukset johtavat siihen, että vuodesta 2008 alkaen on odotettavissa ylijäämäkapasiteettia yhteisön markkinoiden kysyntään nähden erityisesti INEOSin investointisuunnitelmien todennäköisen toteutumisen vuoksi yhteisössä, mikä nostaisi yhteisön tuotantokapasiteettia neljänneksellä tai jopa kolmanneksella. Tällaisten kapasiteetin laajennushankkeiden ei odoteta olevan toimintavalmiita ennen vuoden 2008 alkua. Vaikka yhteisöön suuntautuvan tuonnin väheneminen ja yhteisön tuottajien kasvava vienti saattavat samanaikaisesti osittain kompensoida kyseistä kapasiteetin kasvua, kaikkien yhteisön tuottajien kokonaiskapasiteetin odotetaan ylittävän kysynnän yhteisön markkinoilla vuoden 2008 aikana. |
| --- | --- |

(37)

Vuonna 2004 yhteisön markkinat olivat sen tuotantokapasiteettiin nähden noin 40 000 tonnia suuremmat. Yhdysvalloissa tilanne oli päinvastainen, sillä siellä käytettävissä oleva kapasiteetti ylitti noin 90 000 tonnilla tuotteen tosiasiallisen käytön ja myynnin, mikä ei kuitenkaan vaikuttanut korkeaan hintatasoon negatiivisesti. Tähän olivat syynä toiminnalliset ongelmat, jotka rajoittivat asiakkaille toimitettavia määriä. Arvioitu kasvu ja ilmoitetut kapasiteetin laajennukset johtavat siihen, että vuodesta 2008 alkaen on odotettavissa ylijäämäkapasiteettia yhteisön markkinoiden kysyntään nähden erityisesti INEOSin investointisuunnitelmien todennäköisen toteutumisen vuoksi yhteisössä, mikä nostaisi yhteisön tuotantokapasiteettia neljänneksellä tai jopa kolmanneksella. Tällaisten kapasiteetin laajennushankkeiden ei odoteta olevan toimintavalmiita ennen vuoden 2008 alkua. Vaikka yhteisöön suuntautuvan tuonnin väheneminen ja yhteisön tuottajien kasvava vienti saattavat samanaikaisesti osittain kompensoida kyseistä kapasiteetin kasvua, kaikkien yhteisön tuottajien kokonaiskapasiteetin odotetaan ylittävän kysynnän yhteisön markkinoilla vuoden 2008 aikana.

| (38) | Komission käytettävissä olevan aineiston perusteella nykyisen ylijäämäkapasiteetin odotetaan säilyvän Yhdysvalloissa ennallaan ainakin lyhyellä aikavälillä, koska kotimainen kysyntä, joka tosin on kasvussa, ei ole riittävä suhteessa jälleen käyttöön tulevaan kapasiteettiin. Pitemmällä ajanjaksolla, vuoteen 2010 mennessä, ylijäämäkapasiteetin odotetaan häviävän, jolloin viennin kiinnostavuus vähenee yhdysvaltalaisten tuottajien kannalta. Samanaikaisesti Aasiassa ennustetaan huomattavaa kapasiteetin riittämättömyyttä. Tästä on osoituksena se, että Dow Chemical on perustanut Petronasin kanssa Optimal-yhteisyrityksen ja luonut 75 000 tonnin tuotantokapasiteetin Malesiaan Aasian etanoliamiinimarkkinoiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

(38)

Komission käytettävissä olevan aineiston perusteella nykyisen ylijäämäkapasiteetin odotetaan säilyvän Yhdysvalloissa ennallaan ainakin lyhyellä aikavälillä, koska kotimainen kysyntä, joka tosin on kasvussa, ei ole riittävä suhteessa jälleen käyttöön tulevaan kapasiteettiin. Pitemmällä ajanjaksolla, vuoteen 2010 mennessä, ylijäämäkapasiteetin odotetaan häviävän, jolloin viennin kiinnostavuus vähenee yhdysvaltalaisten tuottajien kannalta. Samanaikaisesti Aasiassa ennustetaan huomattavaa kapasiteetin riittämättömyyttä. Tästä on osoituksena se, että Dow Chemical on perustanut Petronasin kanssa Optimal-yhteisyrityksen ja luonut 75 000 tonnin tuotantokapasiteetin Malesiaan Aasian etanoliamiinimarkkinoiden tarpeisiin.

| (39) | Yleisemmin on todettavissa, että vuoteen 2010 mennessä maailmanlaajuisen tuotantokapasiteetin odotetaan kasvavan arviolta 1 300 000 tonnista 1 785 000 tonniin. Kasvuarvioon sisältyvät kapasiteetin laajennukset yhteisössä (+ 205 000), Yhdysvalloissa (+80 000), Saudi-Arabiassa (+ 100 000) ja Aasiassa (+ 100 000). Maailmanlaajuinen kysyntä arvioidulla 4,2 prosentin kasvuvauhdilla olisi vuoteen 2010 mennessä yltänyt 1 550 000–1 700 000 tonniin. Kun otetaan huomioon, että osa ylijäämäkapasiteetista kompensoi ylläpidosta johtuvia tuotannon keskeytyksiä, joita varten tarvitaan tietty puskurikapasiteetti, vuotta 2010 koskevan ennusteen mukaan yhteisössä olisi ylijäämäkapasiteettia, Yhdysvalloissa kysynnän ja tarjonnan tasapaino ja Aasiassa ja muualla maailmassa riittämätön tarjonta. Tiivistettynä voidaan todeta, että kapasiteetin laajennukset eivät näyttäisi lisäävän yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien taipumusta polkumyyntiin yhteisön markkinoilla, koska maailmanlaajuinen kysyntä ja tarjonta todennäköisesti kohtaavat. On kuitenkin syytä muistaa, että kyseessä on keskipitkän aikavälin eli vuodet 2008–2010 kattava arvio. |
| --- | --- |

(39)

Yleisemmin on todettavissa, että vuoteen 2010 mennessä maailmanlaajuisen tuotantokapasiteetin odotetaan kasvavan arviolta 1 300 000 tonnista 1 785 000 tonniin. Kasvuarvioon sisältyvät kapasiteetin laajennukset yhteisössä (+ 205 000), Yhdysvalloissa (+80 000), Saudi-Arabiassa (+ 100 000) ja Aasiassa (+ 100 000). Maailmanlaajuinen kysyntä arvioidulla 4,2 prosentin kasvuvauhdilla olisi vuoteen 2010 mennessä yltänyt 1 550 000–1 700 000 tonniin. Kun otetaan huomioon, että osa ylijäämäkapasiteetista kompensoi ylläpidosta johtuvia tuotannon keskeytyksiä, joita varten tarvitaan tietty puskurikapasiteetti, vuotta 2010 koskevan ennusteen mukaan yhteisössä olisi ylijäämäkapasiteettia, Yhdysvalloissa kysynnän ja tarjonnan tasapaino ja Aasiassa ja muualla maailmassa riittämätön tarjonta. Tiivistettynä voidaan todeta, että kapasiteetin laajennukset eivät näyttäisi lisäävän yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien taipumusta polkumyyntiin yhteisön markkinoilla, koska maailmanlaajuinen kysyntä ja tarjonta todennäköisesti kohtaavat. On kuitenkin syytä muistaa, että kyseessä on keskipitkän aikavälin eli vuodet 2008–2010 kattava arvio.

| (40) | Tutkimusajanjaksolla polkumyyntiä havaittiin molempien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien kohdalla, tosin alhaisemmalla tasolla kuin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(40)

Tutkimusajanjaksolla polkumyyntiä havaittiin molempien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien kohdalla, tosin alhaisemmalla tasolla kuin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.

| (41) | Yhdysvaltojen tuonnin markkinaosuus pieneni edelliseen tarkastelua koskevaan tutkimukseen verrattuna 29 prosentista 16,7 prosenttiin. Yhdysvalloissa näyttäisi olevan 90 000 tonnin ylimääräinen kapasiteetti, ja tutkimusajanjaksolla havaittu alhainen käyttöaste johtui väliaikaisista ongelmista. Lisäksi tutkimuksen ulkopuolelle jäi noin 27 prosenttia Yhdysvaltain tuotantokapasiteetista yhteistyön puuttumisen vuoksi. Ei ole täysin mahdotonta, että nämä yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat palaisivat yhteisön markkinoille harjoittamaan polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Vaikka kysynnän odotetaan olevan suurempaa Yhdysvaltain markkinoilla kuin yhteisössä, Yhdysvaltain ylijäämäkapasiteetin odotetaan kohtaavan kysynnän vasta keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi käytössä olevan tuotantokapasiteetin kannattavuuden säilyttämiseksi olisi tällä hetkellä kaikkien tuottajien kannalta houkuttelevaa lisätä yhteisön markkinoille suuntautuvaa myyntiä, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(41)

Yhdysvaltojen tuonnin markkinaosuus pieneni edelliseen tarkastelua koskevaan tutkimukseen verrattuna 29 prosentista 16,7 prosenttiin. Yhdysvalloissa näyttäisi olevan 90 000 tonnin ylimääräinen kapasiteetti, ja tutkimusajanjaksolla havaittu alhainen käyttöaste johtui väliaikaisista ongelmista. Lisäksi tutkimuksen ulkopuolelle jäi noin 27 prosenttia Yhdysvaltain tuotantokapasiteetista yhteistyön puuttumisen vuoksi. Ei ole täysin mahdotonta, että nämä yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat palaisivat yhteisön markkinoille harjoittamaan polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Vaikka kysynnän odotetaan olevan suurempaa Yhdysvaltain markkinoilla kuin yhteisössä, Yhdysvaltain ylijäämäkapasiteetin odotetaan kohtaavan kysynnän vasta keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi käytössä olevan tuotantokapasiteetin kannattavuuden säilyttämiseksi olisi tällä hetkellä kaikkien tuottajien kannalta houkuttelevaa lisätä yhteisön markkinoille suuntautuvaa myyntiä, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (42) | Näin ollen päätellään, että polkumyynnin jatkuminen sekä tuontimäärien kasvuriski ja siitä mahdollisesti aiheutuva hintojen alentamispaine yhteisössä ovat todennäköisiä ainakin lyhyellä aikavälillä, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(42)

Näin ollen päätellään, että polkumyynnin jatkuminen sekä tuontimäärien kasvuriski ja siitä mahdollisesti aiheutuva hintojen alentamispaine yhteisössä ovat todennäköisiä ainakin lyhyellä aikavälillä, jos toimenpiteet kumottaisiin.

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (43) | Kolme pyynnön esittänyttä yhteisön tuottajaa osallistuivat kaikilta osin yhteistyöhön tutkimuksen aikana. Niiden osuus yhteisön tuotannosta oli 80 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Lisäksi yksi pyyntöä tukenut yhteisön tuottaja toimitti tietoja etenkin omasta tuotannostaan, mutta se ei vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin. Sitä on sen vuoksi pidettävä yhteistyöhön osallistumattomana. |
| --- | --- |

(43)

Kolme pyynnön esittänyttä yhteisön tuottajaa osallistuivat kaikilta osin yhteistyöhön tutkimuksen aikana. Niiden osuus yhteisön tuotannosta oli 80 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Lisäksi yksi pyyntöä tukenut yhteisön tuottaja toimitti tietoja etenkin omasta tuotannostaan, mutta se ei vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin. Sitä on sen vuoksi pidettävä yhteistyöhön osallistumattomana.

| (44) | On huomattava, että nykyisin voimassa olevien toimenpiteiden julkaisemista koskevan asetuksen (EY) N:o 1603/2000 jälkeen Union Carbide Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta), jonka Dow Chemical Company osti, ei enää tuota etanoliamiinia yhteisössä ja että BP Chemicals vaihtoi nimekseen Innovene ja Condea vaihtoi nimekseen Sasol. INEOS Oxide Ltd, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva INEOS Americas LLC:n emoyhtiö, osti Innovenen 16 päivänä joulukuuta 2005. Molemmat yritykset, INEOS Americas LLC ja Innovene, jatkoivat täysimääräisesti yhteistyöhön osallistumista menettelyn aikana. |
| --- | --- |

(44)

On huomattava, että nykyisin voimassa olevien toimenpiteiden julkaisemista koskevan asetuksen (EY) N:o 1603/2000 jälkeen Union Carbide Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta), jonka Dow Chemical Company osti, ei enää tuota etanoliamiinia yhteisössä ja että BP Chemicals vaihtoi nimekseen Innovene ja Condea vaihtoi nimekseen Sasol. INEOS Oxide Ltd, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva INEOS Americas LLC:n emoyhtiö, osti Innovenen 16 päivänä joulukuuta 2005. Molemmat yritykset, INEOS Americas LLC ja Innovene, jatkoivat täysimääräisesti yhteistyöhön osallistumista menettelyn aikana.

| (45) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että kolme yhteisön tuottajaa, BASF AG, Innovene ja Sasol, muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(45)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että kolme yhteisön tuottajaa, BASF AG, Innovene ja Sasol, muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

| (46) | Tutkimuksesta kävi ilmi, että samaan tapaan kuin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, osa etanoliamiinin tuotannosta yhteisössä on tarkoitettu sisäiseen käyttöön tai kytkösmarkkinoille. Tämän osuuden arvioidaan olevan noin kolmannes yhteisön tuotannosta, samoin kuin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Kytkösmarkkinoille tarkoitettua tuotantoa havaittiin yhden yhteisön tuotannonalan muodostavan tuottajan tiloissa. Tällä tuottajalla on laitos, jonka tuotanto on osoitettu yksinomaan kytkösmarkkinoiden käyttöön. Tutkimuksessa vahvistui, että pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat eivät osta asianomaista tuotetta kaupankäyntiä varten tai kytkösmarkkinoille riippumattomien osapuolten käyttöön yhteisön sisällä tai ulkopuolella. Sen vuoksi kytkösmarkkinoiden käyttöön tarkoitetun etanoliamiinin ei katsota olevan kilpaileva tuote suhteessa yhteisön markkinoilla, jäljempänä ’vapaat markkinat’, saatavilla olevaan etanoliamiiniin. |
| --- | --- |

(46)

Tutkimuksesta kävi ilmi, että samaan tapaan kuin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, osa etanoliamiinin tuotannosta yhteisössä on tarkoitettu sisäiseen käyttöön tai kytkösmarkkinoille. Tämän osuuden arvioidaan olevan noin kolmannes yhteisön tuotannosta, samoin kuin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Kytkösmarkkinoille tarkoitettua tuotantoa havaittiin yhden yhteisön tuotannonalan muodostavan tuottajan tiloissa. Tällä tuottajalla on laitos, jonka tuotanto on osoitettu yksinomaan kytkösmarkkinoiden käyttöön. Tutkimuksessa vahvistui, että pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat eivät osta asianomaista tuotetta kaupankäyntiä varten tai kytkösmarkkinoille riippumattomien osapuolten käyttöön yhteisön sisällä tai ulkopuolella. Sen vuoksi kytkösmarkkinoiden käyttöön tarkoitetun etanoliamiinin ei katsota olevan kilpaileva tuote suhteessa yhteisön markkinoilla, jäljempänä ’vapaat markkinat’, saatavilla olevaan etanoliamiiniin.

E.   YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE

1.   Kulutus yhteisön markkinoilla

| Kulutus yhteisössä | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä tonneina | 283 992 | 331 194 | 358 830 | 366 645 |
| Indeksi | 100 | 117 | 126 | 129 |
| Kytkösmarkkinat, tonneina | 97 768 | 107 539 | 118 584 | 119 975 |
| Indeksi | 100 | 110 | 121 | 123 |
| Vapaat markkinat, tonneina | 186 224 | 223 655 | 240 246 | 246 670 |
| Indeksi | 100 | 120 | 129 | 132 |
| Lähde: Eurostatin tilastot ja kyselylomakkeilla saadut vastaukset. |

Kulutus yhteisössä

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Yhteensä tonneina

283 992

331 194

358 830

366 645

Indeksi

100

117

126

129

Kytkösmarkkinat, tonneina

97 768

107 539

118 584

119 975

Indeksi

100

110

121

123

Vapaat markkinat, tonneina

186 224

223 655

240 246

246 670

Indeksi

100

120

129

132

Lähde: Eurostatin tilastot ja kyselylomakkeilla saadut vastaukset.

| (47) | Yhteisön kokonaiskulutuksen määrittelyn perustana käytettiin yhdistelmää, joka muodostui yhteisön kaikkien tuottajien tuotannosta vähennettynä viennillä sekä tuonnista kolmansista maista yhteisön markkinoille. Vuoteen 2002 verrattuna kulutus kasvoi tutkimusajanjakson aikana 29 prosenttia eli 83 000 tonnia. Kasvu oli erityisen merkittävää vuosien 2002 ja 2003 välillä (17 prosenttia eli 48 000 tonnia), ja se jatkui vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson aikana, tosin hitaampana. Kulutus on noussut etanoliamiinien kasvaneen kysynnän vuoksi, mikä johtuu monipuolisista ja koko ajan laajenevista sovellusmahdollisuuksista. Tärkeimpiä kysynnän kasvattajia vuodesta 2002 ovat olleet glyfosaatin tuotanto dietanoliamiinin osalta, esterkvaatit trietanoliamiinin osalta ja puun käsittely monoetanoliamiinin osalta. |
| --- | --- |

(47)

Yhteisön kokonaiskulutuksen määrittelyn perustana käytettiin yhdistelmää, joka muodostui yhteisön kaikkien tuottajien tuotannosta vähennettynä viennillä sekä tuonnista kolmansista maista yhteisön markkinoille. Vuoteen 2002 verrattuna kulutus kasvoi tutkimusajanjakson aikana 29 prosenttia eli 83 000 tonnia. Kasvu oli erityisen merkittävää vuosien 2002 ja 2003 välillä (17 prosenttia eli 48 000 tonnia), ja se jatkui vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson aikana, tosin hitaampana. Kulutus on noussut etanoliamiinien kasvaneen kysynnän vuoksi, mikä johtuu monipuolisista ja koko ajan laajenevista sovellusmahdollisuuksista. Tärkeimpiä kysynnän kasvattajia vuodesta 2002 ovat olleet glyfosaatin tuotanto dietanoliamiinin osalta, esterkvaatit trietanoliamiinin osalta ja puun käsittely monoetanoliamiinin osalta.

| (48) | Kulutus vapailla markkinoilla kasvoi 32 prosenttia (eli 60 000 tonnia) tarkasteluajanjaksolla, ja kasvua oli 20 prosenttia (eli 370 000 tonnia) vuosien 2002 ja 2003 välillä. |
| --- | --- |

(48)

Kulutus vapailla markkinoilla kasvoi 32 prosenttia (eli 60 000 tonnia) tarkasteluajanjaksolla, ja kasvua oli 20 prosenttia (eli 370 000 tonnia) vuosien 2002 ja 2003 välillä.

| (49) | Kytkösmarkkinoilla kulutus kasvoi 23 prosenttia eli 22 000 tonnia, mikä johtui etanoliamiinien lisääntyneestä käytöstä muiden kemikaalien tuotantoprosesseissa. |
| --- | --- |

(49)

Kytkösmarkkinoilla kulutus kasvoi 23 prosenttia eli 22 000 tonnia, mikä johtui etanoliamiinien lisääntyneestä käytöstä muiden kemikaalien tuotantoprosesseissa.

2.   Tuonti Yhdysvalloista, määrät, markkinaosuus ja tuontihinnat

| Tuonti Yhdysvalloista | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 46 075 | 40 576 | 40 512 | 41 088 |
| Indeksi | 100 | 88 | 88 | 89 |
| Markkinaosuus | 24,7 % | 18,1 % | 16,9 % | 16,7 % |
| Tuontihinta, euroa/tonni | 979,63 | 915,15 | 975,09 | 995,55 |
| Indeksi | 100 | 93 | 100 | 102 |
| Lähde: Eurostatin tilastot ja kyselylomakkeilla saadut vastaukset. |

Tuonti Yhdysvalloista

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Tonnia

46 075

40 576

40 512

41 088

Indeksi

100

88

88

89

Markkinaosuus

24,7 %

18,1 %

16,9 %

16,7 %

Tuontihinta, euroa/tonni

979,63

915,15

975,09

995,55

Indeksi

100

93

100

102

Lähde: Eurostatin tilastot ja kyselylomakkeilla saadut vastaukset.

| (50) | Tuontimäärät Yhdysvalloista yhteisöön vähenivät 12 prosenttia vuosien 2002 ja 2003 välillä ja ovat pysyneet sen jälkeen tällä tasolla. Markkinaosuuden määrittelyn perustana käytettiin kulutusta vapailla markkinoilla yhteisössä, ja se on pienentynyt 24,7 prosentista 16,7 prosenttiin tarkasteluajanjaksolla, mikä tarkoittaa 8 prosenttiyksikön pudotusta. Tuonnin ja markkinaosuuden pieneneminen vuosien 2002 ja 2003 välillä osui samaan aikaan keskimääräisten tuontihintojen 7 prosentin kokonaislaskun kanssa. Vuosien 2002 ja 2003 välillä yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet mukana vapaiden markkinoiden kulutuksen kasvussa yhteisössä. Myöskään vuoden 2003 jälkeen yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat yritykset eivät kasvattaneet markkinaosuuttaan, vaikka tuontihinnat nousivat uudelleen. Myyjien markkinoilla tällainen houkuttelevuuden lisäys olisi yleensä aiheuttanut myynnin kasvua, mutta toisin kuin odotettiin, yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tulleet takaisin yhteisön markkinoille toiminnallisten ongelmien ja vieläkin houkuttelevampien Yhdysvaltain kotimarkkinaolosuhteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(50)

Tuontimäärät Yhdysvalloista yhteisöön vähenivät 12 prosenttia vuosien 2002 ja 2003 välillä ja ovat pysyneet sen jälkeen tällä tasolla. Markkinaosuuden määrittelyn perustana käytettiin kulutusta vapailla markkinoilla yhteisössä, ja se on pienentynyt 24,7 prosentista 16,7 prosenttiin tarkasteluajanjaksolla, mikä tarkoittaa 8 prosenttiyksikön pudotusta. Tuonnin ja markkinaosuuden pieneneminen vuosien 2002 ja 2003 välillä osui samaan aikaan keskimääräisten tuontihintojen 7 prosentin kokonaislaskun kanssa. Vuosien 2002 ja 2003 välillä yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet mukana vapaiden markkinoiden kulutuksen kasvussa yhteisössä. Myöskään vuoden 2003 jälkeen yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat yritykset eivät kasvattaneet markkinaosuuttaan, vaikka tuontihinnat nousivat uudelleen. Myyjien markkinoilla tällainen houkuttelevuuden lisäys olisi yleensä aiheuttanut myynnin kasvua, mutta toisin kuin odotettiin, yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tulleet takaisin yhteisön markkinoille toiminnallisten ongelmien ja vieläkin houkuttelevampien Yhdysvaltain kotimarkkinaolosuhteiden vuoksi.

| (51) | On syytä huomata, että edellä esitetyt hintatiedot kerättiin Eurostatin tuontitilastoista. Niissä ei eroteta toisistaan tuotevalikoiman eri lajeja, ja ne sisältävät erilaisia myyntiehtoja, joita ei voi verrata yhteisön markkinoilla muiden toimijoiden soveltamiin ehtoihin. Tarkka hintavertailu polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuottajien hintojen välillä samassa kaupan portaassa on suoritettu ja sitä kuvataan jäljempänä johdanto-osan 53 kappaleessa. Tarkastelujakson aikana keskimääräiset tuontihinnat nousivat vaatimattomat 2 prosenttia. Tuonti Yhdysvalloista yhteisöön tapahtui aina etuyhteydessä olevien tuojien kautta, joten tuontihinnat ovat siirtohintoja yritysryhmän sisällä. Edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa kyseisten tuontihintojen todettiin olevan keinotekoisesti määritettyjä, jotta ainakin osittain pystyttiin vastaamaan silloisiin polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin. Etuyhteydessä oleville tuojille yhteisössä aiheutui merkittäviä tappioita edellisellä tutkimusajanjaksolla, ja niiden ostohinnan (tosiasiallinen tuontihinta) ja jälleenmyyntihinnan välinen toteutunut voittomarginaali yhteisön markkinoilla ei riittänyt kattamaan tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneita kustannuksia. Tämän vuoksi edellisen tarkastelua koskevan tutkimuksen johdosta polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa tarkistettiin ja vahvistettiin kiinteät tonnikohtaiset paljoustullit. |
| --- | --- |

(51)

On syytä huomata, että edellä esitetyt hintatiedot kerättiin Eurostatin tuontitilastoista. Niissä ei eroteta toisistaan tuotevalikoiman eri lajeja, ja ne sisältävät erilaisia myyntiehtoja, joita ei voi verrata yhteisön markkinoilla muiden toimijoiden soveltamiin ehtoihin. Tarkka hintavertailu polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuottajien hintojen välillä samassa kaupan portaassa on suoritettu ja sitä kuvataan jäljempänä johdanto-osan 53 kappaleessa. Tarkastelujakson aikana keskimääräiset tuontihinnat nousivat vaatimattomat 2 prosenttia. Tuonti Yhdysvalloista yhteisöön tapahtui aina etuyhteydessä olevien tuojien kautta, joten tuontihinnat ovat siirtohintoja yritysryhmän sisällä. Edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa kyseisten tuontihintojen todettiin olevan keinotekoisesti määritettyjä, jotta ainakin osittain pystyttiin vastaamaan silloisiin polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin. Etuyhteydessä oleville tuojille yhteisössä aiheutui merkittäviä tappioita edellisellä tutkimusajanjaksolla, ja niiden ostohinnan (tosiasiallinen tuontihinta) ja jälleenmyyntihinnan välinen toteutunut voittomarginaali yhteisön markkinoilla ei riittänyt kattamaan tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneita kustannuksia. Tämän vuoksi edellisen tarkastelua koskevan tutkimuksen johdosta polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa tarkistettiin ja vahvistettiin kiinteät tonnikohtaiset paljoustullit.

| (52) | Meneillään olevassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa on havaittu, että sekä yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat että niihin etuyhteydessä olevat tuojat yhteisössä ovat saaneet voittoa tutkimusajanjakson aikana ja että etuyhteydessä olevien tuojien marginaalit vastaavat markkinoiden olosuhteita. Myyntihintojen taso verrattuna normaaliarvoon ja/tai tuotantokustannuksiin oli riittävä tuomaan voittoa kaikille yrityksille, jotka toimivat korkeiden myyntihintojen markkinoilla. |
| --- | --- |

(52)

Meneillään olevassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa on havaittu, että sekä yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat että niihin etuyhteydessä olevat tuojat yhteisössä ovat saaneet voittoa tutkimusajanjakson aikana ja että etuyhteydessä olevien tuojien marginaalit vastaavat markkinoiden olosuhteita. Myyntihintojen taso verrattuna normaaliarvoon ja/tai tuotantokustannuksiin oli riittävä tuomaan voittoa kaikille yrityksille, jotka toimivat korkeiden myyntihintojen markkinoilla.

| (53) | Kun yhteisön rajalla riippumattomilta asiakkailta veloitettuja polkumyyntitullit sisältäviä cif-tuontihintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan vapaasti tehtaalla -hintoihin samojen tuotelajien osalta samassa kaupan portaassa, yhteisön tuotannonalan myyntihintojen alittavuudeksi vahvistettiin 7,3–17,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

Kun yhteisön rajalla riippumattomilta asiakkailta veloitettuja polkumyyntitullit sisältäviä cif-tuontihintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan vapaasti tehtaalla -hintoihin samojen tuotelajien osalta samassa kaupan portaassa, yhteisön tuotannonalan myyntihintojen alittavuudeksi vahvistettiin 7,3–17,5 prosenttia.

3.   Tuonti muista kolmansista maista, määrät, markkinaosuus ja tuontihinnat

| Tuonti muista kolmansista maista | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 17 596 | 18 688 | 12 276 | 8 773 |
| Indeksi | 100 | 106 | 70 | 50 |
| Markkinaosuus | 9,4 % | 8,4 % | 3,4 % | 2,4 % |
| Tuontihinta, euroa/tonni | 1 034,23 | 970,75 | 982,67 | 955,24 |
| Indeksi | 100 | 94 | 95 | 92 |
| Lähde: Eurostatin tilastot. |

Tuonti muista kolmansista maista

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Tonnia

17 596

18 688

12 276

8 773

Indeksi

100

106

70

50

Markkinaosuus

9,4 %

8,4 %

3,4 %

2,4 %

Tuontihinta, euroa/tonni

1 034,23

970,75

982,67

955,24

Indeksi

100

94

95

92

Lähde: Eurostatin tilastot.

| (54) | Tuonti muista kolmansista maista puolittui tarkastelujakson aikana. Tärkeimpien viejämaiden, lähinnä Venäjän ja Iranin, markkinaosuus kaventui marginaalisen pieneksi. Käyttäjien mukaan kyseinen pienenevä suuntaus johtuu siitä, että edellä mainituista kahdesta maasta oli hankalaa saada tuotetta täsmälleen toivottu määrä tiettynä toimituspäivänä. |
| --- | --- |

(54)

Tuonti muista kolmansista maista puolittui tarkastelujakson aikana. Tärkeimpien viejämaiden, lähinnä Venäjän ja Iranin, markkinaosuus kaventui marginaalisen pieneksi. Käyttäjien mukaan kyseinen pienenevä suuntaus johtuu siitä, että edellä mainituista kahdesta maasta oli hankalaa saada tuotetta täsmälleen toivottu määrä tiettynä toimituspäivänä.

4.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

| | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto tonneina | 206 481 | 242 350 | 279 307 | 290 625 |
| Indeksi | 100 | 117 | 135 | 141 |
| Kapasiteetti tonneina | 263 320 | 273 820 | 302 070 | 311 820 |
| Indeksi | 100 | 104 | 115 | 118 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 78,4 % | 88,5 % | 92,5 % | 93,2 % |

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Tuotanto tonneina

206 481

242 350

279 307

290 625

Indeksi

100

117

135

141

Kapasiteetti tonneina

263 320

273 820

302 070

311 820

Indeksi

100

104

115

118

Kapasiteetin käyttöaste

78,4 %

88,5 %

92,5 %

93,2 %

| (55) | Tarkastelujakson aikana kulutus kasvoi 41 prosenttia. Samanaikaisesti kapasiteettia laajennettiin 18 prosentilla, mikä johti kapasiteetin käyttöasteen paranemiseen 78,4 prosentista 93,2 prosenttiin. |
| --- | --- |

(55)

Tarkastelujakson aikana kulutus kasvoi 41 prosenttia. Samanaikaisesti kapasiteettia laajennettiin 18 prosentilla, mikä johti kapasiteetin käyttöasteen paranemiseen 78,4 prosentista 93,2 prosenttiin.

| (56) | Tuotantokapasiteetin kasvu oli vuosien 2002 ja 2003 välillä hyvin vähäistä, joten tehokkuus oli jonkin verran parantunut. Vuodesta 2004 on ollut havaittavissa intensiivisempää tuotannon pullonkaulojen poistoa ja uusia kapasiteetin laajennuksia. |
| --- | --- |

(56)

Tuotantokapasiteetin kasvu oli vuosien 2002 ja 2003 välillä hyvin vähäistä, joten tehokkuus oli jonkin verran parantunut. Vuodesta 2004 on ollut havaittavissa intensiivisempää tuotannon pullonkaulojen poistoa ja uusia kapasiteetin laajennuksia.

| Varastot | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 9 543 | 10 883 | 10 228 | 7 596 |
| Indeksi | 100 | 114 | 107 | 80 |

Varastot

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Tonnia

9 543

10 883

10 228

7 596

Indeksi

100

114

107

80

| (57) | Varastojen tilannetta verrattiin kunkin vuoden lopussa jaksolla 2002–2004, ja se vaihteli jonkin verran tilauskannan mukaan. Varastot olivat pienemmät tutkimusajanjakson lopussa, joka tosin ajoittui 30 päivään kesäkuuta 2005, joten luku ei ole täysin vertailukelpoinen vuodenvaihteen varastotilanteen kanssa. Tämä johtuu siitä, että yritykset varautuvat pienempiin tuotantomääriin ja tuotantolaitteistojen ylläpitoon kesäkuukausina, jolloin kysyntä teollisten käyttäjien piirissä on jonkin verran vähäisempää. |
| --- | --- |

(57)

Varastojen tilannetta verrattiin kunkin vuoden lopussa jaksolla 2002–2004, ja se vaihteli jonkin verran tilauskannan mukaan. Varastot olivat pienemmät tutkimusajanjakson lopussa, joka tosin ajoittui 30 päivään kesäkuuta 2005, joten luku ei ole täysin vertailukelpoinen vuodenvaihteen varastotilanteen kanssa. Tämä johtuu siitä, että yritykset varautuvat pienempiin tuotantomääriin ja tuotantolaitteistojen ylläpitoon kesäkuukausina, jolloin kysyntä teollisten käyttäjien piirissä on jonkin verran vähäisempää.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä | 130 214 | 144 103 | 167 054 | 175 953 |
| Indeksi | 100 | 111 | 128 | 135 |
| Markkinaosuus, kokonaiskulutus (myös kytkösmarkkinat) | 45,9 % | 43,5 % | 46,6 % | 48,0 % |
| Markkinaosuus, kulutus vapailla markkinoilla | 69,9 % | 64,4 % | 69,5 % | 71,3 % |
| Myyntihinta, euroa/tonni (myynti vapailla markkinoilla) | 801,77 | 758,49 | 835,68 | 936,08 |
| Indeksi | 100 | 95 | 104 | 117 |

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä

130 214

144 103

167 054

175 953

Indeksi

100

111

128

135

Markkinaosuus, kokonaiskulutus (myös kytkösmarkkinat)

45,9 %

43,5 %

46,6 %

48,0 %

Markkinaosuus, kulutus vapailla markkinoilla

69,9 %

64,4 %

69,5 %

71,3 %

Myyntihinta, euroa/tonni (myynti vapailla markkinoilla)

801,77

758,49

835,68

936,08

Indeksi

100

95

104

117

| (58) | Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät etuyhteydettömille asiakkaille kasvoivat 35 prosenttia tarkastelujakson aikana. Sekä yhteisön kokonaiskulutuksen että vapaiden markkinoiden kulutuksen markkinaosuudet viittaavat siihen, että vuosien 2002 ja 2003 välillä tapahtuneen markkinaosuuden pienenemisen jälkeen markkinaosuus vakiintui 48 prosentin tasolle kokonaiskulutuksen osalta ja 71,3 prosentin tasolle vapailla markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin keskihintataso muuttui samansuuntaisesti, eli vuosien 2002 ja 2003 välillä hintataso laski 5 prosenttia, minkä jälkeen vapaiden markkinoiden hintataso oli tutkimusajanjaksolla 17 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2002. |
| --- | --- |

(58)

Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät etuyhteydettömille asiakkaille kasvoivat 35 prosenttia tarkastelujakson aikana. Sekä yhteisön kokonaiskulutuksen että vapaiden markkinoiden kulutuksen markkinaosuudet viittaavat siihen, että vuosien 2002 ja 2003 välillä tapahtuneen markkinaosuuden pienenemisen jälkeen markkinaosuus vakiintui 48 prosentin tasolle kokonaiskulutuksen osalta ja 71,3 prosentin tasolle vapailla markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin keskihintataso muuttui samansuuntaisesti, eli vuosien 2002 ja 2003 välillä hintataso laski 5 prosenttia, minkä jälkeen vapaiden markkinoiden hintataso oli tutkimusajanjaksolla 17 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2002.

| (59) | Verrattaessa hintatasoa edelliseen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon eli kalenterivuoteen 1998 voidaan todeta, että myyntihinnat olivat vuonna 2004 22,7 prosenttia korkeammat ja nykyisellä tutkimusajanjaksolla 37,5 prosenttia korkeammat kuin vuonna 1998. Kytkösmarkkinoiden kulutukseen tarkoitetusta tuotannosta ei laadita laskuja, koska käyttö tapahtuu integroiduissa tuotantolaitoksissa. |
| --- | --- |

(59)

Verrattaessa hintatasoa edelliseen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon eli kalenterivuoteen 1998 voidaan todeta, että myyntihinnat olivat vuonna 2004 22,7 prosenttia korkeammat ja nykyisellä tutkimusajanjaksolla 37,5 prosenttia korkeammat kuin vuonna 1998. Kytkösmarkkinoiden kulutukseen tarkoitetusta tuotannosta ei laadita laskuja, koska käyttö tapahtuu integroiduissa tuotantolaitoksissa.

| (60) | Kulutus on jatkuvasti kasvanut viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana: 152 000 tonnista vuonna 1995 tutkimusajanjaksolla havaittuun 367 000 tonniin, mikä tarkoittaa 9,7 prosentin vuotuista kasvua. Viimeaikainen kulutuksen kasvu tarkastelujakson aikana eli vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon oli 10,7 prosenttia vuodessa, kun kapasiteetin vuotuinen kasvu oli 7 prosenttia. Tämä kehityssuunta on osaltaan pitänyt yllä korkeaa hintatasoa yhteisössä ja saanut yhteisön tuotannonalan parantamaan huomattavasti kapasiteetin käyttöastetta, 78,4 prosentista 93,2 prosenttiin, mikä on johtanut 14,5 prosentin vuotuiseen tuotannon kasvuun. Absoluuttisina lukuina tuotanto kasvoi 84 000 tonnilla, kun kulutuksen kasvu oli 83 000 tonnia ja kapasiteetin laajennus vain 48 500 tonnia. | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset tuotantokustannukset, euroa/tonni | 779,53 | 749,85 | 746,84 | 790,60 |
| Indeksi | 100 | 96 | 96 | 101 |

(60)

Kulutus on jatkuvasti kasvanut viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana: 152 000 tonnista vuonna 1995 tutkimusajanjaksolla havaittuun 367 000 tonniin, mikä tarkoittaa 9,7 prosentin vuotuista kasvua. Viimeaikainen kulutuksen kasvu tarkastelujakson aikana eli vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon oli 10,7 prosenttia vuodessa, kun kapasiteetin vuotuinen kasvu oli 7 prosenttia. Tämä kehityssuunta on osaltaan pitänyt yllä korkeaa hintatasoa yhteisössä ja saanut yhteisön tuotannonalan parantamaan huomattavasti kapasiteetin käyttöastetta, 78,4 prosentista 93,2 prosenttiin, mikä on johtanut 14,5 prosentin vuotuiseen tuotannon kasvuun. Absoluuttisina lukuina tuotanto kasvoi 84 000 tonnilla, kun kulutuksen kasvu oli 83 000 tonnia ja kapasiteetin laajennus vain 48 500 tonnia.

