# Uradni list L 285/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 285 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4916. oktober 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 285

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4916. oktober 2006

---

| Vsebina | | II   Akti, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta in predstavnikov držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 9. junija 2006 o podpisu in začasni uporabi Večstranskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (ECAA) | 1 |
| Večstranski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora | 3 |
| | * | Sklep Sveta z dne 15. septembra 2006 o sprejetju poslovnika Sveta | 47 |

Vsebina

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Stran

Svet

*

Sklep Sveta in predstavnikov držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 9. junija 2006 o podpisu in začasni uporabi Večstranskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (ECAA)

1

Večstranski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora

3

*

Sklep Sveta z dne 15. septembra 2006 o sprejetju poslovnika Sveta

47

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 16.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 285/1

---

SKLEP SVETA IN PREDSTAVNIKOV DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA

z dne 9. junija 2006

o podpisu in začasni uporabi Večstranskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (ECAA)

(2006/682/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2), v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in členom 300(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z nekaterimi evropskimi tretjimi državami za vzpostavitev skupnega evropskega zračnega prostora (ECAA). |
| --- | --- |

(1)

Svet je pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z nekaterimi evropskimi tretjimi državami za vzpostavitev skupnega evropskega zračnega prostora (ECAA).

| (2) | Komisija je v imenu Skupnosti in njenih držav članic s pogajanji dosegla Večstranski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora v skladu s Sklepom Sveta, s katerim je ta pooblastil Komisijo, da začne pogajanja. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v imenu Skupnosti in njenih držav članic s pogajanji dosegla Večstranski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora v skladu s Sklepom Sveta, s katerim je ta pooblastil Komisijo, da začne pogajanja.

| (3) | S pridržkom njegove naknadne sklenitve bi bilo treba Sporazum, ki ga je Komisija dosegla v pogajanjih, podpisati in začasno uporabljati — |
| --- | --- |

(3)

S pridržkom njegove naknadne sklenitve bi bilo treba Sporazum, ki ga je Komisija dosegla v pogajanjih, podpisati in začasno uporabljati —

SKLENILI:

Člen 1

1.   Podpis Večstranskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) se s pridržkom sklepa Sveta o njegovi sklenitvi odobri v imenu Skupnosti.

2.   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Skupnosti, s pridržkom njegove sklenitve.

3.   Do začetka veljavnosti se Sporazum uporablja v skladu s členom 29(3) Sporazuma. Predsednik Sveta je pooblaščen, da pošlje uradno obvestilo v imenu Skupnosti in njenih držav članic.

4.   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

1.   Skupnost in države članice so zastopane v Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 18 Sporazuma.

2.   Stališče Skupnosti in njenih držav članic glede sklepov Skupnega odbora iz člena 17 Sporazuma, ki le razširjajo akte zakonodaje Skupnosti z njihovo vključitvijo v Prilogo I k Sporazumu, ob upoštevanju vseh potrebnih tehničnih prilagoditev, sprejme Komisija.

3.   Glede ostalih sklepov Skupnega odbora, ki so v pristojnosti Skupnosti, stališče Skupnosti in njenih držav članic sprejme Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije.

4.   Glede ostalih sklepov Skupnega odbora, ki so v pristojnosti držav članic, stališče, ki ga je treba zastopati, soglasno sprejme Svet na predlog Komisije ali držav članic.

5.   Stališče Skupnosti in držav članic v Skupnem odboru predstavi Komisija, razen na področjih izključne pristojnosti držav članic, kjer stališče predstavi predsedstvo Sveta ali Komisija, če tako odloči Svet.

V Luxembourgu, 9. junija 2006

Za Svet

Predsednik

H. GORBACH

---

VEČSTRANSKI SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu (1) o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora

KRALJEVINA BELGIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

IRSKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADŽARSKA,

MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

v nadaljnjem besedilu „države članice ES“, in

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“ ali „Evropska skupnost“, in

REPUBLIKA ALBANIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

BOSNA IN HERCEGOVINA,

REPUBLIKA ČRNA GORA,

REPUBLIKA HRVAŠKA,

REPUBLIKA ISLANDIJA,

NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA,

KRALJEVINA NORVEŠKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SRBIJA, in

ZAČASNA UPRAVA MISIJE ZDRUŽENIH NARODOV NA KOSOVU,

skupaj v nadaljnjem besedilu „pogodbenice“, SO SE —

OB PRIZNAVANJU, da ima mednarodno civilno letalstvo povezovalno naravo, in v želji vzpostaviti skupni evropski zračni prostor (ECAA) na podlagi vzajemnega dostopa pogodbenic na trge zračnega prevoza in svobode ustanavljanja, z enakimi pogoji konkurence in spoštovanjem istih pravil – vključno na področju varnosti, varovanja, vodenja zračnega prometa, socialnega usklajevanja in okolja;

KER bi bilo treba pravila o ECAA uporabljati na večstranski podlagi znotraj ECAA in bi bilo zato treba v zvezi s tem opredeliti posebna pravila;

OB STRINJANJU, da je primerno utemeljiti pravila ECAA na zadevni zakonodaji, veljavni v Evropski skupnosti, kot je navedena v Prilogi I k temu sporazumu, brez poseganja v pravila, ki jih vsebuje Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti;

OB PRIZNAVANJU, da popolna usklajenost s pravili ECAA daje pogodbenicam pravico uporabiti ugodnosti ECAA, vključno z dostopom na trg;

OB UPOŠTEVANJU, da skladnosti s pravili ECAA, vključno s popolnim dostopom na trg, ni mogoče doseči v enem koraku, ampak s prehodom, ki ga olajšajo posebne ureditve z omejenim trajanjem;

OB POUDARJANJU, da morajo pravila o dostopu letalskih prevoznikov na trg, ob upoštevanju prehodnih ureditev, če je to potrebno, izključiti omejitve frekvenc, zmogljivosti, zračnih poti, vrste zrakoplova ali podobne omejitve v okviru dvostranskih sporazumov ali dogovorov o zračnem prevozu in da se od letalskih prevoznikov ne bi smelo zahtevati, da kot pogoj za dostop na trg sklenejo komercialne pogodbe ali podobne dogovore;

OB POUDARJANJU, da bi bilo treba letalske prevoznike obravnavati brez diskriminacije glede njihovega dostopa do infrastrukture zračnega prometa, zlasti kadar je ta infrastruktura omejena;

OB UPOŠTEVANJU, da pridružitveni sporazumi med Evropskimi skupnostmi in njenimi državami članicami ter nekaterimi drugimi pogodbenicami zaradi zagotavljanja usklajenega razvoja in postopne liberalizacije prevoza med pogodbenicami, v skladu z njihovimi tržnimi potrebami načelno predvidevajo ureditev, da naj bi se pogoji vzajemnega dostopa na trg zračnega prometa uredili s posebnimi sporazumi;

OB UPOŠTEVANJU želje vsake pridružene stranke, da svoje predpise o zračnem prometu in z njim povezanimi zadevami uskladi s predpisi Evropske skupnosti, vključno s prihodnjim zakonodajnim razvojem v okviru Skupnosti;

OB PRIZNAVANJU pomena tehnične pomoči s tega vidika;

OB PRIZNAVANJU, da mora odnose med Skupnostjo in državami članicami ES ter Norveško in Islandijo še naprej urejati Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru;

V ŽELJI omogočiti poznejšo širitev skupnega evropskega zračnega prostora;

OB SKLICEVANJU na pogajanja med Evropsko skupnostjo in pridruženimi strankami za sklenitev sporazumov o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza, ki bodo dvostranske sporazume o storitvah zračnega prevoza med državami članicami Evropske skupnosti in pridruženimi strankami uskladili s pravom Evropske skupnosti –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

CILJI IN NAČELA

Člen 1

1.   Cilj tega sporazuma je oblikovati skupni evropski zračni prostor, v nadaljnjem besedilu ECAA. ECAA temelji na prostem dostopu na trg, svobodi ustanavljanja, enakih pogojih konkurence in skupnih pravilih – vključno na področjih varnosti, varovanja, vodenja zračnega prometa, socialnih zadev in okolja. V ta namen ta sporazum določa pravila, ki se med pogodbenicami uporabljajo pod v nadaljevanju določenimi pogoji. Ta pravila vključujejo določbe zakonodaje, navedene v Prilogi I.

2.   Določbe tega sporazuma se uporabljajo, če zadevajo zračni promet ali z njim povezano zadevo, omenjeno v Prilogi I.

3.   Ta sporazum sestavljajo členi, ki določajo splošno delovanje ECAA, v nadaljnjem besedilu „glavni sporazum“, priloge, od katerih Priloga I vsebuje zakonodajo Evropske skupnosti, ki se med pogodbenicami uporablja v okviru glavnega sporazuma, in protokoli, od katerih najmanj eden za vsako pridruženo stranko vzpostavlja prehodne ureditve, ki se zanjo uporabljajo.

Člen 2

1.   V tem sporazumu:

| (a) | izraz „Sporazum“ pomeni glavni sporazum, priloge k Sporazumu, akte, navedene v Prilogi I, in protokole Sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

izraz „Sporazum“ pomeni glavni sporazum, priloge k Sporazumu, akte, navedene v Prilogi I, in protokole Sporazuma;

| (b) | izraz „pridružena stranka“ pomeni Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Romunijo, Republiko Srbijo ali katero koli drugo državo ali subjekt, ki postane stranka tega sporazuma v skladu s členom 32; |
| --- | --- |

(b)

izraz „pridružena stranka“ pomeni Republiko Albanijo, Republiko Bolgarijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Črno goro, Republiko Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Romunijo, Republiko Srbijo ali katero koli drugo državo ali subjekt, ki postane stranka tega sporazuma v skladu s členom 32;

| (c) | „dodatna pridružena stranka“ oziroma UNMIK pomeni Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999; |
| --- | --- |

(c)

„dodatna pridružena stranka“ oziroma UNMIK pomeni Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999;

| (d) | izraz „pogodbenica“ pomeni v zvezi s Skupnostjo in državami članicami ES, Skupnost in države članice ES ali Skupnost ali države članice ES. Vsakokratni pomen, ki se v posameznem primeru pripiše temu izrazu, se ugotovi iz ustreznih določb tega sporazuma in iz pristojnosti Skupnosti oziroma držav članic ES, kakršne izhajajo iz Pogodbe ES; |
| --- | --- |

(d)

izraz „pogodbenica“ pomeni v zvezi s Skupnostjo in državami članicami ES, Skupnost in države članice ES ali Skupnost ali države članice ES. Vsakokratni pomen, ki se v posameznem primeru pripiše temu izrazu, se ugotovi iz ustreznih določb tega sporazuma in iz pristojnosti Skupnosti oziroma držav članic ES, kakršne izhajajo iz Pogodbe ES;

| (e) | izraz „partner ECAA“ pomeni pridruženo stranko, Norveško ali Islandijo; |
| --- | --- |

(e)

izraz „partner ECAA“ pomeni pridruženo stranko, Norveško ali Islandijo;

| (f) | izraz „Pogodba ES“ pomeni Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

(f)

izraz „Pogodba ES“ pomeni Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti;

| (g) | izraz „Sporazum EGP“ pomeni Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru ter protokole in priloge k Sporazumu, ki je bil podpisan 2. maja 1992 in katerega pogodbenice so Evropska skupnost, njene države članice, Islandija, Lihtenštajn in Norveška; |
| --- | --- |

(g)

izraz „Sporazum EGP“ pomeni Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru ter protokole in priloge k Sporazumu, ki je bil podpisan 2. maja 1992 in katerega pogodbenice so Evropska skupnost, njene države članice, Islandija, Lihtenštajn in Norveška;

| (h) | izraz „pridružitveni sporazum“ pomeni vsak sporazum, ki vzpostavlja pridružitev med Evropsko skupnostjo ali med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter zadevno pridruženo stranko na drugi strani; |
| --- | --- |

(h)

izraz „pridružitveni sporazum“ pomeni vsak sporazum, ki vzpostavlja pridružitev med Evropsko skupnostjo ali med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter zadevno pridruženo stranko na drugi strani;

| (i) | izraz „letalski prevoznik ECAA“ pomeni letalskega prevoznika, ki ima licenco, kakor določa ta sporazum, in sicer v skladu z določbami ustreznih aktov iz Priloge I; |
| --- | --- |

(i)

izraz „letalski prevoznik ECAA“ pomeni letalskega prevoznika, ki ima licenco, kakor določa ta sporazum, in sicer v skladu z določbami ustreznih aktov iz Priloge I;

| (j) | izraz „pristojni organ za civilno letalstvo“ pomeni vladno agencijo ali drug subjekt, ki izvaja zakonsko pravico, da ugotavlja skladnost, certificira in nadzira uporabo ali prodajo izdelkov ali storitev ali licenc v okviru jurisdikcije pogodbenice, in lahko sprejema izvršilne ukrepe za zagotovitev, da izdelki ali storitve, trženi v okviru njegove jurisdikcije, izpolnjujejo zakonske zahteve; |
| --- | --- |

(j)

izraz „pristojni organ za civilno letalstvo“ pomeni vladno agencijo ali drug subjekt, ki izvaja zakonsko pravico, da ugotavlja skladnost, certificira in nadzira uporabo ali prodajo izdelkov ali storitev ali licenc v okviru jurisdikcije pogodbenice, in lahko sprejema izvršilne ukrepe za zagotovitev, da izdelki ali storitve, trženi v okviru njegove jurisdikcije, izpolnjujejo zakonske zahteve;

| (k) | izraz „Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, na voljo za podpis v Čikagu 7. decembra 1944, ter spremembe in priloge h Konvenciji; |
| --- | --- |

(k)

izraz „Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, na voljo za podpis v Čikagu 7. decembra 1944, ter spremembe in priloge h Konvenciji;

| (l) | izraz „SESAR“ pomeni tehnično izvajanje enotnega evropskega neba, ki predvideva usklajene in sinhronizirane raziskave, razvoj ter postavitev novih generacij sistemov ATM; |
| --- | --- |

(l)

izraz „SESAR“ pomeni tehnično izvajanje enotnega evropskega neba, ki predvideva usklajene in sinhronizirane raziskave, razvoj ter postavitev novih generacij sistemov ATM;

| (m) | izraz „glavni načrt ATM“ (glavni načrt za upravljanje zračnega prometa) pomeni izhodišče za SESAR; |
| --- | --- |

(m)

izraz „glavni načrt ATM“ (glavni načrt za upravljanje zračnega prometa) pomeni izhodišče za SESAR;

| (n) | izraz „država članica ES“ pomeni državo članico Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(n)

izraz „država članica ES“ pomeni državo članico Evropske skupnosti.

2.   Uporaba izrazov „država“, „nacionalen“, „državljani“ ali „ozemlje“ ne posega v položaj pogodbenic po mednarodnem pravu.

Člen 3

Določbe aktov, ki se uporabljajo in so navedene ali vsebovane v Prilogi I, ter prilagojene v skladu s Prilogo II, ali določbe iz sklepov Skupnega odbora so za pogodbenice zavezujoče in so ali postanejo del njihovega notranjega pravnega reda, in sicer:

| (a) | akt, ki ustreza uredbi Evropske skupnosti, postane del notranjega pravnega reda pogodbenic; |
| --- | --- |

(a)

akt, ki ustreza uredbi Evropske skupnosti, postane del notranjega pravnega reda pogodbenic;

| (b) | akt, ki ustreza direktivi Evropske skupnosti, prepušča organom pogodbenic, da izberejo obliko in način njegove izvedbe. |
| --- | --- |

(b)

akt, ki ustreza direktivi Evropske skupnosti, prepušča organom pogodbenic, da izberejo obliko in način njegove izvedbe.

Člen 4

Pogodbenice sprejmejo vse ustrezne splošne in posebne ukrepe, s katerimi zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma, in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje njegovih ciljev.

Člen 5

Določbe tega sporazuma ne vplivajo na odnose med pogodbenicami Sporazuma EGP.

NEDISKRIMINACIJA

Člen 6

V okviru področja uporabe tega sporazuma in brez poseganja v njegove posebne določbe, je prepovedana vsakršna diskriminacija glede na državljanstvo.

PRAVICA DO USTANAVLJANJA

Člen 7

V okviru področja uporabe in pogojev tega sporazuma ter brez poseganja v določbe ustreznih aktov, navedenih v Prilogi I, ni nobenih omejitev pravice državljanov držav članic ES ali partnerjev ECAA do ustanavljanja na ozemlju katere koli od njih. Pravica do ustanavljanja zajema pravico začeti in opravljati dejavnosti kot samozaposlena oseba ter pravico do ustanovitve in vodenja podjetij, zlasti družb ali podjetij pod pogoji, ki jih za svoje državljane določa zakonodaja države, v kateri se taka ustanovitev izvede. To se uporablja tudi pri ustanavljanju agencij, podružnic ali hčerinskih družb s strani državljanov katere koli države članice ES ali partnerja ECAA s sedežem na ozemlju katere koli od njih.

Člen 8

1.   V okviru področja uporabe tega sporazuma in brez poseganja v določbe ustreznih aktov, navedenih v Prilogi I, se družbe ali podjetja, ustanovljena ali organizirana v skladu s pravom ene od držav članic ES ali enega od partnerjev ECAA, ki imajo glavni kraj poslovanja v ECAA, obravnavajo enako kakor fizične osebe, ki so državljani držav članic ES ali partnerjev ECAA.

2.   Izraz „družbe ali podjetja“ pomeni družbe ali podjetja, ustanovljena po civilnem ali gospodarskem pravu, vključno z zadrugami, in druge pravne osebe javnega ali zasebnega prava, razen tistih, ki so neprofitne.

Člen 9

1.   Določbe členov 7 in 8 se ne uporabljajo za dejavnosti, ki so na ozemlju katere koli pogodbenice povezane, četudi občasno, z izvajanjem javne oblasti.

2.   Določbe členov 7 in 8 ter ukrepi, sprejeti v skladu z njimi, ne posegajo v uporabo določb zakonov ali drugih predpisov, ki predvidevajo posebno obravnavo tujih državljanov zaradi javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.

Člen 10

1.   Brez poseganja v ugodnejše določbe obstoječih sporazumov in v okviru področja uporabe tega sporazuma pogodbenice odpravijo količinske omejitve in ukrepe z enakim učinkom za prenos opreme, dobave, rezervnih delov in drugih naprav, če jih letalski prevoznik ECAA potrebuje za nadaljnje izvajanje storitev zračnih prevozov pod pogoji, predvidenimi v tem sporazumu.

2.   Obveznost iz odstavka 1 pogodbenicam ne preprečuje prepovedati ali omejiti takega prenosa, če je to upravičeno zaradi javnega reda ali javne varnosti, varovanja življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin ali varstva industrijske, intelektualne in poslovne lastnine. Take prepovedi ali omejitve pa ne smejo biti sredstvo za samovoljno diskriminacijo ali prikrito omejevanje trgovine med pogodbenicami.

VARNOST V LETALSTVU

Člen 11

1.   Pogodbenice vzpostavijo ustrezne načine, ki zagotavljajo, da je zrakoplov, ki je registriran v eni pogodbenici, ko pristaja na letališčih v drugi pogodbenici, skladen z mednarodnimi varnostnimi standardi, določenimi na podlagi Konvencije, in da pooblaščeni predstavniki te druge pogodbenice pregledajo zrakoplov na ploščadi, na krovu in okrog njega, da preverijo veljavnost dokumentov zrakoplova in osebja ter vidno stanje zrakoplova in njegove opreme.

2.   Pogodbenica lahko kadar koli zahteva posvetovanje o varnostnih standardih, ki jih vzdržuje druga pogodbenica na področjih, ki niso zajeta v aktih, navedenih v Prilogi I.

3.   Nobene določbe tega sporazuma ni mogoče razlagati na način, ki bi omejeval pristojnosti pristojnega organa za civilno letalstvo, da sprejme vse ustrezne in takojšnje ukrepe, če ugotovi, da izdelek ali storitev morebiti:

| (i) | ne izpolnjuje minimalnih standardov, ki so lahko določeni na podlagi Konvencije; ali |
| --- | --- |

(i)

ne izpolnjuje minimalnih standardov, ki so lahko določeni na podlagi Konvencije; ali

| (ii) | povzroča resno zaskrbljenost – kar se ugotovi ob pregledu iz odstavka 1 – da zrakoplov ali njegove operacije ne ustrezajo minimalnim standardom, določenim na podlagi Konvencije; ali |
| --- | --- |

(ii)

povzroča resno zaskrbljenost – kar se ugotovi ob pregledu iz odstavka 1 – da zrakoplov ali njegove operacije ne ustrezajo minimalnim standardom, določenim na podlagi Konvencije; ali

| (iii) | povzroča resno zaskrbljenost glede učinkovitega vzdrževanja in izvajanja minimalnih standardov, določenih na podlagi Konvencije. |
| --- | --- |

(iii)

povzroča resno zaskrbljenost glede učinkovitega vzdrževanja in izvajanja minimalnih standardov, določenih na podlagi Konvencije.

4.   Če pristojni organ za civilno letalstvo ukrepa v skladu z odstavkom 3, o tem nemudoma obvesti pristojne organe za civilno letalstvo drugih pogodbenic in navede razloge za tako ukrepanje.

5.   Če se ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 4, ne prekličejo, čeprav razlogi za njihovo sprejetje ne obstajajo več, lahko pogodbenica predloži zadevo Skupnemu odboru.

6.   Zadevna pogodbenica o vseh spremembah nacionalnega prava v zvezi s položajem pristojnega organa za civilno letalstvo uradno obvesti druge pogodbenice.

VAROVANJE V LETALSTVU

Člen 12

1.   Da bi se civilno letalstvo zaščitilo pred dejanji nezakonitega vmešavanja, pogodbenice zagotovijo, da vsa letališča na njihovem ozemlju v skladu s Prilogo I uporabljajo skupne temeljne standarde in mehanizme spremljanja skladnosti pri varovanju v letalstvu iz navedene priloge.

2.   Pogodbenice na zaprosilo ena drugi dajejo vso potrebno pomoč, da preprečijo nezakonit zaseg civilnega zrakoplova in druga dejanja nezakonitega vmešavanja zoper varnost takega zrakoplova, njegovih potnikov in posadke, letališč in navigacijske opreme, ter katero koli nevarnost za varovanje civilnega letalstva.