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset tuotantokustannukset, euroa/tonni

779,53

749,85

746,84

790,60

Indeksi

100

96

96

101

| (61) | Kysyntä oli korkealla tasolla ja kasvoi koko ajan samalla kun kapasiteetin laajennusvauhti oli hitaampaa ja tuontimäärät pienenivät, minkä vuoksi etanoliamiinin hintataso säilyi yhteisössä korkeana. Lisäksi tonnikohtaiset kokonaiskustannukset eivät vaikuttaneet juuri ollenkaan myyntikatteisiin yhteisössä tarkastelujaksolla. Tuotantokustannusten nousu 5,9 prosentilla vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä oli seurausta teollisuusbensiinin hinnannoususta. Tätä öljytuotetta käytetään energialähteenä tuotettaessa etyleenioksidia, joka on tärkein etanoliamiinin tuotannon raaka-aine yhteisössä. |
| --- | --- |

(61)

Kysyntä oli korkealla tasolla ja kasvoi koko ajan samalla kun kapasiteetin laajennusvauhti oli hitaampaa ja tuontimäärät pienenivät, minkä vuoksi etanoliamiinin hintataso säilyi yhteisössä korkeana. Lisäksi tonnikohtaiset kokonaiskustannukset eivät vaikuttaneet juuri ollenkaan myyntikatteisiin yhteisössä tarkastelujaksolla. Tuotantokustannusten nousu 5,9 prosentilla vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä oli seurausta teollisuusbensiinin hinnannoususta. Tätä öljytuotetta käytetään energialähteenä tuotettaessa etyleenioksidia, joka on tärkein etanoliamiinin tuotannon raaka-aine yhteisössä.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | 102 | 103 | 101 | 102 |
| Indeksi | 100 | 101 | 99 | 99 |
| Tuottavuus tonnia/työntekijä | 2 016 | 2 354 | 2 755 | 2 861 |
| Indeksi | 100 | 117 | 137 | 142 |
| Palkat tuhansina euroina | 6 860 | 7 526 | 8 018 | 7 598 |
| Indeksi | 100 | 110 | 117 | 111 |
| Työntekijäkohtainen keskipalkka (euroina) | 66 976 | 73 105 | 79 097 | 74 797 |
| Indeksi | 100 | 109 | 118 | 112 |

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Työllisyys

102

103

101

102

Indeksi

100

101

99

99

Tuottavuus tonnia/työntekijä

2 016

2 354

2 755

2 861

Indeksi

100

117

137

142

Palkat tuhansina euroina

6 860

7 526

8 018

7 598

Indeksi

100

110

117

111

Työntekijäkohtainen keskipalkka (euroina)

66 976

73 105

79 097

74 797

Indeksi

100

109

118

112

| (62) | Yhteisön tuotannonalan työllisyys saman tuotteen osalta säilyi vakaana tarkastelujakson aikana. Tuotantoprosessi on suurelta osin automatisoitu, joten ala ei ole erityisen työvoimavaltainen. Samanaikaisesti tuottavuus kasvoi tarkastelujaksolla 42 prosenttia tuotantolaitosten jatkuvien parannusten ja pullonkaulojen poiston vuoksi. |
| --- | --- |

(62)

Yhteisön tuotannonalan työllisyys saman tuotteen osalta säilyi vakaana tarkastelujakson aikana. Tuotantoprosessi on suurelta osin automatisoitu, joten ala ei ole erityisen työvoimavaltainen. Samanaikaisesti tuottavuus kasvoi tarkastelujaksolla 42 prosenttia tuotantolaitosten jatkuvien parannusten ja pullonkaulojen poiston vuoksi.

| (63) | Palkat nousivat tarkastelujaksolla 11 prosenttia, ja nousu oli suurin vuonna 2004, mikä selittyy yhden yhteisön tuottajan rakenneuudistustoimilla ja henkilöstövähennyksillä. Työntekijäkohtaisen keskipalkan kehitys oli samansuuntainen. |
| --- | --- |

(63)

Palkat nousivat tarkastelujaksolla 11 prosenttia, ja nousu oli suurin vuonna 2004, mikä selittyy yhden yhteisön tuottajan rakenneuudistustoimilla ja henkilöstövähennyksillä. Työntekijäkohtaisen keskipalkan kehitys oli samansuuntainen.

| Myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin arvo tuhansina euroina | 104 402 | 109 301 | 139 603 | 164 705 |
| Indeksi | 100 | 105 | 134 | 158 |
| Tuotantokustannukset tuhansina euroina | 101 506 | 108 056 | 124 763 | 139 100 |
| Indeksi | 100 | 106 | 123 | 137 |
| Kannattavuus | 2,8 % | 1,1 % | 10,6 % | 15,5 % |

Myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Myynnin arvo tuhansina euroina

104 402

109 301

139 603

164 705

Indeksi

100

105

134

158

Tuotantokustannukset tuhansina euroina

101 506

108 056

124 763

139 100

Indeksi

100

106

123

137

Kannattavuus

2,8 %

1,1 %

10,6 %

15,5 %

| (64) | Tarkasteltavana olevan tuotteen vapailla markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin kannattavuus yhteisössä tarkastelujakson aikana nousi 2,8 prosentista vuonna 2002 tutkimusajanjaksolla havaittuun 15,5 prosenttiin sen jälkeen, kun kannattavuus oli vuonna 2003 laskenut 1,1 prosenttiin. Kannattavuuden nousuun vuodesta 2003 alkaen vaikuttivat Yhdysvalloista suuntautuneen tuonnin säilyminen ennallaan ja kysynnän kasvu, mikä johti sellaiseen myyntimäärien ja myyntihintojen kasvuun, joka vuonna 2004 ja tutkimusajanjakson aikana oli nopeampaa kuin tuotantokustannusten nousu. |
| --- | --- |

(64)

Tarkasteltavana olevan tuotteen vapailla markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin kannattavuus yhteisössä tarkastelujakson aikana nousi 2,8 prosentista vuonna 2002 tutkimusajanjaksolla havaittuun 15,5 prosenttiin sen jälkeen, kun kannattavuus oli vuonna 2003 laskenut 1,1 prosenttiin. Kannattavuuden nousuun vuodesta 2003 alkaen vaikuttivat Yhdysvalloista suuntautuneen tuonnin säilyminen ennallaan ja kysynnän kasvu, mikä johti sellaiseen myyntimäärien ja myyntihintojen kasvuun, joka vuonna 2004 ja tutkimusajanjakson aikana oli nopeampaa kuin tuotantokustannusten nousu.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit tuhansina euroina | 1 170 | 9 975 | 687 478 | 388 476 |
| Indeksi | 100 | 852 | 58 750 | 33 198 |
| Sijoitetun pääoman tuotto | 2,2 % | 0,9 % | 10,2 % | 17,6 % |

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Investoinnit tuhansina euroina

1 170

9 975

687 478

388 476

Indeksi

100

852

58 750

33 198

Sijoitetun pääoman tuotto

2,2 %

0,9 %

10,2 %

17,6 %

| (65) | Hintataso yhteisössä määrittää sen, onko yrityksillä taipumusta rakentaa lisäkapasiteettia. Vuosina 2002 ja 2003 sijoitetun pääoman tuottoa ei pidetty riittävänä uusien tuotantolaitosten rakentamiseen. Sen vuoksi yritykset ovat ainoastaan poistaneet jonkin verran tuotannon pullonkauloja ja parantaneet tehokkuuttaan. Jatkuvasti kasvava kysyntä yhdessä rajallisen kapasiteetin kasvun kanssa pitivät hintatasoa korkealla siinä määrin, että vuodesta 2004 alkaen oli jälleen realistista käynnistää aiemmin jäädytettyjä investointihankkeita. |
| --- | --- |

(65)

Hintataso yhteisössä määrittää sen, onko yrityksillä taipumusta rakentaa lisäkapasiteettia. Vuosina 2002 ja 2003 sijoitetun pääoman tuottoa ei pidetty riittävänä uusien tuotantolaitosten rakentamiseen. Sen vuoksi yritykset ovat ainoastaan poistaneet jonkin verran tuotannon pullonkauloja ja parantaneet tehokkuuttaan. Jatkuvasti kasvava kysyntä yhdessä rajallisen kapasiteetin kasvun kanssa pitivät hintatasoa korkealla siinä määrin, että vuodesta 2004 alkaen oli jälleen realistista käynnistää aiemmin jäädytettyjä investointihankkeita.

| (66) | Pääoman hankintamahdollisuuksien osalta on todettava, että etanoliamiinin tuotanto on vain pieni osa yhteisön tuotannonalan koko kemikaalituotannosta, ja nämä yritykset edustavat useimmiten suuria kansainvälisiä kemikaaliyrityksiä, joiden kassavirta, omarahoitus ja luottokelpoisuus ovat korkealla tasolla. Näin ollen yhteisön tuotannonalalla ei yleisesti ollut suuria ongelmia pääoman hankinnassa. |
| --- | --- |

(66)

Pääoman hankintamahdollisuuksien osalta on todettava, että etanoliamiinin tuotanto on vain pieni osa yhteisön tuotannonalan koko kemikaalituotannosta, ja nämä yritykset edustavat useimmiten suuria kansainvälisiä kemikaaliyrityksiä, joiden kassavirta, omarahoitus ja luottokelpoisuus ovat korkealla tasolla. Näin ollen yhteisön tuotannonalalla ei yleisesti ollut suuria ongelmia pääoman hankinnassa.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta tuhansina euroina | 4 842 | 3 301 | 16 863 | 27 596 |
| Indeksi | 100 | 68 | 348 | 570 |
| Kassavirran osuus liikevaihdosta | 4,6 % | 3,0 % | 12,1 % | 16,6 % |

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Kassavirta tuhansina euroina

4 842

3 301

16 863

27 596

Indeksi

100

68

348

570

Kassavirran osuus liikevaihdosta

4,6 %

3,0 %

12,1 %

16,6 %

| (67) | Myös kassavirran kehitys kuvaa yhteyttä hintatason, kannattavuuden ja sijoitetun pääoman tuoton välillä. Vuosina 2002 ja 2003 toteutuneen alhaisen kassavirran jälkeen yhteisön tuotannonala palasi kassavirran osuutta liikevaihdosta kuvaaviin kaksinumeroisiin lukuihin vuodesta 2004, ja kassavirta on suurimmalla osalla yrityksistä riittävä, jotta rahoitus voidaan suunnata etanoliamiiniin liittyvän liiketoiminnan uusiin investointeihin. |
| --- | --- |

(67)

Myös kassavirran kehitys kuvaa yhteyttä hintatason, kannattavuuden ja sijoitetun pääoman tuoton välillä. Vuosina 2002 ja 2003 toteutuneen alhaisen kassavirran jälkeen yhteisön tuotannonala palasi kassavirran osuutta liikevaihdosta kuvaaviin kaksinumeroisiin lukuihin vuodesta 2004, ja kassavirta on suurimmalla osalla yrityksistä riittävä, jotta rahoitus voidaan suunnata etanoliamiiniin liittyvän liiketoiminnan uusiin investointeihin.

| (68) | Yhteisön teollisuudenalalle oli etua markkinoiden kasvusta tarkastelujaksolla, mistä ovat osoituksena sen kokonaiskulutuksen markkinaosuuden kasvu 45,9 prosentista 48 prosenttiin ja sen kulutuksen markkinaosuuden kasvu vapailla markkinoilla 69,9 prosentista 71,3 prosenttiin. |
| --- | --- |

(68)

Yhteisön teollisuudenalalle oli etua markkinoiden kasvusta tarkastelujaksolla, mistä ovat osoituksena sen kokonaiskulutuksen markkinaosuuden kasvu 45,9 prosentista 48 prosenttiin ja sen kulutuksen markkinaosuuden kasvu vapailla markkinoilla 69,9 prosentista 71,3 prosenttiin.

| (69) | Polkumyynti jatkui tutkimusajanjakson aikana, tosin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettua alhaisemmalla tasolla. |
| --- | --- |

(69)

Polkumyynti jatkui tutkimusajanjakson aikana, tosin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettua alhaisemmalla tasolla.

| (70) | Kuten edellä esitetystä käy imi, yhteisön tuotannonalalla on ollut mahdollisuus toipua aiemman polkumyynnin vaikutuksista etenkin myyntihintojen ja kannattavuuden osalta. |
| --- | --- |

(70)

Kuten edellä esitetystä käy imi, yhteisön tuotannonalalla on ollut mahdollisuus toipua aiemman polkumyynnin vaikutuksista etenkin myyntihintojen ja kannattavuuden osalta.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärät tonneina | 15 631 | 15 278 | 16 709 | 17 428 |
| Indeksi | 100 | 98 | 107 | 111 |

2002

2003

2004

Tutkimusajanjakso

Vientimäärät tonneina

15 631

15 278

16 709

17 428

Indeksi

100

98

107

111

| (71) | Yhteisön tuotannonalan vientimäärät kolmansiin maihin kasvoivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä vastaa keskimäärin 4 prosentin vuotuista kasvua ja on maailmanlaajuisen kulutuksen kasvun kanssa pitkälti samansuuntainen. Se osoittaa, että yhteisön tuotannonala on kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(71)

Yhteisön tuotannonalan vientimäärät kolmansiin maihin kasvoivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä vastaa keskimäärin 4 prosentin vuotuista kasvua ja on maailmanlaajuisen kulutuksen kasvun kanssa pitkälti samansuuntainen. Se osoittaa, että yhteisön tuotannonala on kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla.

5.   Yhteisön markkinoiden tilannetta koskevat päätelmät

| (72) | Yhteisön markkinoilla kulutetun etanoliamiinin määrä kasvoi 29 prosenttia, kun taas tuonti Yhdysvalloista väheni 11 prosenttia tarkastelujaksolla. Samanaikaisesti yhteisön tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääriään ja tällä tavoin vakiinnuttamaan ja jopa hieman kasvattamaan markkinaosuuttaan. |
| --- | --- |

(72)

Yhteisön markkinoilla kulutetun etanoliamiinin määrä kasvoi 29 prosenttia, kun taas tuonti Yhdysvalloista väheni 11 prosenttia tarkastelujaksolla. Samanaikaisesti yhteisön tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääriään ja tällä tavoin vakiinnuttamaan ja jopa hieman kasvattamaan markkinaosuuttaan.

| (73) | Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne parani lähes kaikkien taloudellisten indikaattorien osalta: tuotanto (+41 prosenttia), tuotantokapasiteetti (+18 prosenttia) ja kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät (+35 prosenttia eli +45 000 tonnia) ja arvo (+58 prosenttia), tuottavuus, markkinaosuus (+2 prosenttiyksikköä), kassavirta ja kannattavuus, investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto. Tonnia kohti laskettujen tuotantokustannusten kasvu jäi myyntihintojen nousua pienemmäksi. Lisäksi yhteisön tuotannonala sai etua yhteisön markkinoiden kasvusta ja pystyi vastaamaan maailmanlaajuisen kysynnän kasvuun, koska sen vientitoiminta kasvoi määrällisesti 11 prosentilla. |
| --- | --- |

(73)

Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne parani lähes kaikkien taloudellisten indikaattorien osalta: tuotanto (+41 prosenttia), tuotantokapasiteetti (+18 prosenttia) ja kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät (+35 prosenttia eli +45 000 tonnia) ja arvo (+58 prosenttia), tuottavuus, markkinaosuus (+2 prosenttiyksikköä), kassavirta ja kannattavuus, investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto. Tonnia kohti laskettujen tuotantokustannusten kasvu jäi myyntihintojen nousua pienemmäksi. Lisäksi yhteisön tuotannonala sai etua yhteisön markkinoiden kasvusta ja pystyi vastaamaan maailmanlaajuisen kysynnän kasvuun, koska sen vientitoiminta kasvoi määrällisesti 11 prosentilla.

| (74) | Päätelmänä voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalaa kuvaavien indikaattorien kehitys huomioon ottaen tuotannonalan tilannetta voidaan pitää hyvänä. Merkittävän vahingon jatkumista ei voitu todeta. Sen vuoksi tarkasteltiin, onko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(74)

Päätelmänä voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalaa kuvaavien indikaattorien kehitys huomioon ottaen tuotannonalan tilannetta voidaan pitää hyvänä. Merkittävän vahingon jatkumista ei voitu todeta. Sen vuoksi tarkasteltiin, onko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (75) | On syytä muistaa, että yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat polkumyyntiä tutkimusajanjaksolla, vaikkakin aiemmassa tutkimuksessa todettua alhaisemmalla tasolla. Jos vientihintoja alennettaisiin toimenpiteitä vastaavalla määrällä, toimenpiteiden poistaminen voisi johtaa 13,4–28,3 prosentin polkumyyntimarginaaleihin yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, eikä yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien, joiden osuus oli 42 prosenttia alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta tuonnista, käyttäytymisestä ole tietoa. Viimeksi mainituille olisi kuitenkin kaikkein edullisinta palata yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet päätettäisiin. |
| --- | --- |

(75)

On syytä muistaa, että yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat polkumyyntiä tutkimusajanjaksolla, vaikkakin aiemmassa tutkimuksessa todettua alhaisemmalla tasolla. Jos vientihintoja alennettaisiin toimenpiteitä vastaavalla määrällä, toimenpiteiden poistaminen voisi johtaa 13,4–28,3 prosentin polkumyyntimarginaaleihin yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, eikä yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien, joiden osuus oli 42 prosenttia alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta tuonnista, käyttäytymisestä ole tietoa. Viimeksi mainituille olisi kuitenkin kaikkein edullisinta palata yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet päätettäisiin.

| (76) | Samanaikaisesti Yhdysvaltain markkinoilla arvioidaan olevan 90 000 tonnin ylimääräinen kapasiteetti sen jälkeen, kun toiminnalliset ongelmat on saatu ratkaistua ja hurrikaanin aiheuttamat vahingot korjattua. |
| --- | --- |

(76)

Samanaikaisesti Yhdysvaltain markkinoilla arvioidaan olevan 90 000 tonnin ylimääräinen kapasiteetti sen jälkeen, kun toiminnalliset ongelmat on saatu ratkaistua ja hurrikaanin aiheuttamat vahingot korjattua.

| (77) | Sen vuoksi pääteltiin, että polkumyynnin jatkuminen sekä tuontimäärien kasvuriski ja siitä mahdollisesti aiheutuva hintojen alentamispaine yhteisössä ovat todennäköisiä ainakin lyhyellä aikavälillä, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(77)

Sen vuoksi pääteltiin, että polkumyynnin jatkuminen sekä tuontimäärien kasvuriski ja siitä mahdollisesti aiheutuva hintojen alentamispaine yhteisössä ovat todennäköisiä ainakin lyhyellä aikavälillä, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (78) | Yleensä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvu aiheuttaa myyntihintojen alentamispainetta ja vaikuttaa kielteisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen sekä sen taloudelliseen elpymiseen, jota oli havaittavissa tarkastelujaksolla. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että hinnan alittavuus kasvaisi huomattavasti, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(78)

Yleensä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvu aiheuttaa myyntihintojen alentamispainetta ja vaikuttaa kielteisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen sekä sen taloudelliseen elpymiseen, jota oli havaittavissa tarkastelujaksolla. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että hinnan alittavuus kasvaisi huomattavasti, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (79) | On odotettavissa, että yhdysvaltalaiset tuottajat siirtyvät jossakin määrin käyttämään pääasiallista raaka-ainettaan, etyleenioksidia, monoetyleeniglykolin tuotannon sijaan etanoliamiinin tuotannossa. |
| --- | --- |

(79)

On odotettavissa, että yhdysvaltalaiset tuottajat siirtyvät jossakin määrin käyttämään pääasiallista raaka-ainettaan, etyleenioksidia, monoetyleeniglykolin tuotannon sijaan etanoliamiinin tuotannossa.

| (80) | Etyleenioksidia käytetään raaka-aineena tuotettaessa muita kemikaaleja tai johdannaisia, lähinnä etyleeniglykoleja ja etenkin monoetyleeniglykolia. Etyleenioksidin tuotantokapasiteettia on vain muutamassa paikassa maailmassa, koska aine on erittäin herkästi räjähtävää ja myrkyllistä, ja sitä koskevat erityiset ympäristö-, terveys-, turvallisuus- ja puolustusmääräykset. Sen vuoksi etyleenioksidin jakelu riippuu sen johdannaisten markkinahinnoista. |
| --- | --- |

(80)

Etyleenioksidia käytetään raaka-aineena tuotettaessa muita kemikaaleja tai johdannaisia, lähinnä etyleeniglykoleja ja etenkin monoetyleeniglykolia. Etyleenioksidin tuotantokapasiteettia on vain muutamassa paikassa maailmassa, koska aine on erittäin herkästi räjähtävää ja myrkyllistä, ja sitä koskevat erityiset ympäristö-, terveys-, turvallisuus- ja puolustusmääräykset. Sen vuoksi etyleenioksidin jakelu riippuu sen johdannaisten markkinahinnoista.

| (81) | Hintatasoissa on ennen vallinnut tietty hierarkia: etyleenin hinta oli korkeampi kuin monoetyleeniglykolin, ja etanoliamiinin hinta oli korkeampi kuin sekä etyleenin että monoetyleeniglykolin hinnat. Vuoden 2003 lopusta kuitenkin monoetyleeniglykolin hinnat nousivat yhteisössä huomattavasti ylittäen etyleenin hinnat ja tiettyinä aikoina jopa etanoliamiinin hinnat. Näin ollen etyleenioksidia on yhä enemmän suunnattu monoetyleeniglykolin tuotantoon, jolloin etyleenioksidin markkinat ovat muuttuneet suhteellisesti riittämättömiksi, ja osittain tästä syystä etanoliamiinin hinnat ovat pysyneet suhteellisen korkealla tasolla. |
| --- | --- |

(81)

Hintatasoissa on ennen vallinnut tietty hierarkia: etyleenin hinta oli korkeampi kuin monoetyleeniglykolin, ja etanoliamiinin hinta oli korkeampi kuin sekä etyleenin että monoetyleeniglykolin hinnat. Vuoden 2003 lopusta kuitenkin monoetyleeniglykolin hinnat nousivat yhteisössä huomattavasti ylittäen etyleenin hinnat ja tiettyinä aikoina jopa etanoliamiinin hinnat. Näin ollen etyleenioksidia on yhä enemmän suunnattu monoetyleeniglykolin tuotantoon, jolloin etyleenioksidin markkinat ovat muuttuneet suhteellisesti riittämättömiksi, ja osittain tästä syystä etanoliamiinin hinnat ovat pysyneet suhteellisen korkealla tasolla.

| (82) | Lähi-idän maat kuitenkin tutkivat parhaillaan teollisuusbensiiniin perustuvan etyleeniglykolin tuotantokapasiteettia. Monoetyleeniglykolin uutta tuotantokapasiteettia odotetaan saatavan käyttöön lyhyellä aikavälillä Kuwaitissa (Dow Chemical on mukana tässä hankkeessa), Saudi-Arabiassa ja Iranissa. Koska teollisuusbensiini on öljytuote, nämä maat saavat selkeän kustannusedun verrattuna muihin. Sen vuoksi on kohtuullista odottaa, että monoetyleeniglykolin hinta laskee lyhyellä aikavälillä ja että yhdysvaltalaisilla tuottajilla on rajalliset mahdollisuudet myydä monoetyleeniglykolia etenkin Aasiaan, missä Kiinan tekstiili- ja polyesteriala kuluttaa yli 30 prosenttia maailmanlaajuisesta monoetyleeniglykolin tuotannosta. Tämä tilanne koskee etenkin yhtä yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa, joka on tällä hetkellä merkittävä Aasiaan suuntautuvan monoetyleeniglykolin viennin harjoittaja. On siis odotettavissa, että yhdysvaltalaiset tuottajat suuntautuvat entistä suurempien etanolimäärien tuotantoon ja tällä tavoin aiheuttavat hintojen alennuspainetta, ja samalla syntyy tarve löytää Yhdysvaltain kotimarkkinoiden ulkopuolisia uusia asiakkaita, jolloin käännytään yhteisön markkinoiden puoleen. |
| --- | --- |

(82)

Lähi-idän maat kuitenkin tutkivat parhaillaan teollisuusbensiiniin perustuvan etyleeniglykolin tuotantokapasiteettia. Monoetyleeniglykolin uutta tuotantokapasiteettia odotetaan saatavan käyttöön lyhyellä aikavälillä Kuwaitissa (Dow Chemical on mukana tässä hankkeessa), Saudi-Arabiassa ja Iranissa. Koska teollisuusbensiini on öljytuote, nämä maat saavat selkeän kustannusedun verrattuna muihin. Sen vuoksi on kohtuullista odottaa, että monoetyleeniglykolin hinta laskee lyhyellä aikavälillä ja että yhdysvaltalaisilla tuottajilla on rajalliset mahdollisuudet myydä monoetyleeniglykolia etenkin Aasiaan, missä Kiinan tekstiili- ja polyesteriala kuluttaa yli 30 prosenttia maailmanlaajuisesta monoetyleeniglykolin tuotannosta. Tämä tilanne koskee etenkin yhtä yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa, joka on tällä hetkellä merkittävä Aasiaan suuntautuvan monoetyleeniglykolin viennin harjoittaja. On siis odotettavissa, että yhdysvaltalaiset tuottajat suuntautuvat entistä suurempien etanolimäärien tuotantoon ja tällä tavoin aiheuttavat hintojen alennuspainetta, ja samalla syntyy tarve löytää Yhdysvaltain kotimarkkinoiden ulkopuolisia uusia asiakkaita, jolloin käännytään yhteisön markkinoiden puoleen.

| (83) | Kun otetaan huomioon nykyinen vakaa tilanne yhteisön tuotannonalalla, hintojen alenemispaineen aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyys riippuu myös siitä, kuinka merkittävä hintojen lasku on, millainen on tuotantokustannusten kehitys ja missä määrin on mahdollista siirtää kustannusten nousu asiakkaiden maksettavaksi. Tutkimusajanjakson jälkeistä tilannetta tutkittiin tältä osin. |
| --- | --- |

(83)

Kun otetaan huomioon nykyinen vakaa tilanne yhteisön tuotannonalalla, hintojen alenemispaineen aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyys riippuu myös siitä, kuinka merkittävä hintojen lasku on, millainen on tuotantokustannusten kehitys ja missä määrin on mahdollista siirtää kustannusten nousu asiakkaiden maksettavaksi. Tutkimusajanjakson jälkeistä tilannetta tutkittiin tältä osin.

| (84) | Lisätietoja kerättiin sen selville saamiseksi, olivatko tarkastelujaksoa ja etenkin tutkimusajanjaksoa koskevan analyysin perusteella tehdyt päätelmät edelleen päteviä vuoden 2005 jälkipuoliskon ja vuoden 2006 viisi ensimmäistä kuukautta kattavalla jaksolla. |
| --- | --- |

(84)

Lisätietoja kerättiin sen selville saamiseksi, olivatko tarkastelujaksoa ja etenkin tutkimusajanjaksoa koskevan analyysin perusteella tehdyt päätelmät edelleen päteviä vuoden 2005 jälkipuoliskon ja vuoden 2006 viisi ensimmäistä kuukautta kattavalla jaksolla.

| (85) | Vuoden 2005 jälkipuoliskolla kaikkien etanoliamiinin lajien hinnat jatkoivat nousuaan yhteisön markkinoilla 11,4–14,7 prosentilla. Keskimääräinen hinnannousu Yhdysvalloissa oli vieläkin suurempi, 22 prosenttia. Hurrikaanin aiheuttamat vahingot Louisianassa olivat merkittävin syy tuotteen riittämättömyyteen Yhdysvaltain kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(85)

Vuoden 2005 jälkipuoliskolla kaikkien etanoliamiinin lajien hinnat jatkoivat nousuaan yhteisön markkinoilla 11,4–14,7 prosentilla. Keskimääräinen hinnannousu Yhdysvalloissa oli vieläkin suurempi, 22 prosenttia. Hurrikaanin aiheuttamat vahingot Louisianassa olivat merkittävin syy tuotteen riittämättömyyteen Yhdysvaltain kotimarkkinoilla.

| (86) | Tämä suuntaus jatkui vuoden 2006 viiden ensimmäisen kuukauden aikana, tosin huomattavasti hitaampana: hinnat nousivat yhteisön markkinoilla 2,8–4 prosenttia ja Yhdysvaltain kotimarkkinoilla 9,9 prosenttia, mikä on osoitus toiminnallisten ja aiheutuneista vahingoista johtuvien paikallisten ongelmien vähittäisestä helpottumisesta. |
| --- | --- |

(86)

Tämä suuntaus jatkui vuoden 2006 viiden ensimmäisen kuukauden aikana, tosin huomattavasti hitaampana: hinnat nousivat yhteisön markkinoilla 2,8–4 prosenttia ja Yhdysvaltain kotimarkkinoilla 9,9 prosenttia, mikä on osoitus toiminnallisten ja aiheutuneista vahingoista johtuvien paikallisten ongelmien vähittäisestä helpottumisesta.

| (87) | Tutkimusajanjaksoon verrattuna öljyn hinta nousi huomattavasti vuoden 2005 jälkipuoliskolla ollen keskimäärin 30 prosenttia korkeammalla tasolla, mikä vaikutti puolestaan teollisuusbensiinin hintatasoon, joka alkoi nousta tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla (vuoden 2005 alkupuolisko). Yhdysvaltojen yhteisöön suuntautuvan tuonnin hinnat näyttävät mukautuvan hitaammin raaka-aineiden hintojen nousuun, osittain siksi, että sopimushintoja mukautetaan hitaammin ja markkinaosuutta pyritään suojaamaan, ja osittain siksi, että yhdysvaltalaisten tuottajien tuotantolaitosten käyttämänä energiamuotona on teollisuusbensiinin sijasta kaasu, jonka hinta nousee öljyn hintatasoa hitaammin. |
| --- | --- |

(87)

Tutkimusajanjaksoon verrattuna öljyn hinta nousi huomattavasti vuoden 2005 jälkipuoliskolla ollen keskimäärin 30 prosenttia korkeammalla tasolla, mikä vaikutti puolestaan teollisuusbensiinin hintatasoon, joka alkoi nousta tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla (vuoden 2005 alkupuolisko). Yhdysvaltojen yhteisöön suuntautuvan tuonnin hinnat näyttävät mukautuvan hitaammin raaka-aineiden hintojen nousuun, osittain siksi, että sopimushintoja mukautetaan hitaammin ja markkinaosuutta pyritään suojaamaan, ja osittain siksi, että yhdysvaltalaisten tuottajien tuotantolaitosten käyttämänä energiamuotona on teollisuusbensiinin sijasta kaasu, jonka hinta nousee öljyn hintatasoa hitaammin.

| (88) | Öljyn hintataso nousi edelleen keskimäärin 10 prosenttia vuoden 2006 viiden ensimmäisen kuukauden aikana, mikä vaikutti negatiivisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen, kun otetaan huomioon hintojen noususuuntauksessa havaittu hidastuminen. |
| --- | --- |

(88)

Öljyn hintataso nousi edelleen keskimäärin 10 prosenttia vuoden 2006 viiden ensimmäisen kuukauden aikana, mikä vaikutti negatiivisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen, kun otetaan huomioon hintojen noususuuntauksessa havaittu hidastuminen.

| (89) | Tutkimusajanjakson jälkeisiin tapahtumiin kohdistuneen tutkimuksen mukaan näyttää siltä, että etanoliamiinin markkinoiden kehityssuunta yhteisössä on muuttunut. Hinnat näyttävät saavuttaneen huippunsa, ja tiettyjen etanoliamiinien lajien osalta ne näyttävät jopa hieman laskeneen. On viitteitä siitä, että tuotantokustannusten nousu ei näy helposti hinnankorotuksina asiakkaille. On kuitenkin epäselvää tässä vaiheessa, missä määrin tuotantokustannusten nousu ja kannattavuuden alentumispaine vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilannetta vahingoittavasti keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(89)

Tutkimusajanjakson jälkeisiin tapahtumiin kohdistuneen tutkimuksen mukaan näyttää siltä, että etanoliamiinin markkinoiden kehityssuunta yhteisössä on muuttunut. Hinnat näyttävät saavuttaneen huippunsa, ja tiettyjen etanoliamiinien lajien osalta ne näyttävät jopa hieman laskeneen. On viitteitä siitä, että tuotantokustannusten nousu ei näy helposti hinnankorotuksina asiakkaille. On kuitenkin epäselvää tässä vaiheessa, missä määrin tuotantokustannusten nousu ja kannattavuuden alentumispaine vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilannetta vahingoittavasti keskipitkällä aikavälillä.

| (90) | Jos toimenpiteet kumottaisiin, on lyhyellä aikavälillä todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti Yhdysvalloista yhteisöön kasvaa huomattavasti ja aiheuttaa hintojen alentamispainetta. |
| --- | --- |

(90)

Jos toimenpiteet kumottaisiin, on lyhyellä aikavälillä todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti Yhdysvalloista yhteisöön kasvaa huomattavasti ja aiheuttaa hintojen alentamispainetta.

| (91) | Keskipitkällä aikavälillä tilannetta voi pahentaa etanoliamiinin tuotannon kasvu Yhdysvalloissa vastauksena väheneviin monoetyleeniglykolin myyntimahdollisuuksiin, jolloin yhdysvaltalaisten tuottajien on laajennettava myyntimarkkinoitaan ja suunnattava jälleen suurempia määriä yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(91)

Keskipitkällä aikavälillä tilannetta voi pahentaa etanoliamiinin tuotannon kasvu Yhdysvalloissa vastauksena väheneviin monoetyleeniglykolin myyntimahdollisuuksiin, jolloin yhdysvaltalaisten tuottajien on laajennettava myyntimarkkinoitaan ja suunnattava jälleen suurempia määriä yhteisön markkinoille.

| (92) | Myyntihintojen nousun selkeä päättyminen vuoden 2006 alussa ja tuotantokustannusten alenemissuuntaus, joka johtuu öljyn hintatason muuttumisesta, näyttää myös vaikuttava negatiivisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(92)

Myyntihintojen nousun selkeä päättyminen vuoden 2006 alussa ja tuotantokustannusten alenemissuuntaus, joka johtuu öljyn hintatason muuttumisesta, näyttää myös vaikuttava negatiivisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen.

| (93) | Kaikki nämä tekijät viittaavat vahingon toistumisen todennäköisyyteen. Jotkin edellä esitetyistä päätelmistä kuitenkin perustuvat todennäköisiin tapahtumiin keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(93)

Kaikki nämä tekijät viittaavat vahingon toistumisen todennäköisyyteen. Jotkin edellä esitetyistä päätelmistä kuitenkin perustuvat todennäköisiin tapahtumiin keskipitkällä aikavälillä.

G.   YHTEISÖN ETU

1.   Alustavat huomiot

| (94) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, kauppiaiden, tukkumyyjien ja teollisten käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(94)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, kauppiaiden, tukkumyyjien ja teollisten käyttäjien edut.

| (95) | Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty yhteisön edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat voimassa. |
| --- | --- |

(95)

Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty yhteisön edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat voimassa.

| (96) | Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(96)

Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista.

2.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (97) | On muistettava, että polkumyyntiä harjoitettiin edelleen tutkimusajanjakson aikana ja että tarkasteltavana olevan Yhdysvalloista peräisin olevan tuotteen polkumyynnin jatkuminen sekä yhteisön teollisuudenalalle aiheutuvan vahingon toistuminen ovat todennäköisiä. |
| --- | --- |

(97)

On muistettava, että polkumyyntiä harjoitettiin edelleen tutkimusajanjakson aikana ja että tarkasteltavana olevan Yhdysvalloista peräisin olevan tuotteen polkumyynnin jatkuminen sekä yhteisön teollisuudenalalle aiheutuvan vahingon toistuminen ovat todennäköisiä.

| (98) | Yhteisön tuotannonala on osoittautunut elinkelpoiseksi ja kilpailukykyiseksi, ja tilannetta on entisestään parantanut lähes kaikkien taloudellisten indikaattorien ja etenkin kannattavuuden, kassavirran ja sijoitetun pääoman tuoton positiivinen kehitys. Aiemmin käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet ovat vaikuttaneet nykyiseen hintatasoon yhteisön markkinoilla, jolloin yhteisön teollisuudenalalla on ollut mahdollisuus päästä jälleen kannattavuuden tasolle, joka on riittävä sijoitetun pääoman tuoton takaamiseksi siinä määrin, että uudet investoinnit tuotantokapasiteettiin ovat taloudellisesti toteutuskelpoisia. Yhdysvaltalainen vientiä harjoittava tuottaja INEOS, josta tuli Innovenen oston jälkeen tosiasiallisesti yhteisön tuottaja, on ilmoittanut tekevänsä merkittäviä investointeja yhteisössä. Toimenpiteiden jatkaminen osaltaan edistäisi investointihankkeiden kannattavuuden säilymistä. Sen vuoksi on yhteisön tuotannonalan edun mukaista säilyttää Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(98)

Yhteisön tuotannonala on osoittautunut elinkelpoiseksi ja kilpailukykyiseksi, ja tilannetta on entisestään parantanut lähes kaikkien taloudellisten indikaattorien ja etenkin kannattavuuden, kassavirran ja sijoitetun pääoman tuoton positiivinen kehitys. Aiemmin käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet ovat vaikuttaneet nykyiseen hintatasoon yhteisön markkinoilla, jolloin yhteisön teollisuudenalalla on ollut mahdollisuus päästä jälleen kannattavuuden tasolle, joka on riittävä sijoitetun pääoman tuoton takaamiseksi siinä määrin, että uudet investoinnit tuotantokapasiteettiin ovat taloudellisesti toteutuskelpoisia. Yhdysvaltalainen vientiä harjoittava tuottaja INEOS, josta tuli Innovenen oston jälkeen tosiasiallisesti yhteisön tuottaja, on ilmoittanut tekevänsä merkittäviä investointeja yhteisössä. Toimenpiteiden jatkaminen osaltaan edistäisi investointihankkeiden kannattavuuden säilymistä. Sen vuoksi on yhteisön tuotannonalan edun mukaista säilyttää Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaiset toimenpiteet.

3.   Tuojien ja kauppiaiden/tukkumyyjien etu

| (99) | Koska kauppiaat ja tukkumyyjät eivät osallistuneet yhteistyöhön, pääteltiin, että toimenpiteiden poistaminen tai jatkaminen ei vaikuta kyseisiin osapuoliin merkittävästi. Lisäksi tutkimuksen perusteella etuyhteydettömiä tuojia ei näyttänyt olevan, vaan tarkasteltavana olevan Yhdysvalloista peräisin olevan tuotteen tuonti yhteisöön näytti tapahtuneen aina yhdysvaltalaisiin tuottajiin etuyhteydessä olevien tuojien kautta. |
| --- | --- |

(99)

Koska kauppiaat ja tukkumyyjät eivät osallistuneet yhteistyöhön, pääteltiin, että toimenpiteiden poistaminen tai jatkaminen ei vaikuta kyseisiin osapuoliin merkittävästi. Lisäksi tutkimuksen perusteella etuyhteydettömiä tuojia ei näyttänyt olevan, vaan tarkasteltavana olevan Yhdysvalloista peräisin olevan tuotteen tuonti yhteisöön näytti tapahtuneen aina yhdysvaltalaisiin tuottajiin etuyhteydessä olevien tuojien kautta.

| (100) | Toimenpiteiden jatkaminen ei muuta etuyhteydessä olevien tuojien nykyistä tilannetta, ja kyseisten tuojien todettiin saaneen tutkimusajanjakson aikana voittoa markkinoiden olosuhteita vastaavassa suhteessa. Tietenkin toimenpiteiden lakkauttaminen voisi olla etuyhteydessä olevien tuojien edun mukaista siinä tapauksessa, että myyntihinnat asiakkaille eivät muutu ja että yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät vaadi itselleen ylimääräistä voittomarginaalia tai osaa siitä vahvistaessaan hinnat, joilla etuyhteydessä olevat tuojat voivat ostaa etanoliamiinia. |
| --- | --- |

(100)

Toimenpiteiden jatkaminen ei muuta etuyhteydessä olevien tuojien nykyistä tilannetta, ja kyseisten tuojien todettiin saaneen tutkimusajanjakson aikana voittoa markkinoiden olosuhteita vastaavassa suhteessa. Tietenkin toimenpiteiden lakkauttaminen voisi olla etuyhteydessä olevien tuojien edun mukaista siinä tapauksessa, että myyntihinnat asiakkaille eivät muutu ja että yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät vaadi itselleen ylimääräistä voittomarginaalia tai osaa siitä vahvistaessaan hinnat, joilla etuyhteydessä olevat tuojat voivat ostaa etanoliamiinia.

4.   Teollisten käyttäjien etu

| (101) | Koska toimenpiteiden jatkaminen tarkoittaisi polkumyyntitoimenpiteiden uusimista toisen kerran, erityistä huomiota kiinnitettiin teollisten käyttäjien etuun. |
| --- | --- |

(101)

Koska toimenpiteiden jatkaminen tarkoittaisi polkumyyntitoimenpiteiden uusimista toisen kerran, erityistä huomiota kiinnitettiin teollisten käyttäjien etuun.

| (102) | Vain pyykinhuuhteluaineissa käytettävän esterkvaatin käyttäjiä osallistui tähän tutkimukseen. Kyselyyn vastasi yksi teollinen käyttäjä, jonka osuus Yhdysvalloista suuntautuvasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana oli 14 prosenttia, ja kaksi muuta käyttäjää esitti kantansa asiasta ja toimitti tiedot lopputuotteiden tuotannon kustannusrakenteesta. Esterkvaatteja valmistetaan trietanoliamiinista, ja niitä käytetään pyykin huuhteluaineissa, joita myyvät alan yritykset, kuten Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser ja Colgate. Teolliset käyttäjät väittivät, että trietanoliamiinin hinnannousu vaarantaa niiden liiketoiminnan ja että yhteisön markkinoilla tuotteen saatavuus on riittämätön. Molempia seikkoja helpottaisi se, että polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Lisäksi tuotannon jatkumisen yhteisössä väitettiin olevan vaarassa, jos esterkvaatteihin liittyvän liiketoiminnan kannattavuus ei parane. |
| --- | --- |

(102)

Vain pyykinhuuhteluaineissa käytettävän esterkvaatin käyttäjiä osallistui tähän tutkimukseen. Kyselyyn vastasi yksi teollinen käyttäjä, jonka osuus Yhdysvalloista suuntautuvasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana oli 14 prosenttia, ja kaksi muuta käyttäjää esitti kantansa asiasta ja toimitti tiedot lopputuotteiden tuotannon kustannusrakenteesta. Esterkvaatteja valmistetaan trietanoliamiinista, ja niitä käytetään pyykin huuhteluaineissa, joita myyvät alan yritykset, kuten Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser ja Colgate. Teolliset käyttäjät väittivät, että trietanoliamiinin hinnannousu vaarantaa niiden liiketoiminnan ja että yhteisön markkinoilla tuotteen saatavuus on riittämätön. Molempia seikkoja helpottaisi se, että polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Lisäksi tuotannon jatkumisen yhteisössä väitettiin olevan vaarassa, jos esterkvaatteihin liittyvän liiketoiminnan kannattavuus ei parane.

| (103) | Tutkimusajanjaksolla trietanoliamiinin osuudeksi esterkvaattien tuotannon kokonaiskustannuksista todettiin 23 prosenttia, kun se vuonna 2003 oli 22 prosenttia, mutta tilanne oli kaiken kaikkiaan vertailukelpoinen vuonna 2002 eli ensimmäisenä tarkasteluvuonna vallinneen tilanteen kanssa. Kun otetaan huomioon havaittu trietanoliamiinin hintakehitys, tutkimusajanjakson jälkeen trietanoliamiinin osuuden lopputuotteen kokonaiskustannuksista odotetaan olevan entistäkin suurempi. On selvää, että polkumyyntitoimenpiteiden poistaminen keventäisi ainakin lyhyellä aikavälillä trietanoliamiinista raaka-aineena aiheutuvaa kustannustaakkaa. Siinä tapauksessa, että toimenpiteiden poistaminen näkyisi täysimääräisenä ostohinnan alennuksena, trietanoliamiiniin liittyvät kustannukset pienenisivät noin 7 prosentilla. Lopputuotteiden tuotannon kokonaiskustannuksiin tämä vaikuttaisi noin 1 prosentin alennuksen verran, ja kannattavuus paranisi saman verran. |
| --- | --- |

(103)

Tutkimusajanjaksolla trietanoliamiinin osuudeksi esterkvaattien tuotannon kokonaiskustannuksista todettiin 23 prosenttia, kun se vuonna 2003 oli 22 prosenttia, mutta tilanne oli kaiken kaikkiaan vertailukelpoinen vuonna 2002 eli ensimmäisenä tarkasteluvuonna vallinneen tilanteen kanssa. Kun otetaan huomioon havaittu trietanoliamiinin hintakehitys, tutkimusajanjakson jälkeen trietanoliamiinin osuuden lopputuotteen kokonaiskustannuksista odotetaan olevan entistäkin suurempi. On selvää, että polkumyyntitoimenpiteiden poistaminen keventäisi ainakin lyhyellä aikavälillä trietanoliamiinista raaka-aineena aiheutuvaa kustannustaakkaa. Siinä tapauksessa, että toimenpiteiden poistaminen näkyisi täysimääräisenä ostohinnan alennuksena, trietanoliamiiniin liittyvät kustannukset pienenisivät noin 7 prosentilla. Lopputuotteiden tuotannon kokonaiskustannuksiin tämä vaikuttaisi noin 1 prosentin alennuksen verran, ja kannattavuus paranisi saman verran.

| (104) | Esterkvaatteihin liittyvän liiketoiminnan kannattavuuden todettiin laskeneen tarkastelujaksolla noin 18 prosentista 8 prosenttiin. Tämä näyttäisi kuitenkin johtuvan lähinnä 6 prosentin suuruisesta esterkvaattien myyntihinnan laskusta tarkastelujaksolla, minkä vuoksi tuotantokustannusten suhteellinen osuus myyntihinnasta nousi lähes 10 prosentilla. Alaan näyttäisi vaikuttavan siirtyminen itään ja etenkin Venäjälle, missä on mahdollista löytää ratkaisuja alhaisin kustannuksin ja etenkin hankkia toista tärkeää raaka-ainetta ”talirasvahappoa”. Tämä nautaeläimistä peräisin oleva tuote voidaan korvata kasviperäisellä ”palmstyreenillä”, jonka saatavuus on parempi idässä. Pesuaineyritykset vaativat lisäksi toimittajiltaan tehokkuuden vuoksi sijoittautumista paikan päälle, mikä voi olla syynä mahdolliselle toiminnan siirtämiselle yhteisön ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(104)

Esterkvaatteihin liittyvän liiketoiminnan kannattavuuden todettiin laskeneen tarkastelujaksolla noin 18 prosentista 8 prosenttiin. Tämä näyttäisi kuitenkin johtuvan lähinnä 6 prosentin suuruisesta esterkvaattien myyntihinnan laskusta tarkastelujaksolla, minkä vuoksi tuotantokustannusten suhteellinen osuus myyntihinnasta nousi lähes 10 prosentilla. Alaan näyttäisi vaikuttavan siirtyminen itään ja etenkin Venäjälle, missä on mahdollista löytää ratkaisuja alhaisin kustannuksin ja etenkin hankkia toista tärkeää raaka-ainetta ”talirasvahappoa”. Tämä nautaeläimistä peräisin oleva tuote voidaan korvata kasviperäisellä ”palmstyreenillä”, jonka saatavuus on parempi idässä. Pesuaineyritykset vaativat lisäksi toimittajiltaan tehokkuuden vuoksi sijoittautumista paikan päälle, mikä voi olla syynä mahdolliselle toiminnan siirtämiselle yhteisön ulkopuolelle.

| (105) | Lisäksi tarkasteltiin väitettä, jonka mukaan trietanoliamiinia ei ole riittävästi saatavilla yhteisön markkinoilla, mutta väitteelle ei löytynyt perusteita, koska voitiin todeta, että kyseiset käyttäjät eivät olleet hyväksyneet tiettyjen tuottajien esittämiä tarjouksia. |
| --- | --- |

(105)

Lisäksi tarkasteltiin väitettä, jonka mukaan trietanoliamiinia ei ole riittävästi saatavilla yhteisön markkinoilla, mutta väitteelle ei löytynyt perusteita, koska voitiin todeta, että kyseiset käyttäjät eivät olleet hyväksyneet tiettyjen tuottajien esittämiä tarjouksia.

| (106) | Tiivistettynä voidaan todeta, että vaikka trietanoliamiinin hinnannousun on havaittu aiheuttaneen negatiivista painetta asiassa kantansa esittäneiden teollisten käyttäjien lopputuotteen tuotantokustannuksiin, paine on melko vähäinen, ja polkumyyntitoimenpiteiden poistaminen helpottaisi tilannetta vain vähän. Muiden tekijöiden, kuten muiden raaka-aineiden kustannusten ja tuotteiden ostajien esittämien vaatimusten, havaittiin vaikuttavan tilanteeseen paljon enemmän. Sen vuoksi pääteltiin, ettei toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella olisi merkittäviä vaikutuksia teollisiin käyttäjiin. |
| --- | --- |

(106)

Tiivistettynä voidaan todeta, että vaikka trietanoliamiinin hinnannousun on havaittu aiheuttaneen negatiivista painetta asiassa kantansa esittäneiden teollisten käyttäjien lopputuotteen tuotantokustannuksiin, paine on melko vähäinen, ja polkumyyntitoimenpiteiden poistaminen helpottaisi tilannetta vain vähän. Muiden tekijöiden, kuten muiden raaka-aineiden kustannusten ja tuotteiden ostajien esittämien vaatimusten, havaittiin vaikuttavan tilanteeseen paljon enemmän. Sen vuoksi pääteltiin, ettei toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella olisi merkittäviä vaikutuksia teollisiin käyttäjiin.

5.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (107) | Tutkimuksen perusteella kävi ilmi, että nykyiset polkumyyntitoimenpiteet osaltaan edistivät yhteisön tuotannonalan elpymistä. Yhteisön tuotannonala saisi etua toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta, koska nykyinen kannattava hintataso voitaisiin pitää ennallaan, mikä tarjoaisi mahdollisuuden uusiin investointeihin. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, elpymisprosessi vaarantuisi. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(107)

Tutkimuksen perusteella kävi ilmi, että nykyiset polkumyyntitoimenpiteet osaltaan edistivät yhteisön tuotannonalan elpymistä. Yhteisön tuotannonala saisi etua toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta, koska nykyinen kannattava hintataso voitaisiin pitää ennallaan, mikä tarjoaisi mahdollisuuden uusiin investointeihin. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, elpymisprosessi vaarantuisi. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista.

| (108) | Etuyhteydettömiä tuojia ei näytä olevan, ja etuyhteydettömät kauppiaat/tukkumyyjät eivät esittäneet asiaan kantaansa. Tuonti Yhdysvalloista yhteisöön tapahtuu aina etuyhteydessä olevien tuojien kautta, joiden todettiin tutkimusajanjakson aikana saaneen toimenpiteiden voimassa ollessa markkinatilannetta vastaavat voittomarginaalit. |
| --- | --- |

(108)

Etuyhteydettömiä tuojia ei näytä olevan, ja etuyhteydettömät kauppiaat/tukkumyyjät eivät esittäneet asiaan kantaansa. Tuonti Yhdysvalloista yhteisöön tapahtuu aina etuyhteydessä olevien tuojien kautta, joiden todettiin tutkimusajanjakson aikana saaneen toimenpiteiden voimassa ollessa markkinatilannetta vastaavat voittomarginaalit.

| (109) | Myöskään aiemmin voimassa olleet toimenpiteet eivät näyttäneet vaikuttaneen kovin kielteisesti käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen. Nykyisen tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella polkumyyntitoimenpiteistä johtuva hintojen nousu, jos sitä on yleensä ollut, ei vaikuta suhteettomalta, kun sitä verrataan yhteisön tuotannonalan etuun, jonka se on saanut polkumyynnillä harjoitetusta tuonnista aiheutuneen kaupan vääristymän poistamisen vuoksi. |
| --- | --- |

(109)

Myöskään aiemmin voimassa olleet toimenpiteet eivät näyttäneet vaikuttaneen kovin kielteisesti käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen. Nykyisen tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella polkumyyntitoimenpiteistä johtuva hintojen nousu, jos sitä on yleensä ollut, ei vaikuta suhteettomalta, kun sitä verrataan yhteisön tuotannonalan etuun, jonka se on saanut polkumyynnillä harjoitetusta tuonnista aiheutuneen kaupan vääristymän poistamisen vuoksi.

| (110) | Yhteisön edun osalta ei siis ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa. |
| --- | --- |

(110)

Yhteisön edun osalta ei siis ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa.

| (111) | Näin ollen katsotaan aiheelliseksi jatkaa nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa. |
| --- | --- |

(111)

Näin ollen katsotaan aiheelliseksi jatkaa nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa.

H.   POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (112) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositeltiin, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin. Osapuolille annettiin myös määräaika huomautusten ja vaatimusten esittämiselle ilmoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(112)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositeltiin, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin. Osapuolille annettiin myös määräaika huomautusten ja vaatimusten esittämiselle ilmoittamisen jälkeen.

| (113) | Tutkimuksen mukaan tarkasteltavana olevassa maassa oli ylimääräistä kapasiteettia ja polkumyyntiä jatkettiin tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tilanne parani tarkastelujaksolla lähes kaikkien vahinkoon vaikuttaneiden seikkojen osalta pääosin maailmanlaajuisesti suotuisten markkinaolosuhteiden vuoksi. Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen positiivisen kehityksen perusteella ei voitu todeta, että sille oli edelleen aiheutunut merkittävää vahinkoa. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että useat tekijät, kuten ylimääräinen kapasiteetti Yhdysvalloissa, monoetyleeniglykolin myyntimahdollisuuksien väheneminen sekä etanoliamiinin tilanne maailmanlaajuisesti ja yhteisössä, viittaavat vahingon toistumisen todennäköisyyteen keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(113)

Tutkimuksen mukaan tarkasteltavana olevassa maassa oli ylimääräistä kapasiteettia ja polkumyyntiä jatkettiin tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tilanne parani tarkastelujaksolla lähes kaikkien vahinkoon vaikuttaneiden seikkojen osalta pääosin maailmanlaajuisesti suotuisten markkinaolosuhteiden vuoksi. Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen positiivisen kehityksen perusteella ei voitu todeta, että sille oli edelleen aiheutunut merkittävää vahinkoa. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että useat tekijät, kuten ylimääräinen kapasiteetti Yhdysvalloissa, monoetyleeniglykolin myyntimahdollisuuksien väheneminen sekä etanoliamiinin tilanne maailmanlaajuisesti ja yhteisössä, viittaavat vahingon toistumisen todennäköisyyteen keskipitkällä aikavälillä.

| (114) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1603/2000, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna INEOSiin sovellettavaa kiinteämääräistä tullia koskevalla ilmoituksella (7), käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava. Lisäksi katsotaan, että toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava vain kahdella lisävuodella. |
| --- | --- |

(114)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1603/2000, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna INEOSiin sovellettavaa kiinteämääräistä tullia koskevalla ilmoituksella (7), käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava. Lisäksi katsotaan, että toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava vain kahdella lisävuodella.

| (115) | Yhtäältä on olemassa vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyys seuraavin perustein: i) yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti on jatkunut voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta, ii) yhteisöön suuntautuvan tuonnin odotetaan kasvavan, koska Yhdysvalloissa on 90 000 tonnin suuruinen tuotannon ylijäämäkapasiteetti, joka saadaan jälleen käyttöön vuoden 2006 loppuun mennessä ja jota vastaavaa kotimaista kysyntää ei ole. Merkittävin yhteistyöhön osallistumaton yhdysvaltalainen tuottaja, johon tällä hetkellä sovelletaan korkeinta polkumyyntitullia, hyötyisi eniten yhteisön markkinoille paluusta, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, minkä lisäksi kyseisellä tuottajalla on tarvittava jakeluverkosto, koska se myy muita kemikaaleja yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(115)

Yhtäältä on olemassa vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyys seuraavin perustein: i) yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti on jatkunut voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta, ii) yhteisöön suuntautuvan tuonnin odotetaan kasvavan, koska Yhdysvalloissa on 90 000 tonnin suuruinen tuotannon ylijäämäkapasiteetti, joka saadaan jälleen käyttöön vuoden 2006 loppuun mennessä ja jota vastaavaa kotimaista kysyntää ei ole. Merkittävin yhteistyöhön osallistumaton yhdysvaltalainen tuottaja, johon tällä hetkellä sovelletaan korkeinta polkumyyntitullia, hyötyisi eniten yhteisön markkinoille paluusta, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, minkä lisäksi kyseisellä tuottajalla on tarvittava jakeluverkosto, koska se myy muita kemikaaleja yhteisön markkinoilla.

| (116) | Toisaalta Yhdysvaltain ylijäämäkapasiteetin odotetaan asteittain vähenevän vuoteen 2010 mennessä, ja yhden yhteistyöhön osallistuneen yhdysvaltalaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suunnittelemat kapasiteetin laajennukset on tarkoitus saada käyttöön vuoden 2008 loppuun mennessä, eli kahden vuoden kuluessa. Kun otetaan huomioon nämä näkökohdat sekä jatkuva epävarmuus öljyn hintakehityksen vaikutuksista tuotantokustannuksiin ja yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen, on perusteltua rajata toimenpiteiden voimassaolon pidentäminen kahteen vuoteen. |
| --- | --- |

(116)

Toisaalta Yhdysvaltain ylijäämäkapasiteetin odotetaan asteittain vähenevän vuoteen 2010 mennessä, ja yhden yhteistyöhön osallistuneen yhdysvaltalaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suunnittelemat kapasiteetin laajennukset on tarkoitus saada käyttöön vuoden 2008 loppuun mennessä, eli kahden vuoden kuluessa. Kun otetaan huomioon nämä näkökohdat sekä jatkuva epävarmuus öljyn hintakehityksen vaikutuksista tuotantokustannuksiin ja yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen, on perusteltua rajata toimenpiteiden voimassaolon pidentäminen kahteen vuoteen.

| (117) | Kahden vuoden kuluttua komissio käynnistää omasta aloitteestaan uuden tarkastelua koskevan tutkimuksen, johon sovelletaan perusasetuksen 11 artiklaa, |
| --- | --- |

(117)

Kahden vuoden kuluttua komissio käynnistää omasta aloitteestaan uuden tarkastelua koskevan tutkimuksen, johon sovelletaan perusasetuksen 11 artiklaa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan CN-koodiin ex 2922 11 00 kuuluvan monoetanoliamiinin (Taric-koodi 2922110010), CN-koodiin ex 2922 12 00 kuuluvan dietanoliamiinin (Taric-koodi 2922120010) ja CN-koodiin 2922 13 10 kuuluvan trietanoliamiinin tuonnissa.

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Yritys | Kiinteä paljoustulli |
| --- | --- | --- |
| Amerikan yhdysvallat | The Dow Chemical Corporation |
| 2030 Dow Center |
| Midland, Michigan 48674, USA |

Maa

Yritys

Kiinteä paljoustulli

Amerikan yhdysvallat

The Dow Chemical Corporation

2030 Dow Center

Midland, Michigan 48674, USA

(Taric-lisäkoodi A115)

59,25 euroa/tonni

| INEOS Americas LLC |
| --- |
| 7770 Rangeline Road |
| Theodore, Alabama 36582, USA |

INEOS Americas LLC

7770 Rangeline Road

Theodore, Alabama 36582, USA

(Taric-lisäkoodi A145)

69,40 euroa/tonni

| Huntsman Chemical Corporation |
| --- |
| 3040 Post Oak Boulevard |
| PO Box 27707 |
| Houston, Texas 77056 |

Huntsman Chemical Corporation

3040 Post Oak Boulevard

PO Box 27707

Houston, Texas 77056

(Taric-lisäkoodi A116)

111,25 euroa/tonni

Kaikki muut yritykset

(Taric-lisäkoodi A999)

111,25 euroa/tonni

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

4.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (8) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja se on voimassa kahden vuoden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 23 päivänä lokakuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-E. ENESTAM

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EYVL L 28, 2.2.1994, s. 40.

2

(3)  EYVL L 185, 25.7.2000, s. 1.

3

(4)  EYVL C 306, 10.12.2002, s. 2.

4

(5)  EUVL C 276, 11.11.2004, s. 2.

5

(6)  EUVL C 183, 26.7.2005, s. 13.

6

(7)  EYVL C 306, 10.12.2002, s. 2.

7

(8)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

8

---

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1584/2006,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2006,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä lokakuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 24 päivänä lokakuuta 2006 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 63,3 |
| 096 | 23,2 |
| 204 | 40,7 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 142,9 |
| 096 | 30,8 |
| 204 | 42,1 |
| 999 | 71,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 204 | 43,6 |
| 999 | 71,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,7 |
| 388 | 70,8 |
| 524 | 57,8 |
| 528 | 55,3 |
| 999 | 60,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 90,2 |
| 400 | 192,3 |
| 508 | 289,2 |
| 999 | 190,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,2 |
| 400 | 129,9 |
| 404 | 100,0 |
| 800 | 140,0 |
| 804 | 140,2 |
| 999 | 118,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 107,3 |
| 400 | 199,1 |
| 720 | 51,9 |
| 999 | 119,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

63,3

096

23,2

204

40,7

999

42,4

0707 00 05

052

142,9

096

30,8

204

42,1

999

71,9

0709 90 70

052

98,7

204

43,6

999

71,2

0805 50 10

052

57,7

388

70,8

524

57,8

528

55,3

999

60,4

0806 10 10

052

90,2

400

192,3

508

289,2

999

190,6

0808 10 80

388

80,2

400

129,9

404

100,0

800

140,0

804

140,2

999

118,1

0808 20 50

052

107,3

400

199,1

720

51,9

999

119,4

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1585/2006,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2006,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteen III muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä III vahvistetaan sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotantokiintiöt kansallisella ja alueellisella tasolla. Kiintiöitä on mukautettava markkinointivuoden 2006/2007 osalta viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2006. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä III vahvistetaan sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotantokiintiöt kansallisella ja alueellisella tasolla. Kiintiöitä on mukautettava markkinointivuoden 2006/2007 osalta viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2006.

| (2) | Mukautuksissa on erityisesti otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 318/2006 8 ja 9 artiklan soveltamisen tulokset sokerin lisäkiintiöiden sekä isoglukoosin lisä- ja täydentävien kiintiöiden myöntämisen osalta. Mukautuksissa on otettava huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sokerin sisämarkkinoiden ja kiintiöjärjestelmän hallinnoinnin osalta 29 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 952/2006 (2) 12 artiklassa säädetyt jäsenvaltioiden tiedonannot, jotka koskevat erityisesti tiedonannon antamispäivänä jo myönnettyjä lisä- ja täydentäviä kiintiöitä. |
| --- | --- |

(2)

Mukautuksissa on erityisesti otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 318/2006 8 ja 9 artiklan soveltamisen tulokset sokerin lisäkiintiöiden sekä isoglukoosin lisä- ja täydentävien kiintiöiden myöntämisen osalta. Mukautuksissa on otettava huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sokerin sisämarkkinoiden ja kiintiöjärjestelmän hallinnoinnin osalta 29 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 952/2006 (2) 12 artiklassa säädetyt jäsenvaltioiden tiedonannot, jotka koskevat erityisesti tiedonannon antamispäivänä jo myönnettyjä lisä- ja täydentäviä kiintiöitä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä III vahvistettujen kiintiöiden mukautuksissa on niin ikään otettava huomioon yhteisön sokerialan väliaikaisesta rakenneuudistusjärjestelmästä ja yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 muuttamisesta 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 320/2006 (3) 3 artiklan soveltamisen tulokset kiintiöistään luopuville yritykselle maksettavan rakenneuudistustuen osalta. Tämän vuoksi on tarpeen ottaa huomioon kiintiöt, joista on luovuttu arvioidusta määrärahojen käytettävyydestä rakenneuudistustuen myöntämiseksi markkinointivuonna 2006/2007 29 päivänä syyskuuta 2006 annetun komission tiedonannon (2006/C 234/04) (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä III vahvistettujen kiintiöiden mukautuksissa on niin ikään otettava huomioon yhteisön sokerialan väliaikaisesta rakenneuudistusjärjestelmästä ja yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 muuttamisesta 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 320/2006 (3) 3 artiklan soveltamisen tulokset kiintiöistään luopuville yritykselle maksettavan rakenneuudistustuen osalta. Tämän vuoksi on tarpeen ottaa huomioon kiintiöt, joista on luovuttu arvioidusta määrärahojen käytettävyydestä rakenneuudistustuen myöntämiseksi markkinointivuonna 2006/2007 29 päivänä syyskuuta 2006 annetun komission tiedonannon (2006/C 234/04) (4) mukaisesti.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä III vahvistettujen kiintiöiden mukauttaminen ei vaikuta yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (5) 10 f luvussa ja asetuksen (EY) N:o 320/2006 7 artiklassa säädettyihin tuen myöntämisedellytyksiin. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä III vahvistettujen kiintiöiden mukauttaminen ei vaikuta yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (5) 10 f luvussa ja asetuksen (EY) N:o 320/2006 7 artiklassa säädettyihin tuen myöntämisedellytyksiin.

| (5) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitettä III olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitettä III olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 318/2006 liite III tämän asetuksen liitteenä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 39.

2

(3)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 42.

3

(4)  EUVL C 234, 29.9.2006, s. 9.

4

(5)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1406/2006 (EUVL L 265, 26.9.2006, s. 1).

5

---

LIITE

”LIITE III

KANSALLISET JA ALUEELLISET KIINTIÖT

| Jäsenvaltio tai alue
  (1) | Sokeri
  (2) | Isoglukoosi
  (3) | Inuliinisiirappi
  (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 819 812 | 85 694 | 0 |
| Tšekki | 454 862 | — | — |
| Tanska | 420 746 | — | — |
| Saksa | 3 655 456 | 42 360 | — |
| Kreikka | 317 502 | 15 433 | — |
| Espanja | 903 843 | 98 845 | — |
| Ranska (emämaa) | 3 552 221 | 23 755 | 0 |
| Ranskan merentakaiset departementit | 480 245 | — | — |
| Irlanti | 0 | — | — |
| Italia | 778 706 | 24 301 | — |
| Latvia | 66 505 | — | — |
| Liettua | 103 010 | — | |
| Unkari | 401 684 | 164 736 | — |
| Alankomaat | 864 560 | 10 891 | 0 |
| Itävalta | 387 326 | — | — |
| Puola | 1 671 926 | 32 056 | — |
| Portugali (mannermaa) | 34 500 | 11 870 | — |
| Azorien itsehallintoalue | 9 953 | — | — |
| Slovakia | 207 432 | 50 928 | — |
| Slovenia | 52 973 | — | — |
| Suomi | 146 087 | 14 210 | — |
| Ruotsi | 325 700 | — | — |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 1 138 627 | 32 602 | — |
| Yhteensä | 16 793 675 | 607 681 | 0” |

Jäsenvaltio tai alue

(1)

Sokeri

(2)

Isoglukoosi

(3)

Inuliinisiirappi

(4)

Belgia

819 812

85 694

0

Tšekki

454 862

—

—

Tanska

420 746

—

—

Saksa

3 655 456

42 360

—

Kreikka

317 502

15 433

—

Espanja

903 843

98 845

—

Ranska (emämaa)

3 552 221

23 755

0

Ranskan merentakaiset departementit

480 245

—

—

Irlanti

0

—

—

Italia

778 706

24 301

—

Latvia

66 505

—

—

Liettua

103 010

—

Unkari

401 684

164 736

—

Alankomaat

864 560

10 891

0

Itävalta

387 326

—

—

Puola

1 671 926

32 056

—

Portugali (mannermaa)

34 500

11 870

—

Azorien itsehallintoalue

9 953

—

—

Slovakia

207 432

50 928

—

Slovenia

52 973

—

—

Suomi

146 087

14 210

—

Ruotsi

325 700

—

—

Yhdistynyt kuningaskunta

1 138 627

32 602

—

Yhteensä

16 793 675

607 681

0”

---

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1586/2006,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2006,

asetuksen (EY) N:o 1483/2006 muuttamisesta jäsenvaltioiden interventioelinten hallussa olevien viljojen myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla avatun pysyvän tarjouskilpailun määrien osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1483/2006 (2) avataan pysyviä tarjouskilpailuja jäsenvaltioiden interventioelinten hallussa olevien viljojen myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1483/2006 (2) avataan pysyviä tarjouskilpailuja jäsenvaltioiden interventioelinten hallussa olevien viljojen myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla.

| (2) | Kun otetaan huomioon tavallisen vehnän, maissin ja rukiin markkinoiden tilanne yhteisössä sekä eri alueilla havaittu viljojen kysynnän kehitys viimeksi kuluneina viikkoina, eräissä jäsenvaltioissa näyttää olevan tarpeen saattaa käyttöön uusia interventiossa olevia määriä. Sen vuoksi olisi sallittava asianomaisten jäsenvaltioiden interventioelinten lisätä tarjouskilpailutettavia määriä tavallisen vehnän osalta 350 000 tonniin Saksassa sekä Unkarissa, 172 272 tonniin Ruotsissa, 174 021 tonniin Tanskassa, 30 000 tonniin Suomessa, maissin osalta 100 000 tonniin Unkarissa sekä Slovakiassa ja rukiin osalta 236 565 tonniin Saksassa. |
| --- | --- |

(2)

Kun otetaan huomioon tavallisen vehnän, maissin ja rukiin markkinoiden tilanne yhteisössä sekä eri alueilla havaittu viljojen kysynnän kehitys viimeksi kuluneina viikkoina, eräissä jäsenvaltioissa näyttää olevan tarpeen saattaa käyttöön uusia interventiossa olevia määriä. Sen vuoksi olisi sallittava asianomaisten jäsenvaltioiden interventioelinten lisätä tarjouskilpailutettavia määriä tavallisen vehnän osalta 350 000 tonniin Saksassa sekä Unkarissa, 172 272 tonniin Ruotsissa, 174 021 tonniin Tanskassa, 30 000 tonniin Suomessa, maissin osalta 100 000 tonniin Unkarissa sekä Slovakiassa ja rukiin osalta 236 565 tonniin Saksassa.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1483/2006 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1483/2006 olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1483/2006 liite I liitteenä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUVL L 276, 7.10.2006, s. 58.

2

---

LIITE

”LIITE I

LUETTELO TARJOUSKILPAILUISTA

| Jäsenvaltio | Yhteisön sisämarkkinoilla myytäviksi saatetut määrät
  (tonnia) | Interventioelin
  Nimi, osoite ja yhteystiedot |
| --- | --- | --- |
| Tavallinen vehnä | Ohra | Maissi | Ruis |
| Belgique/België | 0 | 0 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Tél. (32-2) 287 24 78 |
| Fax (32-2) 287 25 24 |
| E-mail: webmaster@birb.be |

Jäsenvaltio

Yhteisön sisämarkkinoilla myytäviksi saatetut määrät

(tonnia)

Interventioelin

Nimi, osoite ja yhteystiedot

Tavallinen vehnä

Ohra

Maissi

Ruis

Belgique/België

0

0

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Tél. (32-2) 287 24 78

Fax (32-2) 287 25 24

E-mail: webmaster@birb.be

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03 |
| Télécopieur: (420) 296 80 64 04 |
| e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03

Télécopieur: (420) 296 80 64 04

e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Danmark

174 021

0

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Téléphone: (45) 33 95 88 07 |
| Télécopieur: (45) 33 95 80 34 |
| e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Téléphone: (45) 33 95 88 07

Télécopieur: (45) 33 95 80 34

e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Deutschland

350 000

0

—

336 565

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Téléphone: (49-228) 68 45-37 04 |
| télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85 |
| télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76 |
| e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Téléphone: (49-228) 68 45-37 04

télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85

télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76

e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3, 51009 Tartu |
| Téléphone: (372) 7371 200 |
| Télécopieur: (372) 7371 201 |
| e-mail: pria@pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3, 51009 Tartu

Téléphone: (372) 7371 200

Télécopieur: (372) 7371 201

e-mail: pria@pria.ee

Elláda

—

—

—

—

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ) |
| --- |
| Αχαρνών 241 |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. | (30-210) 21 24 787
  (30-210) 21 24 754 |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ)

Αχαρνών 241

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ.