3.   Ob incidentu ali nevarnosti incidenta nezakonitega zasega civilnega zrakoplova ali drugih dejanj nezakonitega vmešavanja zoper varnost takšnega zrakoplova, njegovih potnikov in posadke, letališč ali navigacijske opreme pogodbenice ena drugi pomagajo z olajšanjem komunikacije in drugimi ustreznimi ukrepi, da se tak incident ali nevarnost incidenta hitro in varno konča.

4.   Evropska komisija lahko opravi pregled v pridruženi stranki v skladu z ustrezno zakonodajo Evropske skupnosti, kakor je navedena v Prilogi I, in od nje lahko zahteva, da sodeluje pri pregledih Evropske komisije v drugih pogodbenicah.

UPRAVLJANJE ZRAČNEGA PROMETA

Člen 13

1.   Pogodbenice sodelujejo na področju upravljanja zračnega prometa zaradi širitve enotnega evropskega neba na ECAA, da se povečajo sedanji varnostni standardi in celotna učinkovitost splošnih standardov zračnega prometa v Evropi, zato da se kar najbolj poveča zmogljivost in zmanjšajo zamude.

2.   Zaradi lažje uporabe zakonodaje o enotnem evropskem nebu na svojih ozemljih:

| — | pridružene stranke v okviru svojih pristojnosti čim prej sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za prilagoditev njihovih institucionalnih struktur za upravljanje zračnega prometa enotnemu evropskemu nebu, zlasti z imenovanjem ali ustanovitvijo ustreznih nacionalnih nadzornih organov, ki morajo biti v svojem delovanju neodvisni od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, |
| --- | --- |

—

pridružene stranke v okviru svojih pristojnosti čim prej sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za prilagoditev njihovih institucionalnih struktur za upravljanje zračnega prometa enotnemu evropskemu nebu, zlasti z imenovanjem ali ustanovitvijo ustreznih nacionalnih nadzornih organov, ki morajo biti v svojem delovanju neodvisni od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa,

| — | Evropska skupnost vključi pridružene stranke v vse operativne pobude na področjih navigacijskih služb zračnega prometa, zračnega prostora in interoperabilnosti, ki izhajajo iz enotnega evropskega neba, zlasti z zgodnjim prizadevanjem ustreznih pogodbenic za vzpostavitev funkcionalnih blokov zračnega prostora. |
| --- | --- |

—

Evropska skupnost vključi pridružene stranke v vse operativne pobude na področjih navigacijskih služb zračnega prometa, zračnega prostora in interoperabilnosti, ki izhajajo iz enotnega evropskega neba, zlasti z zgodnjim prizadevanjem ustreznih pogodbenic za vzpostavitev funkcionalnih blokov zračnega prostora.

3.   Evropska skupnost poskrbi, da so pridružene stranke v celoti vključene v razvoj glavnega načrta ATM v okviru programa Komisije SESAR.

KONKURENCA

Člen 14

1.   Na področju uporabe tega sporazuma se uporabljajo določbe Priloge III. Če so pravila o konkurenci in državni pomoči vključena v druge sporazume med dvema ali več pogodbenicami, kakršni so pridružitveni sporazumi, se med temi pogodbenicami uporabljajo slednja pravila.

2.   Členi 15, 16 in 17 se ne uporabljajo v zvezi z določbami v Prilogi III.

IZVRŠEVANJE

Člen 15

1.   Brez poseganja v odstavka 2 in 3 vsaka pogodbenica zagotovi, da je pravice, ki izhajajo iz tega sporazuma in zlasti iz aktov, navedenih v Prilogi I, mogoče uveljavljati pred nacionalnimi sodišči.

2.   V primerih, ki lahko vplivajo na pridobitev dovoljenja za dejanski ali možni zračni prevoz v skladu s tem sporazumom, imajo institucije Evropske skupnosti pooblastila, opredeljena v skladu z določbami aktov, ki jih navaja ali vsebuje Priloga.

3.   Vsa vprašanja v zvezi z zakonitostjo odločitev, ki jih sprejmejo institucije Evropske skupnosti v skladu s tem sporazumom, zlasti v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, so v izključni pristojnosti Sodišča Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Sodišče“).

RAZLAGA

Člen 16

1.   Če so določbe tega sporazuma in določbe aktov, navedenih v Prilogi I, po vsebini enake ustreznim pravilom iz Pogodbe ES in aktom, sprejetim na podlagi Pogodbe ES, se te določbe pri izvajanju in uporabi razlagajo v skladu z ustreznimi sodbami in odločitvami Sodišča in Evropske komisije, ki so bile izdane pred dnem podpisa tega sporazuma. Sodbe in odločitve, sprejete po dnevu podpisa tega sporazuma, se sporočijo drugim pogodbenicam. Na zahtevo ene od pogodbenic o učinkih takih poznejših sodb in odločitev odloči Skupni odbor v luči zagotavljanja pravilnega delovanja tega sporazuma. Obstoječe razlage se partnerjem ECAA sporočijo pred dnem podpisa tega sporazuma. Sklepi, ki jih sprejme Skupni odbor po tem postopku, so skladni s sodno prakso Sodišča.

2.   Kadar se v postopku, ki teče pred sodiščem partnerja ECAA, pojavi vprašanje razlage tega sporazuma, določb aktov, navedenih v Prilogi I, ali aktov, sprejetih na njihovi podlagi, ki so po vsebini enaki ustreznim pravilom iz Pogodbe ES in aktom, sprejetim na podlagi Pogodbe ES, to sodišče, če meni, da je to potrebno za izrek sodbe in v skladu s Prilogo IV, zaprosi Sodišče, da odloči o vprašanju. Partner ECAA lahko v skladu s Prilogo IV odloči, koliko ter v skladu s katerimi pogoji in načini njegova sodišča uporabljajo to določbo. O taki odločitvi se uradno obvesti depozitarja in Sodišče. Depozitar obvesti druge pogodbenice.

3.   Če se v skladu z odstavkom 2 sodišče pogodbenice, zoper odločitve katerega po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva, ne more obrniti na Sodišče, zadevna pogodbenica vse sodbe takšnega sodišča posreduje Skupnemu odboru, ki ukrepa tako, da ohrani enotno razlago tega sporazuma. Če Skupnemu odboru v dveh mesecih po tem, ko mu je bilo predloženo v obravnavo odstopanje med sodno prakso Sodišča in sodbo sodišča pogodbenice, ne uspe ohraniti enotne razlage tega sporazuma, se lahko uporabijo postopki, določeni v členu 20.

NOVA ZAKONODAJA

Člen 17

1.   Ta sporazum ne posega v pravico vsake pogodbenice, da ob upoštevanju načela nediskriminacije in določb tega člena ter člena 18(4) enostransko sprejmejo novo ali spremenijo obstoječo zakonodajo na področju zračnega prevoza ali na povezanem področju, omenjenem v Prilogi I. Pridružene stranke take zakonodaje ne sprejmejo, če ni v skladu s tem sporazumom.

2.   Pogodbenica nemudoma, najpozneje pa v enem mesecu po sprejetju nove zakonodaje ali njene spremembe, prek Skupnega odbora o tem obvesti druge pogodbenice. Skupni odbor na zahtevo pogodbenice v dveh mesecih izvede izmenjavo mnenj o posledicah take nove zakonodaje ali njene spremembe za pravilno delovanje tega sporazuma.

3.   Skupni odbor:

| (a) | sprejme sklep o spremembi Priloge I, s katerim se vanjo po potrebi in na podlagi vzajemnosti vključi zadevna nova zakonodaja ali njena sprememba; ali |
| --- | --- |

(a)

sprejme sklep o spremembi Priloge I, s katerim se vanjo po potrebi in na podlagi vzajemnosti vključi zadevna nova zakonodaja ali njena sprememba; ali

| (b) | sprejme sklep, s katerim potrdi, da se zadevna nova zakonodaja ali njena sprememba šteje kot skladna s tem sporazumom; ali |
| --- | --- |

(b)

sprejme sklep, s katerim potrdi, da se zadevna nova zakonodaja ali njena sprememba šteje kot skladna s tem sporazumom; ali

| (c) | sprejme kakršen koli drug ukrep za zagotovitev pravilnega delovanja tega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

sprejme kakršen koli drug ukrep za zagotovitev pravilnega delovanja tega sporazuma.

4.   Glede zakonodaje, ki je bila sprejeta med podpisom tega sporazuma in začetkom njegove veljavnosti in o kateri so bile druge pogodbenice obveščene, se za datum predložitve šteje datum prejema informacij. Skupni odbor ne more odločiti prej kakor v šestdesetih dneh od začetka veljavnosti tega sporazuma.

SKUPNI ODBOR

Člen 18

1.   Ustanovi se Skupni odbor, ki je odgovoren za upravljanje tega sporazuma in njegovo pravilno izvajanje, brez poseganja v člen 15(2) in (3) ter člena 21 in 22. V ta namen daje priporočila in odloča v primerih, predvidenih v tem sporazumu. Pogodbenice izvajajo sklepe Skupnega odbora v skladu z lastnimi pravili.

2.   Skupni odbor sestavljajo predstavniki pogodbenic.

3.   Skupni odbor odloča soglasno. Vendar lahko za določene posebne zadeve predvidi postopek glasovanja z večino.

4.   Za pravilno izvrševanje tega sporazuma pogodbenice med drugim izmenjujejo informacije o novi zakonodaji in odločitvah, ki zadevajo ta sporazum, in se na zahtevo katere koli pogodbenice posvetujejo v okviru Skupnega odbora, in sicer tudi o socialnih vprašanjih.

5.   Skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

6.   Skupnemu odboru v skladu z ureditvijo, ki se določi s poslovnikom, izmenično predsedujeta partner ECAA in Evropska skupnost.

7.   Sestanke Skupnega odbora sklicuje predsednik vsaj enkrat na leto, da se pregleda splošno delovanje tega sporazuma in, če to zahtevajo posebne okoliščine, na zahtevo pogodbenice. Skupni odbor redno spremlja sodno prakso Sodišča. V ta namen Evropska skupnost pošilja partnerjem ECAA vse sodbe Sodišča, ki so pomembne za delovanje tega sporazuma. Skupni odbor za ohranitev enotnosti razlage tega sporazuma ukrepa v roku treh mesecev.

8.   Skupni odbor lahko ustanovi delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog.

Člen 19

1.   Sklep Skupnega odbora je za pogodbenice zavezujoč. Če sklep Skupnega odbora vsebuje zahtevo, da pogodbenica sprejeme ukrepe, navedena pogodbenica sprejme potrebne ukrepe in o tem obvesti Skupni odbor.

2.   Sklepi Skupnega odbora se objavijo v uradnih listih Evropske unije in partnerjev ECAA. Pri vsakem sklepu se navede datum izvedbe v pogodbenicah in vse druge informacije, ki bi lahko bile pomembne za gospodarske subjekte.

REŠEVANJE SPOROV

Člen 20

1.   Skupnost skupaj z državami članicami ES ali partner ECAA lahko sporno zadevo, ki se nanaša na uporabo ali razlago tega sporazuma, predloži Skupnemu odboru, razen če so v tem sporazumu določeni posebni postopki.

2.   Če se spor predloži Skupnemu odboru v skladu z odstavkom 1, se nemudoma začne posvetovanje med strankami v sporu. Kadar Evropska skupnost ni stranka v sporu, lahko ena od strank v sporu povabi na posvetovanje predstavnika Skupnosti. Stranke v sporu lahko pripravijo predlog rešitve, ki ga nemudoma predložijo Skupnemu odboru. Odločitve, ki jih sprejme Skupni odbor po tem postopku upoštevajo sodno prakso Sodišča.

3.   Če Skupni odbor v štirih mesecih od dne, ko mu je bila zadeva predložena, ne sprejme odločitve o rešitvi spora, lahko stranke v sporu predložijo spor Sodišču, ki odloči z dokončno in zavezujočo odločitvijo. Pogoji take obrnitve na Sodišče so določeni v Prilogi IV.

4.   Če Skupni odbor v štirih mesecih ne odloči o zadevi, ki mu je bila predložena, lahko pogodbenice za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev, sprejmejo ustrezne zaščitne ukrepe v skladu s členoma 21 in 22. Po izteku tega obdobja lahko vsaka pogodbenica s takojšnjim učinkom odpove ta sporazum. Pogodbenica ne sprejme zaščitnih ukrepov o zadevi, ki je bila predložena Sodišču v skladu s tem sporazumom, razen v primerih, opredeljenih v členu 11(3), ali v skladu z mehanizmi, predvidenimi v posameznih aktih, navedenih v Prilogi I.

ZAŠČITNI UKREPI

Člen 21

Brez poseganja v člen 11(3) in v ocene varnosti in varovanja, omenjene v protokolih k temu sporazumu, so zaščitni ukrepi v obsegu in trajanju omejeni na tisto, kar je nujno potrebno za izboljšanje stanja. Prednost imajo ukrepi, ki kar najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma.

Člen 22

1.   Pogodbenica, ki razmišlja o sprejetju zaščitnih ukrepov, preko Skupnega odbora o svoji nameri uradno obvesti druge pogodbenice in zagotovi vse ustrezne informacije.

2.   Pogodbenice nemudoma začnejo posvetovanje v Skupnem odboru, da bi našle za vse sprejemljivo rešitev.

3.   Brez poseganja v člen 11(3) zadevna pogodbenica ne more sprejeti zaščitnih ukrepov pred potekom enega meseca od dneva uradnega obvestila v skladu z odstavkom 1 tega člena, razen če je bil postopek posvetovanja v skladu z odstavkom 2 tega člena zaključen pred potekom navedenega roka.

4.   Zadevna pogodbenica o sprejetih ukrepih nemudoma uradno obvesti Skupni odbor in zagotovi vse ustrezne informacije.

RAZKRIVANJE INFORMACIJ

Člen 23

Predstavniki, zastopniki in strokovnjaki pogodbenic ter uradniki in drugi uslužbenci, ki delujejo po tem sporazumu, tudi po prenehanju opravljanja svojih nalog ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne tajnosti, zlasti informacij o podjetjih, njihovih poslovnih odnosih ali sestavi njihovih stroškov.

TRETJE DRŽAVE IN MEDNARODNE ORGANIZACIJE

Člen 24

1.   Pogodbenice se posvetujejo v okviru Skupnega odbora na zahtevo katere koli pogodbenice v skladu s postopki, določenimi v členih 25 in 26:

| (a) | o vprašanjih zračnega prometa, ki se obravnavajo v mednarodnih organizacijah; in |
| --- | --- |

(a)

o vprašanjih zračnega prometa, ki se obravnavajo v mednarodnih organizacijah; in

| (b) | o različnih vidikih možnega razvoja v odnosih med pogodbenicami in tretjimi državami na področju zračnega prometa, ter o delovanju pomembnih elementov iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih na tem področju. |
| --- | --- |

(b)

o različnih vidikih možnega razvoja v odnosih med pogodbenicami in tretjimi državami na področju zračnega prometa, ter o delovanju pomembnih elementov iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih na tem področju.

2.   Posvetovanje iz odstavka 1 se izvede v enem mesecu od zahteve ali, v nujnih primerih, takoj ko je mogoče.

Člen 25

1.   Glavni cilji posvetovanj iz člena 24(1)(a) so:

| (a) | skupaj ugotoviti, ali vprašanja povzročajo probleme skupnega interesa, in |
| --- | --- |

(a)

skupaj ugotoviti, ali vprašanja povzročajo probleme skupnega interesa, in

| (b) | odvisno od narave takšnih problemov:






  — | skupaj preučiti, ali je treba uskladiti delovanje pogodbenic v zadevnih mednarodnih organizacijah, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

odvisno od narave takšnih problemov:

—

skupaj preučiti, ali je treba uskladiti delovanje pogodbenic v zadevnih mednarodnih organizacijah, ali

| — | skupaj preučiti kateri koli drug ustrezen pristop. |
| --- | --- |

—

skupaj preučiti kateri koli drug ustrezen pristop.

2.   Pogodbenice takoj, ko je mogoče, izmenjajo vse informacije, ki zadevajo cilje iz odstavka 1.

Člen 26

Glavni cilji posvetovanja iz člena 24(1)(b) so preučiti zadevna vprašanja in pretehtati pristop, ki bi bil lahko ustrezen.

PREHODNE UREDITVE

Člen 27

1.   Protokoli I do IX vzpostavljajo prehodne ureditve in ustrezna obdobja, ki se uporabljajo med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter zadevno pridruženo stranko na drugi strani. Za odnose med Norveško ali Islandijo in pridruženo stranko se uporabljajo isti pogoji kot med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES ter zadevno pridruženo stranko na drugi strani.

2.   V prehodnih obdobjih iz odstavka 1 se ustrezni elementi ureditve zračnega prometa med dvema pridruženima strankama določijo na podlagi bolj omejevalnega izmed obeh protokolov, ki se nanašata na zadevni pridruženi stranki.

3.   Postopen prehod vsake pridružene stranke k polni uporabi ECAA se ocenjuje. Ocenjevanje izvaja Evropska skupnost v sodelovanju z zadevno pridruženo stranko. Ko je slednja prepričana, da so izpolnjeni pogoji za zaključek prehodnega obdobja, določeni v ustreznem protokolu, obvesti Evropsko komisijo, da je treba izvesti ocenjevanje.

4.   Če Evropska skupnost ugotovi, da so pogoji izpolnjeni, obvesti Skupni odbor in nato odloči, da zadevna pridružena stranka izpolnjuje pogoje za prehod v naslednje prehodno obdobje, oziroma za popolno vključitev v skupni evropski zračni prostor.

5.   Če Evropska skupnost ugotovi, da pogoji niso izpolnjeni, o tem poroča Skupnemu odboru. Skupnost zadevni pridruženi stranki priporoči posebne izboljšave in določi rok, v katerem jih je mogoče razumno izvesti. Pred iztekom tega roka se opravi drugo in po potrebi tudi nadaljnja ocenjevanja, ali so bile priporočene izboljšave dejansko in zadovoljivo izvedene.

RAZMERJE DO DVOSTRANSKIH SPORAZUMOV IN UREDITEV ZRAČNEGA PROMETA

Člen 28

1.   Določbe tega sporazuma prevladajo nad drugimi ustreznimi določbami dvostranskih sporazumov in/ali ureditev o zračnem prometu, ki veljajo med pridruženimi strankami na eni strani in Evropsko skupnostjo, državo članico ES, Norveško ali Islandijo na drugi strani, pa tudi med pridruženimi strankami.

2.   Ne glede na odstavek 1 se v prehodnih obdobjih iz člena 27 med strankami uporabljajo določbe o lastništvu, prometnih pravicah, zmogljivosti, frekvencah, vrsti ali spremembi zrakoplova, skupnih letih z izbranim partnerjem in oblikovanju cen v dvostranskem sporazumu ali ureditvi, ki velja med pridruženo stranko in Evropsko skupnostjo, državo članico ES, Norveško ali Islandijo ali med dvema pridruženima strankama, če je tak dvostranski sporazum in/ali ureditev bolj prilagodljiv glede svobode zadevnih letalskih prevoznikov kakor določbe protokola, ki se uporablja za zadevno pridruženo stranko.

3.   Spor med pridruženo stranko in drugo pogodbenico glede vprašanja, ali so v luči popolne uporabe ECAA določbe protokola v zvezi z zadevno pridruženo stranko ali dvostranskih sporazumov in/ali ureditev bolj prilagodljive, se ureja v okviru mehanizma za reševanje sporov iz člena 20. Spori o razmerju med nasprotujočimi si protokoli se rešujejo na enak način.

ZAČETEK VELJAVNOSTI, PREGLED, PRENEHANJE VELJAVNOSTI IN DRUGE DOLOČBE

Člen 29

Začetek veljavnosti

1.   Podpisnice ta sporazum ratificirajo ali odobrijo v skladu z lastnimi postopki. Listine o ratifikaciji ali odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije (depozitar), ki o tem uradno obvesti vse druge podpisnice in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva.

2.   Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po dnevu ko Evropska skupnost in države članice ES ter vsaj ena pridružena stranka deponirajo listine o ratifikaciji ali odobritvi. Za vsako podpisnico, ki ratificira ali odobri ta sporazum po tem dnevu, začne sporazum veljati prvi dan drugega meseca po tem, ko ta podpisnica deponira svojo listino o ratifikaciji ali odobritvi.

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 lahko Evropska skupnost in njene države članice ter vsaj ena pridružena stranka odločijo, da bodo med seboj v skladu z nacionalnim pravom začasno uporabljale ta sporazum od dne podpisa in o tem uradno obvestijo depozitarja, ki obvesti druge pogodbenice.

Člen 30

Pregled

Ta sporazum se pregleda na zahtevo katere koli pogodbenice in v vsakem primeru pet let po začetku njegove veljavnosti.

Člen 31

Prenehanje veljavnosti

1.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove tako, da o tem uradno obvesti depozitarja, ki o odpovedi obvesti druge pogodbenice in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva. Če ga odpovejo Evropska skupnost in države članice ES, preneha veljati eno leto po dnevu uradnega obvestila. Če ga odpove kakšna druga pogodbenica, preneha veljati samo za to pogodbenico eno leto po dnevu uradnega obvestila. Vendar pa se zračni prevoz, ki se opravlja na dan prenehanja veljavnosti sporazuma, lahko opravlja do konca sezone voznih redov Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA), v kateri se nahaja dan prenehanja veljavnosti sporazuma.

2.   Ob pristopu k Evropski uniji pridružena stranka avtomatično preneha biti pridružena stranka tega sporazuma in namesto tega postane država članica ES.

3.   Ta sporazum preneha veljati ali se njegova uporaba za pridruženo stranko začasno odloži, če preneha veljati ali se začasno odloži uporaba ustreznega pridružitvenega sporazuma.

Člen 32

Širitev ECAA

Evropska skupnost lahko povabi k sodelovanju v ECAA katero koli državo ali subjekt, ki je pripravljen, da svoje pravo o zračnem prometu in s tem povezane zadeve uskladi s pravom Skupnosti, in s katerim je Evropska skupnost vzpostavila ali vzpostavlja okvir tesnega gospodarskega sodelovanja, kot je na primer pridružitveni sporazum. V ta namen pogodbenice ustrezno spremenijo ta sporazum.

Člen 33

Gibraltarsko letališče

1.   Razume se, da uporaba tega sporazuma za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče.

2.   Uporaba tega sporazuma za gibraltarsko letališče se odloži, dokler se ne začne izvajati dogovor med zunanjima ministroma Kraljevine Španije in Združenega kraljestva, ki je vključen v Skupno izjavo z dne 2. decembra 1987.