(30-210) 21 24 787

(30-210) 21 24 754

Φαξ (30-210) 21 24 791

e-mail: ax17u073@minagric.gr

España

—

—

—

—

| Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| Almagro, 33 E-28010 Madrid |
| Téléphone: (34) 913 47 47 65 |
| Télécopieur: (34) 913 47 48 38 |
| e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |

Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA)

Almagro, 33 E-28010 Madrid

Téléphone: (34) 913 47 47 65

Télécopieur: (34) 913 47 48 38

e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

France

0

0

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80 |
| e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80

e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr

Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Téléphone: (353-53) 916 34 00 |
| Télécopieur: (353-53) 914 28 43 |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Téléphone: (353-53) 916 34 00

Télécopieur: (353-53) 914 28 43

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Téléphone: (39) 06 49 49 97 55 |
| Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-mail: d.spampinato@agea.gov.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Téléphone: (39) 06 49 49 97 55

Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61

E-mail: d.spampinato@agea.gov.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

0

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Téléphone: (371) 702 7893 |
| Télécopieur: (371) 702 7892 |
| e-mail: lad@lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Téléphone: (371) 702 7893

Télécopieur: (371) 702 7892

e-mail: lad@lad.gov.lv

Lietuva

0

0

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Téléphone: (370-5) 268 5049 |
| Télécopieur: (370-5) 268 5061 |
| e-mail: info@litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Téléphone: (370-5) 268 5049

Télécopieur: (370-5) 268 5061

e-mail: info@litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II, |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tél. (352) 478 23 70 |
| Fax (352) 46 61 38 |
| Télex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II,

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Tél. (352) 478 23 70

Fax (352) 46 61 38

Télex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

350 000

0

100 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Téléphone (36-1) 219 45 76 |
| Télécopieur: (36-1) 219 89 05 |
| E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Téléphone (36-1) 219 45 76

Télécopieur: (36-1) 219 89 05

E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Tel. (31) 475 35 54 86 |
| Fax (31) 475 31 89 39 |
| E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Tel. (31) 475 35 54 86

Fax (31) 475 31 89 39

E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Österreich

0

0

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Téléphone: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Télécopieur: | (43-1) 331 51-46 24
  (43-1) 331 51-44 69 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Téléphone:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Télécopieur:

(43-1) 331 51-46 24

(43-1) 331 51-44 69

e-mail: referat10@ama.gv.at

Polska

0

0

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel.: (48-22) 661 78 10 |
| Faks: (48-22) 661 78 26 |
| E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel.: (48-22) 661 78 10

Faks: (48-22) 661 78 26

E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Téléphone: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Télécopieur: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Téléphone:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Télécopieur:

(351) 21 384 61 70

| e-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Téléphone: (386) 1 580 76 52 |
| Télécopieur: (386) 1 478 92 00 |
| e-mail: aktrp@gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Téléphone: (386) 1 580 76 52

Télécopieur: (386) 1 478 92 00

e-mail: aktrp@gov.si

Slovensko

0

0

100 000

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Tel.: (421-2) 58 24 32 71 |
| Fax: (421-2) 53 41 26 65 |
| e-mail: jvargova@apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Tel.: (421-2) 58 24 32 71

Fax: (421-2) 53 41 26 65

e-mail: jvargova@apa.sk

Suomi/Finland

30 000

0

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors |
| PL/PB 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet |
| Puhelin/Telefon (358-9) 160 01 |
| Faksi/Fax | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors

PL/PB 30

FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet

Puhelin/Telefon (358-9) 160 01

Faksi/Fax

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

Sähköposti/E-post: intervention.unit@mmm.fi

Sverige

172 272

0

—

—

| Jordbruksverket |
| --- |
| S-55182 Jönköping |
| Tfn: (46-36) 15 50 00 |
| Fax: (46-36) 19 05 46 |
| e-mail: jordbruksverket@sjv.se |

Jordbruksverket

S-55182 Jönköping

Tfn: (46-36) 15 50 00

Fax: (46-36) 19 05 46

e-mail: jordbruksverket@sjv.se

United Kingdom

—

0

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Téléphone: (44-191) 226 58 82 |
| Télécopieur: (44-191) 226 58 24 |
| e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Téléphone: (44-191) 226 58 82

Télécopieur: (44-191) 226 58 24

e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk

Merkintä ’—’ tarkoittaa, että tässä jäsenvaltiossa ei ole kyseisen viljan interventiovarastoa.”

---

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/25

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1587/2006,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2006,

presidentti Lukašenkaan ja tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon presidentti Lukašenkaan ja tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 18 päivänä toukokuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2006 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 765/2006 mukaisesti kaikki presidentti Lukašenkalle ja tietyille muille Valko-Venäjän virkamiehille, jotka ovat vastuussa vaaleja koskevien kansainvälisten sääntöjen rikkomisesta 19 päivänä maaliskuuta 2006 pidetyissä presidentinvaaleissa sekä kansalaisyhteiskuntaan ja demokraattiseen oppositioon kohdistuvista tukahduttamistoimenpiteistä, sekä kyseisen asetuksen liitteessä I luetelluille heitä lähellä oleville luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, yhteisöille ja elimille kuuluvat taikka niiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit jäädytetään. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 765/2006 mukaisesti kaikki presidentti Lukašenkalle ja tietyille muille Valko-Venäjän virkamiehille, jotka ovat vastuussa vaaleja koskevien kansainvälisten sääntöjen rikkomisesta 19 päivänä maaliskuuta 2006 pidetyissä presidentinvaaleissa sekä kansalaisyhteiskuntaan ja demokraattiseen oppositioon kohdistuvista tukahduttamistoimenpiteistä, sekä kyseisen asetuksen liitteessä I luetelluille heitä lähellä oleville luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, yhteisöille ja elimille kuuluvat taikka niiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit jäädytetään.

| (2) | Neuvoston päätöksellä 2006/718/YUTP (2) on muutettu yhteisen kannan 2006/276/YUTP (3) liitettä IV, jossa esitetään luettelo niistä luonnollisista henkilöistä ja oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin yhteisessä kannassa vahvistettua varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämistä olisi sovellettava. Sen vuoksi liite I olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston päätöksellä 2006/718/YUTP (2) on muutettu yhteisen kannan 2006/276/YUTP (3) liitettä IV, jossa esitetään luettelo niistä luonnollisista henkilöistä ja oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin yhteisessä kannassa vahvistettua varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämistä olisi sovellettava. Sen vuoksi liite I olisi muutettava vastaavasti.

| (3) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen on tultava voimaan viipymättä, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen on tultava voimaan viipymättä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 765/2006 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Eneko LANDÁBURU

Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 134, 20.5.2006, s. 1.

1

(2)  Katso tämän virallisen lehden sivu 72.

2

(3)  EUVL L 101, 11.4.2006, s. 5. Yhteinen kanta sellaisena kuin se on muutettuna yhteisellä kannalla 2006/362/YUTP (EUVL L 134, 20.5.2006, s. 45).

3

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 765/2006 liite I seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteeseen I kolme saraketta, joiden otsikot ovat ”Osoite”, ”Passin numero” ja ”Kansalaisuus”. |
| --- | --- |

1)

Lisätään liitteeseen I kolme saraketta, joiden otsikot ovat ”Osoite”, ”Passin numero” ja ”Kansalaisuus”.

| 2) | Lisätään seuraavat luonnolliset henkilöt:






  a) | ”Nimi: Bortnik, Sergei. Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio): БОРТНІК Сяргей. Nimi (venäjänkielinen transkriptio): БОРТНИК Сергей. Asema: Yleinen syyttäjä. Osoite: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Valko-Venäjä. Syntymäaika: 28.5.1953. Syntymäpaikka: Minsk. Passin numero: MP 0469554.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään seuraavat luonnolliset henkilöt:

a)

”Nimi: Bortnik, Sergei. Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio): БОРТНІК Сяргей. Nimi (venäjänkielinen transkriptio): БОРТНИК Сергей. Asema: Yleinen syyttäjä. Osoite: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Valko-Venäjä. Syntymäaika: 28.5.1953. Syntymäpaikka: Minsk. Passin numero: MP 0469554.”

| b) | ”Nimi: Migun, Andrei. Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio): МІГУН Андрэй. Nimi (venäjänkielinen transkriptio): МИГУН Андрэй. Asema: Yleinen syyttäjä. Osoite: Ul. Goretskovo 53-16, Minsk, Valko-Venäjä. Syntymäaika: 5.2.1978. Syntymäpaikka: Minsk. Passin numero: MP 1313262.” |
| --- | --- |

b)

”Nimi: Migun, Andrei. Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio): МІГУН Андрэй. Nimi (venäjänkielinen transkriptio): МИГУН Андрэй. Asema: Yleinen syyttäjä. Osoite: Ul. Goretskovo 53-16, Minsk, Valko-Venäjä. Syntymäaika: 5.2.1978. Syntymäpaikka: Minsk. Passin numero: MP 1313262.”

| c) | ”Nimi: Rybakov, Alexei. Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio): РЫБАКОЎ Аляксей. Nimi (venäjänkielinen transkriptio): РЫБАКОВ Алексей. Asema: Minsk Moskovsky -piirituomioistuimen tuomari. Osoite: Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk, Valko-Venäjä.” |
| --- | --- |

c)

”Nimi: Rybakov, Alexei. Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio): РЫБАКОЎ Аляксей. Nimi (venäjänkielinen transkriptio): РЫБАКОВ Алексей. Asema: Minsk Moskovsky -piirituomioistuimen tuomari. Osoite: Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk, Valko-Venäjä.”

| d) | ”Nimi: Yasinovich, Leonid Stanislavovich. Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio): ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Nimi (venäjänkielinen transkriptio): ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Asema: Tsentralny -piirituomioistuimen tuomari. Osoite: Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk, Valko-Venäjä. Syntymäaika: 26.11.1961. Syntymäpaikka: Buchany, Vitebskin alue, Valko-Venäjä. Passin numero: MP 0515811.” |
| --- | --- |

d)

”Nimi: Yasinovich, Leonid Stanislavovich. Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio): ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Nimi (venäjänkielinen transkriptio): ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Asema: Tsentralny -piirituomioistuimen tuomari. Osoite: Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk, Valko-Venäjä. Syntymäaika: 26.11.1961. Syntymäpaikka: Buchany, Vitebskin alue, Valko-Venäjä. Passin numero: MP 0515811.”

| 3) | Korvataan kohta ”Nimi: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Syntymäaika: 1956. Asema: Sisäasiainministeri” seuraavasti:
  ”Nimi: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Syntymäaika: 7.2.1956. Asema: Sisäasiainministeri”. |
| --- | --- |

3)

Korvataan kohta ”Nimi: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Syntymäaika: 1956. Asema: Sisäasiainministeri” seuraavasti:

”Nimi: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Syntymäaika: 7.2.1956. Asema: Sisäasiainministeri”.

---

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/27

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1588/2006,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2006,

Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten pohjankatkaravun kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä linjan 62° N eteläpuolella

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2006 22 päivänä joulukuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 51/2006 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2006. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2006 22 päivänä joulukuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 51/2006 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2006.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2006 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2006 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2006 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä säädetystä päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai siinä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä säädetystä päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Jörgen HOLMQUIST

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 768/2005 (EUVL L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUVL L 16, 20.1.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1262/2006 (EUVL L 230, 24.8.2006, s. 4).

3

---

LIITE

| Nro | 42 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Ruotsi |
| Kanta | PRA/04-N. |
| Laji | Pohjankatkarapu (Pandalus borealis) |
| Alue | Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (EY:n vedet) |
| Päivämäärä | 6 päivänä lokakuuta 2006 |

Nro

42

Jäsenvaltio

Ruotsi

Kanta

PRA/04-N.

Laji

Pohjankatkarapu (Pandalus borealis)

Alue

Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (EY:n vedet)

Päivämäärä

6 päivänä lokakuuta 2006

---

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/29

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1589/2006,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2006,

Saksan, Viron, Latvian, Liettuan ja Portugalin lipun alla purjehtivien alusten punasimpun kalastuksen kieltämisestä NAFO-alueella 3M

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2006 22 päivänä joulukuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 51/2006 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2006. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2006 22 päivänä joulukuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 51/2006 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2006.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitettujen jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien tai niissä maissa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2006 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitettujen jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien tai niissä maissa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2006 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitettujen jäsenvaltioiden kalastuskiintiö vuodeksi 2006 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä säädetystä päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä mainittujen jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivilta tai niissä maissa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä säädetystä päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Jörgen HOLMQUIST

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 768/2005 (EUVL L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUVL L 16, 20.1.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1262/2006 (EUVL L 230, 24.8.2006, s. 4).

3

---

LIITE

| Nro | 39 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot | Saksa, Viro, Latvia, Liettua ja Portugali |
| Kanta | RED/N3M. |
| Laji | Punasimput (Sebastes spp.) |
| Alue | NAFO 3M |
| Päivämäärä | 4 päivänä lokakuuta 2006 |

Nro

39

Jäsenvaltiot

Saksa, Viro, Latvia, Liettua ja Portugali

Kanta

RED/N3M.

Laji

Punasimput (Sebastes spp.)

Alue

NAFO 3M

Päivämäärä

4 päivänä lokakuuta 2006

---

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/31

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1590/2006,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2006,

asetuksen (EY) N:o 1452/2006 mukaisesti hallinnoitavassa tuontitariffikiintiössä 16 päivän lokakuuta ja 18 päivän lokakuuta 2006 välisenä aikana jätettyjen Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon väliaikaisista toimenpiteistä Uuden-Seelannin voin tariffikiintiön hallinnoimiseksi lokakuusta joulukuuhun 2006 ja asetuksesta (EY) N:o 2535/2001 poikkeamisesta 29 päivänä syyskuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1452/2006 (2) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toimivaltaisille viranomaisille jätettiin asetuksen (EY) N:o 1452/2006 mukaisia Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita (kiintiössä nro 09.4589) koskevia tuontitodistushakemuksia 7 kappaletta 16 päivän lokakuuta ja 18 päivän lokakuuta 2006 välisenä aikana. Hakemukset koskivat yhteensä 14 294,6 tonnia. |
| --- | --- |

(1)

Toimivaltaisille viranomaisille jätettiin asetuksen (EY) N:o 1452/2006 mukaisia Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita (kiintiössä nro 09.4589) koskevia tuontitodistushakemuksia 7 kappaletta 16 päivän lokakuuta ja 18 päivän lokakuuta 2006 välisenä aikana. Hakemukset koskivat yhteensä 14 294,6 tonnia.

| (2) | Koska kyseinen määrä vastaa käytettävissä olevaa 14 294,6 tonnin määrää, kaikki hakemukset voidaan hyväksyä, |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseinen määrä vastaa käytettävissä olevaa 14 294,6 tonnin määrää, kaikki hakemukset voidaan hyväksyä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1452/2006 mukaiset Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskevat tuontitodistushakemukset, jotka on jätetty 16 päivän lokakuuta ja 18 päivän lokakuuta 2006 välisenä aikana ja jotka on annettu viimeistään 20 päivänä lokakuuta 2006 komissiolle tiedoksi, hyväksytään.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä lokakuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUVL L 271, 30.9.2006, s. 40.

2

---

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/32

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2006/86/EY,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2006,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/23/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse jäljitettävyysvaatimuksista, vakavista haittavaikutuksista ja vaaratilanteista ilmoittamisesta sekä ihmiskudosten ja -solujen koodaukseen, käsittelyyn, säilömiseen, säilytykseen ja jakeluun liittyvistä tietyistä teknisistä vaatimuksista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon ihmiskudosten ja -solujen luovuttamista, hankintaa, testausta, käsittelyä, säilömistä, säilytystä ja jakelua koskevien laatu- ja turvallisuusvaatimusten vahvistamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/23/EY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan, 11 artiklan 4 kohdan sekä 28 artiklan a, c, g ja h alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 2004/23/EY vahvistetaan laatu- ja turvallisuusvaatimukset, jotka koskevat ihmisessä käytettäviksi tarkoitettujen ihmiskudosten ja -solujen sekä ihmisessä käytettäviksi tarkoitettujen ihmiskudoksista ja -soluista valmistettujen tuotteiden luovuttamista, hankintaa, testausta, käsittelyä, säilömistä, säilytystä ja jakelua, jotta varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 2004/23/EY vahvistetaan laatu- ja turvallisuusvaatimukset, jotka koskevat ihmisessä käytettäviksi tarkoitettujen ihmiskudosten ja -solujen sekä ihmisessä käytettäviksi tarkoitettujen ihmiskudoksista ja -soluista valmistettujen tuotteiden luovuttamista, hankintaa, testausta, käsittelyä, säilömistä, säilytystä ja jakelua, jotta varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

| (2) | Jotta voitaisiin estää tautien leviäminen ihmisessä käytettäviksi tarkoitettujen ihmiskudosten ja -solujen välityksellä ja varmistaa yhtäläinen laatu- ja turvallisuustaso, direktiivissä 2004/23/EY vaaditaan erityisten teknisten vaatimusten vahvistamista kullekin vaiheelle ihmiskudosten ja -solujen käyttöprosessissa, mukaan lukien kudoslaitosten laatujärjestelmää koskevat vaatimukset ja eritelmät. |
| --- | --- |

(2)

Jotta voitaisiin estää tautien leviäminen ihmisessä käytettäviksi tarkoitettujen ihmiskudosten ja -solujen välityksellä ja varmistaa yhtäläinen laatu- ja turvallisuustaso, direktiivissä 2004/23/EY vaaditaan erityisten teknisten vaatimusten vahvistamista kullekin vaiheelle ihmiskudosten ja -solujen käyttöprosessissa, mukaan lukien kudoslaitosten laatujärjestelmää koskevat vaatimukset ja eritelmät.

| (3) | Jäsenvaltioihin olisi direktiivin 2004/23/EY mukaisesti perustettava kudoslaitosten ja kudoslaitoksissa käytettävien käsittelymenetelmien akkreditointi- tai nimeämisjärjestelmä tai järjestelmä lupien tai lisenssien myöntämiseksi niille, jotta varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Tätä järjestelmää varten on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioihin olisi direktiivin 2004/23/EY mukaisesti perustettava kudoslaitosten ja kudoslaitoksissa käytettävien käsittelymenetelmien akkreditointi- tai nimeämisjärjestelmä tai järjestelmä lupien tai lisenssien myöntämiseksi niille, jotta varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Tätä järjestelmää varten on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset.

| (4) | Kudoslaitosten akkreditointia, nimeämistä tai niiden lupien tai lisenssien myöntämistä koskevien vaatimusten olisi katettava laitoksen organisaatio ja hallinto, henkilöstö, laitteet ja materiaalit, tilat, asiakirjat ja tiedot sekä laatukatselmus. Akkreditoitujen tai nimettyjen tai luvan tai lisenssin saaneiden kudoslaitosten olisi täytettävä toteuttamiinsa toimintoihin liittyvät lisävaatimukset. |
| --- | --- |

(4)

Kudoslaitosten akkreditointia, nimeämistä tai niiden lupien tai lisenssien myöntämistä koskevien vaatimusten olisi katettava laitoksen organisaatio ja hallinto, henkilöstö, laitteet ja materiaalit, tilat, asiakirjat ja tiedot sekä laatukatselmus. Akkreditoitujen tai nimettyjen tai luvan tai lisenssin saaneiden kudoslaitosten olisi täytettävä toteuttamiinsa toimintoihin liittyvät lisävaatimukset.

| (5) | Ilmanlaatu kudosten ja solujen käsittelyn aikana on keskeinen tekijä, joka saattaa vaikuttaa kudosten tai solujen kontaminaatioriskiin. Yleisenä vaatimuksena on hiukkasten määrän ja mikrobipesäkkeiden määrän osalta luokan A ilmanlaatua vastaava ilmanlaatu, siten kuin se määritellään hyviä tuotantotapoja käsittelevän eurooppalaisen oppaan (2) (European Guide to Good Manufacturing Practice) liitteessä 1 ja komission direktiivissä 2003/94/EY. Joissakin tilanteissa ei kuitenkaan vaadita, että ilmanlaatu vastaisi hiukkasten määrän ja mikrobipesäkkeiden määrän osalta ilmanlaadun luokkaa A. Näissä olosuhteissa olisi osoitettava ja dokumentoitava, että valitussa ympäristössä täytetään ne laatu- ja turvallisuusvaatimukset, joita edellytetään kyseisentyyppisiltä kudoksilta ja soluilta, käsittelyiltä ja ihmisessä tapahtuvalta käytöltä. |
| --- | --- |

(5)

Ilmanlaatu kudosten ja solujen käsittelyn aikana on keskeinen tekijä, joka saattaa vaikuttaa kudosten tai solujen kontaminaatioriskiin. Yleisenä vaatimuksena on hiukkasten määrän ja mikrobipesäkkeiden määrän osalta luokan A ilmanlaatua vastaava ilmanlaatu, siten kuin se määritellään hyviä tuotantotapoja käsittelevän eurooppalaisen oppaan (2) (European Guide to Good Manufacturing Practice) liitteessä 1 ja komission direktiivissä 2003/94/EY. Joissakin tilanteissa ei kuitenkaan vaadita, että ilmanlaatu vastaisi hiukkasten määrän ja mikrobipesäkkeiden määrän osalta ilmanlaadun luokkaa A. Näissä olosuhteissa olisi osoitettava ja dokumentoitava, että valitussa ympäristössä täytetään ne laatu- ja turvallisuusvaatimukset, joita edellytetään kyseisentyyppisiltä kudoksilta ja soluilta, käsittelyiltä ja ihmisessä tapahtuvalta käytöltä.

| (6) | Tämän direktiivin soveltamisalaan olisi kuuluttava ihmiskudosten ja -solujen laatu ja turvallisuus koodauksen, käsittelyn, säilömisen ja säilytyksen aikana samoin kuin silloin kun ne toimitetaan hoitolaitoksiin, joissa niitä käytetään ihmisissä. Soveltamisalaan ei kuitenkaan tulisi kuulua näiden kudosten ja solujen käyttö ihmisissä (kuten implantaatioon liittyvät kirurgiset toimenpiteet, perfuusio, inseminaatio tai alkioiden siirto). Jäljitettävyyttä sekä vakavista haittavaikutuksista ja vaaratilanteista ilmoittamista koskevia tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan myös komission direktiivillä 2006/17/EY (3) säänneltyyn ihmiskudosten ja -solujen luovuttamiseen, hankintaan ja testaukseen. |
| --- | --- |

(6)

Tämän direktiivin soveltamisalaan olisi kuuluttava ihmiskudosten ja -solujen laatu ja turvallisuus koodauksen, käsittelyn, säilömisen ja säilytyksen aikana samoin kuin silloin kun ne toimitetaan hoitolaitoksiin, joissa niitä käytetään ihmisissä. Soveltamisalaan ei kuitenkaan tulisi kuulua näiden kudosten ja solujen käyttö ihmisissä (kuten implantaatioon liittyvät kirurgiset toimenpiteet, perfuusio, inseminaatio tai alkioiden siirto). Jäljitettävyyttä sekä vakavista haittavaikutuksista ja vaaratilanteista ilmoittamista koskevia tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan myös komission direktiivillä 2006/17/EY (3) säänneltyyn ihmiskudosten ja -solujen luovuttamiseen, hankintaan ja testaukseen.

| (7) | Kudosten ja solujen käyttö ihmiskehossa saattaa aiheuttaa vastaanottajissa tautien tartuntariskin ja muita mahdollisia haittavaikutuksia. Jotta näitä vaikutuksia voitaisiin seurata ja vähentää, olisi vahvistettava erityiset jäljitettävyyttä koskevat vaatimukset ja yhteisön menettely vakavista haittavaikutuksista ja vaaratilanteista ilmoittamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Kudosten ja solujen käyttö ihmiskehossa saattaa aiheuttaa vastaanottajissa tautien tartuntariskin ja muita mahdollisia haittavaikutuksia. Jotta näitä vaikutuksia voitaisiin seurata ja vähentää, olisi vahvistettava erityiset jäljitettävyyttä koskevat vaatimukset ja yhteisön menettely vakavista haittavaikutuksista ja vaaratilanteista ilmoittamiseksi.

| (8) | Epäiltäessä vakavia haittavaikutuksia joko luovuttajan tai vastaanottajan osalta tai kudosten ja solujen luovuttamisen ja jakelun välillä esiintyviä vakavia vaaratilanteita, jotka saattavat vaikuttaa kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen ja jotka voivat liittyä ihmiskudosten ja -solujen hankintaan (luovuttajien arviointi ja valitseminen mukaan luettuina), testaukseen, käsittelyyn, säilömiseen, säilytykseen ja jakeluun, olisi epäilyistä ilmoitettava viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

(8)

Epäiltäessä vakavia haittavaikutuksia joko luovuttajan tai vastaanottajan osalta tai kudosten ja solujen luovuttamisen ja jakelun välillä esiintyviä vakavia vaaratilanteita, jotka saattavat vaikuttaa kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen ja jotka voivat liittyä ihmiskudosten ja -solujen hankintaan (luovuttajien arviointi ja valitseminen mukaan luettuina), testaukseen, käsittelyyn, säilömiseen, säilytykseen ja jakeluun, olisi epäilyistä ilmoitettava viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle.

| (9) | Elävissä luovuttajissa voidaan havaita vakavia haittavaikutuksia hankinnan aikana tai sen jälkeen tai ihmisessä tapahtuvan käytön aikana tai sen jälkeen. Niistä olisi ilmoitettava asiaan liittyvälle kudoslaitokselle tutkimuksia ja toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoittamista varten. Tämän ei pitäisi estää talteenotto-organisaatiota tai ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavaa organisaatiota ilmoittamasta halutessaan asiasta suoraan toimivaltaiselle viranomaiselle. Tässä direktiivissä olisi määriteltävä toimivaltaiselle viranomaiselle annettavassa ilmoituksessa tarvittavat vähimmäistiedot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden mahdollisuutta pitää alueellaan voimassa tai ottaa käyttöön tiukempia suojatoimenpiteitä, jotka vastaavat perustamissopimuksen vaatimuksia. |
| --- | --- |

(9)

Elävissä luovuttajissa voidaan havaita vakavia haittavaikutuksia hankinnan aikana tai sen jälkeen tai ihmisessä tapahtuvan käytön aikana tai sen jälkeen. Niistä olisi ilmoitettava asiaan liittyvälle kudoslaitokselle tutkimuksia ja toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoittamista varten. Tämän ei pitäisi estää talteenotto-organisaatiota tai ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavaa organisaatiota ilmoittamasta halutessaan asiasta suoraan toimivaltaiselle viranomaiselle. Tässä direktiivissä olisi määriteltävä toimivaltaiselle viranomaiselle annettavassa ilmoituksessa tarvittavat vähimmäistiedot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden mahdollisuutta pitää alueellaan voimassa tai ottaa käyttöön tiukempia suojatoimenpiteitä, jotka vastaavat perustamissopimuksen vaatimuksia.

| (10) | Tiedonsiirtokustannusten vähentämiseksi minimiinsä, päällekkäisyyksien välttämiseksi ja hallinnon tehostamiseksi olisi tiedon siirtämiseen ja käsittelyyn liittyvissä tehtävissä käytettävä nykyaikaista tekniikkaa ja sähköisen hallinnon välineitä. Tekniikan olisi perustettava vakiomuotoiseen tiedonvaihtomalliin, joka käyttää viitetietojen hallinnointiin soveltuvaa järjestelmää. |
| --- | --- |

(10)

Tiedonsiirtokustannusten vähentämiseksi minimiinsä, päällekkäisyyksien välttämiseksi ja hallinnon tehostamiseksi olisi tiedon siirtämiseen ja käsittelyyn liittyvissä tehtävissä käytettävä nykyaikaista tekniikkaa ja sähköisen hallinnon välineitä. Tekniikan olisi perustettava vakiomuotoiseen tiedonvaihtomalliin, joka käyttää viitetietojen hallinnointiin soveltuvaa järjestelmää.

| (11) | Jotta helpotettaisiin jäljitettävyyttä ja tiedon saamista kudosten ja solujen pääpiirteistä ja -ominaisuuksista, on tarpeen vahvistaa eurooppalaiseen koodiin sisällytettävät perustiedot. |
| --- | --- |

(11)

Jotta helpotettaisiin jäljitettävyyttä ja tiedon saamista kudosten ja solujen pääpiirteistä ja -ominaisuuksista, on tarpeen vahvistaa eurooppalaiseen koodiin sisällytettävät perustiedot.

| (12) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. |
| --- | --- |

(12)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita.

| (13) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2004/23/EY 29 artiklan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2004/23/EY 29 artiklan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan seuraavien koodaamiseen, käsittelyyn, säilömiseen, säilytykseen ja jakeluun:

| a) | ihmisissä käytettäviksi tarkoitetut ihmiskudokset ja -solut; sekä |
| --- | --- |

a)

ihmisissä käytettäviksi tarkoitetut ihmiskudokset ja -solut; sekä

| b) | ihmisissä käytettäviksi tarkoitetut ihmiskudoksista ja -soluista valmistetut tuotteet, jos kyseiset tuotteet eivät kuulu muiden direktiivien soveltamisalaan. |
| --- | --- |

b)

ihmisissä käytettäviksi tarkoitetut ihmiskudoksista ja -soluista valmistetut tuotteet, jos kyseiset tuotteet eivät kuulu muiden direktiivien soveltamisalaan.

2.   Jäljitettävyyttä sekä vakavista haittavaikutuksista ja vaaratilanteista ilmoittamista koskevia tämän direktiivin 5–9 artiklan säännöksiä sovelletaan myös ihmiskudosten ja -solujen luovuttamiseen, hankintaan ja testaukseen.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| a) | ’sukusoluilla’ kaikkia keinoalkuisen lisääntymisen tarkoituksiin käytettäviä kudoksia ja soluja; |
| --- | --- |

a)

’sukusoluilla’ kaikkia keinoalkuisen lisääntymisen tarkoituksiin käytettäviä kudoksia ja soluja;

| b) | ’puolisoiden välisellä luovutuksella’ sukusolujen luovuttamista sellaisen miehen ja naisen välillä, jotka ilmoittavat olevansa keskenään intiimissä fyysisessä suhteessa; |
| --- | --- |

b)

’puolisoiden välisellä luovutuksella’ sukusolujen luovuttamista sellaisen miehen ja naisen välillä, jotka ilmoittavat olevansa keskenään intiimissä fyysisessä suhteessa;

| c) | ’laatujärjestelmällä’ laadunhallinnan toteuttamisen edellyttämää organisaatiorakennetta, vastuunjakoa, menettelyjä, menetelmiä ja resursseja mukaan luettuna kaikki välittömät ja välilliset laadunedistämistoimet; |
| --- | --- |

c)

’laatujärjestelmällä’ laadunhallinnan toteuttamisen edellyttämää organisaatiorakennetta, vastuunjakoa, menettelyjä, menetelmiä ja resursseja mukaan luettuna kaikki välittömät ja välilliset laadunedistämistoimet;

| d) | ’laadunhallinnalla’ organisaation johtamisen ja valvonnan edellyttämiä laatua koskevia yhteensovitettuja toimia; |
| --- | --- |

d)

’laadunhallinnalla’ organisaation johtamisen ja valvonnan edellyttämiä laatua koskevia yhteensovitettuja toimia;

| e) | ’vakiotoimintamenettelyillä’ kirjallisia ohjeita, joissa kuvataan kunkin menettelyn vaiheet mukaan luettuna käytettävät aineet ja menetelmät sekä odotettu lopputuote; |
| --- | --- |

e)

’vakiotoimintamenettelyillä’ kirjallisia ohjeita, joissa kuvataan kunkin menettelyn vaiheet mukaan luettuna käytettävät aineet ja menetelmät sekä odotettu lopputuote;

| f) | ’validoinnilla’ (tai ’kvalifioinnilla’, kun kyseessä ovat laitteet tai ympäristöt) dokumentoitua ja luotettavaa näyttöä siitä, että tietyn menettelyn tai laitteen avulla tai tietyssä ympäristössä saadaan johdonmukaisesti aikaan tuote, joka vastaa ennalta vahvistettuja vaatimuksia ja laatuominaisuuksia; menettely validoidaan, jotta järjestelmän toimintakyky ja tehokkuus voidaan arvioida sen aiotun käyttötarkoituksen perusteella; |
| --- | --- |

f)

’validoinnilla’ (tai ’kvalifioinnilla’, kun kyseessä ovat laitteet tai ympäristöt) dokumentoitua ja luotettavaa näyttöä siitä, että tietyn menettelyn tai laitteen avulla tai tietyssä ympäristössä saadaan johdonmukaisesti aikaan tuote, joka vastaa ennalta vahvistettuja vaatimuksia ja laatuominaisuuksia; menettely validoidaan, jotta järjestelmän toimintakyky ja tehokkuus voidaan arvioida sen aiotun käyttötarkoituksen perusteella;

| g) | ’jäljitettävyydellä’ mahdollisuutta paikantaa ja tunnistaa kudos tai solu kaikissa vaiheissa alkaen sen hankinnasta, käsittelystä, testauksesta ja säilytyksestä jakeluun vastaanottajalle tai hävitettäväksi; jäljitettävyyteen sisältyy se, että luovuttaja ja kudoslaitos tai tuotantolaitos, joka vastaanottaa kudoksen tai solut tai käsittelee tai säilöö niitä, voidaan tunnistaa ja että vastaanottaja(t) kudosta tai soluja käyttävissä terveydenhuoltolaitoksessa/-laitoksissa voidaan tunnistaa; jäljitettävyyteen liittyy myös mahdollisuus paikallistaa ja tunnistaa kaikki kyseisten kudosten tai solujen kanssa kosketuksiin joutuvia tuotteita ja aineita koskevat olennaiset tiedot; |
| --- | --- |

g)

’jäljitettävyydellä’ mahdollisuutta paikantaa ja tunnistaa kudos tai solu kaikissa vaiheissa alkaen sen hankinnasta, käsittelystä, testauksesta ja säilytyksestä jakeluun vastaanottajalle tai hävitettäväksi; jäljitettävyyteen sisältyy se, että luovuttaja ja kudoslaitos tai tuotantolaitos, joka vastaanottaa kudoksen tai solut tai käsittelee tai säilöö niitä, voidaan tunnistaa ja että vastaanottaja(t) kudosta tai soluja käyttävissä terveydenhuoltolaitoksessa/-laitoksissa voidaan tunnistaa; jäljitettävyyteen liittyy myös mahdollisuus paikallistaa ja tunnistaa kaikki kyseisten kudosten tai solujen kanssa kosketuksiin joutuvia tuotteita ja aineita koskevat olennaiset tiedot;

| h) | ’kriittisellä’ mahdollista vaikutusta kudosten ja solujen laatuun ja/tai turvallisuuteen tai niiden kanssa kosketuksiin joutumista; |
| --- | --- |

h)

’kriittisellä’ mahdollista vaikutusta kudosten ja solujen laatuun ja/tai turvallisuuteen tai niiden kanssa kosketuksiin joutumista;

| i) | ’talteenotto-organisaatiolla’ terveydenhuoltolaitosta, sairaalan yksikköä tai muuta laitosta, joka suorittaa ihmiskudosten ja -solujen hankinnan ja jota ei ole akkreditoitu tai nimetty tai jolle ei ole myönnetty lupaa tai lisenssiä toimia kudoslaitoksena; |
| --- | --- |

i)

’talteenotto-organisaatiolla’ terveydenhuoltolaitosta, sairaalan yksikköä tai muuta laitosta, joka suorittaa ihmiskudosten ja -solujen hankinnan ja jota ei ole akkreditoitu tai nimetty tai jolle ei ole myönnetty lupaa tai lisenssiä toimia kudoslaitoksena;

| j) | ’ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavalla organisaatiolla’ terveydenhuoltolaitosta, sairaalan yksikköä tai muuta laitosta, jonka tehtävänä on ihmiskudosten ja -solujen käyttö ihmisissä. |
| --- | --- |

j)

’ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavalla organisaatiolla’ terveydenhuoltolaitosta, sairaalan yksikköä tai muuta laitosta, jonka tehtävänä on ihmiskudosten ja -solujen käyttö ihmisissä.

3 artikla

Kudoslaitosten akkreditointia tai nimeämistä tai lupien tai lisenssien myöntämistä niille koskevat vaatimukset

Kudoslaitoksen on täytettävä liitteessä I asetetut vaatimukset.

4 artikla

Kudosten ja solujen käsittelymenetelmien akkreditointia tai nimeämistä tai lupien tai lisenssien myöntämistä niille koskevat vaatimukset

Kudoslaitoksissa käytettävien käsittelymenetelmien on täytettävä liitteessä II asetetut vaatimukset.

5 artikla

Vakavista haittavaikutuksista ilmoittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | talteenotto-organisaatioilla on menettelyt hankittuja kudoksia ja soluja koskevien tietojen säilyttämiseksi ja kudoslaitosten informoimiseksi viipymättä elävässä luovuttajassa ilmenneistä mahdollisista vakavista haittavaikutuksista, jotka saattavat vaikuttaa kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

a)

talteenotto-organisaatioilla on menettelyt hankittuja kudoksia ja soluja koskevien tietojen säilyttämiseksi ja kudoslaitosten informoimiseksi viipymättä elävässä luovuttajassa ilmenneistä mahdollisista vakavista haittavaikutuksista, jotka saattavat vaikuttaa kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen;

| b) | kudosten ja solujen ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavilla organisaatioilla on menettelyt käyttämiään kudoksia ja soluja koskevien tietojen säilyttämiseksi ja kudoslaitosten informoimiseksi viipymättä kliinisen käytön aikana tai sen jälkeen havaituista vakavista haittavaikutuksista, jotka voidaan yhdistää kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

b)

kudosten ja solujen ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavilla organisaatioilla on menettelyt käyttämiään kudoksia ja soluja koskevien tietojen säilyttämiseksi ja kudoslaitosten informoimiseksi viipymättä kliinisen käytön aikana tai sen jälkeen havaituista vakavista haittavaikutuksista, jotka voidaan yhdistää kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen;

| c) | kudoksia ja soluja ihmiskäyttöön jakelevat kudoslaitokset antavat kudosten ja solujen ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavalle organisaatiolle tietoa siitä, miten kyseisen organisaation olisi raportoitava b alakohdassa tarkoitetuista vakavista haittavaikutuksista. |
| --- | --- |

c)

kudoksia ja soluja ihmiskäyttöön jakelevat kudoslaitokset antavat kudosten ja solujen ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavalle organisaatiolle tietoa siitä, miten kyseisen organisaation olisi raportoitava b alakohdassa tarkoitetuista vakavista haittavaikutuksista.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kudoslaitoksilla

| a) | on käytössään menettelyt, joiden avulla ne voivat viipymättä antaa toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi kaikki olennaiset, saatavilla olevat tiedot 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista epäillyistä vakavista haittavaikutuksista; |
| --- | --- |

a)

on käytössään menettelyt, joiden avulla ne voivat viipymättä antaa toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi kaikki olennaiset, saatavilla olevat tiedot 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista epäillyistä vakavista haittavaikutuksista;

| b) | on käytössään menettelyt, joiden avulla ne voivat viipymättä antaa toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi tutkimuksen päätelmät syiden ja tulosten erittelemiseksi. |
| --- | --- |

b)

on käytössään menettelyt, joiden avulla ne voivat viipymättä antaa toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi tutkimuksen päätelmät syiden ja tulosten erittelemiseksi.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa tarkoitettu vastuuhenkilö ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle liitteessä III olevassa A osassa esitetyssä ilmoituksessa mainitut tiedot; |
| --- | --- |

a)

direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa tarkoitettu vastuuhenkilö ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle liitteessä III olevassa A osassa esitetyssä ilmoituksessa mainitut tiedot;

| b) | kudoslaitokset ilmoittavat toimivaltaiselle viranomaiselle toteutetuista toimista muiden ihmisissä tapahtuvaan käyttöön jaeltujen asiaan liittyvien kudosten ja solujen osalta; |
| --- | --- |

b)

kudoslaitokset ilmoittavat toimivaltaiselle viranomaiselle toteutetuista toimista muiden ihmisissä tapahtuvaan käyttöön jaeltujen asiaan liittyvien kudosten ja solujen osalta;

| c) | kudoslaitokset ilmoittavat toimivaltaiselle viranomaiselle tutkimuksen päätelmät ja toimittavat ainakin liitteessä III olevassa B osassa esitetyt tiedot. |
| --- | --- |

c)

kudoslaitokset ilmoittavat toimivaltaiselle viranomaiselle tutkimuksen päätelmät ja toimittavat ainakin liitteessä III olevassa B osassa esitetyt tiedot.

6 artikla

Vakavista vaaratilanteista ilmoittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | talteenotto-organisaatioilla ja kudoslaitoksilla on menettelyt tietojen säilyttämiseksi ja kudoslaitosten informoimiseksi viipymättä hankinnan aikana ilmenneistä mahdollisista vakavista vaaratilanteista, jotka saattavat vaikuttaa ihmiskudosten ja -solujen laatuun ja/tai turvallisuuteen; |
| --- | --- |

a)

talteenotto-organisaatioilla ja kudoslaitoksilla on menettelyt tietojen säilyttämiseksi ja kudoslaitosten informoimiseksi viipymättä hankinnan aikana ilmenneistä mahdollisista vakavista vaaratilanteista, jotka saattavat vaikuttaa ihmiskudosten ja -solujen laatuun ja/tai turvallisuuteen;

| b) | kudosten ja solujen ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavilla organisaatioilla on käytössään menettelyt, joilla kudoslaitoksille voidaan viipymättä ilmoittaa mahdollisista vakavista vaaratilanteista, jotka saattavat vaikuttaa kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

b)

kudosten ja solujen ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavilla organisaatioilla on käytössään menettelyt, joilla kudoslaitoksille voidaan viipymättä ilmoittaa mahdollisista vakavista vaaratilanteista, jotka saattavat vaikuttaa kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen;

| c) | kudoslaitokset antavat ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavalle organisaatiolle tietoa siitä, miten kyseisen organisaation olisi raportoitava niille vakavista vaaratilanteista, jotka saattavat vaikuttaa kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen. |
| --- | --- |

c)

kudoslaitokset antavat ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavalle organisaatiolle tietoa siitä, miten kyseisen organisaation olisi raportoitava niille vakavista vaaratilanteista, jotka saattavat vaikuttaa kudosten ja solujen laatuun ja turvallisuuteen.

2.   Kun on kyse keinoalkuisesta lisääntymisestä, kaikentyyppistä sukusolujen tai alkioiden virheellistä tunnistamista tai sekoittumista pidetään vakavana vaaratilanteena. Kaikkien keinohedelmöityksiä tekevien henkilöiden tai talteenotto-organisaatioiden tai ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavien organisaatioiden on raportoitava tällaisista tilanteista kudokset ja solut toimittaneille kudoslaitoksille tutkimusten tekemistä ja toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoittamista varten.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kudoslaitoksilla

| a) | on käytössään menettelyt, joiden avulla ne voivat viipymättä antaa toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi kaikki olennaiset, saatavilla olevat tiedot 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista epäillyistä vakavista vaaratilanteista; |
| --- | --- |

a)

on käytössään menettelyt, joiden avulla ne voivat viipymättä antaa toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi kaikki olennaiset, saatavilla olevat tiedot 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista epäillyistä vakavista vaaratilanteista;

| b) | on käytössään menettelyt, joiden avulla ne voivat viipymättä antaa toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi tutkimuksen päätelmät syiden ja tulosten erittelemiseksi. |
| --- | --- |

b)

on käytössään menettelyt, joiden avulla ne voivat viipymättä antaa toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi tutkimuksen päätelmät syiden ja tulosten erittelemiseksi.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa tarkoitettu vastuuhenkilö ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle liitteessä IV olevassa A osassa esitetyssä ilmoituksessa mainitut tiedot; |
| --- | --- |

a)

direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa tarkoitettu vastuuhenkilö ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle liitteessä IV olevassa A osassa esitetyssä ilmoituksessa mainitut tiedot;

| b) | kudoslaitokset arvioivat vakavat vaaratilanteet, jotta prosessista voitaisiin löytää ne syyt, jotka ovat estettävissä; |
| --- | --- |

b)

kudoslaitokset arvioivat vakavat vaaratilanteet, jotta prosessista voitaisiin löytää ne syyt, jotka ovat estettävissä;

| c) | kudoslaitokset ilmoittavat toimivaltaiselle viranomaiselle tutkimuksen päätelmät ja toimittavat ainakin liitteessä IV olevassa B osassa esitetyt tiedot. |
| --- | --- |

c)

kudoslaitokset ilmoittavat toimivaltaiselle viranomaiselle tutkimuksen päätelmät ja toimittavat ainakin liitteessä IV olevassa B osassa esitetyt tiedot.

7 artikla

Vuosiraportit

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle seuraavan vuoden kesäkuun 30 päivään mennessä vuosiraportti toimivaltaisen viranomaisen vastaanottamista vakavia haittavaikutuksia ja vaaratilanteita koskevista ilmoituksista. Komissio toimittaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tiivistelmän saaduista raporteista. Toimivaltaisen viranomaisen on huolehdittava, että tämä raportti on kudoslaitosten saatavilla.

2.   Tietojen toimittamisessa on noudatettava liitteessä V olevassa A ja B osassa esitettyjä tiedonvaihdon muotovaatimuksia, ja kaikki lähettäjän tunnistamiseksi ja sen viitetietojen säilyttämiseksi tarvittavat tiedot on annettava.

8 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten keskinäinen ja niiden ja komission välinen tietojenvaihto

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset antavat toisilleen ja komissiolle tiedoksi kaiken vakaviin haittavaikutuksiin ja vaaratilanteisiin liittyvän asiaankuuluvan tiedon, jotta varmistetaan riittävien toimien toteutus.

9 artikla

Jäljitettävyys

1.   Kudoslaitoksilla on oltava käytössään tehokkaat ja täsmälliset järjestelmät vastaanottamiensa ja edelleen jakelemiensa solujen ja kudosten tunnistamiseksi ja merkitsemiseksi yksilöllisellä tavalla.

2.   Kudoslaitosten ja ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavien organisaatioiden on säilytettävä liitteessä VI esitetyt tiedot vähintään 30 vuoden ajan asianmukaista ja luettavissa olevaa tallennusvälinettä käyttäen.

10 artikla

Eurooppalainen koodausjärjestelmä

1.   Kaikelle luovutetulle materiaalille annetaan kudoslaitoksessa yksilöllinen eurooppalainen koodi luovuttajan asianmukaisen tunnistamisen ja kaiken luovutetun materiaalin jäljitettävyyden varmistamiseksi sekä tiedon saamiseksi kudosten ja solujen pääpiirteistä ja -ominaisuuksista. Koodiin on sisällyttävä ainakin liitteessä VII esitetyt tiedot.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta puolisoiden väliseen sukusolujen luovutukseen.

11 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2007. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle nämä säännökset kirjallisina sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin 10 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2008.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

12 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

13 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 102, 7.4.2004, s. 48.

1

(2)  http://pharmacos.eudra.org/F2/eudralex/vol-4/home.htm ja EUVL L 262, 14.10.2003, s. 22.

2

(3)  EUVL L 38, 9.2.2006, s. 40.

3

---

LIITE I

3 artiklassa tarkoitetut kudoslaitosten akkreditointia tai nimeämistä tai lupien tai lisenssien myöntämistä niille koskevat vaatimukset

A.   ORGANISAATIO JA HALLINTO

| 1. | On nimitettävä vastuuhenkilö, jolla on direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa säädetyt pätevyydet ja tehtävät. |
| --- | --- |

1.

On nimitettävä vastuuhenkilö, jolla on direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa säädetyt pätevyydet ja tehtävät.

| 2. | Kudoslaitoksen organisaatiorakenteen ja toimintamenettelyjen on sovelluttava niiden toimenpiteiden suorittamiseen, joille haetaan akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä; sillä on oltava organisaatiokaavio, jossa määritellään selkeästi vastuu- ja raportointisuhteet. |
| --- | --- |

2.

Kudoslaitoksen organisaatiorakenteen ja toimintamenettelyjen on sovelluttava niiden toimenpiteiden suorittamiseen, joille haetaan akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä; sillä on oltava organisaatiokaavio, jossa määritellään selkeästi vastuu- ja raportointisuhteet.

| 3. | Jokaisella kudoslaitoksella on oltava käytössään nimetty laillistettu lääkäri, joka avustaa laitoksen lääketieteellisessä toiminnassa ja valvoo sitä, esimerkkeinä luovuttajien valinta, kudosten ja solujen käytön kliinisten tulosten tarkastelu tai tarvittaessa vuorovaikutus kliinisten käyttäjien kanssa. |
| --- | --- |

3.

Jokaisella kudoslaitoksella on oltava käytössään nimetty laillistettu lääkäri, joka avustaa laitoksen lääketieteellisessä toiminnassa ja valvoo sitä, esimerkkeinä luovuttajien valinta, kudosten ja solujen käytön kliinisten tulosten tarkastelu tai tarvittaessa vuorovaikutus kliinisten käyttäjien kanssa.

| 4. | Laitoksella on tässä direktiivissä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti oltava dokumentoitu laadunhallintajärjestelmä, jota sovelletaan toimintoihin, joille haetaan akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä. |
| --- | --- |

4.

Laitoksella on tässä direktiivissä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti oltava dokumentoitu laadunhallintajärjestelmä, jota sovelletaan toimintoihin, joille haetaan akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä.

| 5. | On varmistettava, että biologisen materiaalin käyttöön ja käsittelyyn liittyvät riskit tunnistetaan ja vähennetään minimiinsä ja että samalla pidetään yllä sellaista laatu- ja turvallisuustasoa, joka on kudosten ja solujen aiotun käyttötarkoituksen kannalta riittävä. Riskit koskevat myös kudoslaitoksen menettelyjä ja ympäristöä ja sen henkilöstön terveydentilaa. |
| --- | --- |

5.

On varmistettava, että biologisen materiaalin käyttöön ja käsittelyyn liittyvät riskit tunnistetaan ja vähennetään minimiinsä ja että samalla pidetään yllä sellaista laatu- ja turvallisuustasoa, joka on kudosten ja solujen aiotun käyttötarkoituksen kannalta riittävä. Riskit koskevat myös kudoslaitoksen menettelyjä ja ympäristöä ja sen henkilöstön terveydentilaa.

| 6. | Kudoslaitosten ja kolmansien osapuolten välisten sopimusten on noudatettava direktiivin 2004/23/EY 24 artiklan säännöksiä. Kolmansien osapuolten kanssa tehtävissä sopimuksissa on täsmennettävä suhteen ehdot ja vastuualueet sekä menettelyt, joita on noudatettava vaaditun toimintatason saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

6.

Kudoslaitosten ja kolmansien osapuolten välisten sopimusten on noudatettava direktiivin 2004/23/EY 24 artiklan säännöksiä. Kolmansien osapuolten kanssa tehtävissä sopimuksissa on täsmennettävä suhteen ehdot ja vastuualueet sekä menettelyt, joita on noudatettava vaaditun toimintatason saavuttamiseksi.

| 7. | Käytössä on oltava vastuuhenkilön valvoma dokumentoitu järjestelmä, jolla vahvistetaan, että kudokset ja/tai solut täyttävät asianmukaiset turvallisuus- ja laatuvaatimukset vapauttamista ja jakelua varten. |
| --- | --- |

7.

Käytössä on oltava vastuuhenkilön valvoma dokumentoitu järjestelmä, jolla vahvistetaan, että kudokset ja/tai solut täyttävät asianmukaiset turvallisuus- ja laatuvaatimukset vapauttamista ja jakelua varten.

| 8. | Sen varalta, että toiminta päättyy, direktiivin 2004/23/EY 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtyihin sopimuksiin ja hyväksyttyihin menettelyihin on sisällyttävä jäljitettävyyttä koskevat tiedot sekä solujen ja kudosten laatua ja turvallisuutta koskeva aineisto. |
| --- | --- |

8.

Sen varalta, että toiminta päättyy, direktiivin 2004/23/EY 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtyihin sopimuksiin ja hyväksyttyihin menettelyihin on sisällyttävä jäljitettävyyttä koskevat tiedot sekä solujen ja kudosten laatua ja turvallisuutta koskeva aineisto.

| 9. | Käytössä on oltava dokumentoitu järjestelmä, jolla varmistetaan jokaisen kudos- tai soluyksikön tunnistaminen niiden toimintojen, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, kaikissa eri vaiheissa. |
| --- | --- |

9.

Käytössä on oltava dokumentoitu järjestelmä, jolla varmistetaan jokaisen kudos- tai soluyksikön tunnistaminen niiden toimintojen, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, kaikissa eri vaiheissa.

B.   HENKILÖSTÖ

| 1. | Kudoslaitoksessa on oltava riittävä määrä henkilöstöä, jolla on oltava tehtäviensä suorittamiseen vaadittava pätevyys. Henkilöstön pätevyyttä on arvioitava laatujärjestelmässä täsmennetyin asianmukaisin väliajoin. |
| --- | --- |

1.

Kudoslaitoksessa on oltava riittävä määrä henkilöstöä, jolla on oltava tehtäviensä suorittamiseen vaadittava pätevyys. Henkilöstön pätevyyttä on arvioitava laatujärjestelmässä täsmennetyin asianmukaisin väliajoin.

| 2. | Kaikilla henkilöstöön kuuluvilla olisi oltava selkeä, dokumentoitu ja ajan tasalla oleva työnkuvaus. Heidän tehtäviensä, velvollisuuksiensa ja vastuunsa on oltava selkeästi dokumentoitu ja helposti ymmärrettävissä. |
| --- | --- |

2.

Kaikilla henkilöstöön kuuluvilla olisi oltava selkeä, dokumentoitu ja ajan tasalla oleva työnkuvaus. Heidän tehtäviensä, velvollisuuksiensa ja vastuunsa on oltava selkeästi dokumentoitu ja helposti ymmärrettävissä.

| 3. | Henkilöstö on perehdytettävä ja sillä tulee olla peruskoulutus, minkä lisäksi sille on annettava ajantasaistavaa koulutusta menettelyjen muuttuessa tai tieteellisen tiedon kehittyessä sekä riittävät mahdollisuudet ammatilliseen kehitykseen. Koulutusohjelmalla on varmistettava ja dokumentoitava, että kukin työntekijä






  a) | on osoittanut pätevyytensä hänelle nimettyjen tehtävien suorittamisessa; |
| --- | --- | --- |

3.

Henkilöstö on perehdytettävä ja sillä tulee olla peruskoulutus, minkä lisäksi sille on annettava ajantasaistavaa koulutusta menettelyjen muuttuessa tai tieteellisen tiedon kehittyessä sekä riittävät mahdollisuudet ammatilliseen kehitykseen. Koulutusohjelmalla on varmistettava ja dokumentoitava, että kukin työntekijä

a)

on osoittanut pätevyytensä hänelle nimettyjen tehtävien suorittamisessa;

| b) | on hankkinut itselleen nimettyjen tehtävien kannalta olennaisista tieteellisistä/teknisistä prosesseista ja periaatteista riittävät tiedot ja ymmärtää niitä riittävästi; |
| --- | --- |

b)

on hankkinut itselleen nimettyjen tehtävien kannalta olennaisista tieteellisistä/teknisistä prosesseista ja periaatteista riittävät tiedot ja ymmärtää niitä riittävästi;

| c) | ymmärtää työskentelypaikkanaan olevan laitoksen organisaation, laatujärjestelmän sekä terveyttä ja turvallisuutta koskevat säännöt; |
| --- | --- |

c)

ymmärtää työskentelypaikkanaan olevan laitoksen organisaation, laatujärjestelmän sekä terveyttä ja turvallisuutta koskevat säännöt;

| d) | on riittävän hyvin perillä työnsä laajemmista eettisistä, oikeudellisista ja sääntelynäkökohdista. |
| --- | --- |

d)

on riittävän hyvin perillä työnsä laajemmista eettisistä, oikeudellisista ja sääntelynäkökohdista.

C.   LAITTEISTO JA MATERIAALIT

| 1. | Kaikkien laitteiden ja materiaalien suunnittelussa, huollossa ja kunnossapidossa on otettava huomioon niiden aiottu käyttötarkoitus, ja niistä vastaanottajille ja/tai henkilöstölle aiheutuvat mahdolliset vaarat on minimoitava. |
| --- | --- |

1.

Kaikkien laitteiden ja materiaalien suunnittelussa, huollossa ja kunnossapidossa on otettava huomioon niiden aiottu käyttötarkoitus, ja niistä vastaanottajille ja/tai henkilöstölle aiheutuvat mahdolliset vaarat on minimoitava.

| 2. | Kaikki kriittiset laitteet ja tekniset välineet on identifioitava ja validoitava, ne on säännöllisesti tarkastettava ja niiden huollosta ja kunnossapidosta on huolehdittava ennakoivasti valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos laitteet tai materiaalit vaikuttavat kriittisiin käsittely- tai säilytysparametreihin (esim. lämpötilaan, paineeseen, hiukkasten määrään tai mikrobikontaminaation tasoon), ne on identifioitava ja niille on tarvittaessa tehtävä asianmukaiset valvonta-, hälytys-, varoitus- ja korjaustoimenpiteet, jotta toimintahäiriöt ja puutteet havaitaan ja varmistetaan kriittisten parametrien säilyminen aina hyväksytyissä rajoissa. Kaikki laitteet, joilla on kriittinen mittaustehtävä, on kalibroitava jäljitettävissä olevaan standardiin nähden, jos sellainen on käytettävissä. |
| --- | --- |

2.

Kaikki kriittiset laitteet ja tekniset välineet on identifioitava ja validoitava, ne on säännöllisesti tarkastettava ja niiden huollosta ja kunnossapidosta on huolehdittava ennakoivasti valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos laitteet tai materiaalit vaikuttavat kriittisiin käsittely- tai säilytysparametreihin (esim. lämpötilaan, paineeseen, hiukkasten määrään tai mikrobikontaminaation tasoon), ne on identifioitava ja niille on tarvittaessa tehtävä asianmukaiset valvonta-, hälytys-, varoitus- ja korjaustoimenpiteet, jotta toimintahäiriöt ja puutteet havaitaan ja varmistetaan kriittisten parametrien säilyminen aina hyväksytyissä rajoissa. Kaikki laitteet, joilla on kriittinen mittaustehtävä, on kalibroitava jäljitettävissä olevaan standardiin nähden, jos sellainen on käytettävissä.

| 3. | Uudet ja korjatut laitteet on testattava asennuksen yhteydessä ja validoitava ennen käyttöä. Testitulokset on dokumentoitava. |
| --- | --- |

3.

Uudet ja korjatut laitteet on testattava asennuksen yhteydessä ja validoitava ennen käyttöä. Testitulokset on dokumentoitava.

| 4. | Kaikkien kriittisten laitteiden kunnossapidosta, huollosta, puhdistuksesta, desinfioinnista ja sanitoinnista on huolehdittava säännöllisesti ja toimenpiteet on kirjattava. |
| --- | --- |

4.

Kaikkien kriittisten laitteiden kunnossapidosta, huollosta, puhdistuksesta, desinfioinnista ja sanitoinnista on huolehdittava säännöllisesti ja toimenpiteet on kirjattava.

| 5. | Käytettävissä on oltava kunkin kriittisen laitteen käyttöä koskevat menettelyohjeet, joissa kerrotaan yksityiskohtaisesti toimintahäiriöiden tai vikojen ilmetessä toteutettavat toimet. |
| --- | --- |

5.

Käytettävissä on oltava kunkin kriittisen laitteen käyttöä koskevat menettelyohjeet, joissa kerrotaan yksityiskohtaisesti toimintahäiriöiden tai vikojen ilmetessä toteutettavat toimet.

| 6. | Niitä toimintoja koskevissa menettelyissä, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, on esitettävä yksityiskohtaisesti kaikkia kriittisiä materiaaleja ja reagensseja koskevat spesifikaatiot. Erityisesti on määriteltävä lisäaineita (esim. liuoksia) ja pakkausmateriaaleja koskevat spesifikaatiot. Kriittisten reagenssien ja materiaalien on täytettävä dokumentoidut vaatimukset ja spesifikaatiot sekä tarvittaessa lääkinnällisistä laitteista 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/42/ETY (1) ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista 27 päivänä lokakuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/79/EY (2) vaatimukset. |
| --- | --- |

6.

Niitä toimintoja koskevissa menettelyissä, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, on esitettävä yksityiskohtaisesti kaikkia kriittisiä materiaaleja ja reagensseja koskevat spesifikaatiot. Erityisesti on määriteltävä lisäaineita (esim. liuoksia) ja pakkausmateriaaleja koskevat spesifikaatiot. Kriittisten reagenssien ja materiaalien on täytettävä dokumentoidut vaatimukset ja spesifikaatiot sekä tarvittaessa lääkinnällisistä laitteista 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/42/ETY (1) ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista 27 päivänä lokakuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/79/EY (2) vaatimukset.

D.   TILAT

| 1. | Kudoslaitoksen tilojen on tässä direktiivissä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti sovelluttava niiden toimintojen toteuttamiseen, joille haetaan akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä. |
| --- | --- |

1.

Kudoslaitoksen tilojen on tässä direktiivissä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti sovelluttava niiden toimintojen toteuttamiseen, joille haetaan akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä.

| 2. | Kun näihin toimintoihin kuuluu ympäristölle alttiina olevien kudosten ja solujen käsittely, käsittelyn on tapahduttava ympäristössä, jonka ilmanlaatu ja puhtaus on määritetty kontaminaation riskin (myös luovutusten välisen ristikontaminaation) vähentämiseksi minimiin. Näiden toimenpiteiden tehokkuus on validoitava ja sitä on seurattava. |
| --- | --- |

2.

Kun näihin toimintoihin kuuluu ympäristölle alttiina olevien kudosten ja solujen käsittely, käsittelyn on tapahduttava ympäristössä, jonka ilmanlaatu ja puhtaus on määritetty kontaminaation riskin (myös luovutusten välisen ristikontaminaation) vähentämiseksi minimiin. Näiden toimenpiteiden tehokkuus on validoitava ja sitä on seurattava.

| 3. | Ellei 4 kohdassa toisin määrätä, silloin kun kudokset tai solut altistuvat ympäristölle käsittelyn aikana ilman tätä seuraavaa mikrobi-inaktivointia, edellytetään hiukkasten määrän ja mikrobipesäkkeiden määrän osalta A-luokan ilmanlaatua vastaavaa ilmanlaatua, siten kuin se määritellään voimassa olevan eurooppalaisen, hyviä tuotantotapoja koskevan oppaan (Guide to Good Manufacturing Practice (GMP)) liitteessä 1 ja direktiivissä 2003/94/EY, ja taustaympäristön on sovelluttava kyseisten kudosten/solujen käsittelyyn mutta vastattava hiukkasten ja mikrobien määrän osalta vähintään kyseisessä oppaassa määriteltyä D-luokan ilmanlaatua. |
| --- | --- |

3.

Ellei 4 kohdassa toisin määrätä, silloin kun kudokset tai solut altistuvat ympäristölle käsittelyn aikana ilman tätä seuraavaa mikrobi-inaktivointia, edellytetään hiukkasten määrän ja mikrobipesäkkeiden määrän osalta A-luokan ilmanlaatua vastaavaa ilmanlaatua, siten kuin se määritellään voimassa olevan eurooppalaisen, hyviä tuotantotapoja koskevan oppaan (Guide to Good Manufacturing Practice (GMP)) liitteessä 1 ja direktiivissä 2003/94/EY, ja taustaympäristön on sovelluttava kyseisten kudosten/solujen käsittelyyn mutta vastattava hiukkasten ja mikrobien määrän osalta vähintään kyseisessä oppaassa määriteltyä D-luokan ilmanlaatua.

| 4. | Edellä 3 kohdassa täsmennettyä ympäristöä lievemmät vaatimukset täyttävä ympäristö voidaan hyväksyä silloin,






  a) | kun sovelletaan validoitua mikrobi-inaktivointiprosessia tai validoitua loppusterilointiprosessia; |
| --- | --- | --- |

4.

Edellä 3 kohdassa täsmennettyä ympäristöä lievemmät vaatimukset täyttävä ympäristö voidaan hyväksyä silloin,

a)

kun sovelletaan validoitua mikrobi-inaktivointiprosessia tai validoitua loppusterilointiprosessia;

| b) | tai kun on osoitettu, että altistuminen luokan A ympäristölle vaikuttaa haitallisesti kyseisten kudosten tai solujen vaadittuihin ominaisuuksiin; |
| --- | --- |

b)

tai kun on osoitettu, että altistuminen luokan A ympäristölle vaikuttaa haitallisesti kyseisten kudosten tai solujen vaadittuihin ominaisuuksiin;

| c) | tai kun on osoitettu, että kyseiseen tapaan, jolla kudoksia tai soluja käytetään vastaanottajassa, liittyy kudos- tai solusiirteisiin verrattuna huomattavasti alhaisempi riski bakteeri- tai sieni-infektioiden tarttumisesta vastaanottajaan; |
| --- | --- |

c)

tai kun on osoitettu, että kyseiseen tapaan, jolla kudoksia tai soluja käytetään vastaanottajassa, liittyy kudos- tai solusiirteisiin verrattuna huomattavasti alhaisempi riski bakteeri- tai sieni-infektioiden tarttumisesta vastaanottajaan;

| d) | tai kun vaadittua prosessia ei ole teknisesti mahdollista toteuttaa luokkaan A kuuluvassa ympäristössä (esimerkiksi sen vuoksi, että käsittelyalueella vaaditaan erityislaitteita, jotka eivät täysin vastaa ilmanlaadun luokkaa A). |
| --- | --- |

d)

tai kun vaadittua prosessia ei ole teknisesti mahdollista toteuttaa luokkaan A kuuluvassa ympäristössä (esimerkiksi sen vuoksi, että käsittelyalueella vaaditaan erityislaitteita, jotka eivät täysin vastaa ilmanlaadun luokkaa A).

| 5. | Ympäristö on määritettävä 4 kohdan a, b, c ja d alakohdassa. On osoitettava ja dokumentoitava, että valitussa ympäristössä saavutetaan vaadittava laatu- ja turvallisuustaso ottaen vähintään huomioon aiottu tarkoitus, käyttötapa ja vastaanottajan immuniteetti. Kaikilla kudoslaitoksen olennaisilla osastoilla on oltava käytettävissä asianmukaiset pukineet ja laitteet henkilönsuojaus- ja hygieniatarkoituksiin samoin kuin kirjalliset hygienia- ja pukeutumisohjeet. |
| --- | --- |

5.

Ympäristö on määritettävä 4 kohdan a, b, c ja d alakohdassa. On osoitettava ja dokumentoitava, että valitussa ympäristössä saavutetaan vaadittava laatu- ja turvallisuustaso ottaen vähintään huomioon aiottu tarkoitus, käyttötapa ja vastaanottajan immuniteetti. Kaikilla kudoslaitoksen olennaisilla osastoilla on oltava käytettävissä asianmukaiset pukineet ja laitteet henkilönsuojaus- ja hygieniatarkoituksiin samoin kuin kirjalliset hygienia- ja pukeutumisohjeet.

| 6. | Kun toimintoihin, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, kuuluu kudosten ja solujen säilytys, on määriteltävä kudosten ja solujen vaadittujen ominaisuuksien säilyttämiseksi tarvittavat säilytysolosuhteet lämpötilan, kosteuden tai ilmanlaadun kaltaiset merkitykselliset parametrit mukaan luettuina. |
| --- | --- |

6.

Kun toimintoihin, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, kuuluu kudosten ja solujen säilytys, on määriteltävä kudosten ja solujen vaadittujen ominaisuuksien säilyttämiseksi tarvittavat säilytysolosuhteet lämpötilan, kosteuden tai ilmanlaadun kaltaiset merkitykselliset parametrit mukaan luettuina.

| 7. | Kriittisiä parametreja (esim. lämpötilaa, kosteutta ja ilmanlaatua) on valvottava ja seurattava, ja arvot on kirjattava muistiin, jotta voidaan osoittaa, että olosuhteet pysyvät määriteltyjen säilytysolosuhteiden mukaisina. |
| --- | --- |

7.

Kriittisiä parametreja (esim. lämpötilaa, kosteutta ja ilmanlaatua) on valvottava ja seurattava, ja arvot on kirjattava muistiin, jotta voidaan osoittaa, että olosuhteet pysyvät määriteltyjen säilytysolosuhteiden mukaisina.

| 8. | Säilytystilojen on oltava sellaiset, että vapauttamista odottavat / karanteenissa olevat kudokset ja solut voidaan selkeästi pitää erillään vapautetuista ja hylätyistä kudoksista ja soluista, jotta voidaan estää niiden sekoittuminen keskenään ja niiden välinen ristikontaminaatio. Sekä karanteenialueilla että vapautettujen kudosten ja solujen säilytystiloissa on oltava fyysisesti erilliset alueet tai säilytyslaitejärjestelmät tai turvatut erottelumahdollisuudet järjestelmien sisällä sellaisten tiettyjen kudosten ja solujen säilyttämiseksi, jotka on kerätty erityiskriteerejä noudattaen. |
| --- | --- |

8.

Säilytystilojen on oltava sellaiset, että vapauttamista odottavat / karanteenissa olevat kudokset ja solut voidaan selkeästi pitää erillään vapautetuista ja hylätyistä kudoksista ja soluista, jotta voidaan estää niiden sekoittuminen keskenään ja niiden välinen ristikontaminaatio. Sekä karanteenialueilla että vapautettujen kudosten ja solujen säilytystiloissa on oltava fyysisesti erilliset alueet tai säilytyslaitejärjestelmät tai turvatut erottelumahdollisuudet järjestelmien sisällä sellaisten tiettyjen kudosten ja solujen säilyttämiseksi, jotka on kerätty erityiskriteerejä noudattaen.

| 9. | Kudoslaitoksella on oltava kirjalliset toimintatavat ja menettelyt kulunvalvontaa, puhdistusta sekä huoltoa ja kunnossapitoa sekä jätteiden käsittelyä varten ja palvelujen uudelleenjärjestelemiseksi hätätilanteessa. |
| --- | --- |

9.

Kudoslaitoksella on oltava kirjalliset toimintatavat ja menettelyt kulunvalvontaa, puhdistusta sekä huoltoa ja kunnossapitoa sekä jätteiden käsittelyä varten ja palvelujen uudelleenjärjestelemiseksi hätätilanteessa.

E.   DOKUMENTAATIO JA KIRJANPITO

| 1. | Käytössä on oltava järjestelmä, jolla voidaan tuottaa selkeästi määriteltyä ja tehokasta dokumentaatiota, asianmukaisia tiedostoja ja rekistereitä sekä sallittuja vakiotoimintamenettelyjä niitä toimintoja varten, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan. Asiakirjoja on tarkistettava säännöllisesti, ja niiden on vastattava tässä direktiivissä vahvistettuja vaatimuksia. Järjestelmän avulla on varmistettava, että työskentely on standardoitua ja että jäljittäminen on mahdollista kaikissa vaiheissa; tämä koskee koodausta, luovuttajien kelpoisuutta, hankintaa, käsittelyä, säilömistä, säilytystä, kuljetusta, jakelua tai hävittämistä – laadunvalvontaan ja -varmistukseen liittyvät näkökohdat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

1.

Käytössä on oltava järjestelmä, jolla voidaan tuottaa selkeästi määriteltyä ja tehokasta dokumentaatiota, asianmukaisia tiedostoja ja rekistereitä sekä sallittuja vakiotoimintamenettelyjä niitä toimintoja varten, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan. Asiakirjoja on tarkistettava säännöllisesti, ja niiden on vastattava tässä direktiivissä vahvistettuja vaatimuksia. Järjestelmän avulla on varmistettava, että työskentely on standardoitua ja että jäljittäminen on mahdollista kaikissa vaiheissa; tämä koskee koodausta, luovuttajien kelpoisuutta, hankintaa, käsittelyä, säilömistä, säilytystä, kuljetusta, jakelua tai hävittämistä – laadunvalvontaan ja -varmistukseen liittyvät näkökohdat mukaan luettuina.

| 2. | Kaikkien kriittisten toimintojen osalta niissä mukana olevat materiaalit, laitteet ja henkilöstö on identifioitava ja dokumentoitava. |
| --- | --- |

2.

Kaikkien kriittisten toimintojen osalta niissä mukana olevat materiaalit, laitteet ja henkilöstö on identifioitava ja dokumentoitava.

| 3. | Valtuutetun henkilöstön on tarkistettava, päivättävä, hyväksyttävä, dokumentoitava ja tehtävä viipymättä kaikki muutokset kudoslaitoksen asiakirjoihin. |
| --- | --- |

3.

Valtuutetun henkilöstön on tarkistettava, päivättävä, hyväksyttävä, dokumentoitava ja tehtävä viipymättä kaikki muutokset kudoslaitoksen asiakirjoihin.

| 4. | Käytössä on oltava asiakirjojen valvontamenettely, jonka avulla voidaan selvittää asiakirjoihin aiemmin tehdyt tarkistukset ja muutokset ja varmistaa, että ainoastaan asiakirjojen ajantasaisia versioita käytetään. |
| --- | --- |

4.

Käytössä on oltava asiakirjojen valvontamenettely, jonka avulla voidaan selvittää asiakirjoihin aiemmin tehdyt tarkistukset ja muutokset ja varmistaa, että ainoastaan asiakirjojen ajantasaisia versioita käytetään.

| 5. | Tiedostojen on osoitettava olevan luotettavia ja kuvastavan tuloksia todenmukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Tiedostojen on osoitettava olevan luotettavia ja kuvastavan tuloksia todenmukaisesti.

| 6. | Tiedostojen on oltava pysyvästi ja helposti luettavissa ja ne voidaan kirjoittaa käsin tai siirtää toiseen validoituun järjestelmään, kuten tietokoneelle tai mikrofilmille. |
| --- | --- |

6.

Tiedostojen on oltava pysyvästi ja helposti luettavissa ja ne voidaan kirjoittaa käsin tai siirtää toiseen validoituun järjestelmään, kuten tietokoneelle tai mikrofilmille.

| 7. | Kaikkia tietoja, käsittelemättömät tiedot mukaan luettuina, jotka ovat kudosten ja solujen turvallisuuden ja laadun kannalta kriittisiä, on säilytettävä siten, että varmistetaan niiden saatavuus vähintään kymmenen vuoden ajan viimeisen käyttöpäivän, kliinisen käytön tai hävittämisen jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista. |
| --- | --- |

7.

Kaikkia tietoja, käsittelemättömät tiedot mukaan luettuina, jotka ovat kudosten ja solujen turvallisuuden ja laadun kannalta kriittisiä, on säilytettävä siten, että varmistetaan niiden saatavuus vähintään kymmenen vuoden ajan viimeisen käyttöpäivän, kliinisen käytön tai hävittämisen jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista.

| 8. | Tietojen on täytettävä direktiivin 2004/23/EY 14 artiklassa säädetyt luottamuksellisuusvaatimukset. Rekistereihin ja tietoihin pääsy on rajattava vastuuhenkilön valtuuttamiin henkilöihin sekä toimivaltaiseen viranomaiseen tarkastus- ja valvontatoimenpiteiden suorittamista varten. |
| --- | --- |

8.

Tietojen on täytettävä direktiivin 2004/23/EY 14 artiklassa säädetyt luottamuksellisuusvaatimukset. Rekistereihin ja tietoihin pääsy on rajattava vastuuhenkilön valtuuttamiin henkilöihin sekä toimivaltaiseen viranomaiseen tarkastus- ja valvontatoimenpiteiden suorittamista varten.

F.   LAATUKATSELMUS

| 1. | Toiminnoille, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, on oltava käytössä auditointijärjestelmä. Koulutettujen ja pätevien henkilöiden on toteutettava auditointi riippumattomasti vähintään joka toinen vuosi, jotta voidaan tarkistaa hyväksyttyjen menettelyjen ja sääntelyyn liittyvien vaatimusten noudattaminen. Havainnot ja korjaavat toimet on dokumentoitava. |
| --- | --- |

1.