Člen 34

Jeziki

Ta sporazum je sestavljen v enem izvirniku v uradnih jezikih institucij Evropske unije in ostalih pogodbenic, poleg Evropske skupnosti in njenih držav članic, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Për Republikën e Shqipërisë

Image

Za Bosnu i Hercegovinu

За Босну и Херцеговину

Za Bosnu i Hercegovinu

Image

За Република България

Image

Za Republiku Hrvatsku

Image

За Бивша Югославска Република Македония

Fyrir hönd Lyðveldisins Íslands

Image

Za Republiku Crnu Goru

Image

Image

For Kongeriket Norge

Image

Pentru România

Image

За Републику Србију

Image

Image

For the United Nations Interim Administration in Kosovo

Image

Luxembourg, 9 June 2006

Dear Sirs,

Hereby I declare that the final text from 22 May 2006 of the Multilateral ECAA Agreement is acceptable for the Government of the Republic of Macedonia.

With this letter, the Government of the Republic of Macedonia considers itself as signatory of the Multilateral Agreement between the Republic of Albania, Bosnia and Herzegovina, the Republic of Bulgaria, the Republic of Croatia, the European Community and its Member States, the Republic of Iceland, the Republic of Macedonia, the Kingdom of Norway, Serbia and Montenegro, Romania and United Nations Interim Administration Mission in Kosovo on the Establishment of a European Common Aviation Area.

However, I declare that the Republic of Macedonia does not accept the denomination used for my country in the abovementioned Agreement, having in view that the constitutional name of my country is Republic of Macedonia.

Please accept, Sirs, the assurances of my highest consideration.

Xhemali MEHAZI

Minister of Transport and Communications

Image

Luxembourg, 9 June 2006

Mr. Xhemali MEHAZI,

MEHAZI

Minister of Transport and Communications

of the former Yugoslav Republic of Macedonia,

Sir,

The European Community and its Member States take note of your letter of today's date and confirms that your letter and this reply shall together take the place of the signature of the Multilateral Agreement between the Republic of Albania, Bosnia and Herzegovina, the Republic of Bulgaria, the Republic of Croatia, the European Community and its Member States, the Republic of Iceland, the former Yugoslav Republic of Macedonia, the Kingdom of Norway, Serbia and Montenegro, Romania and the United Nations Interim Administration Mission in Kosovo on the Establishment of a European Common Aviation Area (ECAA). However, this cannot be construed as acceptance or recognition by the European Community and its Member States, in whatever form or content of a denomination other than the „former Yugoslav Republic of Macedonia“.

Please accept, Sir, the assurance of our highest consideration.

On behalf of the European Community and its Member States

Image

---

(1)  V skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999.

1

PRILOGA I

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA CIVILNO LETALSTVO

„Določbe, ki se uporabljajo“ naslednjih aktov se uporabljajo v skladu z glavnim sporazumom in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali Protokolih I do IX ni določeno drugače. Če je potrebno, so v nadaljevanju določene posebne prilagoditve za vsak posamezni akt:

A.   DOSTOP NA TRG IN POVEZANE ZADEVE

Št. 2407/92

Uredba Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 18 in Priloga, razen sklicevanja v členu 13(3) na člen 266 (prej člen 169) Pogodbe ES

Št. 2408/92

Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti,

kakor je bila spremenjena ali prilagojena s:

| — | členom 29 Akta o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske, |
| --- | --- |

—

členom 29 Akta o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske,

| — | Sklepom Skupnega odbora EGP št. 7/94 z dne 21. marca 1994 o spremembah Protokola 47 in nekaterih prilog k Sporazumu EGP, |
| --- | --- |

—

Sklepom Skupnega odbora EGP št. 7/94 z dne 21. marca 1994 o spremembah Protokola 47 in nekaterih prilog k Sporazumu EGP,

| — | členom 20 Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (v nadaljnjem besedilu „Akt o pristopu iz leta 2003“). |
| --- | --- |

—

členom 20 Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (v nadaljnjem besedilu „Akt o pristopu iz leta 2003“).

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 15 in priloge I, II in III

Št. 2409/92

Uredba Sveta (EGS) št. 2409/92 z dne 23. julija 1992 o prevozninah in tarifah za zračni prevoz

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 10

Št. 95/93

Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 894/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. maja 2002 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 894/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. maja 2002 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93,

| — | Uredbo (ES) št. 1554/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1554/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93,

| — | Uredbo (ES) št. 793/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93. |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 793/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93.

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 12 in 14a(2)

V zvezi z uporabo člena 12(2) se izraz „Komisija“ razume kot „Skupni odbor“.

Št. 96/67

Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 25 in Priloga

V zvezi z uporabo člena 10 se izraz „države članice“ razume kot „države članice ES“.

V zvezi z uporabo člena 20(2) se izraz „Komisija“ razume kot „Skupni odbor“.

Št. 785/2004

Uredba (ES) št. 785/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 8 in 10(2)

B.   UPRAVLJANJE ZRAČNEGA PROMETA

Št. 549/2004

Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba)

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 4, 6 in 9 do 14

Št. 550/2004

Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (uredba o izvajanju služb)

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 19, prilogi I in II

Št. 551/2004

Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru)

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 11

Št. 552/2004

Uredba (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti)

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 12, priloge I do V

Št. 2096/2005

Uredba Komisije (ES) št. 2096/2005 z dne 20. decembra 2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 9, priloge I do V

Št. 2150/2005

Uredba Komisije (ES) št. 2150/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 9, Priloga

C.   VARNOST V LETALSTVU

Št. 3922/91

Uredba Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 2176/96 z dne 13. novembra 1996, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 2176/96 z dne 13. novembra 1996, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1069/1999 z dne 25. maja 1999, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1069/1999 z dne 25. maja 1999, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 2871/2000 z dne 28. decembra 2000, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 2871/2000 z dne 28. decembra 2000, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku,

| — | Uredbo (ES) št. 1592/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu. |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1592/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu.

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 10, 12 do 13 razen člena 4(1) in drugega stavka člena 8(2), priloge I do III

V zvezi z uporabo člena 12 se izraz „države članice“ razume kot „države članice ES“.

Št. 94/56

Direktiva Sveta 94/56/ES z dne 21. novembra 1994 o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč in incidentov v civilnem letalstvu

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 12

V zvezi z uporabo členov 9 in 12 se izraz „Komisija“ razume kot „vse druge pogodbenice ECAA“.

Št. 1592/2002

Uredba (ES) št. 1592/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1643/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 1592/2002, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1643/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 1592/2002,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1701/2003 z dne 24. septembra 2003 o prilagoditvi člena 6 Uredbe (ES) št. 1592/2002. |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1701/2003 z dne 24. septembra 2003 o prilagoditvi člena 6 Uredbe (ES) št. 1592/2002.

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 57, prilogi I in II

Št. 2003/42

Direktiva 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 11, prilogi I in II

Št. 1702/2003

Uredba Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 381/2005 z dne 7. marca 2005, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1702/2003 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 381/2005 z dne 7. marca 2005, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1702/2003

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 4, Priloga. Prehodna obdobja iz te uredbe določi Skupni odbor.

Št. 2042/2003

Uredba Komisije (ES) št. 2042/2003 z dne 20. novembra 2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 6, priloge I do IV

Št. 104/2004

Uredba Komisije (ES) št. 104/2004 z dne 22. januarja 2004 o predpisih glede organizacije in sestave Odbora za pritožbe Evropske agencije za varnost v letalstvu

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 7 in Priloga

Št. 488/2005

Uredba Komisije (ES) št. 488/2005 z dne 21. marca 2005 o taksah in dajatvah, ki jih obračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu

Št. 2111/2005

Uredba (ES) št. 2111/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 13 in Priloga

D.   VAROVANJE V LETALSTVU

Št. 2320/2002

Uredba (ES) št. 2320/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 849/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 2320/2002 |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 849/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 2320/2002

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 12 in Priloga

Št. 622/2003

Uredba Komisije (ES) št. 622/2003 z dne 4. aprila 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 68/2004 z dne 15. januarja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 68/2004 z dne 15. januarja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 781/2005 z dne 24. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 781/2005 z dne 24. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 857/2005 z dne 6. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003. |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 857/2005 z dne 6. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003.

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 5 in Priloga

Št. 1217/2003

Uredba Komisije (ES) št. 1217/2003 z dne 4. julija 2003 o določitvi skupnih zahtev za nacionalne programe obvladovanja kakovosti na področju varnosti civilnega letalstva

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 11, prilogi I in II

Št. 1486/2003

Uredba Komisije (ES) št. 1486/2003 z dne 22. avgusta 2003 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varnosti civilnega letalstva

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 16

Št. 1138/2004

Uredba Komisije (ES) št. 1138/2004 z dne 21. junija 2004 o uvedbi skupne opredelitve kritičnih delov varnostnih območij omejenega gibanja na letališčih

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 8

E.   OKOLJE

Št. 89/629

Direktiva Sveta 89/629/EGS z dne 4. decembra 1989 o omejevanju hrupa civilnih podzvočnih reaktivnih letal

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 8

Št. 92/14

Direktiva Sveta 92/14/EGS z dne 2. marca 1992 o omejevanju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 2 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988),

kakor je bila spremenjena z:

| — | Direktivo Sveta 98/20/ES z dne 30. marca 1998 o spremembi Direktive 92/14/EGS, |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 98/20/ES z dne 30. marca 1998 o spremembi Direktive 92/14/EGS,

| — | Direktivo Komisije 1999/28/ES z dne 21. aprila 1999 o spremembi Priloge k Direktivi Sveta 92/14/EGS, |
| --- | --- |

—

Direktivo Komisije 1999/28/ES z dne 21. aprila 1999 o spremembi Priloge k Direktivi Sveta 92/14/EGS,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 991/2001 z dne 21. maja 2001 o spremembi Priloge k Direktivi Sveta 92/14/EGS. |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 991/2001 z dne 21. maja 2001 o spremembi Priloge k Direktivi Sveta 92/14/EGS.

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 11 in Priloga

Št. 2002/30

Direktiva 2002/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti,

kakor je bila spremenjena ali prilagojena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 15, prilogi I in II

Št. 2002/49

Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 16, priloge I do VI

F.   SOCIALNI VIDIKI

Št. 1989/391

Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 16 in 18 do 19

Št. 2003/88

Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 19, 21 do 24 in 26 do 29

Št. 2000/79

Direktiva Sveta 2000/79/ES z dne 27. novembra 2000 o Evropskem sporazumu o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu, ki so ga sklenili AEA (Združenje evropskih letalskih prevoznikov), ETF (Evropska federacija delavcev v prometu), ECA (Evropsko združenje pilotov), ERA (Evropsko združenje regionalnih letalskih prevoznikov) in IACA (Mednarodno združenje letalskih prevoznikov)

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 5

G.   VARSTVO POTROŠNIKOV

Št. 90/314

Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 10

Št. 92/59

Direktiva Sveta 92/59/EGS z dne 29. junija 1992 o splošni varnosti izdelkov

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 19

Št. 93/13

Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nepoštenih pogojih v pogodbah s potrošniki

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 10 in Priloga

V zvezi z uporabo člena 10 se izraz „Komisija“ razume kot „vse druge pogodbenice ECAA“.

Št. 95/46

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 34

Št. 2027/97

Uredba Sveta (ES) št. 2027/97 z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 889/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. maja 2002 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2027/97. |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 889/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. maja 2002 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2027/97.

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 8

Št. 261/2004

Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 17

H.   DRUGA ZAKONODAJA

Št. 2299/1989

Uredba Sveta (EGS) št. 2299/1989 z dne 24. julija 1989 o uvedbi kodeksa poslovanja računalniških sistemov rezervacij,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Sveta (EGS) št. 3089/93 z dne 29. oktobra 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2299/89, |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EGS) št. 3089/93 z dne 29. oktobra 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2299/89,

| — | Uredbo Sveta (ES) št. 323/1999 z dne 8. februarja 1999 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2299/89. |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (ES) št. 323/1999 z dne 8. februarja 1999 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2299/89.

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 22 in Priloga

Št. 91/670

Direktiva Sveta št. 91/670/EGS z dne 16. decembra 1991 o medsebojnem priznavanju licenc osebja za opravljanje funkcij v civilnem letalstvu

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 8 in Priloga

Št. 3925/91

Uredba Sveta (EGS) št. 3925/91 z dne 19. decembra 1991 o odpravi nadzora in formalnosti za ročno in oddano prtljago na letih znotraj Skupnosti ter za prtljago, ki potuje po morju znotraj Skupnosti

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 5

Št. 437/2003

Uredba (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1358/2003 z dne 31. julija 2003 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1358/2003 z dne 31. julija 2003 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta.

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 11, prilogi I in II

Št. 1358/2003

Uredba Komisije (ES) št. 1358/2003 z dne 31. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte ter o spremembi Prilog I in II k Uredbi

Določbe, ki se uporabljajo: členi 1 do 4, priloge I do III

Št. 2003/96

Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije

Določbe, ki se uporabljajo: člen 14(1)(b) in (2)

PRILOGA II

HORIZONTALNE PRILAGODITVE IN NEKATERA POSTOPKOVNA PRAVILA

Določbe aktov, navedenih v Prilogi I, se uporabljajo v skladu s Sporazumom in točkami 1 do 4 te priloge, če v Prilogi I ni določeno drugače. Posebne prilagoditve, ki so potrebne za posamezne akte, so določene v Prilogi I.

Ta sporazum se uporablja v skladu s postopkovnimi pravili, določenimi v točki 5 in 6 te priloge.

1.   UVODNI DELI AKTOV

Preambule navedenih aktov niso prilagojene za namene tega sporazuma. V okviru tega sporazuma se upoštevajo, kolikor je potrebno za primerno razlago in uporabo določb, ki jih vsebujejo taki akti.

2.   POSEBNA TERMINOLOGIJA AKTOV

Naslednji izrazi, uporabljeni v aktih, navedenih v Prilogi I, se razumejo kot:

| (a) | izraz „Skupnost“ se razume kot „skupni evropski zračni prostor“; |
| --- | --- |

(a)

izraz „Skupnost“ se razume kot „skupni evropski zračni prostor“;

| (b) | izrazi „pravo Skupnosti“, „zakonodaja Skupnosti“, „instrumenti Skupnosti“ in „Pogodba ES“ se razumejo kot „Sporazum ECAA“; |
| --- | --- |

(b)

izrazi „pravo Skupnosti“, „zakonodaja Skupnosti“, „instrumenti Skupnosti“ in „Pogodba ES“ se razumejo kot „Sporazum ECAA“;

| (c) | izraz „letališče Skupnosti“ se razume kot „letališča v skupnem evropskem zračnem prostoru“; |
| --- | --- |

(c)

izraz „letališče Skupnosti“ se razume kot „letališča v skupnem evropskem zračnem prostoru“;

| (d) | izraz „Uradni list Evropskih skupnosti“ ali „Uradni list Evropske unije“ se razume kot „uradni listi pogodbenic“; |
| --- | --- |

(d)

izraz „Uradni list Evropskih skupnosti“ ali „Uradni list Evropske unije“ se razume kot „uradni listi pogodbenic“;

| (e) | izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ se razume kot „letalski prevoznik ECAA“. |
| --- | --- |

(e)

izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ se razume kot „letalski prevoznik ECAA“.

3.   SKLICEVANJA NA DRŽAVE ČLANICE

Če akti, navedeni v Prilogi I, vsebujejo sklicevanje na „državo(-e) članico(-e)“, se brez poseganja v točko 4 šteje, da to sklicevanje poleg držav članic ES vključuje tudi partnerje ECAA.

4.   DOLOČBE O ODBORIH EVROPSKE SKUPNOSTI IN POSVETOVANJU S PRIDRUŽENIMI STRANKAMI

Evropska komisija se posvetuje s strokovnjaki pridruženih strank in jim da možnost predložiti nasvete vsakič, ko akti, navedeni v Prilogi I, predvidevajo posvetovanje Evropske komisije z odbori Evropske skupnosti, in možnost predložiti nasvet ali mnenje.

Vsako posvetovanje obsega en sestanek, ki mu predseduje Evropska komisija in poteka v okviru Skupnega odbora na povabilo Evropske komisije pred posvetovanjem z ustreznim odborom Evropske skupnosti. Evropska komisija vsem pridruženim strankam najmanj dva tedna pred sestankom zagotovi vse potrebne informacije, razen če posebne okoliščine zahtevajo krajši rok.

Pridružene stranke so povabljene, da Evropski komisiji predložijo svoje mnenje. Evropska komisija ustrezno upošteva nasvete pridruženih strank.

Zgornje določbe se ne uporabljajo za pravila konkurence iz tega sporazuma, ki jih urejajo posebni posvetovalni postopki, določeni v Prilogi III.

5.   SODELOVANJE IN IZMENJAVA INFORMACIJ

Da se pristojnim organom pogodbenic olajša izvajanje pooblastil, si ti organi na zahtevo izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za pravilno delovanje tega sporazuma.

6.   SKLICEVANJE NA JEZIKE

Pogodbenice lahko v postopkih, ki se izvajajo na področju uporabe tega sporazuma, in brez poseganja v Prilogo IV, uporabljajo kateri koli uradni jezik institucij Evropske unije ali druge pogodbenice. Zavedajo pa se, da uporaba angleščine olajšuje te postopke. Če se v uradnem dokumentu uporablja jezik, ki ni uradni jezik institucij Evropske unije, se hkrati predloži tudi prevod v enega od uradnih jezikov institucij Evropske unije, ob upoštevanju določbe prejšnjega stavka. Če pogodbenica v ustnem postopku namerava uporabljati jezik, ki ni uradni jezik institucij Evropske unije, ta pogodbenica zagotovi simultano tolmačenje v angleščino.

PRILOGA III

PRAVILA O KONKURENCI IN DRŽAVNI POMOČI IZ ČLENA 14 GLAVNEGA SPORAZUMA

Člen 1

Državni monopoli

Pridružena stranka postopoma prilagodi vse državne monopole tržne narave, s čimer zagotovi, da je do konca drugega obdobja iz protokola k temu sporazumu, ki v zvezi s to pridruženo stranko vsebuje prehodne ukrepe, odpravljena vsakršna diskriminacija glede pogojev nabave in trženja blaga med državljani pogodbenic. Skupni odbor je obveščen o ukrepih, sprejetih za dosego tega cilja.

Člen 2

Približevanje zakonodaje o državni pomoči in konkurenci

1.   Pogodbenice priznavajo pomen približevanja obstoječe zakonodaje pridruženih strank o državnih pomočeh in konkurenci zakonodaji Evropske skupnosti. Pridružene stranke si prizadevajo zagotoviti, da njihova obstoječa in prihodnja zakonodaja o državni pomoči in konkurenci postopoma postane združljiva s pravnim redom Evropske skupnosti.

2.   To približevanje se začne z začetkom veljavnosti tega sporazuma in se postopoma razširi na vse elemente določb Evropske skupnosti o državni pomoči in konkurenci iz te priloge do konca drugega obdobja iz protokola k temu sporazumu, ki vsebuje prehodne ukrepe v zvezi z zadevno pridruženo stranko. Slednja v dogovoru z Evropsko komisijo tudi opredeli načine za spremljanje izvajanja približevanja zakonodaje in ukrepov, ki se sprejmejo za njeno izvrševanje.

Člen 3

Pravila o konkurenci in druge gospodarske določbe

1.   Pravilno delovanje tega sporazuma je nezdružljivo z naslednjim ravnanjem, če lahko vpliva na trgovino med eno ali več pogodbenicami:

| (i) | vsi sporazumi med podjetji, sklepi podjetniških združenj in usklajena ravnanja med podjetji, katerih cilj oziroma posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

(i)

vsi sporazumi med podjetji, sklepi podjetniških združenj in usklajena ravnanja med podjetji, katerih cilj oziroma posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;

| (ii) | zloraba prevladujočega položaja podjetja ali več podjetij na ozemljih pogodbenic kot celote ali na znatnem delu teh ozemelj; |
| --- | --- |

(ii)

zloraba prevladujočega položaja podjetja ali več podjetij na ozemljih pogodbenic kot celote ali na znatnem delu teh ozemelj;

| (iii) | vsaka državna pomoč, ki izkrivlja konkurenco ali grozi, da bo povzročila izkrivljanje konkurence, ker daje prednost določenim podjetjem ali določenim izdelkom. |
| --- | --- |

(iii)

vsaka državna pomoč, ki izkrivlja konkurenco ali grozi, da bo povzročila izkrivljanje konkurence, ker daje prednost določenim podjetjem ali določenim izdelkom.

2.   Vsako ravnanje, ki je v nasprotju s tem členom, se oceni po merilih, ki izhajajo iz uporabe pravil o konkurenci, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti, zlasti iz členov 81, 82, 86 in 87 Pogodbe ES in razlagalnih instrumentov, ki so jih sprejele institucije Evropske skupnosti.

3.   Vsaka pridružena stranka zagotovi, da se neodvisnemu javnemu organu podeli potrebna pooblastila za polno izvajanje odstavka 1(i) in (ii) v zvezi z zasebnimi in javnimi podjetji ter podjetji, ki so jim bile dodeljene posebne pravice.

4.   Vsaka pridružena stranka določi ali ustanovi operativno neodvisen organ s potrebnimi pooblastili za polno izvajanje odstavka 1(iii). Ta organ ima med drugim pooblastila, da v skladu z odstavkom 2 odobri sheme državnih pomoči in posamezne pomoči, pa tudi pooblastila za odreditev vračila državne pomoči, ki je bila dodeljena nezakonito.

5.   Vsaka pogodbenica zagotovi preglednost na področju državnih pomoči, med drugim tako, da drugim pogodbenicam predloži redno letno poročilo ali ustrezen enakovreden dokument v skladu z metodologijo in obliko poročila Skupnosti o državnih pomočeh. Na zahtevo ene od pogodbenic druga pogodbenica priskrbi informacije o določenih posameznih primerih državne pomoči.

6.   Vsaka pridružena stranka sestavi izčrpen popis shem pomoči, ki so bile sprejete pred ustanovitvijo organa iz odstavka 4, in te sheme pomoči uskladi z merili iz odstavka 2.

| 7. | (a) | Za namene uporabe določb odstavka 1(iii) se pogodbenice strinjajo, da se v obdobjih iz protokola k temu sporazumu, ki v zvezi z določeno pridruženo stranko vsebuje prehodne ukrepe, vsaka državna pomoč, ki jo dodeljuje ta pridružena stranka, ocenjuje ob upoštevanju, da se zadevna pridružena stranka šteje za območje, ki je enako območjem Skupnosti, opisanim v členu 87(3)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Do konca prvega obdobja iz protokola k temu sporazumu, ki v zvezi s pridruženo stranko vsebuje prehodne ukrepe, ta stranka Evropski komisiji predloži podatke o svojem BDP, usklajene na ravni NUTS II. Organ iz odstavka 4 in Evropska komisija nato skupaj ocenita upravičenost regij pridružene stranke kot tudi največje stopnje intenzivnosti pomoči zanje, da se sestavi regionalni zemljevid pomoči na podlagi ustreznih smernic Evropske skupnosti. |

7.