Toiminnoille, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, on oltava käytössä auditointijärjestelmä. Koulutettujen ja pätevien henkilöiden on toteutettava auditointi riippumattomasti vähintään joka toinen vuosi, jotta voidaan tarkistaa hyväksyttyjen menettelyjen ja sääntelyyn liittyvien vaatimusten noudattaminen. Havainnot ja korjaavat toimet on dokumentoitava.

| 2. | Vaadituissa laatu- ja turvallisuusvaatimuksissa ilmenevät poikkeamat on tutkittava dokumentoidusti, ja mahdollisista korjaavista ja ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä on päätettävä. Menettelystä sellaisten kudosten ja solujen osalta, jotka eivät ole vaatimusten mukaisia, on päätettävä vastuuhenkilön valvomien kirjallisten menettelyjen mukaisesti ja päätös on kirjattava ylös. Kaikki tällaiset kudokset ja solut on identifioitava ja niistä on pidettävä kirjaa. |
| --- | --- |

2.

Vaadituissa laatu- ja turvallisuusvaatimuksissa ilmenevät poikkeamat on tutkittava dokumentoidusti, ja mahdollisista korjaavista ja ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä on päätettävä. Menettelystä sellaisten kudosten ja solujen osalta, jotka eivät ole vaatimusten mukaisia, on päätettävä vastuuhenkilön valvomien kirjallisten menettelyjen mukaisesti ja päätös on kirjattava ylös. Kaikki tällaiset kudokset ja solut on identifioitava ja niistä on pidettävä kirjaa.

| 3. | Korjaavat toimet on dokumentoitava, käynnistettävä ja saatettava päätökseen ajallaan ja tehokkaasti. Ennaltaehkäisevien ja korjaavien toimien tehokkuutta olisi arvioitava niiden täytäntöönpanon jälkeen. |
| --- | --- |

3.

Korjaavat toimet on dokumentoitava, käynnistettävä ja saatettava päätökseen ajallaan ja tehokkaasti. Ennaltaehkäisevien ja korjaavien toimien tehokkuutta olisi arvioitava niiden täytäntöönpanon jälkeen.

| 4. | Kudoslaitoksella olisi oltava käytössään menettelyt laadunhallintajärjestelmän toimintakyvyn arvioimiseksi sen jatkuvan ja järjestelmällisen kehittämisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.

Kudoslaitoksella olisi oltava käytössään menettelyt laadunhallintajärjestelmän toimintakyvyn arvioimiseksi sen jatkuvan ja järjestelmällisen kehittämisen varmistamiseksi.

---

(1)  EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

(2)  EYVL L 331, 7.12.1998, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

---

LIITE II

4 artiklassa tarkoitetut kudoslaitoksissa käytettävien kudosten ja solujen käsittelymenetelmien hyväksymistä koskevat vaatimukset

Toimivaltaisen viranomaisen on annettava kullekin kudosten ja solujen käsittelymenetelmälle lupa arvioituaan luovuttajien valintaperusteet ja hankintamenettelyt, kutakin prosessin vaihetta koskevat menettelyt, laadunhallintaa koskevat perusteet sekä lopulliset laadulliset ja määrälliset soluja ja kudoksia koskevat perusteet. Arvioinnin on vastattava vähintään tässä liitteessä esitettyjä vaatimuksia.

A.   VASTAANOTTAMINEN KUDOSLAITOKSESSA

Vastaanotettaessa hankittuja kudoksia ja soluja kudoslaitoksessa näiden kudosten ja solujen on täytettävä direktiivissä 2006/17/EY määritellyt vaatimukset.

B.   KÄSITTELY

Kun toimintoihin, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, kuuluu kudosten ja solujen käsittely, kudoslaitoksen menettelyjen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 1. | Kriittiset käsittelymenettelyt on validoitava eivätkä ne saa muuttaa kudoksia tai soluja kliinisesti tehottomiksi tai vastaanottajille haitallisiksi. Validointi voi perustua laitoksen itsensä tekemiin tutkimuksiin tai julkaistuista tutkimuksista saatuihin tietoihin tai, kun on kyse vakiintuneista käsittelymenettelyistä, takautuvaan arvioon laitoksen toimittamista kudoksista saatuihin kliinisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

1.

Kriittiset käsittelymenettelyt on validoitava eivätkä ne saa muuttaa kudoksia tai soluja kliinisesti tehottomiksi tai vastaanottajille haitallisiksi. Validointi voi perustua laitoksen itsensä tekemiin tutkimuksiin tai julkaistuista tutkimuksista saatuihin tietoihin tai, kun on kyse vakiintuneista käsittelymenettelyistä, takautuvaan arvioon laitoksen toimittamista kudoksista saatuihin kliinisiin tuloksiin.

| 2. | On osoitettava, että henkilöstö voi johdonmukaisesti ja tehokkaasti toteuttaa validoidun prosessin kudoslaitoksessa vallitsevissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

2.

On osoitettava, että henkilöstö voi johdonmukaisesti ja tehokkaasti toteuttaa validoidun prosessin kudoslaitoksessa vallitsevissa olosuhteissa.

| 3. | Menettelyt on kuvattava vakiotoimintamenettelyissä, joiden on vastattava validoitua menetelmää ja tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia (liitteessä I olevan E kohdan 1–4 alakohdan mukaisesti). |
| --- | --- |

3.

Menettelyt on kuvattava vakiotoimintamenettelyissä, joiden on vastattava validoitua menetelmää ja tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia (liitteessä I olevan E kohdan 1–4 alakohdan mukaisesti).

| 4. | On varmistettava, että kaikki menetelmät toteutetaan hyväksyttyjen vakiotoimintamenettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

On varmistettava, että kaikki menetelmät toteutetaan hyväksyttyjen vakiotoimintamenettelyjen mukaisesti.

| 5. | Kun kudokseen tai soluihin käytetään mikrobi-inaktivointimenettelyä, se on kuvattava täsmällisesti, dokumentoitava ja validoitava. |
| --- | --- |

5.

Kun kudokseen tai soluihin käytetään mikrobi-inaktivointimenettelyä, se on kuvattava täsmällisesti, dokumentoitava ja validoitava.

| 6. | Ennen kuin menetelmässä toteutetaan merkittäviä muutoksia, muutettu menetelmä on validoitava ja dokumentoitava. |
| --- | --- |

6.

Ennen kuin menetelmässä toteutetaan merkittäviä muutoksia, muutettu menetelmä on validoitava ja dokumentoitava.

| 7. | Käsittelymenettelyille on säännöllisesti tehtävä kriittinen arviointi sen varmistamiseksi, että niillä edelleen saavutetaan aiotut tulokset. |
| --- | --- |

7.

Käsittelymenettelyille on säännöllisesti tehtävä kriittinen arviointi sen varmistamiseksi, että niillä edelleen saavutetaan aiotut tulokset.

| 8. | Kudosten ja solujen hävittämismenettelyillä on estettävä muiden luovutusten ja tuotteiden, käsittelytilojen tai henkilöstön kontaminoituminen. Näiden menettelyjen on noudatettava kansallisia säännöksiä. |
| --- | --- |

8.

Kudosten ja solujen hävittämismenettelyillä on estettävä muiden luovutusten ja tuotteiden, käsittelytilojen tai henkilöstön kontaminoituminen. Näiden menettelyjen on noudatettava kansallisia säännöksiä.

C.   TUOTTEIDEN SÄILYTTÄMINEN JA VAPAUTTAMINEN

Kun toimintoihin, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, kuuluu kudosten ja solujen säilytys ja vapauttaminen, hyväksyttyjen kudoslaitoksen menettelyjen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 1. | Kaikkien säilytysolosuhteiden osalta on määriteltävä enimmäissäilytysaika. Ajan asettamisessa on otettava huomioon muun muassa kudosten ja solujen edellytettyjen ominaisuuksien mahdollinen heikkeneminen. |
| --- | --- |

1.

Kaikkien säilytysolosuhteiden osalta on määriteltävä enimmäissäilytysaika. Ajan asettamisessa on otettava huomioon muun muassa kudosten ja solujen edellytettyjen ominaisuuksien mahdollinen heikkeneminen.

| 2. | Kudoksille ja/tai soluille on oltava käytössä säilytysjärjestelmä sen varmistamiseksi, että niitä ei voida vapauttaa ennen kuin kaikki tässä direktiivissä vahvistetut vaatimukset on täytetty. Käytössä on oltava vakiotoimintamenettely, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti jaeltavaksi vapautettujen kudosten ja solujen vapauttamiseen liittyvät olosuhteet, vastuut ja menettelyt. |
| --- | --- |

2.

Kudoksille ja/tai soluille on oltava käytössä säilytysjärjestelmä sen varmistamiseksi, että niitä ei voida vapauttaa ennen kuin kaikki tässä direktiivissä vahvistetut vaatimukset on täytetty. Käytössä on oltava vakiotoimintamenettely, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti jaeltavaksi vapautettujen kudosten ja solujen vapauttamiseen liittyvät olosuhteet, vastuut ja menettelyt.

| 3. | Kudosten ja solujen tunnistusjärjestelmässä on kaikissa kudoslaitoksessa toteutettavissa käsittelyvaiheissa selkeästi erotettava toisistaan vapautetut vapautusta odottavista (karanteenissa olevista) ja hylätyistä tuotteista. |
| --- | --- |

3.

Kudosten ja solujen tunnistusjärjestelmässä on kaikissa kudoslaitoksessa toteutettavissa käsittelyvaiheissa selkeästi erotettava toisistaan vapautetut vapautusta odottavista (karanteenissa olevista) ja hylätyistä tuotteista.

| 4. | Tiedostoista on käytävä ilmi, että ennen kudosten ja solujen vapauttamista kaikki asiaankuuluvat vaatimukset on täytetty ja erityisesti että direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa tarkoitetun vastuuhenkilön valtuuttama henkilö on kirjallisen menettelyn mukaisesti tarkistanut kaikki voimassa olevat ilmoituslomakkeet, asiaan liittyvät potilaskertomukset, käsittelytiedot ja testitulokset. Jos tulosten vapauttamiseen laboratoriosta käytetään tietokonetta, tapahtumatiedoston avulla olisi voitava osoittaa, kuka vastasi tulosten vapauttamisesta. |
| --- | --- |

4.

Tiedostoista on käytävä ilmi, että ennen kudosten ja solujen vapauttamista kaikki asiaankuuluvat vaatimukset on täytetty ja erityisesti että direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa tarkoitetun vastuuhenkilön valtuuttama henkilö on kirjallisen menettelyn mukaisesti tarkistanut kaikki voimassa olevat ilmoituslomakkeet, asiaan liittyvät potilaskertomukset, käsittelytiedot ja testitulokset. Jos tulosten vapauttamiseen laboratoriosta käytetään tietokonetta, tapahtumatiedoston avulla olisi voitava osoittaa, kuka vastasi tulosten vapauttamisesta.

| 5. | Direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa määritetyn vastuuhenkilön hyväksymä dokumentoitu riskinarviointi on tehtävä kaikkien varastossa olevien kudosten ja solujen kohtalosta päättämiseksi sen jälkeen, kun on otettu käyttöön uusia luovuttajien valintaa tai testausta koskevia vaatimuksia tai merkittävästi muunnettuja käsittelyvaiheita, jotka lisäävät turvallisuutta tai laatua. |
| --- | --- |

5.

Direktiivin 2004/23/EY 17 artiklassa määritetyn vastuuhenkilön hyväksymä dokumentoitu riskinarviointi on tehtävä kaikkien varastossa olevien kudosten ja solujen kohtalosta päättämiseksi sen jälkeen, kun on otettu käyttöön uusia luovuttajien valintaa tai testausta koskevia vaatimuksia tai merkittävästi muunnettuja käsittelyvaiheita, jotka lisäävät turvallisuutta tai laatua.

D.   JAKELU JA POISKERUU

Kun toimintoihin, joille akkreditointia, nimeämistä, lupaa tai lisenssiä haetaan, kuuluu kudosten ja solujen jakelu, hyväksyttyjen kudoslaitoksen menettelyjen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 1. | Kriittiset kuljetusolosuhteet lämpötilan ja aikarajan kaltaisine tekijöineen on määriteltävä siten, että edellytetyt kudosten ja solujen ominaisuudet säilyvät. |
| --- | --- |

1.

Kriittiset kuljetusolosuhteet lämpötilan ja aikarajan kaltaisine tekijöineen on määriteltävä siten, että edellytetyt kudosten ja solujen ominaisuudet säilyvät.

| 2. | Säiliön tai pakkauksen on oltava turvallinen ja varmistettava kudosten ja solujen säilyminen määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

2.

Säiliön tai pakkauksen on oltava turvallinen ja varmistettava kudosten ja solujen säilyminen määritellyissä olosuhteissa.

| 3. | Kun jakelun suorittaa sopimussuhteessa oleva kolmas osapuoli, on kirjallisella sopimuksella varmistettava, että vaaditut olosuhteet säilyvät. |
| --- | --- |

3.

Kun jakelun suorittaa sopimussuhteessa oleva kolmas osapuoli, on kirjallisella sopimuksella varmistettava, että vaaditut olosuhteet säilyvät.

| 4. | Kudoslaitoksessa on oltava valtuutettua henkilöstöä, joka arvioi tuotteiden poiskeruun tarpeen sekä käynnistää ja koordinoi tarvittavat toimet. |
| --- | --- |

4.

Kudoslaitoksessa on oltava valtuutettua henkilöstöä, joka arvioi tuotteiden poiskeruun tarpeen sekä käynnistää ja koordinoi tarvittavat toimet.

| 5. | Käytössä on oltava tehokas poiskeruumenettely ja siihen liittyvä selvitys vastuunjaosta ja toteutettavista toimista. Menettelyyn on kuuluttava ilmoitus toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

5.

Käytössä on oltava tehokas poiskeruumenettely ja siihen liittyvä selvitys vastuunjaosta ja toteutettavista toimista. Menettelyyn on kuuluttava ilmoitus toimivaltaiselle viranomaiselle.

| 6. | Toimet on toteutettava ennalta määriteltyjen määräaikojen puitteissa, ja niihin on sisällyttävä kaikkien asiaankuuluvien kudosten ja solujen tarkastus ja tarvittaessa jäljitys. Tutkimuksen tarkoituksena on, että tunnistetaan jokainen luovuttaja, joka on voinut osaltaan vaikuttaa vastaanottajassa ilmenneen reaktion aiheutumiseen, hankitaan takaisin saatavissa olevat kyseisen luovuttajan kudokset ja solut sekä ilmoitetaan samalta luovuttajalta hankittujen kudosten ja solujen vastaanottajille ja saajille siinä tapauksessa, että he ovat saattaneet joutua alttiiksi riskille. |
| --- | --- |

6.

Toimet on toteutettava ennalta määriteltyjen määräaikojen puitteissa, ja niihin on sisällyttävä kaikkien asiaankuuluvien kudosten ja solujen tarkastus ja tarvittaessa jäljitys. Tutkimuksen tarkoituksena on, että tunnistetaan jokainen luovuttaja, joka on voinut osaltaan vaikuttaa vastaanottajassa ilmenneen reaktion aiheutumiseen, hankitaan takaisin saatavissa olevat kyseisen luovuttajan kudokset ja solut sekä ilmoitetaan samalta luovuttajalta hankittujen kudosten ja solujen vastaanottajille ja saajille siinä tapauksessa, että he ovat saattaneet joutua alttiiksi riskille.

| 7. | Käytössä on oltava menettelyt kudoksia ja soluja koskevien pyyntöjen käsittelemiseksi. Säännöt, joiden mukaan kudokset ja solut osoitetaan tietyille potilaille tai terveydenhuoltolaitoksille, on dokumentoitava ja oltava pyydettäessä näiden osapuolien saatavilla. |
| --- | --- |

7.

Käytössä on oltava menettelyt kudoksia ja soluja koskevien pyyntöjen käsittelemiseksi. Säännöt, joiden mukaan kudokset ja solut osoitetaan tietyille potilaille tai terveydenhuoltolaitoksille, on dokumentoitava ja oltava pyydettäessä näiden osapuolien saatavilla.

| 8. | Käytössä on oltava dokumentoitu järjestelmä palautettujen tuotteiden käsittelemiseksi ja tarvittaessa myös perusteet niiden hyväksymiseksi varastoon. |
| --- | --- |

8.

Käytössä on oltava dokumentoitu järjestelmä palautettujen tuotteiden käsittelemiseksi ja tarvittaessa myös perusteet niiden hyväksymiseksi varastoon.

E.   LOPULLISET MERKINNÄT JAKELUA VARTEN

| 1. | Kudosten tai solujen primaaripakkauksessa on mainittava






  a) | kudosten ja solujen tyyppi, kudosten tai solujen tunnistenumero tai -koodi sekä tarvittaessa eränumero; |
| --- | --- | --- |

1.

Kudosten tai solujen primaaripakkauksessa on mainittava

a)

kudosten ja solujen tyyppi, kudosten tai solujen tunnistenumero tai -koodi sekä tarvittaessa eränumero;

| b) | kudoslaitoksen tunnistetiedot; |
| --- | --- |

b)

kudoslaitoksen tunnistetiedot;

| c) | viimeinen käyttöpäivä. |
| --- | --- |

c)

viimeinen käyttöpäivä.

| d) | Autologisessa luovutuksessa on täsmennettävä, että on kyse sellaisesta (vain autologiseen käyttöön), ja ilmoitettava luovuttaja/vastaanottaja. |
| --- | --- |

d)

Autologisessa luovutuksessa on täsmennettävä, että on kyse sellaisesta (vain autologiseen käyttöön), ja ilmoitettava luovuttaja/vastaanottaja.

| e) | Suunnatut luovutukset on varustettava merkinnällä, jossa yksilöidään aiottu vastaanottaja. |
| --- | --- |

e)

Suunnatut luovutukset on varustettava merkinnällä, jossa yksilöidään aiottu vastaanottaja.

| f) | Kun kudosten ja solujen tiedetään olevan jonkin tarttuvan taudin testiparametrin suhteen positiivisia, on lisättävä biologista vaaraa tarkoittava merkintä. |
| --- | --- |

f)

Kun kudosten ja solujen tiedetään olevan jonkin tarttuvan taudin testiparametrin suhteen positiivisia, on lisättävä biologista vaaraa tarkoittava merkintä.

Jos d ja e alakohdan mukaisia tietoja ei voida sisällyttää ensisijaisen pakkauksen merkintöihin, ne on annettava ensisijaisen pakkauksen mukana olevassa asiakirjassa. Tämä asiakirja on pakattava ensisijaisen pakkauksen mukaan siten, että varmistetaan niiden pysyvän yhdessä.

| 2. | Seuraavat tiedot on ilmoitettava joko pakkausmerkinnöissä tai mukana seuraavissa asiakirjoissa:






  a) | kudos- tai solutuotteen kuvaus (määritelmä) ja tarvittaessa mitat; |
| --- | --- | --- |

2.

Seuraavat tiedot on ilmoitettava joko pakkausmerkinnöissä tai mukana seuraavissa asiakirjoissa:

a)

kudos- tai solutuotteen kuvaus (määritelmä) ja tarvittaessa mitat;

| b) | tarvittaessa morfologiset ja funktionaaliset tiedot; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa morfologiset ja funktionaaliset tiedot;

| c) | kudoksen tai solujen lähettämispäivä; |
| --- | --- |

c)

kudoksen tai solujen lähettämispäivä;

| d) | luovuttajalle tehdyt biologiset määritykset ja niiden tulokset; |
| --- | --- |

d)

luovuttajalle tehdyt biologiset määritykset ja niiden tulokset;

| e) | säilytyssuositukset; |
| --- | --- |

e)

säilytyssuositukset;

| f) | säiliön ja pakkauksen avaamisohjeet ja mahdollisesti vaadittava käsittely / käyttökuntoon saattaminen; |
| --- | --- |

f)

säiliön ja pakkauksen avaamisohjeet ja mahdollisesti vaadittava käsittely / käyttökuntoon saattaminen;

| g) | viimeinen käyttöpäivä avaamisen tai käsittelyn jälkeen; |
| --- | --- |

g)

viimeinen käyttöpäivä avaamisen tai käsittelyn jälkeen;

| h) | raportointiohjeet 5 ja 6 artiklassa tarkoitettujen vakavien haittavaikutusten ja/tai vaaratilanteiden varalta; |
| --- | --- |

h)

raportointiohjeet 5 ja 6 artiklassa tarkoitettujen vakavien haittavaikutusten ja/tai vaaratilanteiden varalta;

| i) | mahdollisesti haitallisten jäämien (esim. antibiootit, etyleenioksidi jne.) esiintyminen. |
| --- | --- |

i)

mahdollisesti haitallisten jäämien (esim. antibiootit, etyleenioksidi jne.) esiintyminen.

F.   KULJETUSSÄILIÖN ULKOISET MERKINNÄT

Kuljetusta varten primaaripakkaus on sijoitettava kuljetussäiliöön, johon on merkittävä ainakin seuraavat tiedot:

| a) | lähettävän kudoslaitoksen tunnistetiedot, mm. sen osoite ja puhelinnumero; |
| --- | --- |

a)

lähettävän kudoslaitoksen tunnistetiedot, mm. sen osoite ja puhelinnumero;

| b) | määränpäänä olevan ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavan organisaation tunnistetiedot, mm. sen osoite ja puhelinnumero; |
| --- | --- |

b)

määränpäänä olevan ihmisessä tapahtuvasta käytöstä vastaavan organisaation tunnistetiedot, mm. sen osoite ja puhelinnumero;

| c) | ilmoitus, että pakkaus sisältää ihmisperäisiä kudoksia tai soluja, ja varovaista käsittelyä tarkoittava merkintä; |
| --- | --- |

c)

ilmoitus, että pakkaus sisältää ihmisperäisiä kudoksia tai soluja, ja varovaista käsittelyä tarkoittava merkintä;

| d) | kun eläviä soluja tarvitaan siirteisiin, esim. kantasolut, sukusolut ja alkiot, on lisättävä säteilytyksen kieltävä merkintä; |
| --- | --- |

d)

kun eläviä soluja tarvitaan siirteisiin, esim. kantasolut, sukusolut ja alkiot, on lisättävä säteilytyksen kieltävä merkintä;

| e) | suositeltavat kuljetusolosuhteet (esim. säilytettävä viileässä, pystyasennossa jne.); |
| --- | --- |

e)

suositeltavat kuljetusolosuhteet (esim. säilytettävä viileässä, pystyasennossa jne.);

| f) | turvaohjeet ja jäähdytysmenetelmä (jos tarpeen). |
| --- | --- |

f)

turvaohjeet ja jäähdytysmenetelmä (jos tarpeen).

---

LIITE III

VAKAVISTA HAITTAVAIKUTUKSISTA ILMOITTAMINEN

Image

Image

---

LIITE IV

VAKAVISTA VAARATILANTEISTA ILMOITTAMINEN

Image

---

LIITE V

VUOSITTAISEN ILMOITUKSEN MALLI

Image

Image

---

LIITE VI

Luovuttajista/vastaanottajista 9 artiklan mukaisesti säilytettävät vähimmäistiedot

A.   KUDOSLAITOKSISSA

Luovuttajan tunnistetiedot

Luovutuksen tunnistetiedot, jotka sisältävät vähintään seuraavat:

| — | Talteenotto-organisaation tai kudoslaitoksen tunnistetiedot |
| --- | --- |

—

Talteenotto-organisaation tai kudoslaitoksen tunnistetiedot

| — | Luovutuksen yksilöllinen tunnistenumero |
| --- | --- |

—

Luovutuksen yksilöllinen tunnistenumero

| — | Hankinnan päivämäärä |
| --- | --- |

—

Hankinnan päivämäärä

| — | Hankintapaikka |
| --- | --- |

—

Hankintapaikka

| — | Luovutustyyppi (esim. yksi vai useita kudoksia, autologinen vai allogeeninen, elävä vai kuollut luovuttaja) |
| --- | --- |

—

Luovutustyyppi (esim. yksi vai useita kudoksia, autologinen vai allogeeninen, elävä vai kuollut luovuttaja)

Tuotteen tunnistetiedot, jotka sisältävät vähintään seuraavat:

| — | Kudoslaitoksen tunnistetiedot |
| --- | --- |

—

Kudoslaitoksen tunnistetiedot

| — | Kudoksen ja solun / tuotteen tyyppi (perusnimikkeistö) |
| --- | --- |

—

Kudoksen ja solun / tuotteen tyyppi (perusnimikkeistö)

| — | Poolinumero (tarvittaessa, jos useita eriä on koottu yhteen) |
| --- | --- |

—

Poolinumero (tarvittaessa, jos useita eriä on koottu yhteen)

| — | Osanumero (tarvittaessa, jos erä on jaettu osaeriin) |
| --- | --- |

—

Osanumero (tarvittaessa, jos erä on jaettu osaeriin)

| — | Viimeinen käyttöpäivä |
| --- | --- |

—

Viimeinen käyttöpäivä

| — | Kudoksen/solun status (esim. karanteenissa, käyttöön soveltuva jne.) |
| --- | --- |

—

Kudoksen/solun status (esim. karanteenissa, käyttöön soveltuva jne.)

| — | Tuotteiden kuvaus ja alkuperä, toteutetut käsittelyvaiheet sekä kudosten ja solujen kanssa kosketuksiin tulevat materiaalit ja lisäaineet, jotka vaikuttavat niiden laatuun ja/tai turvallisuuteen |
| --- | --- |

—

Tuotteiden kuvaus ja alkuperä, toteutetut käsittelyvaiheet sekä kudosten ja solujen kanssa kosketuksiin tulevat materiaalit ja lisäaineet, jotka vaikuttavat niiden laatuun ja/tai turvallisuuteen

| — | Lopullisesta merkitsemisestä vastaavan laitoksen tunnistetiedot |
| --- | --- |

—

Lopullisesta merkitsemisestä vastaavan laitoksen tunnistetiedot

Ihmisessä tapahtuvan käytön tunnistetiedot, jotka sisältävät vähintään seuraavat:

| — | Jakelun/hävittämisen päivämäärä |
| --- | --- |

—

Jakelun/hävittämisen päivämäärä

| — | Kliinikon tai loppukäyttäjän/laitoksen tunnistetiedot |
| --- | --- |

—

Kliinikon tai loppukäyttäjän/laitoksen tunnistetiedot

B.   IHMISESSÄ TAPAHTUVASTA KÄYTÖSTÄ VASTAAVISSA ORGANISAATIOISSA

| a) | Kudoksen toimittaneen laitoksen tunnistetiedot |
| --- | --- |

a)

Kudoksen toimittaneen laitoksen tunnistetiedot

| b) | Kliinikon tai loppukäyttäjän/laitoksen tunnistetiedot |
| --- | --- |

b)

Kliinikon tai loppukäyttäjän/laitoksen tunnistetiedot

| c) | Kudosten ja solujen tyyppi |
| --- | --- |

c)

Kudosten ja solujen tyyppi

| d) | Tuotteen tunnistetiedot |
| --- | --- |

d)

Tuotteen tunnistetiedot

| e) | Vastaanottajan tunnistetiedot |
| --- | --- |

e)

Vastaanottajan tunnistetiedot

| f) | Käyttöpäivämäärä |
| --- | --- |

f)

Käyttöpäivämäärä

---

LIITE VII

Eurooppalaiseen koodausjärjestelmään sisältyvät tiedot

| a) | Luovutuksen tunnistetiedot






  — | Yksilöllinen tunnistenumero |
| --- | --- | --- |

a)

Luovutuksen tunnistetiedot

—

Yksilöllinen tunnistenumero

| — | Kudoslaitoksen tunnistetiedot |
| --- | --- |

—

Kudoslaitoksen tunnistetiedot

| b) | Tuotteen tunnistetiedot






  — | Tuotteen koodi (perusnimikkeistö) |
| --- | --- | --- |

b)

Tuotteen tunnistetiedot

—

Tuotteen koodi (perusnimikkeistö)

| — | Osanumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

—

Osanumero (tarvittaessa)

| — | Viimeinen käyttöpäivä |
| --- | --- |

—

Viimeinen käyttöpäivä

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/51

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä maaliskuuta 2006,

Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan ministerineuvoston välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

(2006/716/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan kolmansien maiden kanssa neuvottelut voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan kolmansien maiden kanssa neuvottelut voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.

| (2) | Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Albanian tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista, jäljempänä ’sopimus’. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Albanian tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista, jäljempänä ’sopimus’. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.

| (3) | Sopimus olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus sillä edellytyksellä, että neuvosto tekee päätöksen sopimuksen tekemisestä.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisön puolesta sillä edellytyksellä, että sopimus tehdään.

3 artikla

Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen voimaantuloon saakka sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.

4 artikla

Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan antamaan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.

Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

H. GORBACH

---

Albanian tasavallan ministerineuvoston ja Euroopan yhteisön

SOPIMUS

tietyistä lentoliikenteen näkökohdista

ALBANIAN TASAVALLAN MINISTERINEUVOSTO

ja

EUROOPAN YHTEISÖ

(jäljempänä ’osapuolet’),

jotka

TOTEAVAT, että useiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Albanian tasavallan välillä on tehty kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia, joihin sisältyy Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia määräyksiä,

TOTEAVAT, että Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta monien sellaisten näkökohtien osalta, jotka voivat sisältyä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin,

TOTEAVAT, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneilla yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla on Euroopan yhteisön oikeuden nojalla oikeus syrjimättömään pääsyyn Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille,

OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden välillä on tehty sopimuksia, joiden mukaan näiden kolmansien maiden kansalaiset voivat olla omistajina lentoyhtiöissä, joilla on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen toimilupa,

TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Albanian tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräykset, jotka ovat Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia, on saatettava sen mukaisiksi, jotta Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan väliselle lentoliikenteelle voidaan luoda vankka oikeusperusta ja liikenteen jatkuvuus voidaan taata,

TOTEAVAT, että Euroopan yhteisön tarkoituksena ei näiden neuvottelujen yhteydessä ole lisätä Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan välisen lentoliikenteen kokonaismäärää taikka vaikuttaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien ja Albanian tasavallan lentoliikenteen harjoittajien väliseen tasapainoon tai neuvotella muutoksia voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten liikenneoikeuksia koskeviin määräyksiin,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Yleiset määräykset

1.   Tässä sopimuksessa ’jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioita.

2.   Kun jossain liitteessä I mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen sopimuspuolena olevan jäsenvaltion kansalaisiin, tämän on katsottava viittaavan Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisiin.

3.   Kun jossain liitteessä I mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen sopimuspuolena olevan jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin, sen on katsottava viittaavan tämän jäsenvaltion nimeämiin lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin.

2 artikla

Jäsenvaltion suorittama nimeäminen

1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräykset ovat ensisijaisia liitteessä II olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen niihin määräyksiin nähden, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion suorittamaa lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja Albanian tasavallan lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, sekä 3 kohdan määräykset ensisijaisia niihin liitteessä II olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen niihin määräyksiin nähden, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.

2.   Saatuaan ilmoituksen jäsenvaltion suorittamasta nimeämisestä Albanian tasavallan on myönnettävä asianmukaiset liikennöintiluvat ja muut luvat mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä edellyttäen, että

| i) | lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ja sillä on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa; |
| --- | --- |

i)

lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ja sillä on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa;

| ii) | lentoliikenteen harjoittaja on lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; ja |
| --- | --- |

ii)

lentoliikenteen harjoittaja on lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; ja

| iii) | lentoliikenteen harjoittaja on pysyvästi jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta ja on jatkuvasti näiden valtioiden ja/tai niiden kansalaisten tosiasiallisessa määräysvallassa. |
| --- | --- |

iii)

lentoliikenteen harjoittaja on pysyvästi jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta ja on jatkuvasti näiden valtioiden ja/tai niiden kansalaisten tosiasiallisessa määräysvallassa.

3.   Albanian tasavalta voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, jos

| i) | lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa; |
| --- | --- |

i)

lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa;

| ii) | lentoliikenteen harjoittaja ei ole lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; tai |
| --- | --- |

ii)

lentoliikenteen harjoittaja ei ole lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; tai

| iii) | lentoliikenteen harjoittaja ei ole jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta tai se ei ole näiden tosiasiallisessa määräysvallassa. |
| --- | --- |

iii)

lentoliikenteen harjoittaja ei ole jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta tai se ei ole näiden tosiasiallisessa määräysvallassa.

Albanian tasavalta ei saa tämän kohdan mukaisia oikeuksia käyttäessään harjoittaa kansallisuuteen perustuvaa syrjintää yhteisön lentoliikenteen harjoittajien välillä.

3 artikla

Lakisääteiseen valvontaan liittyvät oikeudet

1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa c kohdassa lueteltuja artikloja.

2.   Jos jäsenvaltio on nimennyt lentoliikenteen harjoittajan, jonka lakisääteisestä valvonnasta ja sen jatkuvuudesta vastaa jokin toinen jäsenvaltio, lentoliikenteen harjoittajan nimenneen jäsenvaltion ja Albanian tasavallan välisen sopimuksen turvallisuusmääräysten nojalla Albanian tasavallalle kuuluvia oikeuksia sovelletaan myös turvallisuusvaatimusten hyväksymiseen, noudattamiseen tai ylläpitämiseen kyseisen toisen jäsenvaltion toimesta sekä kyseisen lentoliikenteen harjoittajan liikenneluvan myöntämiseen.

4 artikla

Lentopolttoaineen verotus

1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.

2.   Mikään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen sopimusten kohta ei niissä mahdollisesti olevista päinvastaisista määräyksistä huolimatta saa estää jäsenvaltioita määräämästä veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään Albanian tasavallan nimeämän lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi asianomaisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan ja saman jäsenvaltion alueella sijaitsevan toisen paikan tai jonkin toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan välillä.

5 artikla

Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä

1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa e kohdassa lueteltuja artikloja.

2.   Tariffeihin, joita Albanian tasavallan nimeämät lentoliikenteen harjoittajat perivät kokonaan Euroopan yhteisön alueella tapahtuvasta kuljetuksesta sellaisen liitteessä I mainitun sopimuksen nojalla, johon sisältyy liitteessä II olevassa e kohdassa mainittu määräys, sovelletaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöä.

6 artikla

Sopimuksen liitteet

Tämän sopimuksen liitteet ovat sen erottamaton osa.

7 artikla

Tarkistaminen tai muuttaminen

Osapuolet voivat milloin tahansa yhteisellä hyväksynnällä tarkistaa tai muuttaa tätä sopimusta.

8 artikla

Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen

1.   Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet kirjallisesti toisilleen, että sopimuksen voimaan saattamisen edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, osapuolet sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.

3.   Jäsenvaltioiden ja Albanian tasavallan väliset sopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät vielä ole tulleet voimaan tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä ja joita ei sovelleta väliaikaisesti, luetellaan liitteessä I olevassa b kohdassa. Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin tällaisiin sopimuksiin ja järjestelyihin, kun ne tulevat voimaan tai kun niitä sovelletaan väliaikaisesti.

9 artikla

Voimassaolon päättyminen

1.   Jos jokin liitteessä I mainittu sopimus irtisanotaan, kaikkien tämän sopimuksen määräysten, jotka liittyvät kyseiseen liitteessä I mainittuun sopimukseen, voimassaolo päättyy samaan aikaan.