(a)

Za namene uporabe določb odstavka 1(iii) se pogodbenice strinjajo, da se v obdobjih iz protokola k temu sporazumu, ki v zvezi z določeno pridruženo stranko vsebuje prehodne ukrepe, vsaka državna pomoč, ki jo dodeljuje ta pridružena stranka, ocenjuje ob upoštevanju, da se zadevna pridružena stranka šteje za območje, ki je enako območjem Skupnosti, opisanim v členu 87(3)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

(b)

Do konca prvega obdobja iz protokola k temu sporazumu, ki v zvezi s pridruženo stranko vsebuje prehodne ukrepe, ta stranka Evropski komisiji predloži podatke o svojem BDP, usklajene na ravni NUTS II. Organ iz odstavka 4 in Evropska komisija nato skupaj ocenita upravičenost regij pridružene stranke kot tudi največje stopnje intenzivnosti pomoči zanje, da se sestavi regionalni zemljevid pomoči na podlagi ustreznih smernic Evropske skupnosti.

8.   Če katera od pogodbenic meni, da je določeno ravnanje nezdružljivo s pogoji iz odstavka 1, lahko sprejme ustrezne ukrepe po posvetovanju v okviru Skupnega odbora ali v tridesetih delovnih dneh po tem, ko mu je zadevo predložila v obravnavo.

9.   Pogodbenice si izmenjujejo podatke ob upoštevanju omejitev v skladu z zahtevami varovanja poklicne in poslovne tajnosti.

PRILOGA IV

OBRNITEV NA SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI

1.   Splošna načela, ki se nanašajo na člen 16 Sporazuma

| 1. | Postopki, ki jih je določilo Sodišče Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Sodišče“) za predložitev v predhodno odločanje v Evropski skupnosti, se uporabljajo, če je to primerno. Po odločitvi o predhodnem vprašanju sodišče pogodbenice uporabi razlago Sodišča. |
| --- | --- |

1.

Postopki, ki jih je določilo Sodišče Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Sodišče“) za predložitev v predhodno odločanje v Evropski skupnosti, se uporabljajo, če je to primerno. Po odločitvi o predhodnem vprašanju sodišče pogodbenice uporabi razlago Sodišča.

| 2. | Pogodbenice imajo na področju uporabe tega sporazuma enake pravice Sodišču predložiti pripombe kot države članice ES. |
| --- | --- |

2.

Pogodbenice imajo na področju uporabe tega sporazuma enake pravice Sodišču predložiti pripombe kot države članice ES.

2.   Obseg in pogoji postopka, uvedenega s členom 16(2) Sporazuma

| 1. | Če pogodbenica v skladu z drugim stavkom člena 16(2) sprejme odločitev o obsegu in pogojih za obrnitev na Sodišče, ta odločitev določa:






  (a) | da lahko katero koli sodišče navedene pogodbenice, zoper odločitev katerega po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva, zaprosi Sodišče za predhodno odločanje o vprašanju v zadevi, ki jo obravnava in ki se nanaša na veljavnost ali razlago akta iz člena 16(2), če meni, da je za izrek njegove sodbe potrebna odločitev o tem vprašanju; ali |
| --- | --- | --- |

1.

Če pogodbenica v skladu z drugim stavkom člena 16(2) sprejme odločitev o obsegu in pogojih za obrnitev na Sodišče, ta odločitev določa:

(a)

da lahko katero koli sodišče navedene pogodbenice, zoper odločitev katerega po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva, zaprosi Sodišče za predhodno odločanje o vprašanju v zadevi, ki jo obravnava in ki se nanaša na veljavnost ali razlago akta iz člena 16(2), če meni, da je za izrek njegove sodbe potrebna odločitev o tem vprašanju; ali

| (b) | da lahko katero koli sodišče navedene pogodbenice zaprosi Sodišče za predhodno odločanje o vprašanju v zadevi, ki jo obravnava in ki se nanaša na veljavnost ali razlago akta iz člena 16(2), če meni, da je za izrek njegove sodbe potrebna odločitev o tem vprašanju. |
| --- | --- |

(b)

da lahko katero koli sodišče navedene pogodbenice zaprosi Sodišče za predhodno odločanje o vprašanju v zadevi, ki jo obravnava in ki se nanaša na veljavnost ali razlago akta iz člena 16(2), če meni, da je za izrek njegove sodbe potrebna odločitev o tem vprašanju.

| 2. | Pogoji uporabe člena 16(2) temeljijo na načelih iz predpisov, ki urejajo delovanje Sodišča, vključno z ustreznimi določbami Pogodbe ES, Statutom in Poslovnikom Sodišča ter sodno prakso Sodišča. Ko pogodbenica sprejme odločitev o pogojih uporabe te določbe, upošteva tudi praktična navodila, ki jih je Sodišče izdalo v informativnem obvestilu o predhodnih vprašanjih nacionalnih sodišč v za predhodno odločanje. |
| --- | --- |

2.

Pogoji uporabe člena 16(2) temeljijo na načelih iz predpisov, ki urejajo delovanje Sodišča, vključno z ustreznimi določbami Pogodbe ES, Statutom in Poslovnikom Sodišča ter sodno prakso Sodišča. Ko pogodbenica sprejme odločitev o pogojih uporabe te določbe, upošteva tudi praktična navodila, ki jih je Sodišče izdalo v informativnem obvestilu o predhodnih vprašanjih nacionalnih sodišč v za predhodno odločanje.

3.   Obrnitev v skladu s členom 20(3) Sporazuma

Sodišče spore, ki so mu predloženi v skladu s členom 20(3) Sporazuma, obravnava enako kot spore, ki so mu predloženi v skladu s členom 239 Pogodbe ES.

4.   Obrnitev na Sodišče in jeziki

Pogodbenice lahko v postopkih pred Sodiščem, uvedenih na področju uporabe Sporazuma, uporabljajo kateri koli uradni jezik institucij Evropske unije ali druge pogodbenice. Če se v uradnem dokumentu uporablja drug jezik, ki ni uradni jezik institucij Evropske unije, se hkrati predloži tudi prevod v francoščino. Če pogodbenica v ustnem postopku namerava uporabljati jezik, ki ni uradni jezik institucij Evropske unije, ta pogodbenica zagotovi simultano tolmačenje v francoščino.

PRILOGA V

PROTOKOL I

Prehodna ureditev med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani

Člen 1

Prehodni obdobji

1.   Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti tega sporazuma do tedaj, ko Republika Albanija (v nadaljnjem besedilu „Albanija“), izpolni vse pogoje, določene v členu 2(1), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

2.   Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja do tedaj, ko Albanija izpolni vse pogoje, določene v členu 2(2), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

Člen 2

Pogoji, ki se nanašajo na prehod

1.   Do konca prvega prehodnega obdobja Albanija:

| (i) | postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(i)

postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (ii) | uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(ii)

uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (iii) | uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(iii)

uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I;

| (iv) | loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora; |
| --- | --- |

(iv)

loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora;

| (v) | ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija); |
| --- | --- |

(v)

ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija);

| (vi) | doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma. |
| --- | --- |

(vi)

doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma.

2.   Do konca drugega prehodnega obdobja Albanija začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, navedeno v Prilogi I.

Člen 3

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na člen 1(1) glavnega sporazuma,

| (a) | v prvem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Albanija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Albaniji in katero koli točko v državi članici ES; |
| --- | --- | --- |

(a)

v prvem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Albanija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Albaniji in katero koli točko v državi članici ES;

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Albanije ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Albanija, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Albanije ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Albanija, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov;

| (b) | v drugem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Albanija, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i); |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Albanija, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i);

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Albaniji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Albaniji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES;

| (iii) | letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Albanija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Albaniji. |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Albanija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Albaniji.

2.   V tem členu „letalski prevoznik Skupnosti“ pomeni letalskega prevoznika, ki mu je licenco izdala država članica ES, Norveška ali Islandija.

3.   Člena 7 in 8 glavnega sporazuma se ne uporabljata do konca drugega prehodnega obdobja, brez poseganja v obveznost Albanije in Skupnosti za izdajo operativne licence v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, letalskim prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njihovih državljanov, in prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Albanije ali njenih državljanov od konca prvega prehodnega obdobja.

Člen 4

Varnost v letalstvu

1.   Na začetku prvega prehodnega obdobja je Albanija kot opazovalka vključena v delo Evropske agencije za varnost v letalstvu.

2.   Ob koncu drugega prehodnega obdobja Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 glavnega sporazuma, določi natančen status in pogoje za sodelovanje Albanije v Evropski agenciji za varnost v letalstvu.

3.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varnosti, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Albanija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

Člen 5

Varovanje v letalstvu

1.   Na začetku drugega prehodnega obdobja se zaupni del zakonodaje o varovanju v letalstvu, kot je predvidena v Prilogi I, da na razpolago ustreznemu organu Albanije.

2.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varovanja, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Albanija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

PROTOKOL II

Prehodna ureditev med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter Bosno In Hercegovino na drugi strani

Člen 1

Prehodni obdobji

1.   Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti tega sporazuma do tedaj, ko Bosna in Hercegovina izpolni vse pogoje, določene v členu 2(1), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

2.   Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja do tedaj, ko Bosna in Hercegovina izpolni vse pogoje, določene v členu 2(2), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

Člen 2

Pogoji, ki se nanašajo na prehod

1.   Do konca prvega prehodnega obdobja Bosna in Hercegovina:

| (i) | postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(i)

postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (ii) | uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(ii)

uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (iii) | uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(iii)

uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I;

| (iv) | ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija); |
| --- | --- |

(iv)

ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija);

| (v) | doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma. |
| --- | --- |

(v)

doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma.

2.   Do konca drugega prehodnega obdobja Bosna in Hercegovina:

| (i) | loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora; |
| --- | --- |

(i)

loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora;

| (ii) | začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I. |
| --- | --- |

(ii)

začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I.

Člen 3

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na člen 1(1) glavnega sporazuma,

| (a) | v prvem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bosna in Hercegovina, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Bosni in Hercegovini in katero koli točko v državi članici ES; |
| --- | --- | --- |

(a)

v prvem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bosna in Hercegovina, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Bosni in Hercegovini in katero koli točko v državi članici ES;

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Bosne in Hercegovine ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bosna in Hercegovina, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Bosne in Hercegovine ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bosna in Hercegovina, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov;

| (b) | v drugem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bosna in Hercegovina, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i); |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bosna in Hercegovina, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i);

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Bosni in Hercegovini in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Bosni in Hercegovini in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES;

| (iii) | letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bosna in Hercegovina, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bosna in Hercegovina, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Bosni in Hercegovini.

2.   V tem členu „letalski prevoznik Skupnosti“ pomeni letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco država članica ES, Norveška ali Islandija.

3.   Člena 7 in 8 glavnega sporazuma se ne uporabljata do konca drugega prehodnega obdobja, brez poseganja v obveznost Bosne in Hercegovine in Skupnosti za izdajo operativne licence v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, letalskim prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njihovih državljanov, in prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Bosne in Hercegovine ali njenih državljanov od konca prvega prehodnega obdobja.

Člen 4

Varnost v letalstvu

1.   Na začetku prvega prehodnega obdobja je Bosna in Hercegovina kot opazovalka vključena v delo Evropske agencije za varnost v letalstvu.

2.   Ob koncu drugega prehodnega obdobja Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 glavnega sporazuma, določi natančen status in pogoje za sodelovanje Bosne in Hercegovine v Evropski agenciji za varnost v letalstvu.

3.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varnosti, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Bosna in Hercegovina. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

Člen 5

Varovanje v letalstvu

1.   Na začetku drugega prehodnega obdobja se zaupni del zakonodaje o varovanju v letalstvu, kot je predvidena v Prilogi I, da na razpolago ustreznemu organu Bosne in Hercegovine.

2.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varovanja, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Bosna in Hercegovina. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

PROTOKOL III

Prehodna ureditev med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter Republiko Bolgarijo na drugi strani

Člen 1

Prehodno obdobje

1.   Prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti tega sporazuma do tedaj, ko Republika Bolgarija (v nadaljnjem besedilu „Bolgarija“) izpolni vse pogoje, določene v členu 2, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost, in najpozneje ob pristopu Bolgarije k Evropski uniji.

2.   Sklicevanja na „drugo prehodno obdobje“ v tem sporazumu in njegovih prilogah za Bolgarijo pomeni prehodno obdobje iz odstavka 1.

Člen 2

Pogoji, ki se nanašajo na prehod

Do konca prehodnega obdobja Bolgarija začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, navedeno v Prilogi, kot je določeno v členu 3 glavnega sporazuma.

Člen 3

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na člen 1(1) glavnega sporazuma,

v prehodnem obdobju:

| (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bolgarija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Bolgariji in katero koli točko v državi članici ES; |
| --- | --- |

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bolgarija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Bolgariji in katero koli točko v državi članici ES;

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Bolgariji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Bolgariji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES;

| (iii) | letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bolgarija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Bolgariji. |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Bolgarija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Bolgariji.

2.   V tem členu „letalski prevoznik Skupnosti“ pomeni letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco država članica ES, Norveška ali Islandija.

3.   Člena 7 in 8 glavnega sporazuma se ne uporabljata do konca prehodnega obdobja, brez poseganja v obveznost Bolgarije in Skupnosti za izdajo operativne licence v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, letalskim prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njihovih državljanov, in prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Bolgarije ali njenih državljanov od začetka prehodnega obdobja.

Člen 4

Varnost v letalstvu

1.   Ob koncu prehodnega obdobja Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 glavnega sporazuma, določi natančen status in pogoje za sodelovanje Bolgarije v Evropski agenciji za varnost v letalstvu.

2.   Če se do konca prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varnosti, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Bolgarija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

Člen 5

Varovanje v letalstvu

Če se do konca prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varovanja, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Bolgarija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

PROTOKOL IV

Prehodna ureditev med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter Republiko Hrvaško na drugi strani

Člen 1

Prehodni obdobji

1.   Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti tega sporazuma do tedaj, ko Republika Hrvaška (v nadaljnjem besedilu „Hrvaška“) izpolni vse pogoje, določene v členu 2(1), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

2.   Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja do tedaj, ko Hrvaška izpolni vse pogoje, določene v členu 2(2), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

Člen 2

Pogoji, ki se nanašajo na prehod

1.   Do konca prvega prehodnega obdobja Hrvaška:

| (i) | postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(i)

postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (ii) | uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju letalstva v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(ii)

uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju letalstva v skladu s Prilogo I;

| (iii) | uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(iii)

uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I;

| (iv) | loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora; |
| --- | --- |

(iv)

loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora;

| (v) | ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija); |
| --- | --- |

(v)

ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija);

| (vi) | doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma. |
| --- | --- |

(vi)

doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma.

2.   Do konca drugega prehodnega obdobja Hrvaška začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, navedeno v Prilogi I.

Člen 3

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na člen 1(1) glavnega sporazuma

| (a) | v prvem in drugem prehodnem obdobju letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Hrvaška, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko na Hrvaškem in katero koli točko v državi članici ES; |
| --- | --- |

(a)

v prvem in drugem prehodnem obdobju letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Hrvaška, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko na Hrvaškem in katero koli točko v državi članici ES;

| (b) | v drugem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Hrvaška, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v točki (a) tega odstavka; |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Hrvaška, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v točki (a) tega odstavka;

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami na Hrvaškem in v drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami na Hrvaškem in v drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES;

| (iii) | letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Hrvaška, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke na Hrvaškem; |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Hrvaška, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke na Hrvaškem;

| (c) | do konca drugega prehodnega obdobja letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Hrvaške ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Hrvaška, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov. |
| --- | --- |

(c)

do konca drugega prehodnega obdobja letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Hrvaške ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Hrvaška, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov.

2.   V tem členu „letalski prevoznik Skupnosti“ pomeni letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco država članica ES, Norveška ali Islandija.

3.   Člena 7 in 8 glavnega sporazuma se ne uporabljata do konca drugega prehodnega obdobja, brez poseganja v obveznost Hrvaške in Skupnosti za izdajo operativne licence v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, letalskim prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njihovih državljanov, in prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Hrvaške ali njenih državljanov od konca prvega prehodnega obdobja.

Člen 4

Varnost v letalstvu

1.   Na začetku prvega prehodnega obdobja je Hrvaška kot opazovalka vključena v delo Evropske agencije za varnost v letalstvu.

2.   Ob koncu drugega prehodnega obdobja Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 glavnega sporazuma, določi natančen status in pogoje za sodelovanje Hrvaške v Evropski agenciji za varnost v letalstvu.

3.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varnosti, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Hrvaška. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

Člen 5

Varovanje v letalstvu

1.   Na začetku drugega prehodnega obdobja se zaupni del zakonodaje o varovanju v letalstvu, kot je predvidena v Prilogi I, da na razpolago ustreznemu organu Hrvaške.

2.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varovanja, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Hrvaška. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

PROTOKOL V

Prehodna ureditev med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani

Člen 1

Prehodna obdobja

1.   Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti tega sporazuma do tedaj, ko Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolni vse pogoje, določene v členu 2(1), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

2.   Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja do tedaj, ko Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolni vse pogoje, določene v členu 2(2), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

Člen 2

Pogoji, ki se nanašajo na prehod

1.   Do konca prvega prehodnega obdobja Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija:

| (i) | postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(i)

postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (ii) | uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(ii)

uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (iii) | uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88 (o delovnem času) v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(iii)

uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88 (o delovnem času) v skladu s Prilogo I;

| (iv) | loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora; |
| --- | --- |

(iv)

loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora;

| (v) | ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija); |
| --- | --- |

(v)

ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija);

| (vi) | doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma. |
| --- | --- |

(vi)

doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma.

2.   Do konca drugega prehodnega obdobja Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, navedeno v Prilogi I.

Člen 3

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na člen 1(1) glavnega sporazuma,

| (a) | v prvem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in katero koli točko v državi članici ES; |
| --- | --- | --- |

(a)

v prvem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in katero koli točko v državi članici ES;

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov;

| (b) | v drugem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i); |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i);

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES;

| (iii) | letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji. |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.

2.   V tem členu „letalski prevoznik Skupnosti“ pomeni letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco država članica ES, Norveška ali Islandija.

3.   Člena 7 in 8 glavnega sporazuma se ne uporabljata do konca drugega prehodnega obdobja, brez poseganja v obveznost Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Skupnosti za izdajo operativne licence v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, letalskim prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njihovih državljanov, in prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ali njenih državljanov od konca prvega prehodnega obdobja.

Člen 4

Uporaba določene zakonodaje v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji

Ne glede na člen 2 tega protokola Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ob začetku veljavnosti tega sporazuma:

| (i) | v praksi uporablja Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija); |
| --- | --- |

(i)

v praksi uporablja Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija);

| (ii) | poskrbi, da letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, v praksi ravnajo v skladu z Uredbo (ES) št. 261/2004; |
| --- | --- |

(ii)

poskrbi, da letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, v praksi ravnajo v skladu z Uredbo (ES) št. 261/2004;

| (iii) | odpove pogodbo med vlado Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Macedonian Airlines (MAT) ali jo uskladi z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(iii)

odpove pogodbo med vlado Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Macedonian Airlines (MAT) ali jo uskladi z zakonodajo Skupnosti.

Člen 5

Varnost v letalstvu

1.   Na začetku prvega prehodnega obdobja je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija kot opazovalka vključena v delo Evropske agencije za varnost v letalstvu.

2.   Ob koncu drugega prehodnega obdobja Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 glavnega sporazuma, določi natančen status in pogoje za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v Evropski agenciji za varnost v letalstvu.

3.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varnosti, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

Člen 6

Varovanje v letalstvu

1.   Na začetku drugega prehodnega obdobja se zaupni del zakonodaje o varovanju v letalstvu, kot je predvidena v Prilogi I, da na razpolago ustreznemu organu Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

2.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varovanja, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

PROTOKOL VI

Prehodna ureditev med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani

Člen 1

Prehodna obdobja

1.   Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti tega sporazuma do tedaj, ko Republika Srbija izpolni vse pogoje, določene v členu 2(1), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

2.   Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja do tedaj, ko Republika Srbija izpolni vse pogoje, določene v členu 2(2), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

Člen 2

Pogoji, ki se nanašajo na prehod

1.   Do konca prvega prehodnega obdobja Republika Srbija:

| (i) | postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(i)

postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (ii) | uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(ii)

uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (iii) | uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(iii)

uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I;

| (iv) | loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ za Republiko Srbijo, ustanovi nacionalni nadzorni organ za Republiko Srbijo za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora Republike Srbije v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora; |
| --- | --- |

(iv)

loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ za Republiko Srbijo, ustanovi nacionalni nadzorni organ za Republiko Srbijo za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora Republike Srbije v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora;

| (v) | ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija); |
| --- | --- |

(v)

ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija);

| (vi) | doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma. |
| --- | --- |

(vi)

doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma.

2.   Do konca drugega prehodnega obdobja Republika Srbija začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, navedeno v Prilogi I.

Člen 3

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na člen 1(1) glavnega sporazuma,

| (a) | v prvem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Srbija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Republiki Srbiji in katero koli točko v državi članici ES; |
| --- | --- | --- |

(a)

v prvem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Srbija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Republiki Srbiji in katero koli točko v državi članici ES;

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Republike Srbije ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Srbija, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Republike Srbije ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Srbija, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov;

| (b) | v drugem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Srbija, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i); |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Srbija, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i);

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Republiki Srbiji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Republiki Srbiji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES;

| (iii) | letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Srbija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Republiki Srbiji. |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Srbija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Republiki Srbiji.

2.   V tem členu „letalski prevoznik Skupnosti“ pomeni letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco država članica ES, Norveška ali Islandija.

3.   Člena 7 in 8 glavnega sporazuma se ne uporabljata do konca drugega prehodnega obdobja, brez poseganja v obveznost Republike Srbije in Skupnosti za izdajo operativne licence v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, letalskim prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njihovih državljanov, in prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Republike Srbije ali njenih državljanov od konca prvega prehodnega obdobja.

Člen 4

Varnost v letalstvu

1.   Na začetku prvega prehodnega obdobja je Republika Srbija kot opazovalka vključena v delo Evropske agencije za varnost v letalstvu.

2.   Ob koncu drugega prehodnega obdobja Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 glavnega sporazuma, določi natančen status in pogoje za sodelovanje Republike Srbije v Evropski agenciji za varnost v letalstvu.

3.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varnosti, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Republika Srbija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

Člen 5

Varovanje v letalstvu

1.   Na začetku drugega prehodnega obdobja se zaupni del zakonodaje o varovanju v letalstvu, kot je predvidena v Prilogi I, da na razpolago ustreznemu organu Republike Srbije.

2.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varovanja, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Republika Srbija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

PROTOKOL VII

Prehodna ureditev med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani

Člen 1

Prehodna obdobja

1.   Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti tega sporazuma do tedaj, ko Republika Črna gora izpolni vse pogoje, določene v členu 2(1), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

2.   Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja do tedaj, ko Republika Črna gora izpolni vse pogoje, določene v členu 2(2), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

Člen 2

Pogoji, ki se nanašajo na prehod

1.   Do konca prvega prehodnega obdobja Republika Črna gora:

| (i) | postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(i)

postane polnopravna članica Skupnih letalskih organov in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (ii) | uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(ii)

uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (iii) | uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(iii)

uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Direktivo 96/67/ES (o storitvah zemeljske oskrbe), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I;

| (iv) | loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ za Republiko Črno goro, ustanovi nacionalni nadzorni organ za Republiko Črno goro za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora Republike Črne gore v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora; |
| --- | --- |

(iv)

loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ za Republiko Črno goro, ustanovi nacionalni nadzorni organ za Republiko Črno goro za službe zračnega prometa, začne reorganizacijo zračnega prostora Republike Črne gore v funkcionalni blok ali bloke in prilagodljivo uporabo zračnega prostora;

| (v) | ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija); |
| --- | --- |

(v)

ratificira Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija);

| (vi) | doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma. |
| --- | --- |

(vi)

doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma.

2.   Do konca drugega prehodnega obdobja Republika Črna gora začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, navedeno v Prilogi I.

Člen 3

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na člen 1(1) glavnega sporazuma,

| (a) | v prvem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Črna gora, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Republiki Črni gori in katero koli točko v državi članici ES; |
| --- | --- | --- |

(a)

v prvem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Črna gora, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Republiki Črni gori in katero koli točko v državi članici ES;

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Republike Črne gore ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Črna gora, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Republike Črne gore ali njenih državljanov in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Črna gora, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov;

| (b) | v drugem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Črna gora, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i); |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Črna gora, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i);

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Republiki Črni gori in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Republiki Črni gori in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES;

| (iii) | letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Črna gora, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Republiki Črni gori. |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Republika Črna gora, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Republiki Črni gori.

2.   V tem členu „letalski prevoznik Skupnosti“ pomeni letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco država članica ES, Norveška ali Islandija.

3.   Člena 7 in 8 glavnega sporazuma se ne uporabljata do konca drugega prehodnega obdobja, brez poseganja v obveznost Republike Črne gore in Skupnosti za izdajo operativne licence v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, letalskim prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njihovih državljanov, in prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Republike Črne gore ali njenih državljanov od konca prvega prehodnega obdobja.

Člen 4

Varnost v letalstvu

1.   Na začetku prvega prehodnega obdobja je Republika Črna gora kot opazovalka vključena v delo Evropske agencije za varnost v letalstvu.

2.   Ob koncu drugega prehodnega obdobja Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 glavnega sporazuma, določi natančen status in pogoje za sodelovanje Republike Črne gore v Evropski agenciji za varnost v letalstvu.

3.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varnosti, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Republika Črna gora. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

Člen 5

Varovanje v letalstvu

1.   Na začetku drugega prehodnega obdobja se zaupni del zakonodaje o varovanju v letalstvu, kot je predvidena v Prilogi I, da na razpolago ustreznemu organu Republike Črne gore.

2.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varovanja, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Republika Črna gora. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

PROTOKOL VIII

Prehodna ureditev med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter Romunijo na drugi strani

Člen 1

Prehodno obdobje

1.   Prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti tega sporazuma do tedaj, ko Romunija izpolni vse pogoje, določene v členu 2, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

2.   Sklicevanja na „drugo prehodno obdobje“ v tem sporazumu in njegovih prilogah za Romunijo pomeni prehodno obdobje iz odstavka 1.

Člen 2

Pogoji, ki se nanašajo na prehod

Do konca prehodnega obdobja Romunija začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, navedeno v Prilogi I.

Člen 3

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na člen 1(1) glavnega sporazuma,

v prehodnem obdobju:

| (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Romunija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Romuniji in katero koli točko v državi članici ES; |
| --- | --- |

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Romunija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko v Romuniji in katero koli točko v državi članici ES;

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Romuniji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v Romuniji in drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES;

| (iii) | letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Romunija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Romuniji. |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco Romunija, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v Romuniji.

2.   V tem členu „letalski prevoznik Skupnosti“ pomeni letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco država članica ES, Norveška ali Islandija.

3.   Člena 7 in 8 glavnega sporazuma se ne uporabljata do konca drugega prehodnega obdobja, brez poseganja v obveznost Romunije in Skupnosti za izdajo operativne licence v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, letalskim prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njihovih državljanov, in prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom Romunije ali njenih državljanov od začetka prehodnega obdobja.

Člen 4

Varnost v letalstvu

1.   Ob koncu prehodnega obdobja Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 glavnega sporazuma, določi natančen status in pogoje za sodelovanje Romunije v Evropski agenciji za varnost v letalstvu.

2.   Če se do konca prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varnosti, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Romunija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

Člen 5

Varovanje v letalstvu

Če se do konca prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varovanja, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco Romunija. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

PROTOKOL IX

Prehodna ureditev med Evropsko skupnostjo in državami članicami ES na eni strani ter Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu na drugi strani

Člen 1

Pristojnosti UNMIK

Določbe tega protokola ne posegajo v pristojnosti Začasne uprave misije Združenih narodov na Kosovu (v nadaljnjem besedilu „UNMIK“) kakor izhajajo iz Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

Člen 2

Prehodna obdobja

1.   Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti tega sporazuma do tedaj, ko UNMIK izpolni vse pogoje, določene v členu 3(1), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

2.   Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja do tedaj, ko UNMIK izpolni vse pogoje, določene v členu 3(2), kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska skupnost.

Člen 3

Pogoji, ki se nanašajo na prehod

1.   Do konca prvega prehodnega obdobja UNMIK:

| (i) | izvaja, brez poseganja v svoj posebni status v skladu z mednarodnim pravom, skupne letalske predpise, ki so jih sprejeli Skupni letalski organi, in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(i)

izvaja, brez poseganja v svoj posebni status v skladu z mednarodnim pravom, skupne letalske predpise, ki so jih sprejeli Skupni letalski organi, in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varnosti v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (ii) | uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(ii)

uporablja Dokument 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in si prizadeva izvajati vso zakonodajo o varovanju v letalstvu v skladu s Prilogo I;

| (iii) | uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(iii)

uporablja Uredbo (EGS) št. 3925/91 (o odpravi nadzora za ročno in oddano prtljago), Uredbo (EGS) št. 2409/92 (o prevozninah in tarifah za zračni prevoz), Direktivo 94/56/ES (o preiskavah nesreč), Uredbo (ES) št. 2027/97 (o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč), Direktivo 2003/42/ES (o poročanju o dogodkih), Uredbo (ES) št. 261/2004 (o zavrnitvi vkrcanja), Direktivo 2000/79/ES (o delovnem času v civilnem letalstvu) in Direktivo 2003/88/ES (o delovnem času) v skladu s Prilogo I;

| (iv) | loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi ali določi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa; |
| --- | --- |

(iv)

loči izvajalca služb zračnega prometa in nacionalni zakonodajni organ, ustanovi ali določi nacionalni nadzorni organ za službe zračnega prometa;

| (v) | v praksi uporablja Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija); |
| --- | --- |

(v)

v praksi uporablja Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz (Montrealska konvencija);

| (vi) | doseže zadovoljiv napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma. |
| --- | --- |

(vi)

doseže zadovoljiv napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 14(1) glavnega sporazuma oziroma v Prilogi III tega sporazuma.

2.   Do konca drugega prehodnega obdobja UNMIK začne uporabljati ta sporazum, vključno z vso zakonodajo, navedeno v Prilogi I.

Člen 4

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na člen 1(1) glavnega sporazuma,

| (a) | v prvem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco UNMIK, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko na Kosovu in katero koli točko v državi članici ES; |
| --- | --- | --- |

(a)

v prvem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco UNMIK, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med katero koli točko na Kosovu in katero koli točko v državi članici ES;

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom UNMIK ali prebivalcev Kosova in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco UNMIK, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom UNMIK ali prebivalcev Kosova in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco UNMIK, niso v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njenih državljanov;

| (b) | v drugem prehodnem obdobju:






  (i) | letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco UNMIK, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i); |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem prehodnem obdobju:

(i)

letalski prevozniki Skupnosti in letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco UNMIK, lahko izvajajo prometne pravice, predvidene v odstavku (1)(a)(i);

| (ii) | letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami na Kosovu in v drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES; |
| --- | --- |

(ii)

letalski prevozniki Skupnosti lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami na Kosovu in v drugih pridruženih strankah ter lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke v državi članici ES;

| (iii) | letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco UNMIK, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke na Kosovu. |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevozniki, ki jim je izdala licenco UNMIK, lahko izvajajo neomejene prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES in lahko na kateri koli točki zamenjajo zrakoplov, pod pogojem, da je let del prevoza do točke na Kosovu.

2.   V tem členu „letalski prevoznik Skupnosti“ pomeni letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco država članica ES, Norveška ali Islandija.

3.   Člena 7 in 8 glavnega sporazuma se ne uporabljata do konca drugega prehodnega obdobja, brez poseganja v obveznost UNMIK in Skupnosti za izdajo operativne licence v skladu z akti, navedenimi v Prilogi I, letalskim prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic ES ali njihovih državljanov, in prevoznikom, ki so v večinski lasti ali pod dejanskim nadzorom UNMIK ali prebivalcev Kosova od konca prvega prehodnega obdobja.

Člen 5

Mednarodne konvencije in sporazumi

Če zakonodaja, navedena v Prilogi I, določa obveznost postati pogodbenica mednarodnih konvencij ali sporazumov, se upošteva poseben status UNMIK po mednarodnem pravu.

Člen 6

Varnost v letalstvu

1.   Na začetku prvega prehodnega obdobja je UNMIK kot opazovalka vključena v delo Evropske agencije za varnost v letalstvu.

2.   Ob koncu drugega prehodnega obdobja Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 glavnega sporazuma, določi natančen status in pogoje za sodelovanje UNMIK v Evropski agenciji za varnost v letalstvu.

3.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varnosti, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco UNMIK. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

Člen 7

Varovanje v letalstvu

1.   Na začetku drugega prehodnega obdobja se zaupni del zakonodaje o varovanju v letalstvu, kot je predvidena v Prilogi I, da na razpolago ustreznemu organu UNMIK.

2.   Če se do konca drugega prehodnega obdobja ugotovi pomanjkljivosti glede varovanja, lahko Evropska komisija zahteva, da se opravi posebna varnostna presoja dovoljenja za opravljanje prometa na zračnih poteh v Evropsko skupnost, iz ali znotraj nje, letalskega prevoznika, ki mu je izdala licenco UNMIK. Evropska skupnost opravi tako presojo kar najhitreje, da prepreči nepotrebne zamude pri izvajanju prometnih pravic.

---

| 16.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 285/47

---

SKLEP SVETA

z dne 15. septembra 2006

o sprejetju poslovnika Sveta

(2006/683/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 207(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 121(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 28(1) in člena 41(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. junija 2006 poudaril, da je treba državljanom – če naj se poveča njihovo zaupanje v Evropsko unijo – omogočiti neposreden vpogled v njeno delovanje, in sicer z nadaljnjim povečanjem odprtosti in preglednosti. V skladu z dogovorom, doseženem na zasedanju Evropskega sveta, in ob polnem upoštevanju potrebe po zagotovitvi učinkovitosti delovanja Sveta je torej treba še povečati odprtost delovanja Sveta, zlasti kadar Svet razpravlja v okviru postopka soodločanja. Treba je sprejeti tudi ukrepe, s katerimi se bodo znatno izboljšala tehnična sredstva za prenašanje javnih razprav in izražanj stališč Sveta v vseh uradnih jezikih institucij Evropske unije, zlasti z uporabo interneta.
  Svet bo decembra 2006 pregledal izvajanje zgoraj omenjenih ukrepov za odprtje, da bi ocenil njihov vpliv na učinkovitost delovanja Sveta. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. junija 2006 poudaril, da je treba državljanom – če naj se poveča njihovo zaupanje v Evropsko unijo – omogočiti neposreden vpogled v njeno delovanje, in sicer z nadaljnjim povečanjem odprtosti in preglednosti. V skladu z dogovorom, doseženem na zasedanju Evropskega sveta, in ob polnem upoštevanju potrebe po zagotovitvi učinkovitosti delovanja Sveta je torej treba še povečati odprtost delovanja Sveta, zlasti kadar Svet razpravlja v okviru postopka soodločanja. Treba je sprejeti tudi ukrepe, s katerimi se bodo znatno izboljšala tehnična sredstva za prenašanje javnih razprav in izražanj stališč Sveta v vseh uradnih jezikih institucij Evropske unije, zlasti z uporabo interneta.

Svet bo decembra 2006 pregledal izvajanje zgoraj omenjenih ukrepov za odprtje, da bi ocenil njihov vpliv na učinkovitost delovanja Sveta.

| (2) | Treba je tudi racionalizirati načrtovanje dejavnosti Sveta. V skladu s tem je treba uvesti nov sistem, temelječ na 18-mesečnem programu, ki ga bodo tri predsedstva, ki bodo imela mandat v določenem obdobju, predložila Svetu v odobritev; ta sistem naj bi nadomestil prejšnjega. |
| --- | --- |

(2)

Treba je tudi racionalizirati načrtovanje dejavnosti Sveta. V skladu s tem je treba uvesti nov sistem, temelječ na 18-mesečnem programu, ki ga bodo tri predsedstva, ki bodo imela mandat v določenem obdobju, predložila Svetu v odobritev; ta sistem naj bi nadomestil prejšnjega.

| (3) | V prizadevanju, da bi pisni postopek deloval bolje in bi Svet hitreje sprejemal odgovore na vprašanja članov Evropskega parlamenta, sklepe o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in članov Odbora regij ter sklepe o posvetovanju z drugimi institucijami in organi, je treba spremeniti in pojasniti tudi določbe o pisnem postopku — |
| --- | --- |

(3)

V prizadevanju, da bi pisni postopek deloval bolje in bi Svet hitreje sprejemal odgovore na vprašanja članov Evropskega parlamenta, sklepe o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in članov Odbora regij ter sklepe o posvetovanju z drugimi institucijami in organi, je treba spremeniti in pojasniti tudi določbe o pisnem postopku —

SKLENIL:

Člen 1

Poslovnik Sveta z dne 22. marca 2004 (1) se nadomesti z naslednjimi določbami:

POSLOVNIK SVETA

Člen 1

Sklic in kraj sej

1.   Svet se sestane, ko ga skliče predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo enega od njegovih članov ali Komisije (2).

2.   Sedem mesecev pred začetkom svojega mandata, kadar je to potrebno po posvetovanju s predsedstvom pred ali po svojem mandatu, predsedstvo objavi datume, ki jih predvideva za seje, na katerih se bo Svet moral sestati, da bo opravil svoje zakonodajno delo ali sprejel operativne odločitve.

3.   Svet ima sedež v Bruslju. V mesecu aprilu, juniju in oktobru se Svet sestaja v Luxembourgu (3).

V izjemnih okoliščinah in iz ustrezno utemeljenih razlogov lahko Svet ali Odbor stalnih predstavnikov (v nadaljnjem besedilu ‚Coreper‘) soglasno odloči, da bo seja Sveta potekala drugje.

Člen 2

Sestave Sveta, vloga Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose ter načrtovanje dela

1.   Svet se glede na obravnavano vsebino lahko sestaja v različnih sestavah. Svet v sestavi za splošne zadeve in zunanje odnose (v nadaljnjem besedilu ‚Svet za splošne zadeve in zunanje odnose‘), sklican skladno z odstavkom 2(a), določi seznam teh sestav, ki je opredeljen v Prilogi I.

2.   Svet za splošne zadeve in zunanje odnose je pristojen za naslednji dve glavni področji delovanja, za kateri se sestaja ločeno, z ločenimi dnevnimi redi in po možnosti na različne datume, pri čemer obravnava:

| (a) | priprave na sestanke Evropskega sveta in nadaljnje ukrepanje, vključno s potrebno koordinacijo vsega pripravljalnega dela, splošno koordinacijo politik, institucionalnih in administrativnih vprašanj, horizontalnih zadev v zvezi z več politikami Evropske unije, ter vseh drugih zadev, za katere ga zadolži Evropski svet, ob upoštevanju pravil za delovanje ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

(a)

priprave na sestanke Evropskega sveta in nadaljnje ukrepanje, vključno s potrebno koordinacijo vsega pripravljalnega dela, splošno koordinacijo politik, institucionalnih in administrativnih vprašanj, horizontalnih zadev v zvezi z več politikami Evropske unije, ter vseh drugih zadev, za katere ga zadolži Evropski svet, ob upoštevanju pravil za delovanje ekonomske in monetarne unije;

| (b) | vse zunanje ukrepe Evropske unije, in sicer skupno zunanjo in varnostno politiko, evropsko varnostno in obrambno politiko, zunanjo trgovino, razvojno sodelovanje in humanitarno pomoč. |
| --- | --- |

(b)

vse zunanje ukrepe Evropske unije, in sicer skupno zunanjo in varnostno politiko, evropsko varnostno in obrambno politiko, zunanjo trgovino, razvojno sodelovanje in humanitarno pomoč.

3.   Svet za splošne zadeve in zunanje odnose, sklican skladno z odstavkom 2(a), za pripravo sestankov Evropskega sveta:

| (a) | najmanj štiri tedne pred sestankom Evropskega sveta na predlog predsedstva pripravi obrazložen osnutek dnevnega reda; |
| --- | --- |

(a)

najmanj štiri tedne pred sestankom Evropskega sveta na predlog predsedstva pripravi obrazložen osnutek dnevnega reda;

| (b) | dan pred sestankom Evropskega sveta se sestane na končni pripravljalni seji in potrdi dnevni red. |
| --- | --- |

(b)

dan pred sestankom Evropskega sveta se sestane na končni pripravljalni seji in potrdi dnevni red.

Prispevki drugih sestav Sveta k sestanku Evropskega sveta se pošljejo Svetu za splošne zadeve in zunanje odnose, sklicanemu skladno z odstavkom 2(a), najmanj dva tedna pred sestankom Evropskega sveta.

Razen zaradi nujnih in nepredvidljivih razlogov, povezanih na primer s trenutnimi mednarodnimi dogodki, se med končno pripravljalno sejo iz točke (b) prvega pododstavka in sestankom Evropskega sveta ne sme sestati niti Svet v nobeni drugi sestavi niti pripravljalni odbor Sveta.

Ukrepe, potrebne za praktično organizacijo sestankov Evropskega sveta, sprejme predsedstvo skupaj z Generalnim sekretariatom in v skladu s pravili, ki jih je določil sam Evropski svet.

4.   Tri predsedstva, ki bodo imela mandat, pripravijo vsakih 18 mesecev v tesnem sodelovanju s Komisijo in po ustreznih posvetovanjih osnutek programa, ki vsebuje dejavnosti Sveta za to obdobje. Tri predsedstva najkasneje en mesec pred ustreznim rokom skupaj predložijo osnutek programa, da ga odobri Svet za splošne zadeve in zunanje odnose, sklican skladno z odstavkom 2(a) (4).

5.   Prihodnje predsedstvo izdela okvirne začasne dnevne rede za seje Sveta, predvidene v prihodnjem obdobju šestih mesecev, skupaj z navedbo načrtovanega zakonodajnega dela in operativnih odločitev. Predsedstvo izdela te začasne dnevne rede najpozneje en teden pred začetkom svojega mandata na podlagi 18-mesečnega programa Sveta in po posvetovanju s Komisijo. Po potrebi je možno poleg predhodno načrtovanih sej Sveta predvideti tudi dodatne seje.

Podobne okvirne začasne dnevne rede za seje Sveta, predvidene v obdobju šestih mesecev, ki sledi tistemu iz prvega pododstavka, izdela zadevno predsedstvo po posvetovanju s Komisijo in z naslednjim predsedstvom najpozneje en teden pred začetkom svojega mandata.

Če se v obdobju šestih mesecev katera od sej, predvidenih za to obdobje, izkaže za nepotrebno, je predsedstvo ne skliče.

Člen 3 (5)

Dnevni red

1.   Na podlagi 18-mesečnega programa Sveta predsednik določi začasni dnevni red za vsako sejo. Dnevni red se pošlje drugim članom Sveta in Komisiji najmanj štirinajst dni pred začetkom seje.

2.   Začasni dnevni red vsebuje točke, v zvezi s katerimi je Generalni sekretariat od člana Sveta ali od Komisije najmanj šestnajst dni pred začetkom omenjene seje prejel prošnjo za uvrstitev na dnevni red skupaj z vso pripadajočo dokumentacijo. V začasnem dnevnem redu morajo biti tudi z zvezdico označene točke, glede katerih lahko predsedstvo, član Sveta ali Komisija zahteva glasovanje. Takšna oznaka se napravi, potem ko so bile upoštevane vse postopkovne zahteve, določene v Pogodbah.

3.   Točke, ki se nanašajo na sprejetje akta ali skupnega stališča glede zakonodajnega predloga ali predloga ukrepa, ki ga je treba sprejeti na podlagi naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, (v nadaljnjem besedilu ‚Pogodba EU‘) se na začasni dnevni red za odločanje uvrstijo šele po poteku roka šestih tednov, predvidenega v točki 3 Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji.