2.   Jos kaikki liitteessä I mainitut sopimukset irtisanotaan, tämän sopimuksen voimassaolo päättyy samaan aikaan.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Tämä sopimus on tehty Salzburgissa viidentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakuusi kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja albanian kielellä.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per Ia Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Per Komunitetin Europian

Image

Image

Por el Consejo de Ministros de la República de Albania

Za Radu ministrû Albánské republiky

For Republikken Albaniens ministerråd

Für den Ministerrat der Republik Albanien

Albaania Vabariigi ministrite nõukogu nimel

Για το Υπουργικό Συμβούλιο της Δημοκρατίας της Αλβανίας

For the Council of Ministers of the Republic of Albania

Pour le Conseil des ministres de la République d’Albanie

Per il Consiglio dei Ministri della Repubblica d’Albania

Albānijas Republikas Ministru padomes vārdā

Albanijos Republikos Ministrų Tarybos vardu

Az Albán Köztársaság Minisztertanácsa részéről

Għall-Kunsill tal-Ministri għar-Repubblika ta’ l-Albanija

Voor de Ministerraad van de Republiek Albanië

W imieniu Rady Ministrów Republiki Albanii

Pelo Conselho de Ministros da República da Albânia

Za Radu ministrov Albánskej republiky

Za Ministrski Svet Republike Albanije

Albanian tasavallan ministerineuvoston puolesta

För Republiken Albaniens ministerråd

Per Keshillin e Ministrave te Republikes se Shqiperise

Image

LIITE I

Luettelo tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitetuista sopimuksista

| a) | Albanian tasavallan ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, jotka on tehty, allekirjoitettu ja/tai joita sovelletaan väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä






  — | Itävallan liittohallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Wienissä 18 päivänä maaliskuuta 1993, jäljempänä ’Albania–Itävalta-sopimus’; |
| --- | --- | --- |

a)

Albanian tasavallan ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, jotka on tehty, allekirjoitettu ja/tai joita sovelletaan väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä

—

Itävallan liittohallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Wienissä 18 päivänä maaliskuuta 1993, jäljempänä ’Albania–Itävalta-sopimus’;

| — | Belgian kuningaskunnan hallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2002, jäljempänä ’Albania–Belgia-sopimus’,
  luettava yhdessä Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa; |
| --- | --- |

—

Belgian kuningaskunnan hallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2002, jäljempänä ’Albania–Belgia-sopimus’,

luettava yhdessä Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa;

| — | Tšekkoslovakian tasavallan hallituksen ja Albanian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 20 päivänä toukokuuta 1958, jäljempänä ’Albania–Tšekki-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Tšekkoslovakian tasavallan hallituksen ja Albanian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 20 päivänä toukokuuta 1958, jäljempänä ’Albania–Tšekki-sopimus’;

| — | Ranskan tasavallan hallituksen ja Albanian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 12 päivänä tammikuuta 1989, jäljempänä ’Albania–Ranska-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Ranskan tasavallan hallituksen ja Albanian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 12 päivänä tammikuuta 1989, jäljempänä ’Albania–Ranska-sopimus’;

| — | Saksan liittotasavallan hallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus siviililentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 22 päivänä huhtikuuta 1992, jäljempänä ’Albania–Saksa-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Saksan liittotasavallan hallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus siviililentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 22 päivänä huhtikuuta 1992, jäljempänä ’Albania–Saksa-sopimus’;

| — | Helleenien tasavallan hallituksen ja Albanian sosialistisen kansantasavallan hallituksen välinen sopimus siviililentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 16 päivänä heinäkuuta 1977, jäljempänä ’Albania–Kreikka-sopimus’,
  sekä Ateenassa 25 päivänä kesäkuuta 1998 tehty yhteisymmärryspöytäkirja; |
| --- | --- |

—

Helleenien tasavallan hallituksen ja Albanian sosialistisen kansantasavallan hallituksen välinen sopimus siviililentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 16 päivänä heinäkuuta 1977, jäljempänä ’Albania–Kreikka-sopimus’,

sekä Ateenassa 25 päivänä kesäkuuta 1998 tehty yhteisymmärryspöytäkirja;

| — | Unkarin kansantasavallan hallituksen ja Albanian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus Unkarin ja Albanian välisestä siviililentoliikenteestä, allekirjoitettu Budapestissa 16 päivänä tammikuuta 1958, jäljempänä ’Albania–Unkari-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Unkarin kansantasavallan hallituksen ja Albanian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus Unkarin ja Albanian välisestä siviililentoliikenteestä, allekirjoitettu Budapestissa 16 päivänä tammikuuta 1958, jäljempänä ’Albania–Unkari-sopimus’;

| — | Italian tasavallan hallituksen ja Albanian hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 18 päivänä joulukuuta 1992, jäljempänä ’Albania–Italia-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Italian tasavallan hallituksen ja Albanian hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 18 päivänä joulukuuta 1992, jäljempänä ’Albania–Italia-sopimus’;

| — | Alankomaiden kuningaskunnan ja Albanian tasavallan välinen sopimus lentoliikenteestä maiden alueiden välillä ja niiltä eteenpäin, allekirjoitettu Haagissa 25 päivänä syyskuuta 1996, jäljempänä ’Albania–Alankomaat-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Alankomaiden kuningaskunnan ja Albanian tasavallan välinen sopimus lentoliikenteestä maiden alueiden välillä ja niiltä eteenpäin, allekirjoitettu Haagissa 25 päivänä syyskuuta 1996, jäljempänä ’Albania–Alankomaat-sopimus’;

| — | Puolan kansantasavallan hallituksen ja Albanian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 8 päivänä heinäkuuta 1957, jäljempänä ’Albania–Puola-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Puolan kansantasavallan hallituksen ja Albanian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Tiranassa 8 päivänä heinäkuuta 1957, jäljempänä ’Albania–Puola-sopimus’;

| — | Slovenian tasavallan hallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus säännöllisestä lentoliikenteestä, allekirjoitettu Ljubljanassa 10 päivänä marraskuuta 1992, jäljempänä ’Albania–Slovenia-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Slovenian tasavallan hallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus säännöllisestä lentoliikenteestä, allekirjoitettu Ljubljanassa 10 päivänä marraskuuta 1992, jäljempänä ’Albania–Slovenia-sopimus’;

| — | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Lontoossa 30 päivänä maaliskuuta 1994, jäljempänä ’Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimus’,
  luettava yhdessä Lontoossa 14 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa. |
| --- | --- |

—

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Albanian tasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Lontoossa 30 päivänä maaliskuuta 1994, jäljempänä ’Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimus’,

luettava yhdessä Lontoossa 14 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa.

| b) | Albanian tasavallan ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä parafoidut tai allekirjoitetut lentoliikennesopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät ole vielä tulleet voimaan ja joita ei sovelleta väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä. |
| --- | --- |

b)

Albanian tasavallan ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä parafoidut tai allekirjoitetut lentoliikennesopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät ole vielä tulleet voimaan ja joita ei sovelleta väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä.

LIITE II

Luettelo liitteessä I lueteltujen sopimusten artikloista, joihin viitataan tämän sopimuksen 2–5 artiklassa

| a) | Jäsenvaltion tekemä nimeäminen:






  — | Albania–Itävalta-sopimuksen 3 artiklan 5 kohta |
| --- | --- | --- |

a)

Jäsenvaltion tekemä nimeäminen:

—

Albania–Itävalta-sopimuksen 3 artiklan 5 kohta

| — | Albania–Saksa-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Saksa-sopimuksen 3 artikla

| — | Albania–Kreikka-sopimuksen 3 artiklan 1 ja 2 kohta |
| --- | --- |

—

Albania–Kreikka-sopimuksen 3 artiklan 1 ja 2 kohta

| — | Albania–Ranska-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Ranska-sopimuksen 6 artikla

| — | Albania–Unkari-sopimuksen 2 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Unkari-sopimuksen 2 artikla

| — | Albania–Italia-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Italia-sopimuksen 4 artikla

| — | Albania–Alankomaat-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Alankomaat-sopimuksen 4 artikla

| — | Albania–Puola-sopimuksen 2 ja 3 artikla ja liitteessä II oleva 1 kohta |
| --- | --- |

—

Albania–Puola-sopimuksen 2 ja 3 artikla ja liitteessä II oleva 1 kohta

| — | Albania–Slovenia-sopimuksen 7 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Slovenia-sopimuksen 7 artikla

| — | Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 4 artikla. |
| --- | --- |

—

Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 4 artikla.

| b) | Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai niiden rajoittaminen:






  — | Albania–Itävalta-sopimuksen 4 artiklan 1 a kohta |
| --- | --- | --- |

b)

Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai niiden rajoittaminen:

—

Albania–Itävalta-sopimuksen 4 artiklan 1 a kohta

| — | Albania–Belgia-sopimuksen 5 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Belgia-sopimuksen 5 artikla

| — | Albania–Saksa-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Saksa-sopimuksen 4 artikla

| — | Albania–Kreikka-sopimuksen 3 artiklan 3 kohta |
| --- | --- |

—

Albania–Kreikka-sopimuksen 3 artiklan 3 kohta

| — | Albania–Ranska-sopimuksen 7 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Ranska-sopimuksen 7 artikla

| — | Albania–Italia-sopimuksen 5 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Italia-sopimuksen 5 artikla

| — | Albania–Alankomaat-sopimuksen 5 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Alankomaat-sopimuksen 5 artikla

| — | Albania–Slovenia-sopimuksen 8 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Slovenia-sopimuksen 8 artikla

| — | Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 5 artikla. |
| --- | --- |

—

Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 5 artikla.

| c) | Lakisääteinen valvonta |
| --- | --- |

c)

Lakisääteinen valvonta

| d) | Lentopolttoaineen verotus:






  — | Albania–Itävalta-sopimuksen 7 artikla |
| --- | --- | --- |

d)

Lentopolttoaineen verotus:

—

Albania–Itävalta-sopimuksen 7 artikla

| — | Albania–Belgia-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Belgia-sopimuksen 10 artikla

| — | Albania–Tšekki-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Tšekki-sopimuksen 4 artikla

| — | Albania–Saksa-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Saksa-sopimuksen 10 artikla

| — | Albania–Kreikka-sopimuksen 7 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Kreikka-sopimuksen 7 artikla

| — | Albania–Ranska-sopimuksen 13 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Ranska-sopimuksen 13 artikla

| — | Albania–Italia-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Italia-sopimuksen 6 artikla

| — | Albania–Alankomaat-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Alankomaat-sopimuksen 10 artikla

| — | Albania–Puola-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Puola-sopimuksen 6 artikla

| — | Albania–Slovenia-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Slovenia-sopimuksen 10 artikla

| — | Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 8 artikla. |
| --- | --- |

—

Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 8 artikla.

| e) | Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä:






  — | Albania–Itävalta-sopimuksen 11 artikla |
| --- | --- | --- |

e)

Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä:

—

Albania–Itävalta-sopimuksen 11 artikla

| — | Albania–Belgia-sopimuksen 13 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Belgia-sopimuksen 13 artikla

| — | Albania–Tšekki-sopimuksen 2 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Tšekki-sopimuksen 2 artikla

| — | Albania–Saksa-sopimuksen 14 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Saksa-sopimuksen 14 artikla

| — | Albania–Kreikka-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Kreikka-sopimuksen 6 artikla

| — | Albania–Ranska-sopimuksen 17 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Ranska-sopimuksen 17 artikla

| — | Albania–Italia-sopimuksen 8 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Italia-sopimuksen 8 artikla

| — | Albania–Alankomaat-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Alankomaat-sopimuksen 6 artikla

| — | Albania–Puola-sopimuksen 7 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Puola-sopimuksen 7 artikla

| — | Albania–Slovenia-sopimuksen 14 artikla |
| --- | --- |

—

Albania–Slovenia-sopimuksen 14 artikla

| — | Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 7 artikla. |
| --- | --- |

—

Albania–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 7 artikla.

LIITE III

Luettelo tämän sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetuista muista valtioista

| a) | Islannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla) |
| --- | --- |

a)

Islannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)

| b) | Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla) |
| --- | --- |

b)

Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)

| c) | Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla) |
| --- | --- |

c)

Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)

| d) | Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla). |
| --- | --- |

d)

Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla).

---

Komissio

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/59 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/59

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä syyskuuta 2006,

viininviljelyalojen perustutkimusten tulosten siirtoa koneellisesti luettavaan muotoon koskevista standardikoodista ja -säännöistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3881)

(Kodifioitu toisinto)

(2006/717/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viininviljelyaloja koskevien tilastotietojen keruusta 5 päivänä helmikuuta 1979 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 357/79 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 ja 4 kohdan sekä 6 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Viininviljelyalojen perustutkimusten tulosten siirtoa koneellisesti luettavaan muotoon koskevista standardikoodista ja -säännöistä 17 päivänä toukokuuta 1979 tehtyä komission päätöstä 79/491/ETY (2) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (3). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu päätös. |
| --- | --- |

(1)

Viininviljelyalojen perustutkimusten tulosten siirtoa koneellisesti luettavaan muotoon koskevista standardikoodista ja -säännöistä 17 päivänä toukokuuta 1979 tehtyä komission päätöstä 79/491/ETY (2) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (3). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu päätös.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 357/79 säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viininviljelyaloja koskevien perustutkimusten yhteydessä kerätyt tiedot maantieteellisten yksikköjen mukaan eritellyn taulukko-ohjelman mukaisesti ja että nämä yksiköt on vahvistettava mainitun asetuksen 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, toisin sanoen komission päätöksellä pysyvän maataloustilastokomitean annettua lausuntonsa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 357/79 säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viininviljelyaloja koskevien perustutkimusten yhteydessä kerätyt tiedot maantieteellisten yksikköjen mukaan eritellyn taulukko-ohjelman mukaisesti ja että nämä yksiköt on vahvistettava mainitun asetuksen 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, toisin sanoen komission päätöksellä pysyvän maataloustilastokomitean annettua lausuntonsa.

| (3) | Jäsenvaltioiden, jotka käsittelevät viininviljelyaloja koskevat tutkimustulokset tietokoneella, on toimitettava nämä tulokset koneellisesti luettavassa muodossa. Koodit tutkimustulosten toimittamiseksi on myös vahvistettava asetuksen (ETY) N:o 357/79 8 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden, jotka käsittelevät viininviljelyaloja koskevat tutkimustulokset tietokoneella, on toimitettava nämä tulokset koneellisesti luettavassa muodossa. Koodit tutkimustulosten toimittamiseksi on myös vahvistettava asetuksen (ETY) N:o 357/79 8 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

| (4) | Tässä päätöksessä määrätyt toimenpiteet ovat pysyvän maataloustilastokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä määrätyt toimenpiteet ovat pysyvän maataloustilastokomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Koneellisesti luettavat välineet, joita tietojen keruun tulokset tietokoneella käsittelevien jäsenvaltioiden on käytettävä asetuksen (ETY) N:o 357/79 2 artiklassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseen, ovat magneettinauhoja.

2 artikla

Standardikoodien ja -sääntöjen, jotka koskevat asetuksen (ETY) N:o 357/79 2 artiklassa tarkoitettujen tietojen siirtoa magneettinauhalle, on oltava tämän päätöksen liitteiden I, II ja III kuvausten mukaiset.

3 artikla

Kumotaan päätös 79/491/ETY.

Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen liitteessä V olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 4 päivänä syyskuuta 2006.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 54, 5.3.1979, s. 124. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 129, 28.5.1979, s. 9. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 1999/661/EY (EUVL L 261, 7.10.1999, s. 42).

2

(3)  Katso liite IV.

3

---

LIITE I

ERITTELY MAGNEETTINAUHOISTA, JOTKA ON TARKOITETTU VIININVILJELYALOJEN PERUSTUTKIMUSTEN TULOSTEN TOIMITTAMISEEN EUROSTATILLE

(Asetus (ETY) N:o 357/79)

YLEISET MÄÄRÄYKSET

| I | Jäsenvaltioiden, jotka käsittelevät tietojen keruun tulokset tietokoneella, on toimitettava asetuksen (ETY) N:o 357/79 2 artiklassa tarkoitettujen ominaisuuksien mukaan tallennettu tieto Eurostatille seuraavassa muodossa:






  1. | Tiedot koskevat yhteenvetoja tiloista, jos on kyse kokonaistutkimuksesta (tai ekstrapoloituja yhteenvetoja tiloista, jos tietojen keruu perustuu satunnaisotantaan), mutta eivät yksittäisiä tiloja. |
| --- | --- | --- |

I

Jäsenvaltioiden, jotka käsittelevät tietojen keruun tulokset tietokoneella, on toimitettava asetuksen (ETY) N:o 357/79 2 artiklassa tarkoitettujen ominaisuuksien mukaan tallennettu tieto Eurostatille seuraavassa muodossa:

1.

Tiedot koskevat yhteenvetoja tiloista, jos on kyse kokonaistutkimuksesta (tai ekstrapoloituja yhteenvetoja tiloista, jos tietojen keruu perustuu satunnaisotantaan), mutta eivät yksittäisiä tiloja.

| 2. | Tiedot on siirrettävä standardin mukaan merkityille yhdeksänraitaisille magneettinauhoille (1 600 BPI tai 630 tavua/cm). |
| --- | --- |

2.

Tiedot on siirrettävä standardin mukaan merkityille yhdeksänraitaisille magneettinauhoille (1 600 BPI tai 630 tavua/cm).

| 3. | Tietojen tietuepituuden on oltava kiinteä 308-paikkainen ja tiedot tallennetaan EBCDIC:llä. |
| --- | --- |

3.

Tietojen tietuepituuden on oltava kiinteä 308-paikkainen ja tiedot tallennetaan EBCDIC:llä.

| 4. | Kunkin tietueen kahden ensimmäisen kentän on sisällettävä tunnistamisen mahdollistavia tietoja. Ensimmäinen kenttä (kolme paikkaa) tunnistaa maantieteellisen yksikön, jonka koodit annetaan erityisissä määräyksissä ja liitteessä II. |
| --- | --- |

4.

Kunkin tietueen kahden ensimmäisen kentän on sisällettävä tunnistamisen mahdollistavia tietoja. Ensimmäinen kenttä (kolme paikkaa) tunnistaa maantieteellisen yksikön, jonka koodit annetaan erityisissä määräyksissä ja liitteessä II.

| 5. | Toinen kenttä (kaksi paikkaa) tunnistaa asetuksessa (ETY) N:o 357/79 säädetyn taulukko-ohjelman taulukon. Taulukkojen koodit annetaan erityisissä määräyksissä. |
| --- | --- |

5.

Toinen kenttä (kaksi paikkaa) tunnistaa asetuksessa (ETY) N:o 357/79 säädetyn taulukko-ohjelman taulukon. Taulukkojen koodit annetaan erityisissä määräyksissä.

| 6. | Kunkin tietueen kenttien lukumäärä ja koko vaihtelee taulukosta riippuen. Jos tietyissä taulukoissa ei saavuteta 308 paikan pituutta, tietueen loppu täydennetään tyhjillä kohdilla. |
| --- | --- |

6.

Kunkin tietueen kenttien lukumäärä ja koko vaihtelee taulukosta riippuen. Jos tietyissä taulukoissa ei saavuteta 308 paikan pituutta, tietueen loppu täydennetään tyhjillä kohdilla.

| 7. | Tiedot on tallennettava kuhunkin kenttään oikea reuna tasattuna. |
| --- | --- |

7.

Tiedot on tallennettava kuhunkin kenttään oikea reuna tasattuna.

| 8. | Aloja koskevat tiedot on ilmoitettava hehtaareina kahden desimaalin tarkkuudella siten, että desimaalien edessä on oletettu pilkku. |
| --- | --- |

8.

Aloja koskevat tiedot on ilmoitettava hehtaareina kahden desimaalin tarkkuudella siten, että desimaalien edessä on oletettu pilkku.

| 9. | Jäsenvaltiot voivat valita jaksotuskertoimen ja niiden on ilmoitettava käytetty jaksotuskerroin Eurostatille. |
| --- | --- |

9.

Jäsenvaltiot voivat valita jaksotuskertoimen ja niiden on ilmoitettava käytetty jaksotuskerroin Eurostatille.

| 10. | Tietueet on luokiteltava maantieteellisen yksikön, taulukon ja suuruusluokkien tai lajikkeen mukaan. |
| --- | --- |

10.

Tietueet on luokiteltava maantieteellisen yksikön, taulukon ja suuruusluokkien tai lajikkeen mukaan.

| 11. | Eurostat ja jäsenvaltiot määräävät hallinnollisista vakiomenettelyistä magneettinauhatiedostojen toimittamiseksi Eurostatille. |
| --- | --- |

11.

Eurostat ja jäsenvaltiot määräävät hallinnollisista vakiomenettelyistä magneettinauhatiedostojen toimittamiseksi Eurostatille.

| II | Seuraavilla sivuilla annetaan kullekin taulukolle ja tietueen eri osille:






  a) | käytettävät koodit; |
| --- | --- | --- |

II

Seuraavilla sivuilla annetaan kullekin taulukolle ja tietueen eri osille:

a)

käytettävät koodit;

| b) | kutakin osaa varten vaadittava numeroiden enimmäismäärä; |
| --- | --- |

b)

kutakin osaa varten vaadittava numeroiden enimmäismäärä;

| c) | juokseva numerointi, jolla kuvataan tietueen osan sijaintia tietueessa. |
| --- | --- |

c)

juokseva numerointi, jolla kuvataan tietueen osan sijaintia tietueessa.

ERITYISET MÄÄRÄYKSET

Kunkin tietueen kahden ensimmäisen kentän on sisällettävä seuraavat tiedot:

| | Koodi | Numeroiden lukumäärä | Tavunumero nauhalla |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Maantieteellinen yksikkö |

Koodi

Numeroiden lukumäärä

Tavunumero nauhalla

1.

Maantieteellinen yksikkö

(Katso liite 2)

3

1-3

| 2. | Taulukot |
| --- | --- |

2.

Taulukot

2

4-5

1

10

2.1

21

2.2

22

2.3

23

2.4

24

2.5

25

2.6

26

3

30

4

40

5 (1)

50

Seuraavassa luettelossa annetaan tietueita koskevat määrittelyt taulukoittain:

| | Koodi | Numeroiden lukumäärä | Tavunumero nauhalla |
| --- | --- | --- | --- |
| Taulukko 1 |
| 1.1 | Viininviljelyalan suuruusluokka (ha) |

Koodi

Numeroiden lukumäärä

Tavunumero nauhalla

Taulukko 1

1.1

2

6-7

≤ 0·10

01

0·10 ≤ 0·20

02

0·20 ≤ 0·30

03

0·30 ≤ 0·50

04

0·50 ≤ 1

05

1 ≤ 2

06

2 ≤ 3

07

3 ≤ 5

08

5 ≤ 10 (b)

11

10 ≤ 20 (a)(b)

12

20 ≤ 30 (a)(b)

13

≥ 30 (a)(b)

14

≥ 10

21

≥ 5

31

Kaikki luokat

41

| (a) | Maantieteellisten yksiköiden tasolla yhden luokan ”≥ 10” käyttö on vapaaehtoista Ranskalle ja Italialle. |
| --- | --- |

(a)

Maantieteellisten yksiköiden tasolla yhden luokan ”≥ 10” käyttö on vapaaehtoista Ranskalle ja Italialle.

| (b) | Maantieteellisten yksiköiden tasolla yhden luokan ”≥ 5” käyttö on vapaaehtoista Kreikalle, Luxemburgille ja Saksalle. |
| --- | --- |

(b)

Maantieteellisten yksiköiden tasolla yhden luokan ”≥ 5” käyttö on vapaaehtoista Kreikalle, Luxemburgille ja Saksalle.

| | Koodi | Numeroiden lukumäärä | Tavunumero nauhalla |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2   Yhteensä |
| Tilat | | 7 | 8-14 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 15-24 |
| Ala (ha) | | 9 | 25-33 |
| 1.3   Viininvalmistukseen käytettävät rypäleet |
| Yhteensä |
| Tilat | | 7 | 34-40 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 41-50 |
| Ala (ha) | | 9 | 51-59 |
| Tma-laatuviinit |
| Tilat | | 7 | 60-66 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 67-76 |
| Ala (ha) | | 9 | 77-85 |
| Muut viinit |
| Yhteensä | | | |
| Tilat | | 7 | 86-92 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 93-102 |
| Ala (ha) | | 9 | 103-111 |
| Joista alkoholijuomien valmistukseen |
| Tilat | | 7 | 112-118 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 119-128 |
| Ala (ha) | | 9 | 129-137 |
| 1.4   Syötäviksi tarkoitetut rypäleet |
| Tilat | | 7 | 138-144 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 145-154 |
| Ala (ha) | | 9 | 155-163 |
| 1.5   Varttamattomien viiniköynnösten viljelyala |
| Tilat | | 7 | 164-170 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 171-180 |
| Ala (ha) | | 9 | 181-189 |
| 1.6   Lisäysaineiston ala |
| Taimitarhat |
| Tilat | | 7 | 190-196 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 197-206 |
| Ala (ha) | | 9 | 207-215 |
| Perusrunkojen emoviiniköynnökset |
| Tilat | | 7 | 216-222 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 223-232 |
| Ala (ha) | | 9 | 233-241 |
| 1.7   Kuivattaviksi tarkoitetut rypäleet |
| Tilat | | 7 | 242-248 |
| Käytössä oleva maatalousmaa (ha) | | 10 | 249-258 |
| Ala (ha) | | 9 | 259-267 |
| Taulukko 2 (taulukot 2.1–2.6) |
| 2.1 | Viininviljelyalan suuruusluokat (ha) (Katso taulukko 1) |

Koodi

Numeroiden lukumäärä

Tavunumero nauhalla

Yhteensä

Tilat

7

8-14

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

15-24

Ala (ha)

9

25-33

Viininvalmistukseen käytettävät rypäleet

Yhteensä

Tilat

7

34-40

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

41-50

Ala (ha)

9

51-59

Tma-laatuviinit

Tilat

7

60-66

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

67-76

Ala (ha)

9

77-85

Muut viinit

Yhteensä

Tilat

7

86-92

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

93-102

Ala (ha)

9

103-111

Joista alkoholijuomien valmistukseen

Tilat

7

112-118

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

119-128

Ala (ha)

9

129-137

Syötäviksi tarkoitetut rypäleet

Tilat

7

138-144

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

145-154

Ala (ha)

9

155-163

Varttamattomien viiniköynnösten viljelyala

Tilat

7

164-170

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

171-180

Ala (ha)

9

181-189

Lisäysaineiston ala

Taimitarhat

Tilat

7

190-196

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

197-206

Ala (ha)

9

207-215

Perusrunkojen emoviiniköynnökset

Tilat

7

216-222

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

223-232

Ala (ha)

9

233-241

Kuivattaviksi tarkoitetut rypäleet

Tilat

7

242-248

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

249-258

Ala (ha)

9

259-267

Taulukko 2 (taulukot 2.1–2.6)

2.1

Katso taulukko 1

2

6-7

Yhteensä

Tilat

7

8-14

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

15-24

Ala (ha)

9

25-33

> 0 ≤ 10

Tilat

7

34-40

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

41-50

Ala (ha)

9

51-59

10 ≤ 25

Tilat

7

60-66

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

67-76

Ala (ha)

9

77-85

25 ≤ 50

Tilat

7

86-92

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

93-102

Ala (ha)

9

103-111

50 ≤ 75

Tilat

7

112-118

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

119-128

Ala (ha)

9

129-137

75 ≤ 90

Tilat

7

138-144

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

145-154

Ala (ha)

9

155-163

≥ 90

Tilat

7

164-170

Käytössä oleva maatalousmaa (ha)

10

171-180

Ala (ha)

9

181-189

Taulukko 3

| 3.1 | Viininviljelyalan suuruusluokat (ha) (Katso taulukko 1) |
| --- | --- |

3.1

Viininviljelyalan suuruusluokat (ha) (Katso taulukko 1)

Katso taulukko 1

2

6-7

Yhteensä

Tilat

7

8-14

Yhteensä (ha)

9

15-23

Tma-laatuviini (ha)

9

24-32

0

Tilat

7

33-39

Yhteensä (ha)

9

40-48

Tma-laatuviini (ha) (arvon on oltava 0)

9

49-57

> 0 ≤ 10

Tilat

7

58-64

Yhteensä (ha)

9

65-73

Tma-laatuviini (ha)

9

74-82

10 ≤ 25

Tilat

7

83-89

Yhteensä (ha)

9

90-98

Tma-laatuviini (ha)

9

99-107

25 ≤ 50

Tilat

7

108-114

Yhteensä (ha)

9

115-123

Tma-laatuviini (ha)

9

124-132

50 ≤ 75

Tilat

7

133-139

Yhteensä (ha)

9

140-148

Tma-laatuviini (ha)

9

149-157

75 ≤ 90

Tilat

7

158-164

Yhteensä (ha)

9

165-173

Tma-laatuviini (ha)

9

174-182

90 ≤ 100

Tilat

7

183-189

Yhteensä (ha)

9

190-198

Tma-laatuviini (ha)

9

199-207

100

Tilat

7

208-214

Yhteensä (ha)

9

215-223

Tma-laatuviini (ha) (yhtä suuri kuin edellinen kenttä)

9

224-232

Taulukko 4

Tietueessa on kolme lajiketta; kaikilla kolmella on sama rakenne

Ensimmäinen lajike

Lajike

Lajikkeiden koodit ovat liitteessä III

Katso liite III

4

6-9

Ikäluokat

Kaikki

Ala (ha)

9

10-18

Ikäluokka 1

Luokittelu

10

2

19-20

Ala (ha)

9

21-29

Ikäluokka 2

Luokittelu

20

2

30-31

Ala (ha)

9

32-40

Ikäluokka 3

Luokittelu

30

2

41-42

Ala (ha)

9

43-51

Ikäluokka 4

Luokittelu

40

2

52-53

Ala (ha)

9

54-62

Ikäluokka 5

Luokittelu

41

2

63-64

Ala (ha)

9

65-73

Ikäluokka 6

Luokittelu

45

2

74-75

Ala (ha)

9

76-84

Ikäluokka 7

Luokittelu

21

2

85-86

Ala (ha)

9

87-95

Ikäluokka 8

Luokittelu

22

2

96-97

Ala (ha)

9

98-106

Toinen lajike

| 4.2.1 | Lajike |
| --- | --- |

4.2.1

Lajike

Katso liite III

4

107-110

Ikäluokat

Yhteensä (ha)

9

111-119

Ikäluokat 1–8

Luokittelu

2:n kenttiä 8

120-207

Ala (ha)

9:n kenttiä 8

Kolmas lajike

| 4.3.1 | Lajike |
| --- | --- |

4.3.1

Lajike

Katso liite III

4

208-211

Ikäluokat

Yhteensä (ha)

9

212-220

Ikäluokat 1–8

Luokittelu

2:n kenttiä 8

221-308

Ala (ha)

9:n kenttiä 8

Lajikkeita koskevat tietuealueet on täydennettävä nollilla, jos kaikkia luokkia ei käytetä.

Jos viimeisessä tietueessa on ainoastaan yksi lajike (tai kaksi lajiketta), puuttuvaa lajiketta tai puuttuvia lajikkeita koskevat tiedot on osoitettava nollilla (tavut 107–308 tai 208–308).

| | Koodi | Numeroiden lukumäärä | Tavunumero nauhalla |
| --- | --- | --- | --- |
| Taulukko 5 |
| 5.1   Yhteensä |
| Ala (ha) | | 9 | 6-14 |
| 5.2   Tma-laatuviini |
| Alat yhteensä (ha) | | 9 | 15-23 |
| Satoluokka I |
| Luokitus (2) | | 2 | 24-25 |
| Ala (ha) | | 9 | 26-34 |
| Satoluokka II |
| Luokitus (2) | | 2 | 35-36 |
| Ala (ha) | | 9 | 37-45 |
| Satoluokka III |
| Luokitus (2) | | 2 | 46-47 |
| Ala (ha) | | 9 | 48-56 |
| Satoluokka IV |
| Luokitus (2) | | 2 | 57-58 |
| Ala (ha) | | 9 | 59-67 |
| Satoluokka V |
| Luokitus (2) | | 2 | 68-69 |
| Ala (ha) | | 9 | 70-78 |
| 5.3   Muut viinit |
| Alat yhteensä | | 9 | 79-87 |
| Satoluokat I–V |
| Luokitus (2) | | 2:n kenttiä 5 | 88-142 |
| Ala (ha) | | 9:n kenttiä 5 |

Koodi

Numeroiden lukumäärä

Tavunumero nauhalla

Taulukko 5

Yhteensä

Ala (ha)

9

6-14

Tma-laatuviini

Alat yhteensä (ha)

9

15-23

Satoluokka I

Luokitus (2)

2

24-25

Ala (ha)

9

26-34

Satoluokka II

Luokitus (2)

2

35-36

Ala (ha)

9

37-45

Satoluokka III

Luokitus (2)

2

46-47

Ala (ha)

9

48-56

Satoluokka IV

Luokitus (2)

2

57-58

Ala (ha)

9

59-67

Satoluokka V

Luokitus (2)

2

68-69

Ala (ha)

9

70-78

Muut viinit

Alat yhteensä

9

79-87

Satoluokat I–V

Luokitus (2)

2:n kenttiä 5

88-142

Ala (ha)

9:n kenttiä 5

---

(1)  Tämän taulukon osalta jäsenvaltioiden, jotka käsittelevät tietojen keruun tulokset tietokoneella, on suotavaa toimittaa asetuksen (ETY) N:o 357/79 6 artiklan 2 kohdassa säädetyt tiedot Eurostatille magneettinauhalla.

(2)  Tätä satoluokkaa koskevat koodit (määrä ja rajat) vahvistetaan myöhemmin.

---

LIITE II

ASETUKSEN (ETY) N:o 357/79 4 ARTIKLAN 3 KOHDASSA SÄÄDETYT MAANTIETEELLISET YKSIKÖT

| | Koodi |
| --- | --- |
| SAKSA
  (viinialueet) | 100 |
| Ahr | 101 |
| Mittelrhein | 102 |
| Mosel-Saar-Ruwer | 103 |
| Nahe | 104 |
| Rheinhessen | 105 |
| Pfalz | 106 |
| Hessische Bergstraße | 107 |
| Rheingau | 108 |
| Württemberg | 109 |
| Baden | 110 |
| Franken | 111 |
| Saale-Unstrut | 112 |
| Sachsen | 113 |
| KREIKKA | 600 |
| Ανατολική Μακεδονία, Θράκη | 601 |
| Κεντρική Μακεδονία | 602 |
| Δυτική Μακεδονία | 603 |
| Ήπειρος | 604 |
| Θεσσαλία | 605 |
| Ιόνια Νησιά | 606 |
| Δυτική Ελλάδα | 607 |
| Στερεά Ελλάδα | 608 |
| Αττική | 609 |
| Πελοπόννησος | 610 |
| Βόρειο Αιγαίο | 611 |
| Νότιο Αιγαίο | 612 |
| Κρήτη | 613 |
| ESPANJA
  (maakunnat tai autonomiset alueet) | 700 |
| Galicia | 701 |
| Principado de Asturias | 702 |
| Cantabria | 703 |
| País Vasco A (Territorio Histórico de Álava) | 704 |
| País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya) | 705 |
| Navarra | 706 |
| La Rioja | 707 |
| Aragón A (provincia de Zaragoza) | 708 |
| Aragón B (provincias de Huesca y Teruel) | 709 |
| Catalunya A (provincia de Barcelona) | 710 |
| Catalunya B (provincia de Tarragona) | 711 |
| Catalunya C (provincias de Girona y Lleida) | 712 |
| Illes Balears | 713 |
| Castilla y León A (provincia de Burgos) | 714 |
| Castilla y León B (provincia de León) | 715 |
| Castilla y León C (provincia de Valladolid) | 716 |
| Castilla y León D (provincia de Zamora) | 717 |
| Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria) | 718 |
| Comunidad de Madrid | 719 |
| Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete) | 720 |
| Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real) | 721 |
| Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca) | 722 |
| Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara) | 723 |
| Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo) | 724 |
| Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante) | 725 |
| Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón) | 726 |
| Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia) | 727 |
| Región de Murcia | 728 |
| Extremadura A (provincia de Badajoz) | 729 |
| Extremadura B (provincia de Cáceres) | 730 |
| Andalucía A (provincia de Cádiz) | 731 |
| Andalucía B (provincia de Córdoba) | 732 |
| Andalucía C (provincia de Huelva) | 733 |
| Andalucía D (provincia de Málaga) | 734 |
| Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla) | 735 |
| Canarias | 736 |
| RANSKA
  (departementit tai departementtien ryhmät) | 200 |
| Aude | 201 |
| Gard | 202 |
| Hérault | 203 |
| Lozère | 204 |
| Pyrénées-Orientales | 205 |
| Var | 206 |
| Vaucluse | 207 |
| Bouches-du-Rhône | 208 |
| Gironde | 209 |
| Gers | 210 |
| Charente | 211 |
| Charente-Maritime | 212 |
| Ardèche | 213 |
| Aisne | 214 |
| Seine-et-Marne | 215 |
| Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne | 250 |
| Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret | 251 |
| Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne | 252 |
| Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges | 253 |
| Bas-Rhin, Haut-Rhin | 254 |
| Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort | 255 |
| Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée | 256 |
| Deux-Sèvres, Vienne | 220 |
| Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques | 221 |
| Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne | 222 |
| Corrèze, Haute-Vienne | 223 |
| Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie | 224 |
| Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme | 257 |
| Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes | 225 |
| Corse-du-Sud, Haute-Corse | 258 |
| ITALIA
  (maakunnat) | 300 |
| Torino | 301 |
| Vercelli | 302 |
| Novara | 303 |
| Cuneo | 304 |
| Asti | 305 |
| Alessandria | 306 |
| Biella | 307 |
| Verbano-Cusio-Ossola | 308 |
| Aosta | 309 |
| Imperia | 310 |
| Savona | 311 |
| Genova | 312 |
| La Spezia | 313 |
| Varese | 314 |
| Como | 315 |
| Sondrio | 316 |
| Milano | 317 |
| Bergamo | 318 |
| Brescia | 319 |
| Pavia | 320 |
| Cremona | 321 |
| Mantova | 322 |
| Lecco | 323 |
| Lodi | 324 |
| Bolzano-Bozen | 325 |
| Trento | 326 |
| Verona | 327 |
| Vicenza | 328 |
| Belluno | 329 |
| Treviso | 330 |
| Venezia | 331 |
| Padova | 332 |
| Rovigo | 333 |
| Pordenone | 334 |
| Udine | 335 |
| Gorizia | 336 |
| Trieste | 337 |
| Piacenza | 338 |
| Parma | 339 |
| Reggio nell'Emilia | 340 |
| Modena | 341 |
| Bologna | 342 |
| Ferrara | 343 |
| Ravenna | 344 |
| Forlì | 345 |
| Rimini | 346 |
| Massa Carrara | 347 |
| Lucca | 348 |
| Pistoia | 349 |
| Firenze | 350 |
| Livorno | 351 |
| Pisa | 352 |
| Arezzo | 353 |
| Siena | 354 |
| Grosseto | 355 |
| Prato | 356 |
| Perugia | 357 |
| Terni | 358 |
| Pesaro e Urbino | 359 |
| Ancona | 360 |
| Macerata | 361 |
| Ascoli Piceno | 362 |
| Viterbo | 363 |
| Rieti | 364 |
| Roma | 365 |
| Latina | 366 |
| Frosinone | 367 |
| Caserta | 368 |
| Benevento | 369 |
| Napoli | 370 |
| Avellino | 371 |
| Salerno | 372 |
| L'Aquila | 373 |
| Teramo | 374 |
| Pescara | 375 |
| Chieti | 376 |
| Campobasso | 377 |
| Isernia | 378 |
| Foggia | 379 |
| Bari | 380 |
| Taranto | 381 |
| Brindisi | 382 |
| Lecce | 383 |
| Potenza | 384 |
| Matera | 385 |
| Cosenza | 386 |
| Catanzaro | 387 |
| Reggio di Calabria | 388 |
| Crotone | 389 |
| Vibo Valentia | 390 |
| Trapani | 391 |
| Palermo | 392 |
| Messina | 393 |
| Agrigento | 394 |
| Caltanissetta | 395 |
| Enna | 396 |
| Catania | 397 |
| Ragusa | 398 |
| Siracusa | 399 |
| Sassari | 400 |
| Nuoro | 401 |
| Cagliari | 402 |
| Oristano | 403 |
| LUXEMBURG
  (muodostaa yhden maantieteellisen kokonaisuuden) | 500 |
| ITÄVALTA | 900 |
| Burgenland | 901 |
| Niederösterreich | 902 |
| Steiermark | 903 |
| Wien und die anderen Bundesländer | 904 |
| PORTUGALI | 800 |
| Entre Douro e Minho | 801 |
| Trás-os-Montes | 802 |
| Beira Litoral | 803 |
| Beira Interior | 804 |
| Ribatejo e Oeste | 805 |
| Alentejo | 806 |
| Algarve | 807 |
| Região Autónoma dos Açores | 808 |
| Região Autónoma da Madeira | 809 |
| YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
  (muodostaa yhden maantieteellisen kokonaisuuden) | 550 |