Svet lahko soglasno določi odstopanje od obdobja šestih tednov, če gre pri uvrstitvi točke za izjemni primer zaradi nujnih razlogov v smislu točke 3 omenjenega protokola.

4.   Na dnevni red se lahko uvrstijo le točke, v zvezi s katerimi je bila dokumentacija poslana članom Sveta in Komisiji najpozneje do dneva, ko se pošlje začasni dnevni red.

5.   Generalni sekretariat pošlje članom Sveta in Komisiji prošnje za uvrstitev točk na dnevni red in zadevno dokumentacijo, glede katerih zgornji roki niso bili upoštevani.

Če Coreper do konca tedna pred tednom, ki je pred sejo Sveta, ne zaključi obravnave zakonodajnih točk v smislu člena 7, predsedstvo umakne te točke z začasnega dnevnega reda, razen če zaradi nujnosti ni treba ravnati drugače in brez poseganja v odstavek 2.

6.   Začasni dnevni red je razdeljen na del A in del B. Točke, glede katerih je odobritev Sveta možna brez razprave, se vključijo v del A, vendar to ne izključuje možnosti, da član Sveta ali Komisija ob odobritvi teh točk izrazi svoje mnenje in da se njegova izjava vključi v zapisnik.

7.   Svet sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Za uvrstitev točke, ki ni navedena v začasnem dnevnem redu, na dnevni red, je potrebna soglasna odločitev Sveta. O tako uvrščenih točkah se lahko glasuje, če so izpolnjene vse postopkovne zahteve, predvidene v Pogodbah.

8.   Vendar pa se točka pod ‚A‘ umakne z dnevnega reda, če bi stališče v zvezi s točko pod ‚A‘ lahko privedlo do nadaljnje razprave o tej točki ali če tako zahteva član Sveta ali Komisija, razen če Svet odloči drugače.

9.   Vsaki prošnji za uvrstitev točke pod ‚razno‘ je treba priložiti obrazložitveni dokument.

Člen 4

Zastopanje člana Sveta, ki se ne more udeležiti seje

Ob upoštevanju določb člena 11 o prenosu glasovalnih pravic lahko član Sveta, ki se ne more udeležiti seje, poskrbi, da je zastopan.

Člen 5

Seje

1.   Seje Sveta niso javne razen v primerih iz člena 8.

2.   Komisija je vabljena na seje Sveta. Enako velja za Evropsko centralno banko v primerih, kjer ta izvršuje svojo pravico do pobude. Vendar pa lahko Svet sklene, da bo razpravljal brez navzočnosti Komisije ali Evropske centralne banke.

3.   Člane Sveta in Komisije lahko spremljajo uradniki, ki jim pomagajo. Njihova imena in nazivi se vnaprej sporočijo Generalnemu sekretariatu. Svet lahko določi največje število oseb na delegacijo, ki se lahko nahajajo ob istem času v sejni sobi Sveta, vključno s člani Sveta.

4.   Dostop na seje Sveta je dovoljen ob predložitvi prepustnice, ki jo izda Generalni sekretariat.

Člen 6

Varovanje poslovne skrivnosti in predložitev dokumentov v sodnih postopkih

1.   Brez poseganja v člena 8 in 9 ter v določbe o dostopu javnosti do dokumentov velja za razprave Sveta obveznost varovanja poslovne skrivnosti, razen če Svet ne odloči drugače.

2.   Svet ali Coreper lahko dovoli, da se v sodnih postopkih predloži kopija ali izpisek iz dokumentov Sveta, ki še niso bili dani v javnost v skladu s predpisi o dostopu javnosti do dokumentov.

Člen 7

Primeri, v katerih Svet odloča kot zakonodajni organ

Svet odloča kot zakonodajni organ v smislu drugega pododstavka člena 207(3) Pogodbe ES, kadar sprejema predpise, ki so pravno zavezujoči v državah članicah ali za njih, v obliki uredb, direktiv, okvirnih sklepov ali sklepov in odločb, na podlagi ustreznih določb Pogodb, z izjemo razprav, ki so namenjene sprejetju notranjih ukrepov, administrativnih ali proračunskih aktov, aktov, ki se nanašajo na medinstitucionalne ali mednarodne odnose, ali aktov, ki niso zavezujoči (kakor so sklepi, priporočila ali resolucije).

Kadar so Svetu predloženi zakonodajni predlogi ali pobude, se ta vzdrži sprejetja aktov, ki niso predvideni v Pogodbah, kakor so resolucije, sklepi ali izjave, razen tistih iz člena 9.

Člen 8

Za javnost odprte razprave Sveta in javno izražanje stališč

1.   Razprave Sveta o zakonodajnih aktih, ki jih je treba sprejeti v skladu s postopkom soodločanja na podlagi člena 251 Pogodbe ES, so odprte za javnost na naslednji način:

| (a) | predstavitev morebitnih zakonodajnih predlogov Komisije in razprava v Svetu, ki ji sledi, sta odprti za javnost; |
| --- | --- |

(a)

predstavitev morebitnih zakonodajnih predlogov Komisije in razprava v Svetu, ki ji sledi, sta odprti za javnost;

| (b) | glasovanje o zakonodajnih aktih in končne razprave Sveta, ki vodijo v tako glasovanje, ter spremne obrazložitve glasovanja, so odprti za javnost; |
| --- | --- |

(b)

glasovanje o zakonodajnih aktih in končne razprave Sveta, ki vodijo v tako glasovanje, ter spremne obrazložitve glasovanja, so odprti za javnost;

| (c) | vse druge razprave Sveta o takšnih zakonodajnih aktih so odprte za javnost, razen če Svet ali Coreper v posameznih primerih glede določene razprave ne odloči drugače. |
| --- | --- |

(c)

vse druge razprave Sveta o takšnih zakonodajnih aktih so odprte za javnost, razen če Svet ali Coreper v posameznih primerih glede določene razprave ne odloči drugače.

2.   Prva razprava Sveta o pomembnih novih zakonodajnih predlogih razen tistih, ki jih je treba sprejeti v skladu s postopkom soodločanja, je odprta za javnost. Predsedstvo določi, kateri novi zakonodajni predlogi so pomembni, Svet ali Coreper pa lahko odloči drugače, kadar koli je to primerno. Predsedstvo lahko v posameznih primerih odloči, da so naslednje razprave Sveta o posameznem zakonodajnem aktu odprte za javnost, razen če Svet ali Coreper ne odloči drugače.

3.   V skladu z odločitvijo, ki jo s kvalificirano večino sprejme Svet ali Coreper, poteka v Svetu javno izražanje stališč o pomembnih vprašanjih, ki zadevajo interese Evropske unije in njene državljane.

Naloga predsedstva, katerega koli člana Sveta ali Komisije je predlagati vprašanja ali specifične teme za take razprave, pri čemer se upoštevata pomembnost zadeve in interes državljanov za njo.

4.   Svet za splošne zadeve in zunanje odnose, sklican skladno s členom 2(2)(a), pripravi javno orientacijsko razpravo o 18-mesečnem programu Sveta. Prav tako so javne orientacijske razprave, ki jih v zvezi s svojimi prednostnimi nalogami pripravijo druge sestave Sveta. Predstavitev petletnega programa, letnega delovnega programa in letne strategije politike Komisije ter razprava v Svetu, ki ji sledi, sta odprti za javnost.

5.   Od tedaj, ko se v skladu s členom 3 pošlje začasni dnevni red:

| (a) | točke na dnevnem redu Sveta, ki so v skladu z odstavkoma 1 in 2 odprte za javnost, so označene z besedama ‚javna razprava‘; |
| --- | --- |

(a)

točke na dnevnem redu Sveta, ki so v skladu z odstavkoma 1 in 2 odprte za javnost, so označene z besedama ‚javna razprava‘;

| (b) | točke na dnevnem redu Sveta, ki so v skladu z odstavkoma 3 in 4 odprte za javnost, so označene z besedami ‚javno izražanje stališč‘. |
| --- | --- |

(b)

točke na dnevnem redu Sveta, ki so v skladu z odstavkoma 3 in 4 odprte za javnost, so označene z besedami ‚javno izražanje stališč‘.

Razprave Sveta in javno izražanje stališč se v skladu s tem členom odprejo za javnost, in sicer se javno prenašajo preko avdiovizualnih sredstev, zlasti se predvajajo v prostoru, predvidenem za spremljanje sej, ter se predvajajo v vseh uradnih jezikih institucij Evropske unije z uporabo video prenosa. Posnetek je na voljo na spletni strani Sveta še vsaj mesec dni. Izidi glasovanja se prikažejo vizualno.

Generalni sekretariat, kolikor je to mogoče, vnaprej obvešča javnost o datumih in približnih urah takih avdiovizualnih prenosov in sprejme vse praktične ukrepe za zagotovitev ustreznega izvajanja tega člena.

Člen 9

Objava rezultatov glasovanj, spremnih razlag glasovanja in zapisnikov

1.   Poleg primerov, v katerih so razprave Sveta odprte za javnost na podlagi člena 8(1), se v primerih, kadar Svet v skladu s členom 7 odloča kot zakonodajni organ, objavijo izidi glasovanj in spremne obrazložitve glasovanja članov Sveta ter izjave v zapisniku Sveta in točke zapisnika, ki se nanašajo na sprejemanje zakonodajnih aktov.

Enako pravilo velja za:

| (a) | izide glasovanj in obrazložitve glasovanja ter izjave v zapisniku Sveta in točke zapisnika, ki se nanašajo na sprejemanje skupnega stališča v skladu s členom 251 ali 252 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

(a)

izide glasovanj in obrazložitve glasovanja ter izjave v zapisniku Sveta in točke zapisnika, ki se nanašajo na sprejemanje skupnega stališča v skladu s členom 251 ali 252 Pogodbe ES;

| (b) | izide glasovanj in obrazložitve glasovanja članov Sveta ali njihovih zastopnikov v Spravnem odboru, predvidenem s členom 251 Pogodbe ES, ter izjave v zapisniku Sveta in točke zapisnika, ki se nanašajo na sejo Spravnega odbora; |
| --- | --- |

(b)

izide glasovanj in obrazložitve glasovanja članov Sveta ali njihovih zastopnikov v Spravnem odboru, predvidenem s členom 251 Pogodbe ES, ter izjave v zapisniku Sveta in točke zapisnika, ki se nanašajo na sejo Spravnega odbora;

| (c) | izide glasovanj in obrazložitve glasovanja ter izjave v zapisniku Sveta in točke zapisnika, ki se nanašajo na pripravo konvencije s strani Sveta na podlagi naslova VI Pogodbe EU. |
| --- | --- |

(c)

izide glasovanj in obrazložitve glasovanja ter izjave v zapisniku Sveta in točke zapisnika, ki se nanašajo na pripravo konvencije s strani Sveta na podlagi naslova VI Pogodbe EU.

2.   Objavijo se tudi izidi glasovanj:

| (a) | kadar Svet odloča na podlagi naslova V Pogodbe EU s soglasno odločitvijo Sveta ali Coreperja, sprejeto na zahtevo enega izmed njunih članov; |
| --- | --- |

(a)

kadar Svet odloča na podlagi naslova V Pogodbe EU s soglasno odločitvijo Sveta ali Coreperja, sprejeto na zahtevo enega izmed njunih članov;

| (b) | kadar Svet sprejme skupno stališče v smislu naslova VI Pogodbe EU s soglasno odločitvijo Sveta ali Coreperja, sprejeto na zahtevo enega izmed njunih članov; |
| --- | --- |

(b)

kadar Svet sprejme skupno stališče v smislu naslova VI Pogodbe EU s soglasno odločitvijo Sveta ali Coreperja, sprejeto na zahtevo enega izmed njunih članov;

| (c) | v drugih primerih z odločitvijo Sveta ali Coreperja, sprejeto na zahtevo enega izmed njunih članov. |
| --- | --- |

(c)

v drugih primerih z odločitvijo Sveta ali Coreperja, sprejeto na zahtevo enega izmed njunih članov.

Kadar se izid glasovanja v Svetu objavi v skladu s točkami (a), (b) in (c) prvega pododstavka, se na zahtevo zadevnih članov Sveta objavijo tudi obrazložitve glasovanja, podane ob glasovanju, z ustreznim upoštevanjem tega poslovnika, pravne varnosti in interesov Sveta.

Izjave, vključene v zapisnik Sveta, in točke zapisnika, ki se nanašajo na sprejemanje aktov iz točk (a), (b) in (c), se objavijo na podlagi odločitev Sveta ali Coreperja, sprejete na zahtevo enega izmed njunih članov.

3.   Razen v primerih, da so razprave Sveta v skladu s členom 8 odprte za javnost, se glasovanja ne objavijo pri razpravah, ki vodijo do poskusnih glasovanj ali do sprejetja pripravljalnih aktov.

Člen 10

Dostop javnosti do dokumentov Sveta

Posebne določbe glede dostopa javnosti do dokumentov Sveta so navedene v Prilogi II.

Člen 11

Način glasovanja in sklepčnost

1.   Svet glasuje na pobudo predsednika.

Predsednik mora začeti postopek glasovanja tudi na pobudo člana Sveta ali Komisije, če tako odloči večina članov Sveta.

2.   Člani Sveta glasujejo po vrstnem redu držav članic, določenem v členu 203 Pogodbe ES in členu 116 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu ‚Pogodba Euratom‘), začenši s članom, ki po omenjenem vrstnem redu sledi predsedujočemu članu.

3.   Pri glasovanju se lahko na vsakega člana Sveta prenese glasovalna pravica največ enega od drugih članov (6).

4.   Da bi Svet lahko glasoval, je potrebna navzočnost večine članov Sveta, ki imajo na podlagi Pogodb pravico do glasovanja. Pri glasovanju predsednik s pomočjo Generalnega sekretariata preveri, ali je Svet sklepčen.

5.   Če član Sveta to zahteva, se pri sprejetju odločitev Sveta s kvalificirano večino preveri, ali države članice, ki tvorijo kvalificirano večino, predstavljajo najmanj 62 % celotnega prebivalstva Evropske unije, izračunano v skladu s številčnostjo prebivalstva, navedeno v členu 1 Priloge III.

Člen 12

Redni pisni postopek in tiha privolitev

1.   Akti Sveta o nujnih zadevah se lahko sprejmejo s pisnim glasovanjem, kadar Svet ali Coreper soglasno odloči, da bo uporabil ta postopek. V posebnih okoliščinah lahko uporabo tega postopka predlaga tudi predsednik; v tem primeru se lahko pisno glasuje, kadar vsi člani Sveta soglašajo s tem postopkom.

Kadar se pisno glasuje o zadevi, ki jo je Svetu predložila Komisija, je za uporabo pisnega postopka potrebna privolitev Komisije.

Generalni sekretariat vsak mesec pripravi seznam aktov, ki so bili sprejeti po pisnem postopku.

2.   Na pobudo predsedstva lahko Svet odloča tudi v poenostavljenem pisnem postopku, imenovanem ‚tiha privolitev‘:

| (a) | za namen sprejetja besedila odgovora na pisno vprašanje ali po potrebi ustno vprašanje, ki ga Svetu predloži član Evropskega parlamenta, potem ko je osnutek odgovora obravnaval Coreper (7); |
| --- | --- |

(a)

za namen sprejetja besedila odgovora na pisno vprašanje ali po potrebi ustno vprašanje, ki ga Svetu predloži član Evropskega parlamenta, potem ko je osnutek odgovora obravnaval Coreper (7);

| (b) | za namen imenovanja članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ter članov Odbora regij in njihovih namestnikov, potem ko je osnutek sklepa obravnaval Coreper; |
| --- | --- |

(b)

za namen imenovanja članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ter članov Odbora regij in njihovih namestnikov, potem ko je osnutek sklepa obravnaval Coreper;

| (c) | za namen sprejetja sklepa o posvetovanju z drugimi institucijami ali organi, kadar koli to zahtevajo Pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

za namen sprejetja sklepa o posvetovanju z drugimi institucijami ali organi, kadar koli to zahtevajo Pogodbe;

| (d) | za namen izvajanja skupne zunanje in varnostne politike preko omrežja ‚COREU‘ (‚tihe privolitve (COREU)‘) (8). |
| --- | --- |

(d)

za namen izvajanja skupne zunanje in varnostne politike preko omrežja ‚COREU‘ (‚tihe privolitve (COREU)‘) (8).

V tem primeru se zadevno besedilo šteje za sprejeto ob koncu obdobja, ki ga določi predsedstvo glede na nujnost zadeve, razen kadar temu nasprotuje eden izmed članov Sveta.

3.   Generalni sekretariat ugotovi, da so pisni postopki zaključeni.

Člen 13

Zapisnik

1.   Za vsako sejo se sestavi zapisnik, ki ga, potem ko je odobren, podpiše generalni sekretar/visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu ‚generalni sekretar‘) ali namestnik generalnega sekretarja. Pooblastilo za podpisovanje lahko preneseta na generalne direktorje Generalnega sekretariata.

Zapisnik za vsako točko dnevnega reda praviloma navaja:

| — | dokumente, predložene Svetu, |
| --- | --- |

—

dokumente, predložene Svetu,

| — | sprejete odločitve ali sklepe, do katerih je Svet prišel, |
| --- | --- |

—

sprejete odločitve ali sklepe, do katerih je Svet prišel,

| — | izjave Sveta in izjave, katerih vključitev je zahteval eden izmed članov Sveta ali Komisija. |
| --- | --- |

—

izjave Sveta in izjave, katerih vključitev je zahteval eden izmed članov Sveta ali Komisija.

2.   Osnutek zapisnika pripravi Generalni sekretariat v petnajstih dneh in ga predloži Svetu ali Coreperju v odobritev.

3.   Pred odobritvijo lahko član Sveta ali Komisija zahteva, da se v zapisnik vključi več podrobnosti v zvezi s katero koli točko dnevnega reda. Omenjene zahteve se lahko podajo v Coreperju.

Člen 14

Razprave in odločitve na podlagi dokumentov in osnutkov, sestavljenih v jezikih, ki jih določajo veljavna pravila o jezikih

1.   Razen če iz nujnih razlogov soglasno ne odloči drugače, Svet razpravlja in sprejema odločitve samo na podlagi dokumentov in osnutkov, sestavljenih v jezikih, ki jih določajo veljavna pravila glede jezikov.

2.   Vsak član Sveta lahko ugovarja razpravi, če besedila katerih koli predlaganih sprememb niso sestavljena v jezikih iz odstavka 1, ki jih član izpostavi.

Člen 15

Podpisovanje aktov

Besedila aktov, ki jih sprejme Svet, in aktov, ki jih skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet, podpišeta predsednik, ki v času njihovega sprejetja izvršuje svoj mandat, in generalni sekretar ali namestnik generalnega sekretarja. Generalni sekretar in namestnik generalnega sekretarja lahko pooblastilo za podpisovanje preneseta na generalne direktorje Generalnega sekretariata.

Člen 16 (9)

Nezmožnost sodelovanja pri glasovanju

Pri uporabi tega poslovnika je treba v skladu s Prilogo IV ustrezno upoštevati primere, v katerih na podlagi Pogodb eden ali več članov Sveta ne sme sodelovati pri glasovanju.

Člen 17

Objava aktov v Uradnem listu

1.   Generalni sekretar ali namestnik generalnega sekretarja v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu ‚Uradni list‘) objavi:

| (a) | akte iz člena 254(1) in (2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

(a)

akte iz člena 254(1) in (2) Pogodbe ES;

| (b) | akte iz prvega odstavka člena 163 Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

(b)

akte iz prvega odstavka člena 163 Pogodbe Euratom;

| (c) | skupna stališča, ki jih Svet sprejme v skladu s postopki iz členov 251 in 252 Pogodbe ES, ter razloge, na katerih omenjena skupna stališča temeljijo; |
| --- | --- |

(c)

skupna stališča, ki jih Svet sprejme v skladu s postopki iz členov 251 in 252 Pogodbe ES, ter razloge, na katerih omenjena skupna stališča temeljijo;

| (d) | okvirne sklepe in sklepe iz člena 34(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(d)

okvirne sklepe in sklepe iz člena 34(2) Pogodbe EU;

| (e) | konvencije, ki jih Svet pripravi v skladu s členom 34(2) Pogodbe EU.
  V Uradnem listu se navede začetek veljavnosti teh konvencij; |
| --- | --- |

(e)

konvencije, ki jih Svet pripravi v skladu s členom 34(2) Pogodbe EU.

V Uradnem listu se navede začetek veljavnosti teh konvencij;

| (f) | konvencije, podpisane med državami članicami na podlagi člena 293 Pogodbe ES.
  V Uradnem listu se navede začetek veljavnosti teh konvencij; |
| --- | --- |

(f)

konvencije, podpisane med državami članicami na podlagi člena 293 Pogodbe ES.

V Uradnem listu se navede začetek veljavnosti teh konvencij;

| (g) | mednarodne sporazume, ki jih sklene Skupnost.
  V Uradnem listu se navede začetek veljavnosti teh sporazumov; |
| --- | --- |

(g)

mednarodne sporazume, ki jih sklene Skupnost.

V Uradnem listu se navede začetek veljavnosti teh sporazumov;

| (h) | mednarodne sporazume, sklenjene skladno s členom 24 Pogodbe EU, razen če Svet odloči drugače na podlagi členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (10).
  V Uradnem listu se navede začetek veljavnosti teh sporazumov. |
| --- | --- |

(h)

mednarodne sporazume, sklenjene skladno s členom 24 Pogodbe EU, razen če Svet odloči drugače na podlagi členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (10).

V Uradnem listu se navede začetek veljavnosti teh sporazumov.

2.   Razen če Svet ali Coreper odloči drugače, generalni sekretar ali namestnik generalnega sekretarja v Uradnem listu objavi:

| (a) | pobude, ki jih država članica predloži Svetu na podlagi člena 67(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

(a)

pobude, ki jih država članica predloži Svetu na podlagi člena 67(1) Pogodbe ES;

| (b) | pobude, ki jih država članica predloži Svetu na podlagi člena 34(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(b)

pobude, ki jih država članica predloži Svetu na podlagi člena 34(2) Pogodbe EU;

| (c) | skupna stališča iz člena 34(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(c)

skupna stališča iz člena 34(2) Pogodbe EU;

| (d) | direktive, razen tistih iz člena 254(1) in (2) Pogodbe ES, odločbe, razen tistih iz člena 254(1) Pogodbe ES, priporočila in mnenja. |
| --- | --- |

(d)

direktive, razen tistih iz člena 254(1) in (2) Pogodbe ES, odločbe, razen tistih iz člena 254(1) Pogodbe ES, priporočila in mnenja.

3.   Svet ali Coreper v posamičnih primerih soglasno odloči, ali naj generalni sekretar ali namestnik generalnega sekretarja v Uradnem listu objavi skupne strategije, skupne ukrepe in skupna stališča iz člena 12 Pogodbe EU.

4.   Svet ali Coreper v posamičnih primerih in ob upoštevanju morebitne objave temeljnega akta odloči, ali naj generalni sekretar ali namestnik generalnega sekretarja v Uradnem listu objavi:

| (a) | ukrepe za izvedbo skupnih ukrepov iz člena 12 Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za izvedbo skupnih ukrepov iz člena 12 Pogodbe EU;

| (b) | skupne ukrepe, skupna stališča ali vse druge sklepe, sprejete na podlagi skupne strategije, kakor je določeno v prvi alinei člena 23(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(b)

skupne ukrepe, skupna stališča ali vse druge sklepe, sprejete na podlagi skupne strategije, kakor je določeno v prvi alinei člena 23(2) Pogodbe EU;

| (c) | kakršne koli ukrepe za izvajanje sklepov iz člena 34(2) Pogodbe EU in kakršne koli ukrepe za izvajanje konvencij, ki jih Svet pripravi v skladu s členom 34(2) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli ukrepe za izvajanje sklepov iz člena 34(2) Pogodbe EU in kakršne koli ukrepe za izvajanje konvencij, ki jih Svet pripravi v skladu s členom 34(2) Pogodbe o Evropski uniji;

| (d) | druge akte Sveta, kot so sklepi ali resolucije. |
| --- | --- |

(d)

druge akte Sveta, kot so sklepi ali resolucije.

5.   Kadar se na podlagi sporazuma, sklenjenega med Skupnostmi in eno ali več državami ali mednarodnimi organizacijami, ustanovi organ s pristojnostmi odločanja, Svet ob sklenitvi takega sporazuma odloči, ali naj se odločitve, ki jih sprejema ta organ, objavljajo v Uradnem listu.

Člen 18

Notifikacija aktov

1.   Generalni sekretar, namestnik generalnega sekretarja ali generalni direktor v njunem imenu direktive, razen tistih iz člena 254(1) in (2) Pogodbe ES, ter odločbe, razen tistih iz člena 254(1) Pogodbe ES, notificira naslovnikom.

2.   Generalni sekretar, namestnik generalnega sekretarja ali generalni direktor v njunem imenu notificira naslednje akte naslovnikom, kadar se ti ne objavijo v Uradnem listu:

| (a) | priporočila; |
| --- | --- |

(a)

priporočila;

| (b) | skupne strategije, skupne ukrepe in skupna stališča iz člena 12 Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(b)

skupne strategije, skupne ukrepe in skupna stališča iz člena 12 Pogodbe EU;

| (c) | skupna stališča iz člena 34(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(c)

skupna stališča iz člena 34(2) Pogodbe EU;

| (d) | ukrepe za izvajanje aktov, sprejetih na podlagi členov 12 in 34 Pogodbe EU. |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za izvajanje aktov, sprejetih na podlagi členov 12 in 34 Pogodbe EU.

3.   Generalni sekretar, namestnik generalnega sekretarja ali generalni direktor v njunem imenu pošlje vladam držav članic in Komisiji verodostojne kopije direktiv Sveta, razen tistih iz člena 254(1) in (2) Pogodbe ES, ter odločb in priporočil Sveta.

Člen 19 (11)

Coreper, odbori in delovne skupine

1.   Coreper je pristojen za pripravo dela Sveta in za izvajanje nalog, ki mu jih dodeli Svet. V vsakem primeru (12) zagotavlja doslednost politik in ukrepov Evropske unije ter skrbi za spoštovanje naslednjih načel in pravil:

| (a) | načel zakonitosti, subsidiarnosti, sorazmernosti in obrazložitve aktov; |
| --- | --- |

(a)

načel zakonitosti, subsidiarnosti, sorazmernosti in obrazložitve aktov;

| (b) | pravil, ki določajo pristojnosti institucij in organov Unije; |
| --- | --- |

(b)

pravil, ki določajo pristojnosti institucij in organov Unije;

| (c) | proračunskih pravil; |
| --- | --- |

(c)

proračunskih pravil;

| (d) | postopkovnih pravil, preglednosti in kakovosti priprave zakonodaje. |
| --- | --- |

(d)

postopkovnih pravil, preglednosti in kakovosti priprave zakonodaje.

2.   Vse točke na dnevnem redu seje Sveta predhodno obravnava Coreper, razen če slednji ne odloči drugače. Coreper si prizadeva doseči soglasje na svoji ravni, zato da bi besedila lahko predložil Svetu v sprejetje. Skrbi za to, da so zadeve predložene Svetu v predpisani obliki in, kadar je to primerno, predstavi smernice, možnosti ali predlagane rešitve. V nujnih primerih lahko Svet soglasno odloči, da bo o zadevi razpravljal brez predhodne obravnave v Coreperju.

3.   Odbore ali delovne skupine lahko ustanovi Coreper, ali pa se ustanovijo z odobritvijo Coreperja, zato da bi izvedli vnaprej opredeljeno pripravljalno delo ali študijo.

Generalni sekretariat posodablja in objavlja seznam pripravljalnih teles. Kot pripravljalna telesa Sveta se lahko sestajajo samo odbori in delovne skupine z omenjenega seznama.

4.   Glede na točko dnevnega reda Coreperju predseduje stalni predstavnik ali namestnik stalnega predstavnika države članice, ki predseduje Svetu. Razen če Svet odloči drugače, tudi odborom, predvidenim v Pogodbah, predseduje predstavnik omenjene države članice. Enako velja za odbore in delovne skupine iz odstavka 3, razen če Coreper ne odloči drugače.

5.   Zaradi priprave sej Sveta v tistih sestavah, ki se sestajajo vsake pol leta in katerih seje potekajo v prvi polovici tega obdobja, sejam odborov, razen Coreperja, ter sejam delovnih skupin, ki potekajo tekom prehodnega pol leta, predseduje predstavnik države članice, ki je na vrsti za predsedovanje omenjenim sejam Sveta.

6.   Če bo neka zadeva pretežno obravnavana v okviru določenega polletja, lahko predstavnik države članice, ki bo predsedovala v tem obdobju, že tekom predhodnega pol leta predseduje sejam odborov, razen Coreperja, in delovnih skupin, kadar ti razpravljajo o tej zadevi. O praktični izvajanju tega odstavka se sporazumeta obe zadevni predsedstvi.

V posebnem primeru obravnave proračuna Evropskih skupnosti za posamezno proračunsko leto sejam pripravljalnih teles Sveta, razen Coreperja, na katerih se pripravljajo točke dnevnega reda Sveta o obravnavi proračuna, predseduje predstavnik države članice, ki bo predsedovala Svetu v drugem polletju leta pred zadevnim proračunskim letom. S soglasjem drugega predsedstva velja enako za predsedovanje sejam Sveta tedaj, ko teče razprava o omenjenih proračunskih točkah. Zadevni predsedstvi se posvetujeta o praktičnih ukrepih.

7.   V skladu z ustreznimi določbami, opredeljenimi v nadaljevanju, lahko Coreper sprejme naslednje postopkovne odločitve, če so bile točke, ki se nanje nanašajo, uvrščene na njegov začasni dnevni red najmanj tri delovne dni pred sejo; za vsako odstopanje od tega roka je potrebna soglasna odločitev Coreperja (13):

| (a) | sklep o seji Sveta drugje kakor v Bruslju ali Luxembourgu (člen 1(3)); |
| --- | --- |

(a)

sklep o seji Sveta drugje kakor v Bruslju ali Luxembourgu (člen 1(3));

| (b) | dovoljenje za predložitev kopije ali izpiska iz dokumenta Sveta za uporabo v sodnih postopkih (člen 6(2)); |
| --- | --- |

(b)

dovoljenje za predložitev kopije ali izpiska iz dokumenta Sveta za uporabo v sodnih postopkih (člen 6(2));

| (c) | sklep o poteku javnega izražanja stališč v Svetu oziroma o tem, da določena razprava Sveta ne bo javna (člen 8(1)(c), (2) in (3)); |
| --- | --- |

(c)

sklep o poteku javnega izražanja stališč v Svetu oziroma o tem, da določena razprava Sveta ne bo javna (člen 8(1)(c), (2) in (3));

| (d) | sklep o objavi izidov glasovanja in izjav, vključenih v zapisnik Sveta, v primerih, določenih v členu 9(2); |
| --- | --- |

(d)

sklep o objavi izidov glasovanja in izjav, vključenih v zapisnik Sveta, v primerih, določenih v členu 9(2);

| (e) | sklep o uporabi pisnega postopka (člen 12(1)); |
| --- | --- |

(e)

sklep o uporabi pisnega postopka (člen 12(1));

| (f) | odobritev ali spremembo zapisnika Sveta (člen 13(2) in (3)); |
| --- | --- |

(f)

odobritev ali spremembo zapisnika Sveta (člen 13(2) in (3));

| (g) | sklep, da se besedilo ali akt objavi ali ne objavi v Uradnem listu (člen 17(2), (3) in (4)); |
| --- | --- |

(g)

sklep, da se besedilo ali akt objavi ali ne objavi v Uradnem listu (člen 17(2), (3) in (4));

| (h) | sklep o posvetovanju z institucijo ali organom, kadar koli Pogodbe tega ne zahtevajo; |
| --- | --- |

(h)

sklep o posvetovanju z institucijo ali organom, kadar koli Pogodbe tega ne zahtevajo;

| (i) | sklep o določitvi ali podaljšanju roka za posvetovanje z institucijo ali organom; |
| --- | --- |

(i)

sklep o določitvi ali podaljšanju roka za posvetovanje z institucijo ali organom;

| (j) | sklep o podaljšanju rokov, določenih v členu 251(7) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

(j)

sklep o podaljšanju rokov, določenih v členu 251(7) Pogodbe ES;

| (k) | odobritev besedila pisma, ki bo poslano instituciji ali organu. |
| --- | --- |

(k)

odobritev besedila pisma, ki bo poslano instituciji ali organu.

Člen 20

Predsedstvo in urejen potek razprav

1.   Predsedstvo skrbi za uporabo tega poslovnika in zagotavlja, da razprave potekajo urejeno. Predsedstvo zlasti zagotovi, da se upoštevajo določbe Priloge V o delovnih metodah razširjenega Sveta.

Razen če Svet odloči drugače, lahko predsedstvo za zagotovitev urejenega poteka razprav sprejme tudi kakršne koli ustrezne ukrepe, potrebne za kar najboljšo izrabo časa, predvidenega za seje, in sicer zlasti:

| (a) | ob obravnavi posamezne točke omeji število v sejni dvorani navzočih oseb na delegacijo in odloči, ali bo dovolilo odprtje prostora, predvidenega za spremljanje seje; |
| --- | --- |

(a)

ob obravnavi posamezne točke omeji število v sejni dvorani navzočih oseb na delegacijo in odloči, ali bo dovolilo odprtje prostora, predvidenega za spremljanje seje;

| (b) | določi vrstni red obravnave točk in trajanje razprave o njih; |
| --- | --- |

(b)

določi vrstni red obravnave točk in trajanje razprave o njih;

| (c) | razporedi čas, namenjen razpravi o posamezni točki, zlasti tako, da omeji čas, ko lahko udeleženci govorijo, in določi vrstni red, po katerem bodo dobili besedo; |
| --- | --- |

(c)

razporedi čas, namenjen razpravi o posamezni točki, zlasti tako, da omeji čas, ko lahko udeleženci govorijo, in določi vrstni red, po katerem bodo dobili besedo;

| (d) | zaprosi delegacije, da do določenega datuma predložijo svoje predloge za spremembe obravnavanega besedila v pisni obliki, po potrebi skupaj s kratko obrazložitvijo; |
| --- | --- |

(d)

zaprosi delegacije, da do določenega datuma predložijo svoje predloge za spremembe obravnavanega besedila v pisni obliki, po potrebi skupaj s kratko obrazložitvijo;

| (e) | zaprosi delegacije, ki imajo enaka ali podobna stališča o posamezni točki, besedilu ali delu besedila, da izberejo eno, ki bo njihovo skupno stališče predstavila na seji ali v pisni obliki pred sejo. |
| --- | --- |

(e)

zaprosi delegacije, ki imajo enaka ali podobna stališča o posamezni točki, besedilu ali delu besedila, da izberejo eno, ki bo njihovo skupno stališče predstavila na seji ali v pisni obliki pred sejo.

2.   Brez poseganja v določbe člena 19(4) do (6) ter v pooblastila in splošno politično odgovornost predsedstva, slednjemu pomaga predstavnik naslednje predsedujoče države članice. Ta na zahtevo predsedstva in po njegovih navodilih nadomešča predsedstvo, kakor in kadar je to potrebno, ga po potrebi razbremeni nekaterih nalog in zagotavlja kontinuiteto postopkov v Svetu.

Člen 21 (14)
   (15)

Poročila odborov in delovnih skupin

Ne glede na druge določbe tega poslovnika predsedstvo organizira seje odborov in delovnih skupin tako, da so njihova poročila na voljo pred sejami Coreperja, na katerih bodo obravnavana.

Razen če nujni razlogi ne zahtevajo drugače, predsedstvo preloži vse zakonodajne točke v smislu člena 7, glede katerih odbor ali delovna skupina nista končala obravnave najmanj pet delovnih dni pred sejo Coreperja, na naslednjo sejo Coreperja.

Člen 22

Kakovost priprave zakonodaje (16)

Pravna služba je na podlagi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 22. decembra 1998 o skupnih smernicah za pripravo kakovostnih pravnih aktov Skupnosti (17) odgovorna za preverjanje kakovosti priprave predlogov in osnutkov pravnih aktov v posameznih fazah in v zvezi s tem za pravočasno posredovanje predlogov za izboljšanje besedil Svetu in njegovim telesom, da bi s tem pomagala Svetu pri zagotavljanju kakovosti priprave zakonodajnih aktov, ki jih sprejme Svet.

Tekom zakonodajnega postopka posvečajo vsi, ki predložijo besedila za obravnavo v postopkih Sveta, posebno pozornost kakovosti priprave teh besedil.

Člen 23

Generalni sekretar in Generalni sekretariat

1.   Svetu pomaga generalni sekretariat, za katerega je odgovoren generalni sekretar, temu pa pomaga namestnik generalnega sekretarja, ki je odgovoren za organizacijsko vodenje generalnega sekretariata. Generalnega sekretarja in namestnika generalnega sekretarja imenuje Svet s kvalificirano večino.

2.   Svet odloča o organizaciji Generalnega sekretariata (18).

Pod nadzorom Sveta sprejmeta generalni sekretar in namestnik generalnega sekretarja vse potrebne ukrepe za zagotovitev nemotenega vodenja Generalnega sekretariata.

3.   Generalni sekretariat je tesno in neprestano vključen v organizacijo, usklajevanje in zagotavljanje skladnosti dela Sveta ter izvajanje njegovega 18-mesečnega programa. Pod odgovornostjo in po navodilih predsedstva Generalni sekretariat slednjemu pomaga pri iskanju rešitev.

V skladu z določbami Pogodbe EU generalni sekretar pomaga Svetu in predsedstvu pri zadevah, ki se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko, vključno z usklajevanjem dela posebnih predstavnikov.

Če je to primerno, lahko generalni sekretar zaprosi predsedstvo, naj skliče sejo odbora ali delovne skupine, zlasti v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko, ali da naj uvrsti točko na dnevni red odbora ali delovne skupine.

4.   Generalni sekretar ali namestnik generalnega sekretarja predloži Svetu osnutek načrta odhodkov Sveta dovolj zgodaj, da se zagotovi upoštevanje rokov, določenih v finančnih določbah.

5.   Generalni sekretar, ki mu pomaga namestnik generalnega sekretarja, je v celoti odgovoren za upravljanje proračunskih sredstev iz oddelka II – Svet – proračuna in sprejme vse ukrepe, potrebne za zagotovitev pravilnega upravljanja s temi sredstvi. Zadevna proračunska sredstva generalni sekretar izvršuje v skladu z določbami Finančne uredbe, ki se uporablja za proračun Evropskih skupnosti.

Člen 24

Varovanje tajnosti

Predpise o varovanju tajnosti sprejme Svet s kvalificirano večino.

Člen 25

Dolžnosti depozitarja sporazumov in konvencij

Če je generalni sekretar Sveta imenovan za depozitarja sporazuma, sklenjenega v skladu s členom 24 Pogodbe EU ali sklenjenega med Skupnostjo in eno ali več državami ali mednarodnimi organizacijami, konvencije, sklenjene med državami članicami, ali konvencije, pripravljene na podlagi člena 34 Pogodbe EU, se akti o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi teh sporazumov ali konvencij deponirajo na sedežu Sveta.

V takih primerih generalni sekretar opravlja naloge depozitarja in prav tako skrbi za to, da se datumi začetka veljavnosti teh sporazumov ali konvencij objavijo v Uradnem listu.

Člen 26

Zastopanje pred Evropskim parlamentom

Svet lahko pred Evropskim parlamentom ali njegovimi odbori zastopa predsedstvo, s soglasjem slednjega pa tudi naslednje predsedstvo ali generalni sekretar. Pred omenjenimi odbori lahko Svet zastopa tudi namestnik generalnega sekretarja ali višji uradniki Generalnega sekretariata, ki ravnajo po navodilih predsedstva.

Svet lahko svoja stališča predloži Evropskemu parlamentu tudi s pisno izjavo.

Člen 27

Določbe o obliki aktov

Določbe o obliki aktov so določene v Prilogi VI.

Člen 28

Pošta, naslovljena na Svet

Pošta, naslovljena na Svet, se pošilja predsedniku na naslednji naslov Sveta:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| B-1048 Bruselj |

Svet Evropske unije

Rue de la Loi/Wetstraat 175

B-1048 Bruselj

PRILOGA I

SEZNAM SESTAV SVETA

| 1. | Splošne zadeve in zunanji odnosi (19); |
| --- | --- |

1.

Splošne zadeve in zunanji odnosi (19);

| 2. | Ekonomske in finančne zadeve (20); |
| --- | --- |

2.

Ekonomske in finančne zadeve (20);

| 3. | Pravosodje in notranje zadeve (21); |
| --- | --- |

3.

Pravosodje in notranje zadeve (21);

| 4. | Zaposlovanje, socialna politika, zdravje in potrošniške zadeve; |
| --- | --- |

4.

Zaposlovanje, socialna politika, zdravje in potrošniške zadeve;

| 5. | Konkurenčnost (notranji trg, industrija in raziskave) (22); |
| --- | --- |

5.

Konkurenčnost (notranji trg, industrija in raziskave) (22);

| 6. | Promet, telekomunikacije in energija; |
| --- | --- |

6.

Promet, telekomunikacije in energija;

| 7. | Kmetijstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

7.

Kmetijstvo in ribištvo;

| 8. | Okolje; |
| --- | --- |

8.

Okolje;

| 9. | Izobraževanje, mladina in kultura (23). |
| --- | --- |

9.

Izobraževanje, mladina in kultura (23).

Vsaka država članica se v skladu s členom 203 Pogodbe ES sama odloči, kako bo predstavljana v Svetu.

Iste sestave Sveta se lahko kot polnopravnih članov udeležuje več ministrov, pri čemer se dnevni red in potek razprav ustrezno prilagodita (24).

V primeru Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose vsako vlado na različnih sejah Sveta v tej sestavi zastopa minister ali državni sekretar po njenem izboru.

PRILOGA II

POSEBNE DOLOČBE O DOSTOPU JAVNOSTI DO DOKUMENTOV SVETA

Člen 1

Področje uporabe

Vsaka fizična ali pravna oseba ima dostop do dokumentov Sveta ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001, ter posebnih določb, opredeljenih v tej prilogi.

Člen 2

Posvetovanje o dokumentih tretjih oseb

1.   Za namene uporabe člena 4(5) in člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001 in v primeru, da po preučitvi dokumenta glede na člen 4(1), (2) in (3) Uredbe (ES) št. 1049/2001 ni jasno, da se tega dokumenta ne sme razkriti, se je treba posvetovati s tretjo osebo, če:

| (a) | je dokument občutljive narave, kakor je opredeljeno v členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001; |
| --- | --- |

(a)

je dokument občutljive narave, kakor je opredeljeno v členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001;

| (b) | dokument izvira iz države članice in |
| --- | --- |

(b)

dokument izvira iz države članice in

je bil Svetu predložen pred 3. decembrom 2001; ali

je zadevna država članica zahtevala, da se ne razkrije brez njene predhodne privolitve.

2.   V vseh drugih primerih, ko Svet prejme prošnjo za dostop do dokumenta tretje osebe v svoji posesti, se Generalni sekretariat za namene uporabe člena 4(4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 posvetuje z zadevno tretjo osebo, razen če je po preučitvi dokumenta glede na člen 4(1), (2) in (3) Uredbe (ES) št. 1049/2001 jasno, da se ga sme ali ne sme razkriti.

3.   Posvetovanje s tretjo osebo se opravi v pisni obliki (tudi z elektronsko pošto) in ji je treba dati razumen rok za odgovor, pri čemer se upošteva rok, določen v členu 7 Uredbe (ES) št. 1049/2001. V primerih iz odstavka 1 se tretjo osebo prosi, da svoje mnenje poda v pisni obliki.

4.   Kadar za dokument ne velja odstavek 1(a) ali (b), Generalni sekretariat pa glede na negativno mnenje tretje osebe ni prepričan, ali je treba uporabiti člen 4(1) ali (2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, se zadeva predloži Svetu.

Če Svet namerava dokument objaviti, je treba tretjo osebo nemudoma v pisni obliki obvestiti o namenu Sveta, da bo v roku, ki ne sme biti krajši od 10 delovnih dni, objavil dokument. Tretjo osebo je treba istočasno opozoriti na člen 243 Pogodbe ES.

Člen 3

Prošnje za posvetovanje, prejete od drugih instituciji ali držav članic

Prošnje za posvetovanje s Svetom, ki jih glede prošnje za dostop do dokumenta Sveta vloži druga institucija ali država članica, se pošljejo po elektronski pošti access@consilium.europa.eu ali po telefaksu na (32-2) 281 63 61.

Generalni sekretariat mnenje v imenu Sveta poda hitro, upoštevaje kakršen koli rok, ki ga ima zadevna institucija ali država članica za svojo odločitev, najpozneje pa v 5 delovnih dneh.