Koodi

SAKSA

(viinialueet)

100

Ahr

101

Mittelrhein

102

Mosel-Saar-Ruwer

103

Nahe

104

Rheinhessen

105

Pfalz

106

Hessische Bergstraße

107

Rheingau

108

Württemberg

109

Baden

110

Franken

111

Saale-Unstrut

112

Sachsen

113

KREIKKA

600

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη

601

Κεντρική Μακεδονία

602

Δυτική Μακεδονία

603

Ήπειρος

604

Θεσσαλία

605

Ιόνια Νησιά

606

Δυτική Ελλάδα

607

Στερεά Ελλάδα

608

Αττική

609

Πελοπόννησος

610

Βόρειο Αιγαίο

611

Νότιο Αιγαίο

612

Κρήτη

613

ESPANJA

(maakunnat tai autonomiset alueet)

700

Galicia

701

Principado de Asturias

702

Cantabria

703

País Vasco A (Territorio Histórico de Álava)

704

País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya)

705

Navarra

706

La Rioja

707

Aragón A (provincia de Zaragoza)

708

Aragón B (provincias de Huesca y Teruel)

709

Catalunya A (provincia de Barcelona)

710

Catalunya B (provincia de Tarragona)

711

Catalunya C (provincias de Girona y Lleida)

712

Illes Balears

713

Castilla y León A (provincia de Burgos)

714

Castilla y León B (provincia de León)

715

Castilla y León C (provincia de Valladolid)

716

Castilla y León D (provincia de Zamora)

717

Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria)

718

Comunidad de Madrid

719

Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete)

720

Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real)

721

Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca)

722

Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara)

723

Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo)

724

Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante)

725

Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón)

726

Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia)

727

Región de Murcia

728

Extremadura A (provincia de Badajoz)

729

Extremadura B (provincia de Cáceres)

730

Andalucía A (provincia de Cádiz)

731

Andalucía B (provincia de Córdoba)

732

Andalucía C (provincia de Huelva)

733

Andalucía D (provincia de Málaga)

734

Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla)

735

Canarias

736

RANSKA

(departementit tai departementtien ryhmät)

200

Aude

201

Gard

202

Hérault

203

Lozère

204

Pyrénées-Orientales

205

Var

206

Vaucluse

207

Bouches-du-Rhône

208

Gironde

209

Gers

210

Charente

211

Charente-Maritime

212

Ardèche

213

Aisne

214

Seine-et-Marne

215

Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne

250

Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret

251

Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne

252

Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges

253

Bas-Rhin, Haut-Rhin

254

Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort

255

Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée

256

Deux-Sèvres, Vienne

220

Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques

221

Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne

222

Corrèze, Haute-Vienne

223

Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie

224

Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme

257

Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes

225

Corse-du-Sud, Haute-Corse

258

ITALIA

(maakunnat)

300

Torino

301

Vercelli

302

Novara

303

Cuneo

304

Asti

305

Alessandria

306

Biella

307

Verbano-Cusio-Ossola

308

Aosta

309

Imperia

310

Savona

311

Genova

312

La Spezia

313

Varese

314

Como

315

Sondrio

316

Milano

317

Bergamo

318

Brescia

319

Pavia

320

Cremona

321

Mantova

322

Lecco

323

Lodi

324

Bolzano-Bozen

325

Trento

326

Verona

327

Vicenza

328

Belluno

329

Treviso

330

Venezia

331

Padova

332

Rovigo

333

Pordenone

334

Udine

335

Gorizia

336

Trieste

337

Piacenza

338

Parma

339

Reggio nell'Emilia

340

Modena

341

Bologna

342

Ferrara

343

Ravenna

344

Forlì

345

Rimini

346

Massa Carrara

347

Lucca

348

Pistoia

349

Firenze

350

Livorno

351

Pisa

352

Arezzo

353

Siena

354

Grosseto

355

Prato

356

Perugia

357

Terni

358

Pesaro e Urbino

359

Ancona

360

Macerata

361

Ascoli Piceno

362

Viterbo

363

Rieti

364

Roma

365

Latina

366

Frosinone

367

Caserta

368

Benevento

369

Napoli

370

Avellino

371

Salerno

372

L'Aquila

373

Teramo

374

Pescara

375

Chieti

376

Campobasso

377

Isernia

378

Foggia

379

Bari

380

Taranto

381

Brindisi

382

Lecce

383

Potenza

384

Matera

385

Cosenza

386

Catanzaro

387

Reggio di Calabria

388

Crotone

389

Vibo Valentia

390

Trapani

391

Palermo

392

Messina

393

Agrigento

394

Caltanissetta

395

Enna

396

Catania

397

Ragusa

398

Siracusa

399

Sassari

400

Nuoro

401

Cagliari

402

Oristano

403

LUXEMBURG

(muodostaa yhden maantieteellisen kokonaisuuden)

500

ITÄVALTA

900

Burgenland

901

Niederösterreich

902

Steiermark

903

Wien und die anderen Bundesländer

904

PORTUGALI

800

Entre Douro e Minho

801

Trás-os-Montes

802

Beira Litoral

803

Beira Interior

804

Ribatejo e Oeste

805

Alentejo

806

Algarve

807

Região Autónoma dos Açores

808

Região Autónoma da Madeira

809

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

(muodostaa yhden maantieteellisen kokonaisuuden)

550

---

LIITE III

ERITELTYJEN VIININVALMISTUKSEEN KÄYTETTÄVIEN RYPÄLELAJIKKEIDEN KOODIT, JOITA KÄYTETÄÄN TOIMITETTAESSA VIININVILJELYALOJEN TILASTOTIETOJEN KERUIDEN TULOKSET EUROSTATILLE

(Asetus (ETY) N:o 357/79)

| Lajikkeet | Koodi |
| --- | --- |
| Yksittäiset lajikkeet (eriteltävä) |
| Tummat | 1000–1799 |
| Yhteensä | 1800 |
| Vaaleat ja muut värit | 2000–2799 |
| Yhteensä | 2800 |
| Yksittäiset lajikkeet yhteensä | 3800 |
| Muut lajikkeet |
| Tummat | 1900 |
| Vaaleat ja muut värit | 2900 |
| Yhteensä | 3900 |
| Kaikki lajikkeet |
| Tummat | 1999 |
| Vaaleat ja muut värit | 2999 |
| Yhteensä | 3999 |

Lajikkeet

Koodi

Yksittäiset lajikkeet (eriteltävä)

Tummat

1000–1799

Yhteensä

1800

Vaaleat ja muut värit

2000–2799

Yhteensä

2800

Yksittäiset lajikkeet yhteensä

3800

Muut lajikkeet

Tummat

1900

Vaaleat ja muut värit

2900

Yhteensä

3900

Kaikki lajikkeet

Tummat

1999

Vaaleat ja muut värit

2999

Yhteensä

3999

---

LIITE IV

Kumottu päätös ja sen muutokset

| Komission päätös 79/491/ETY | (EYVL L 129, 28.5.1979, s. 9) |
| --- | --- |
| Komission päätös 85/620/ETY | (EYVL L 379, 31.12.1985, s. 1) |
| Komission päätös 96/20/EY | (EYVL L 7, 10.1.1996, s. 6) |
| Komission päätös 1999/661/EY | (EYVL L 261, 7.10.1999, s. 42) |

Komission päätös 79/491/ETY

(EYVL L 129, 28.5.1979, s. 9)

Komission päätös 85/620/ETY

(EYVL L 379, 31.12.1985, s. 1)

Komission päätös 96/20/EY

(EYVL L 7, 10.1.1996, s. 6)

Komission päätös 1999/661/EY

(EYVL L 261, 7.10.1999, s. 42)

---

LIITE V

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Päätös 79/491/ETY | Tämä päätös |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artikla | 2 artikla |
| — | 3 artikla |
| 3 artikla | 4 artikla |
| Liite I | Liite I |
| Liite II | Liite II |
| Liite III | Liite III |
| — | Liite IV |
| — | Liite V |

Päätös 79/491/ETY

Tämä päätös

1 artikla

1 artikla

2 artikla

2 artikla

—

3 artikla

3 artikla

4 artikla

Liite I

Liite I

Liite II

Liite II

Liite III

Liite III

—

Liite IV

—

Liite V

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 25.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 294/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 294/72

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2006/718/YUTP,

tehty 23 päivänä lokakuuta 2006,

Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2006/276/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 10 päivänä huhtikuuta 2006 hyväksytyn yhteisen kannan 2006/276/YUTP (1) ja erityisesti sen 2 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä huhtikuuta 2006 yhteisen kannan 2006/276/YUTP, jolla vahvistettiin rajoittavat toimenpiteet, jotka kohdistuvat Valko-Venäjällä 19 päivänä maaliskuuta 2006 järjestetyissä presidentinvaaleissa vaaleja koskevien kansainvälisten sääntöjen loukkaamisesta sekä toimenpiteistä kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamiseksi vastuullisiin henkilöihin sekä heitä lähellä oleviin luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, yhteisöihin tai elimiin. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä huhtikuuta 2006 yhteisen kannan 2006/276/YUTP, jolla vahvistettiin rajoittavat toimenpiteet, jotka kohdistuvat Valko-Venäjällä 19 päivänä maaliskuuta 2006 järjestetyissä presidentinvaaleissa vaaleja koskevien kansainvälisten sääntöjen loukkaamisesta sekä toimenpiteistä kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamiseksi vastuullisiin henkilöihin sekä heitä lähellä oleviin luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, yhteisöihin tai elimiin.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 18 päivänä toukokuuta 2006 yhteisen kannan 2006/362/YUTP yhteisen kannan 2006/276/YUTP muuttamisesta, jotta edellä tarkoitettujen henkilöiden sekä heitä lähellä olevien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elimien varat ja taloudelliset resurssit jäädytettäisiin. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 18 päivänä toukokuuta 2006 yhteisen kannan 2006/362/YUTP yhteisen kannan 2006/276/YUTP muuttamisesta, jotta edellä tarkoitettujen henkilöiden sekä heitä lähellä olevien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elimien varat ja taloudelliset resurssit jäädytettäisiin.

| (3) | Neuvosto on tarkistanut rajoittavat toimenpiteet yhteisen kannan 2006/276/YUTP mukaisesti ja päättänyt viimeaikaisten tapahtumien valossa kohdistaa ne muihinkin kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta vastuullisiin henkilöihin. Näin ollen yhteisen kannan 2006/276/YUTP liitteissä III ja IV olevia luetteloita olisi vastaavasti muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto on tarkistanut rajoittavat toimenpiteet yhteisen kannan 2006/276/YUTP mukaisesti ja päättänyt viimeaikaisten tapahtumien valossa kohdistaa ne muihinkin kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta vastuullisiin henkilöihin. Näin ollen yhteisen kannan 2006/276/YUTP liitteissä III ja IV olevia luetteloita olisi vastaavasti muutettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan yhteisen kannan 2006/276/YUTP liitteet III ja IV tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 23 päivänä lokakuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-E. ENESTAM

---

(1)  EUVL L 101, 11.4.2006, s. 5. Yhteinen kanta sellaisena kuin se on muutettuna yhteisellä kannalla 2006/362/YUTP (EUVL L 134, 20.5.2006, s. 45).

1

---

LIITE

LIITE III

Luettelo 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista henkilöistä

| Nimi (suomenkielinen transkriptio) | Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio) | Nimi (venäjänkielinen transkriptio) | Syntymäaika | Syntymäpaikka | Osoite | Passin numero | Asema |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukašenko Aleksandr Grigorjevitš
  (Lukašenka Aljaksandr Ryhoravitš) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopis, Vitebskin alue | | | Presidentti |
| Nevyglas Gennadi Nikolajevitš
  (Nevyhlas Henadz Mikalajevitš) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, Pinskin alue | | | Presidentin kanslian päällikkö |
| Petkevitš Natalia Vladimirovna
  (Pjatkevitš Natalja Vladzimirauna) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | Presidentin kanslian varapäällikkö |
| Rubinov Anatoli Nikolaejevitš
  (Rubinau Anatol Mikalajevitš) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Mogilev | | | Varajohtaja vastuualueena tiedotusvälineet ja ideologia, presidentin kanslia |
| Proleskovski Oleg Vitoldovitš
  (Praljaskouski Aleh Vitoldavitš) | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (Venäjä, nykyinen Sergijev Posad) | | | Avustaja ja pääideologia-osaston johtaja, presidentin kanslia |
| Radkov Aleksandr Mihailovitš
  (Radzkou Aljaksandr Mihailavitš) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области | | | Opetusministeri |
| Rusakevitš Vladimir Vasiljevitš
  (Rusakevitš Uladzimir Vasiljevitš) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Vygonoštši, Выгонощи, Брестская область | | | Tiedotusministeri |
| Golovanov Viktor Grigorjevitš
  (Halavanau Viktar Ryhoravitš) | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Borisov | | | Oikeusministeri |
| Zimouski Aljaksandr Leanidavitš
  (Zimovski Aleksandr Leonidovitš) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Saksa | | | Parlamentin ylähuoneen jäsen, kansallisen radio- ja televisioyhtiön johtaja |
| Konopljev Vladimir Nikolajevitš
  (Kanapljou Uladzimir Mikalajevitš) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района | | | Parlamentin alahuoneen puhemies |
| Tšerginets Nikolai Ivanovitš
  (Tšarhinets Mikalai Ivanavitš) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | Ylähuoneen ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja |
| Kostjan Sergei Ivanovitš
  (Kastsjan Sjarhei Ivanavitš) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usohi, Mogilevin alue,
  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | Alahuoneen ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja |
| Orda Mihail Sergejevitš
  (Orda Mihail Sjarhejevitš) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo, Grodnon alue,
  Дятлово Гродненской области | | | Ylähuoneen jäsen, BRSM-nuorisojärjestön johtaja |
| Lozovik Nikolai Ivanovitš
  (Lazavik Mikalai Ivanavitš) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Nevinjany, Minskin alue,
  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | Valko-Venäjän keskusvaalilautakunnan varapuheenjohtaja |
| Miklaševitš Pjotr Petrovitš
  (Miklaševitš Pjotr Pjatrovitš) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, Minskin alue,
  Косута Минской области | | | Ylin syyttäjäviranomainen |
| Sliževski Oleg Leonidovitš
  (Sližeuski Aleh Leanidavitš) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | Oikeusministeriön yhteiskunnallisista järjestöistä, puolueista ja kansalaisjärjestöistä vastaavan osaston johtaja |
| Hariton Aleksandr
  (Haryton Aljaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | Oikeusministeriön yhteiskunnallisista järjestöistä, puolueista ja kansalaisjärjestöistä vastaavan osaston neuvonantaja |
| Smirnov Jevgeni Aleksandrovitš
  (Smirnou Jaugen Aljaksandravitš) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | Rjazanin alue, Venäjä | | | Taloustuomioistuimen ensimmäinen varapuheenjohtaja |
| Reutskaja Nadežda Zalovna
  (Ravutskaja Nadzeja) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | Minskin Moskovan alueen tuomari |
| Trubnikov Nikolai Aleksejevitš
  (Trubnikau Mikalai Aljaksejevitš) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | Minskin Partizanskij-alueen tuomari |
| Kuprijanov Nikolai Mihailovitš
  (Kupryjanau Mikalai Mihailavitš) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | Ylimmän syyttäjäviranomaisen sijainen |
| Suhorenko Stepan Nikolajaevitš
  (Suharenka Stsjapan Mikalajevitš) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zduditši, Gomelin alue,
  Здудичи Светлогорского района Гомельской области | | | Valtion turvallisuuspalvelun KGB:n puheenjohtaja |
| Dementei Vasili Ivanovitš
  (Dzemjantsei Vasil Ivanavitš) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | KGB:n ensimmäinen varapuheenjohtaja |
| Kozik Leonid Petrovitš,
  (Kozik Leanid Pjatrovitš) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Borisov | | | Ammattiyhdistysten liiton puheenjohtaja |
| Koleda Aleksandr Mihailovitš
  (Kaljada Aljaksandr Mihailavits) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | Brestin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Mihasev Vladimir Iljitš
  (Mihasjou Uladzimir Iljitš) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | Gomelin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Lutšina Leonid Aleksandrovitš
  (Lutšyna Leanid Aljaksandravitš) | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | Minskin alue | | | Grodnon alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Karpenko Igor Vasiljevitš
  (Karpenka Ihar Vasiljevitš) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznetsk, Venäjä
  Новокузнецк Кемеровской области, Россия | | | Minskin kaupungin keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Kurlovitš Vladimir Anatoljevitš
  (Kurlovitš Uladzimir Anatoljevitš | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | Minskin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Metelitsa Nikolai Timofejevitš
  (Mjatselitsa Mikalai Tsimafejevitš) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | Mogilevin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Pištšulenok Mihail Vasiljevitš
  (Pištšuljonak Mihail Vasiljevitš) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | Vitebskin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Rybakov Aleksei | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | Minskin Moskovan alueen tuomioistuimen tuomari |
| Bortnik Sergei | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | Yleinen syyttäjä |
| Jasinovitš Leonid Stanislavovitš | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Butšany, Vitebskin alue | Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk | MP0515811 | Minskin Tsentralnij-alueen tuomioistuimen tuomari |
| Migun Andrei Arkadevitš | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk | MP1313262 | Yleinen syyttäjä |

Nimi (suomenkielinen transkriptio)

Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio)

Nimi (venäjänkielinen transkriptio)

Syntymäaika

Syntymäpaikka

Osoite

Passin numero

Asema

Lukašenko Aleksandr Grigorjevitš

(Lukašenka Aljaksandr Ryhoravitš)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopis, Vitebskin alue

Presidentti

Nevyglas Gennadi Nikolajevitš

(Nevyhlas Henadz Mikalajevitš)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, Pinskin alue

Presidentin kanslian päällikkö

Petkevitš Natalia Vladimirovna

(Pjatkevitš Natalja Vladzimirauna)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

Presidentin kanslian varapäällikkö

Rubinov Anatoli Nikolaejevitš

(Rubinau Anatol Mikalajevitš)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Mogilev

Varajohtaja vastuualueena tiedotusvälineet ja ideologia, presidentin kanslia

Proleskovski Oleg Vitoldovitš

(Praljaskouski Aleh Vitoldavitš)

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (Venäjä, nykyinen Sergijev Posad)

Avustaja ja pääideologia-osaston johtaja, presidentin kanslia

Radkov Aleksandr Mihailovitš

(Radzkou Aljaksandr Mihailavitš)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области

Opetusministeri

Rusakevitš Vladimir Vasiljevitš

(Rusakevitš Uladzimir Vasiljevitš)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Vygonoštši, Выгонощи, Брестская область

Tiedotusministeri

Golovanov Viktor Grigorjevitš

(Halavanau Viktar Ryhoravitš)

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Borisov

Oikeusministeri

Zimouski Aljaksandr Leanidavitš

(Zimovski Aleksandr Leonidovitš)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Saksa

Parlamentin ylähuoneen jäsen, kansallisen radio- ja televisioyhtiön johtaja

Konopljev Vladimir Nikolajevitš

(Kanapljou Uladzimir Mikalajevitš)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района

Parlamentin alahuoneen puhemies

Tšerginets Nikolai Ivanovitš

(Tšarhinets Mikalai Ivanavitš)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

Ylähuoneen ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja

Kostjan Sergei Ivanovitš

(Kastsjan Sjarhei Ivanavitš)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usohi, Mogilevin alue,

Усохи Кличевского района Могилевской области

Alahuoneen ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja

Orda Mihail Sergejevitš

(Orda Mihail Sjarhejevitš)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo, Grodnon alue,

Дятлово Гродненской области

Ylähuoneen jäsen, BRSM-nuorisojärjestön johtaja

Lozovik Nikolai Ivanovitš

(Lazavik Mikalai Ivanavitš)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Nevinjany, Minskin alue,

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

Valko-Venäjän keskusvaalilautakunnan varapuheenjohtaja

Miklaševitš Pjotr Petrovitš

(Miklaševitš Pjotr Pjatrovitš)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, Minskin alue,

Косута Минской области

Ylin syyttäjäviranomainen

Sliževski Oleg Leonidovitš

(Sližeuski Aleh Leanidavitš)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

Oikeusministeriön yhteiskunnallisista järjestöistä, puolueista ja kansalaisjärjestöistä vastaavan osaston johtaja

Hariton Aleksandr

(Haryton Aljaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

Oikeusministeriön yhteiskunnallisista järjestöistä, puolueista ja kansalaisjärjestöistä vastaavan osaston neuvonantaja

Smirnov Jevgeni Aleksandrovitš

(Smirnou Jaugen Aljaksandravitš)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

Rjazanin alue, Venäjä

Taloustuomioistuimen ensimmäinen varapuheenjohtaja

Reutskaja Nadežda Zalovna

(Ravutskaja Nadzeja)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

Minskin Moskovan alueen tuomari

Trubnikov Nikolai Aleksejevitš

(Trubnikau Mikalai Aljaksejevitš)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

Minskin Partizanskij-alueen tuomari

Kuprijanov Nikolai Mihailovitš

(Kupryjanau Mikalai Mihailavitš)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

Ylimmän syyttäjäviranomaisen sijainen

Suhorenko Stepan Nikolajaevitš

(Suharenka Stsjapan Mikalajevitš)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zduditši, Gomelin alue,

Здудичи Светлогорского района Гомельской области

Valtion turvallisuuspalvelun KGB:n puheenjohtaja

Dementei Vasili Ivanovitš

(Dzemjantsei Vasil Ivanavitš)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

KGB:n ensimmäinen varapuheenjohtaja

Kozik Leonid Petrovitš,

(Kozik Leanid Pjatrovitš)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Borisov

Ammattiyhdistysten liiton puheenjohtaja

Koleda Aleksandr Mihailovitš

(Kaljada Aljaksandr Mihailavits)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

Brestin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Mihasev Vladimir Iljitš

(Mihasjou Uladzimir Iljitš)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

Gomelin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Lutšina Leonid Aleksandrovitš

(Lutšyna Leanid Aljaksandravitš)

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

Minskin alue

Grodnon alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Karpenko Igor Vasiljevitš

(Karpenka Ihar Vasiljevitš)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznetsk, Venäjä

Новокузнецк Кемеровской области, Россия

Minskin kaupungin keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Kurlovitš Vladimir Anatoljevitš

(Kurlovitš Uladzimir Anatoljevitš

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

Minskin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Metelitsa Nikolai Timofejevitš

(Mjatselitsa Mikalai Tsimafejevitš)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

Mogilevin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Pištšulenok Mihail Vasiljevitš

(Pištšuljonak Mihail Vasiljevitš)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

Vitebskin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Rybakov Aleksei

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

Minskin Moskovan alueen tuomioistuimen tuomari

Bortnik Sergei

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

Yleinen syyttäjä

Jasinovitš Leonid Stanislavovitš

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Butšany, Vitebskin alue

Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

MP0515811

Minskin Tsentralnij-alueen tuomioistuimen tuomari

Migun Andrei Arkadevitš

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

MP1313262

Yleinen syyttäjä

LIITE IV

Luettelo 1 a artiklassa tarkoitetuista henkilöistä

| Nimi (suomenkielinen transkriptio) | Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio) | Nimi (venäjänkielinen transkriptio) | Syntymäaika | Syntymäpaikka | Osoite | Passin numero | Asema |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukašenko Aleksandr Grigorjevitš
  (Lukašenka Aljaksandr Ryhoravitš) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopis, Vitebskin alue | | | Presidentti |
| Nevyglas Gennadi Nikolajevitš
  (Nevyhlas Henadz Mikalajevitš) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, Pinskin alue | | | Presidentin kanslian päällikkö |
| Petkevitš Natalia Vladimirovna
  (Pjatkevitš Natalja Uladzimirauna) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | Presidentin kanslian varapäällikkö |
| Rubinov Anatoli Nikolaejevitš
  (Rubinau Anatol Mikalajevitš) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Mogilev | | | Varajohtaja vastuualueena tiedotusvälineet ja ideologia, presidentin kanslia |
| Proleskovski Oleg Vitoldovitš
  (Praljaskouski Aleh Vitoldavitš) | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (Venäjä, nykyinen Sergijev Posad) | | | Avustaja ja pääideologia-osaston johtaja, presidentin kanslia |
| Radkov Aleksandr Mihailovitš
  (Radzkou Aljaksandr Mihailavitš) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области | | | Opetusministeri |
| Rusakevitš Vladimir Vasiljevitš
  (Rusakevitš Uladzimir Vasiljevitš) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Vygonoštši, Выгонощи, Брестская область | | | Tiedotusministeri |
| Golovanov Viktor Grigorjevitš
  (Halavanau Viktar Ryhoravitš) | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Borisov | | | Oikeusministeri |
| Zimouski Aljaksandr Leanidavitš
  (Zimovski Aleksandr Leonidovitš) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Saksa | | | Parlamentin ylähuoneen jäsen, kansallisen radio- ja televisioyhtiön johtaja |
| Konopljev Vladimir Nikolajevitš
  (Kanapljou Uladzimir Mikalajevitš) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района | | | Parlamentin alahuoneen puhemies |
| Tšerginets Nikolai Ivanovitš
  (Tšarhinets Mikalai Ivanavitš) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | Ylähuoneen ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja |
| Kostjan Sergei Ivanovitš
  (Kastsjan Sjarhei Ivanavitš) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usohi, Mogilevin alue,
  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | Alahuoneen ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja |
| Orda Mihail Sergejevitš
  (Orda Mihail Sjarhejevitš) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo, Grodnon alue,
  Дятлово Гродненской области | | | Ylähuoneen jäsen, BRSM-nuorisojärjestön johtaja |
| Lozovik Nikolai Ivanovitš
  (Lazavik Mikalai Ivanavitš) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Nevinjany, Minskin alue,
  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | Valko-Venäjän keskusvaalilautakunnan varapuheenjohtaja |
| Miklaševitš Pjotr Petrovitš
  (Miklaševitš Pjotr Pjatrovitš) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, Minskin alue,
  Косута Минской области | | | Ylin syyttäjäviranomainen |
| Sliževski Oleg Leonidovitš
  (Sližeuski Aleh Leanidavitš) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | Oikeusministeriön yhteiskunnallisista järjestöistä, puolueista ja kansalaisjärjestöistä vastaavan osaston johtaja |
| Hariton Aleksandr
  (Haryton Aljaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | Oikeusministeriön yhteiskunnallisista järjestöistä, puolueista ja kansalaisjärjestöistä vastaavan osaston neuvonantaja |
| Smirnov Jevgeni Aleksandrovitš
  (Smirnou Jaugen Aljaksandravitš) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | Rjazanin alue, Venäjä | | | Taloustuomioistuimen ensimmäinen varapuheenjohtaja |
| Reutskaja Nadežda Zalovna
  (Ravutskaja Nadzeja) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | Minskin Moskovan alueen tuomari |
| Trubnikov Nikolai Aleksejevitš
  (Trubnikau Mikalai Aljaksejevitš) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | Minskin Partizanskij-alueen tuomari |
| Kuprijanov Nikolai Mihailovitš
  (Kupryjanau Mikalai Mihailavitš) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | Ylimmän syyttäjäviranomaisen sijainen |
| Suhorenko Stepan Nikolajaevitš
  (Suharenka Stsjapan Mikalajevitš) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zduditši, Gomelin alue,
  Здудичи Светлогорского района Гомельской области | | | Valtion turvallisuuspalvelun KGB:n puheenjohtaja |
| Dementei Vasili Ivanovitš
  (Dzemjantsei Vasil Ivanavitš) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | KGB:n ensimmäinen varapuheenjohtaja |
| Kozik Leonid Petrovitš,
  (Kozik Leanid Pjatrovitš) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Borisov | | | Ammattiyhdistysten liiton puheenjohtaja |
| Koleda Aleksandr Mihailovitš
  (Kaljada Aljaksandr Mihailavits) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | Brestin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Mihasev Vladimir Iljitš
  (Mihasjou Uladzimir Iljitš) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | Gomelin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Lutšina Leonid Aleksandrovitš
  (Lutšyna Leanid Aljaksandravitš) | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | Minskin alue | | | Grodnon alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Karpenko Igor Vasiljevitš
  (Karpenka Ihar Vasiljevitš) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznetsk, Venäjä
  Новокузнецк Кемеровской области, Россия | | | Minskin kaupungin keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Kurlovitš Vladimir Anatoljevitš
  (Kurlovitš Uladzimir Anatoljevitš) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | Minskin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Metelitsa Nikolai Timofejevitš
  (Mjatselitsa Mikalai Tsimafejevitš) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | Mogilevin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Pištšulenok Mihail Vasiljevitš
  (Pištšuljonak Mihail Vasiljevitš) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | Vitebskin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Šeiman Viktor Vladimirovitš | | | 26.5.1958 | Grodnon alue | | | Turvallisuusneuvoston päällikkö |
| Pavlitšenko Dmitri Valerjevitš | | | 1966 | Vitebsk | | | Valko-Venäjän sisäasiainministeriön erityisjoukkojen (SOBR) päällikkö |
| Naumov Vladimir Vladimirovitš | | | 7.2.1956 | | | | Sisäasiainministeri |
| Jermošina Lidia Mihailovna | | | 29.1.1953 | Slutsk (Minskin alue) | | | Valko-Venäjän keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja |
| Podobed Juri Nikolajevitš | | | 5.3.1962 | Slutsk (Minskin alue | | | OMONin (miliisin erityisyksikkö) everstiluutnantti, sisäasiainministeriö |
| Rybakov Aleksei | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | Minskin Moskovan alueen tuomioistuimen tuomari |
| Bortnik Sergei Aleksandrovitš | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | Yleinen syyttäjä |
| Jasinovitš Leonid Stanislavovitš | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Butšany, Vitebskin alue | Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk | MP0515811 | Minskin Tsentralnij-alueen tuomioistuimen tuomari |
| Migun Andrei Arkadevitš | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk | MP1313262 | Yleinen syyttäjä |

Nimi (suomenkielinen transkriptio)

Nimi (valkovenäjänkielinen transkriptio)

Nimi (venäjänkielinen transkriptio)

Syntymäaika

Syntymäpaikka

Osoite

Passin numero

Asema

Lukašenko Aleksandr Grigorjevitš

(Lukašenka Aljaksandr Ryhoravitš)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopis, Vitebskin alue

Presidentti

Nevyglas Gennadi Nikolajevitš

(Nevyhlas Henadz Mikalajevitš)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, Pinskin alue

Presidentin kanslian päällikkö

Petkevitš Natalia Vladimirovna

(Pjatkevitš Natalja Uladzimirauna)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

Presidentin kanslian varapäällikkö

Rubinov Anatoli Nikolaejevitš

(Rubinau Anatol Mikalajevitš)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Mogilev

Varajohtaja vastuualueena tiedotusvälineet ja ideologia, presidentin kanslia

Proleskovski Oleg Vitoldovitš

(Praljaskouski Aleh Vitoldavitš)

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (Venäjä, nykyinen Sergijev Posad)

Avustaja ja pääideologia-osaston johtaja, presidentin kanslia

Radkov Aleksandr Mihailovitš

(Radzkou Aljaksandr Mihailavitš)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области

Opetusministeri

Rusakevitš Vladimir Vasiljevitš

(Rusakevitš Uladzimir Vasiljevitš)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Vygonoštši, Выгонощи, Брестская область

Tiedotusministeri

Golovanov Viktor Grigorjevitš

(Halavanau Viktar Ryhoravitš)

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Borisov

Oikeusministeri

Zimouski Aljaksandr Leanidavitš

(Zimovski Aleksandr Leonidovitš)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Saksa

Parlamentin ylähuoneen jäsen, kansallisen radio- ja televisioyhtiön johtaja

Konopljev Vladimir Nikolajevitš

(Kanapljou Uladzimir Mikalajevitš)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района

Parlamentin alahuoneen puhemies

Tšerginets Nikolai Ivanovitš

(Tšarhinets Mikalai Ivanavitš)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

Ylähuoneen ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja

Kostjan Sergei Ivanovitš

(Kastsjan Sjarhei Ivanavitš)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usohi, Mogilevin alue,

Усохи Кличевского района Могилевской области

Alahuoneen ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja

Orda Mihail Sergejevitš

(Orda Mihail Sjarhejevitš)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo, Grodnon alue,

Дятлово Гродненской области

Ylähuoneen jäsen, BRSM-nuorisojärjestön johtaja

Lozovik Nikolai Ivanovitš

(Lazavik Mikalai Ivanavitš)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Nevinjany, Minskin alue,

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

Valko-Venäjän keskusvaalilautakunnan varapuheenjohtaja

Miklaševitš Pjotr Petrovitš

(Miklaševitš Pjotr Pjatrovitš)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, Minskin alue,

Косута Минской области

Ylin syyttäjäviranomainen

Sliževski Oleg Leonidovitš

(Sližeuski Aleh Leanidavitš)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

Oikeusministeriön yhteiskunnallisista järjestöistä, puolueista ja kansalaisjärjestöistä vastaavan osaston johtaja

Hariton Aleksandr

(Haryton Aljaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

Oikeusministeriön yhteiskunnallisista järjestöistä, puolueista ja kansalaisjärjestöistä vastaavan osaston neuvonantaja

Smirnov Jevgeni Aleksandrovitš

(Smirnou Jaugen Aljaksandravitš)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

Rjazanin alue, Venäjä

Taloustuomioistuimen ensimmäinen varapuheenjohtaja

Reutskaja Nadežda Zalovna

(Ravutskaja Nadzeja)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

Minskin Moskovan alueen tuomari

Trubnikov Nikolai Aleksejevitš

(Trubnikau Mikalai Aljaksejevitš)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

Minskin Partizanskij-alueen tuomari

Kuprijanov Nikolai Mihailovitš

(Kupryjanau Mikalai Mihailavitš)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

Ylimmän syyttäjäviranomaisen sijainen

Suhorenko Stepan Nikolajaevitš

(Suharenka Stsjapan Mikalajevitš)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zduditši, Gomelin alue,

Здудичи Светлогорского района Гомельской области

Valtion turvallisuuspalvelun KGB:n puheenjohtaja

Dementei Vasili Ivanovitš

(Dzemjantsei Vasil Ivanavitš)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

KGB:n ensimmäinen varapuheenjohtaja

Kozik Leonid Petrovitš,

(Kozik Leanid Pjatrovitš)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Borisov

Ammattiyhdistysten liiton puheenjohtaja

Koleda Aleksandr Mihailovitš

(Kaljada Aljaksandr Mihailavits)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

Brestin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Mihasev Vladimir Iljitš

(Mihasjou Uladzimir Iljitš)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

Gomelin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Lutšina Leonid Aleksandrovitš

(Lutšyna Leanid Aljaksandravitš)

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

Minskin alue

Grodnon alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Karpenko Igor Vasiljevitš

(Karpenka Ihar Vasiljevitš)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznetsk, Venäjä

Новокузнецк Кемеровской области, Россия

Minskin kaupungin keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Kurlovitš Vladimir Anatoljevitš

(Kurlovitš Uladzimir Anatoljevitš)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

Minskin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Metelitsa Nikolai Timofejevitš

(Mjatselitsa Mikalai Tsimafejevitš)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

Mogilevin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Pištšulenok Mihail Vasiljevitš

(Pištšuljonak Mihail Vasiljevitš)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

Vitebskin alueen keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Šeiman Viktor Vladimirovitš

26.5.1958

Grodnon alue

Turvallisuusneuvoston päällikkö

Pavlitšenko Dmitri Valerjevitš

1966

Vitebsk

Valko-Venäjän sisäasiainministeriön erityisjoukkojen (SOBR) päällikkö

Naumov Vladimir Vladimirovitš

7.2.1956

Sisäasiainministeri

Jermošina Lidia Mihailovna

29.1.1953

Slutsk (Minskin alue)

Valko-Venäjän keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja

Podobed Juri Nikolajevitš

5.3.1962

Slutsk (Minskin alue

OMONin (miliisin erityisyksikkö) everstiluutnantti, sisäasiainministeriö

Rybakov Aleksei

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

Minskin Moskovan alueen tuomioistuimen tuomari

Bortnik Sergei Aleksandrovitš

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

Yleinen syyttäjä

Jasinovitš Leonid Stanislavovitš

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Butšany, Vitebskin alue

Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

MP0515811

Minskin Tsentralnij-alueen tuomioistuimen tuomari

Migun Andrei Arkadevitš

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

MP1313262

Yleinen syyttäjä

---