Člen 4

Dokumenti, ki izvirajo iz držav članic

Vse prošnje držav članic na podlagi člena 4(5) Uredbe (ES) št. 1049/2001 se v pisni obliki naslovijo na Generalni sekretariat.

Člen 5

Posredovanje prošenj držav članic

Če država članica posreduje prošnjo Svetu, se ta obravnava v skladu s členoma 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001 in ustreznimi določbami te priloge. V primeru celovite ali delne zavrnitve dostopa se prosilca seznani, da mora vsako potrdilno prošnjo nasloviti neposredno na Svet.

Člen 6

Naslov za prošnje

Prošnje za dostop do dokumenta se v pisni obliki naslovijo na Generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika, Rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Bruselj, po elektronski pošti na access@consilium.europa.eu ali po telefaksu na (32-2) 281 63 61.

Člen 7

Obravnava začetnih prošenj

Ob upoštevanju člena 9(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1049/2001 vse prošnje za dostop do dokumentov Sveta obravnava Generalni sekretariat.

Člen 8

Obravnava potrdilnih prošenj

Z upoštevanjem člena 9(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1049/2001 o vseh potrdilnih prošnjah odloči Svet.

Člen 9

Stroški

Stroške za izdelavo in pošiljanje kopij dokumentov Sveta določi generalni sekretar.

Člen 10

Javni register dokumentov Sveta

1.   Generalni sekretariat je odgovoren za to, da javnosti zagotavlja dostop do registra dokumentov Sveta.

2.   Poleg napotil na dokumente se v registru tudi označi, kateri dokumenti, sestavljeni po 1. juliju 2000, so že bili objavljeni. V skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (25) ter s členom 16 Uredbe (ES) št. 1049/2001 je njihova vsebina dostopna tudi preko interneta.

Člen 11

Dokumenti, ki so javnosti neposredno dostopni

1.   Ta člen se uporablja za vse dokumente Sveta, pod pogojem, da niso uvrščeni kot tajni in brez poseganja v možnost vložiti pisno prošnjo v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

2.   Za namene tega člena:

| — | ‚razposlati‘ pomeni razdeliti končno različico dokumenta članom Sveta, njihovim zastopnikom ali predstavnikom, |
| --- | --- |

—

‚razposlati‘ pomeni razdeliti končno različico dokumenta članom Sveta, njihovim zastopnikom ali predstavnikom,

| — | ‚zakonodajni dokument‘ pomeni vsak dokument, ki se nanaša na obravnavo in sprejetje zakonodajnega akta v smislu člena 7 poslovnika. |
| --- | --- |

—

‚zakonodajni dokument‘ pomeni vsak dokument, ki se nanaša na obravnavo in sprejetje zakonodajnega akta v smislu člena 7 poslovnika.

3.   Generalni sekretariat da javnosti na voljo naslednje dokumente takoj, ko so razposlani:

| (a) | dokumente, katerih avtor ni niti Svet niti država članica, ki jih je objavil avtor ali so bili objavljeni z njegovim soglasjem; |
| --- | --- |

(a)

dokumente, katerih avtor ni niti Svet niti država članica, ki jih je objavil avtor ali so bili objavljeni z njegovim soglasjem;

| (b) | začasni dnevni red sej Sveta v različnih sestavah; |
| --- | --- |

(b)

začasni dnevni red sej Sveta v različnih sestavah;

| (c) | vsako besedilo, ki ga sprejme Svet in ki naj bi bilo objavljeno v Uradnem listu. |
| --- | --- |

(c)

vsako besedilo, ki ga sprejme Svet in ki naj bi bilo objavljeno v Uradnem listu.

4.   Generalni sekretariat lahko da javnosti na voljo tudi naslednje dokumente takoj, ko so razposlani, če zanje nedvomno ne velja nobena od izjem, ki so opredeljene v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001:

| (a) | začasne dnevne rede odborov in delovnih skupin; |
| --- | --- |

(a)

začasne dnevne rede odborov in delovnih skupin;

| (b) | druge dokumente, kakor so zabeležke, poročila, poročila o napredku in poročila o stanju razprav v Svetu ali v katerem od njegovih pripravljalnih teles, ki ne odražajo posameznih stališč delegacij, pri čemer so izključena mnenja in prispevki pravne službe. |
| --- | --- |

(b)

druge dokumente, kakor so zabeležke, poročila, poročila o napredku in poročila o stanju razprav v Svetu ali v katerem od njegovih pripravljalnih teles, ki ne odražajo posameznih stališč delegacij, pri čemer so izključena mnenja in prispevki pravne službe.

5.   Poleg dokumentov iz odstavkov 3 in 4 da Generalni sekretariat javnosti na voljo naslednje zakonodajne dokumente takoj, ko so razposlani:

| (a) | spremne dopise in kopije pisem v zvezi z zakonodajnimi akti, ki so jih na Svet naslovile bodisi druge institucije ali organi Evropske unije bodisi država članica ob upoštevanju člena 4(5) Uredbe (ES) št. 1049/2001; |
| --- | --- |

(a)

spremne dopise in kopije pisem v zvezi z zakonodajnimi akti, ki so jih na Svet naslovile bodisi druge institucije ali organi Evropske unije bodisi država članica ob upoštevanju člena 4(5) Uredbe (ES) št. 1049/2001;

| (b) | dokumente, predložene Svetu, ki so našteti kot točka na njegovem dnevnem redu in označeni z besedama ‚javna razprava‘ ali ‚javno izražanje stališč‘ v skladu s členom 8 poslovnika; |
| --- | --- |

(b)

dokumente, predložene Svetu, ki so našteti kot točka na njegovem dnevnem redu in označeni z besedama ‚javna razprava‘ ali ‚javno izražanje stališč‘ v skladu s členom 8 poslovnika;

| (c) | opombe, predložene Coreperju in/ali Svetu v odobritev (zaznamke točk pod ‚I/A‘ in ‚A‘) ter osnutke zakonodajnih aktov, na katere se nanašajo; |
| --- | --- |

(c)

opombe, predložene Coreperju in/ali Svetu v odobritev (zaznamke točk pod ‚I/A‘ in ‚A‘) ter osnutke zakonodajnih aktov, na katere se nanašajo;

| (d) | sklepe, ki jih Svet sprejme med postopkom iz člena 251 Pogodbe ES, in skupna besedila, ki jih odobri Spravni odbor. |
| --- | --- |

(d)

sklepe, ki jih Svet sprejme med postopkom iz člena 251 Pogodbe ES, in skupna besedila, ki jih odobri Spravni odbor.

6.   Po sprejetju enega od sklepov iz odstavka 5(d) ali po dokončnem sprejetju zadevnega akta Generalni sekretariat da javnosti na voljo vse zakonodajne dokumente v zvezi s tem aktom, ki so bili sestavljeni pred sprejetjem teh odločitev in za katere ne velja nobena od izjem, opredeljenih v členu 4(1), (2) in drugem pododstavku člena 4(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001, kakor so zabeležke, poročila, poročila o napredku in poročila o stanju razprav v Svetu ali v katerem od njegovih pripravljalnih teles (‚izidi postopkov‘), pri čemer so izključena mnenja in prispevki pravne službe.

Na zahtevo države članice se po teh določbah dokumenti, za katere velja prvi pododstavek in ki odražajo posamezno stališče delegacije te države članice v Svetu, ne dajo na voljo javnosti.

PRILOGA III

PODROBNA PRAVILA ZA IZVAJANJE DOLOČB O PONDERIRANJU GLASOV V SVETU

Člen 1

Za namen izvajanja člena 205(4) Pogodbe ES, člena 118(4) Pogodbe Euratom in tretjega pododstavka člena 23(2) in člena 34(3) Pogodbe EU je celotno prebivalstvo posamezne države članice za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2006 naslednje:

| Država članica | Prebivalstvo
  (x 1000) |
| --- | --- |
| Nemčija | 82 500,8 |
| Francija | 62 370,8 |
| Združeno kraljestvo | 60 063,2 |
| Italija | 58 462,4 |
| Španija | 43 038,0 |
| Poljska | 38 173,8 |
| Nizozemska | 16 305,5 |
| Grčija | 11 073,0 |
| Portugalska | 10 529,3 |
| Belgija | 10 445,9 |
| Češka | 10 220,6 |
| Madžarska | 10 097,5 |
| Švedska | 9 011,4 |
| Avstrija | 8 206,5 |
| Danska | 5 411,4 |
| Slovaška | 5 384,8 |
| Finska | 5 236,6 |
| Irska | 4 109,2 |
| Litva | 3 425,3 |
| Latvija | 2 306,4 |
| Slovenija | 1 997,6 |
| Estonija | 1 347,0 |
| Ciper | 749,2 |
| Luksemburg | 455,0 |
| Malta | 402,7 |
| Skupno | 461 324,0 |
| Prag (62 %) | 286 020,9 |

Država članica

Prebivalstvo

(x 1000)

Nemčija

82 500,8

Francija

62 370,8

Združeno kraljestvo

60 063,2

Italija

58 462,4

Španija

43 038,0

Poljska

38 173,8

Nizozemska

16 305,5

Grčija

11 073,0

Portugalska

10 529,3

Belgija

10 445,9

Češka

10 220,6

Madžarska

10 097,5

Švedska

9 011,4

Avstrija

8 206,5

Danska

5 411,4

Slovaška

5 384,8

Finska

5 236,6

Irska

4 109,2

Litva

3 425,3

Latvija

2 306,4

Slovenija

1 997,6

Estonija

1 347,0

Ciper

749,2

Luksemburg

455,0

Malta

402,7

Skupno

461 324,0

Prag (62 %)

286 020,9

Člen 2

1.   Države članice vsako leto pred 1. septembrom Statističnemu uradu Evropskih skupnosti sporočijo podatke o celotnem prebivalstvu, kakršno je 1. januarja tekočega leta.

2.   Z začetkom veljavnosti od 1. januarja Svet v skladu s podatki, ki so na voljo Statističnemu uradu Evropskih skupnosti 30. septembra predhodnega leta, spremeni številke, navedene v členu 1. Ta sklep se objavi v Uradnem listu.

PRILOGA IV

| 1. | Pri uporabi naslednjih določb poslovnika in za odločitve, glede katerih v skladu s Pogodbami člani Sveta ali Coreperja ne smejo sodelovati pri glasovanju, se glasovi takih članov ne upoštevajo:






  (a) | drugi pododstavek člena 1(3) (seja drugje kakor v Bruslju ali Luxembourgu); |
| --- | --- | --- |

1.

Pri uporabi naslednjih določb poslovnika in za odločitve, glede katerih v skladu s Pogodbami člani Sveta ali Coreperja ne smejo sodelovati pri glasovanju, se glasovi takih članov ne upoštevajo:

(a)

drugi pododstavek člena 1(3) (seja drugje kakor v Bruslju ali Luxembourgu);

| (b) | člen 3(7) (uvrstitev točke, ki ni navedena v začasnem dnevnem redu, na dnevni red); |
| --- | --- |

(b)

člen 3(7) (uvrstitev točke, ki ni navedena v začasnem dnevnem redu, na dnevni red);

| (c) | člen 3(8) (točka pod ‚A‘, ki bi sicer morala biti umaknjena z dnevnega reda, ostane na njem kot točka pod ‚B‘); |
| --- | --- |

(c)

člen 3(8) (točka pod ‚A‘, ki bi sicer morala biti umaknjena z dnevnega reda, ostane na njem kot točka pod ‚B‘);

| (d) | člen 5(2), samo kar zadeva navzočnost Evropske centralne banke (posvetovanje brez navzočnosti Evropske centralne banke); |
| --- | --- |

(d)

člen 5(2), samo kar zadeva navzočnost Evropske centralne banke (posvetovanje brez navzočnosti Evropske centralne banke);

| (e) | točki (b) in (c) prvega pododstavka člena 9(2) ter drugi in tretji pododstavek člena 9(2) (objavljanje izidov glasovanj, obrazložitev glasov, izjav iz zapisnika Sveta in točk zapisnika, ki se nanašajo na sprejemanje skupnega stališča na podlagi naslova VI Pogodbe EU; objavljanje izidov glasovanja, obrazložitev glasov, izjav iz zapisnika Sveta in točk zapisnika, ki se nanašajo na primere, razen tistih iz odstavka 2); |
| --- | --- |

(e)

točki (b) in (c) prvega pododstavka člena 9(2) ter drugi in tretji pododstavek člena 9(2) (objavljanje izidov glasovanj, obrazložitev glasov, izjav iz zapisnika Sveta in točk zapisnika, ki se nanašajo na sprejemanje skupnega stališča na podlagi naslova VI Pogodbe EU; objavljanje izidov glasovanja, obrazložitev glasov, izjav iz zapisnika Sveta in točk zapisnika, ki se nanašajo na primere, razen tistih iz odstavka 2);

| (f) | drugi pododstavek člena 11(1) (pobuda za glasovanje); |
| --- | --- |

(f)

drugi pododstavek člena 11(1) (pobuda za glasovanje);

| (g) | člen 12(1) (uporaba pisnega postopka); |
| --- | --- |

(g)

člen 12(1) (uporaba pisnega postopka);

| (h) | člen 14(1) (sklep, da se izjemoma razpravlja in sprejema odločitve na podlagi dokumentov in osnutkov, ki niso sestavljeni v vseh jezikih) (26); |
| --- | --- |

(h)

člen 14(1) (sklep, da se izjemoma razpravlja in sprejema odločitve na podlagi dokumentov in osnutkov, ki niso sestavljeni v vseh jezikih) (26);

| (i) | člen 17(2)(a) in (b) (ne-objava pobude, ki jo država članica predloži na podlagi člena 67(1) Pogodbe ES ali člena 34(2) Pogodbe EU, v Uradnem listu); |
| --- | --- |

(i)

člen 17(2)(a) in (b) (ne-objava pobude, ki jo država članica predloži na podlagi člena 67(1) Pogodbe ES ali člena 34(2) Pogodbe EU, v Uradnem listu);

| (j) | člen 17(2)(c) in (d) (ne-objava skupnega stališča, sprejetega na podlagi člena 34 Pogodbe EU, ali nekaterih direktiv, odločb, priporočil in mnenj v Uradnem listu); |
| --- | --- |

(j)

člen 17(2)(c) in (d) (ne-objava skupnega stališča, sprejetega na podlagi člena 34 Pogodbe EU, ali nekaterih direktiv, odločb, priporočil in mnenj v Uradnem listu);

| (k) | člen 17(4)(c) (objava kakršnih koli ukrepov za izvedbo sklepov ali konvencij iz člena 34(2) Pogodbe EU v Uradnem listu); |
| --- | --- |

(k)

člen 17(4)(c) (objava kakršnih koli ukrepov za izvedbo sklepov ali konvencij iz člena 34(2) Pogodbe EU v Uradnem listu);

| (l) | člen 17(5) (ali naj se v Uradnem listu objavljajo odločitve, ki jih sprejme organ, ustanovljen na podlagi mednarodnega sporazuma). |
| --- | --- |

(l)

člen 17(5) (ali naj se v Uradnem listu objavljajo odločitve, ki jih sprejme organ, ustanovljen na podlagi mednarodnega sporazuma).

| 2. | Član Sveta ali Coreperja ne sme uporabljati naslednjih določb tega poslovnika v zvezi z odločitvami, glede katerih ta član v skladu s Pogodbami ne sme sodelovati pri glasovanju:






  (a) | člen 3(8) (možnost, po kateri član Sveta lahko zahteva umik točke pod ‚A‘ z dnevnega reda); |
| --- | --- | --- |

2.

Član Sveta ali Coreperja ne sme uporabljati naslednjih določb tega poslovnika v zvezi z odločitvami, glede katerih ta član v skladu s Pogodbami ne sme sodelovati pri glasovanju:

(a)

člen 3(8) (možnost, po kateri član Sveta lahko zahteva umik točke pod ‚A‘ z dnevnega reda);

| (b) | drugi pododstavek člena 11(1) (možnost, da član Sveta zahteva začetek postopka glasovanja); |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek člena 11(1) (možnost, da član Sveta zahteva začetek postopka glasovanja);

| (c) | člen 11(3) (možnost, da član Sveta glasuje v imenu drugega člana); |
| --- | --- |

(c)

člen 11(3) (možnost, da član Sveta glasuje v imenu drugega člana);

| (d) | člen 14(2) (možnost, da član Sveta ugovarja razpravi, če besedila predlaganih sprememb niso sestavljena v jezikih, ki jih član izpostavi). |
| --- | --- |

(d)

člen 14(2) (možnost, da član Sveta ugovarja razpravi, če besedila predlaganih sprememb niso sestavljena v jezikih, ki jih član izpostavi).

PRILOGA V

DELOVNE METODE RAZŠIRJENEGA SVETA

Priprava sej

| 1. | Predsedstvo zagotovi, da delovna skupina ali odbor predloži zadevo Coreperju, le kadar je razumno pričakovati, da bo na tej ravni dosežen napredek ali razjasnitev stališč. Prav tako se zadeva lahko posreduje nazaj delovni skupini ali odboru le, kadar je to potrebno, v vsakem primeru pa le s pooblastilom, da obravnava natančno opredeljen problem. |
| --- | --- |

1.

Predsedstvo zagotovi, da delovna skupina ali odbor predloži zadevo Coreperju, le kadar je razumno pričakovati, da bo na tej ravni dosežen napredek ali razjasnitev stališč. Prav tako se zadeva lahko posreduje nazaj delovni skupini ali odboru le, kadar je to potrebno, v vsakem primeru pa le s pooblastilom, da obravnava natančno opredeljen problem.

| 2. | Predsedstvo sprejme ukrepe, potrebne za pospeševanje dela na sejah. S soglasjem delovne skupine ali odbora lahko na primer na čim bolj učinkovit način opravi potrebna posvetovanja o posebnih problemih, da nato poroča zadevni delovni skupini ali odboru o možnih rešitvah. Lahko opravi tudi pisna posvetovanja, tako da delegacije zaprosi, naj predložijo pred naslednjo sejo pisne pripombe na predlog delovne skupine ali odbora. |
| --- | --- |

2.

Predsedstvo sprejme ukrepe, potrebne za pospeševanje dela na sejah. S soglasjem delovne skupine ali odbora lahko na primer na čim bolj učinkovit način opravi potrebna posvetovanja o posebnih problemih, da nato poroča zadevni delovni skupini ali odboru o možnih rešitvah. Lahko opravi tudi pisna posvetovanja, tako da delegacije zaprosi, naj predložijo pred naslednjo sejo pisne pripombe na predlog delovne skupine ali odbora.

| 3. | Kadar koli je to primerno, delegacije pred naslednjo sejo v pisni obliki predložijo stališča, ki jih bodo predvidoma zagovarjale na tej seji. Kadar to vključuje predloge za spremembo besedila, delegacije predlagajo natančno določeno besedilo. Kadar koli je to mogoče, delegacije, ki imajo enaka stališča, pisne pripombe predložijo skupaj. |
| --- | --- |

3.

Kadar koli je to primerno, delegacije pred naslednjo sejo v pisni obliki predložijo stališča, ki jih bodo predvidoma zagovarjale na tej seji. Kadar to vključuje predloge za spremembo besedila, delegacije predlagajo natančno določeno besedilo. Kadar koli je to mogoče, delegacije, ki imajo enaka stališča, pisne pripombe predložijo skupaj.

| 4. | Coreper se mora izogibati obravnave zadev, ki so bile obravnavane že med pripravo njegove seje. To velja zlasti za točke pod ‚I‘, informacije o organizaciji in vrstnem redu obravnavanih točk ter informacije o dnevnem redu in organizaciji naslednjih sej Sveta. Kadar koli je to mogoče, delegacije morebitne točke pod ‚razno‘ predložijo med pripravo seje Coreperja in ne na samem Coreperju. |
| --- | --- |

4.

Coreper se mora izogibati obravnave zadev, ki so bile obravnavane že med pripravo njegove seje. To velja zlasti za točke pod ‚I‘, informacije o organizaciji in vrstnem redu obravnavanih točk ter informacije o dnevnem redu in organizaciji naslednjih sej Sveta. Kadar koli je to mogoče, delegacije morebitne točke pod ‚razno‘ predložijo med pripravo seje Coreperja in ne na samem Coreperju.

| 5. | Predsedstvo med pripravo seje Coreperja delegacijam čim prej posreduje vse informacije, potrebne za temeljito pripravo seje Coreperja, vključno s tem, kaj pričakuje od razprave o vsaki točki dnevnega reda. Predsedstvo hkrati po potrebi spodbuja delegacije, da med pripravo seje Coreperja posredujejo drugim delegacijam informacije o stališčih, ki jih bodo zagovarjale v Coreperju. Na tej podlagi predsedstvo dokončno določi dnevni red Coreperja. Predsedstvo lahko skupine, ki pripravljajo seje Coreperja, skliče pogosteje, kadar to zahtevajo okoliščine. |
| --- | --- |

5.

Predsedstvo med pripravo seje Coreperja delegacijam čim prej posreduje vse informacije, potrebne za temeljito pripravo seje Coreperja, vključno s tem, kaj pričakuje od razprave o vsaki točki dnevnega reda. Predsedstvo hkrati po potrebi spodbuja delegacije, da med pripravo seje Coreperja posredujejo drugim delegacijam informacije o stališčih, ki jih bodo zagovarjale v Coreperju. Na tej podlagi predsedstvo dokončno določi dnevni red Coreperja. Predsedstvo lahko skupine, ki pripravljajo seje Coreperja, skliče pogosteje, kadar to zahtevajo okoliščine.

Potek sej

| 6. | Nobena točka se ne vključi na dnevni red Sveta le zaradi predstavitve s strani Komisije ali člana Sveta, razen kadar se načrtuje razprava o novih pomembnih pobudah. |
| --- | --- |

6.

Nobena točka se ne vključi na dnevni red Sveta le zaradi predstavitve s strani Komisije ali člana Sveta, razen kadar se načrtuje razprava o novih pomembnih pobudah.

| 7. | Predsedstvo na dnevni red Coreperja ne uvršča zgolj informativnih točk. Take informacije, npr. o rezultatih sestankov v drugih forumih ali o srečanjih s predstavniki tretje države ali druge institucije, o postopkovnih ali organizacijskih vprašanjih itn., je treba namesto tega poslati delegacijam med pripravo seje Coreperja, po možnosti v pisni obliki, in se ne bi smele ponavljati na Coreperju. |
| --- | --- |

7.

Predsedstvo na dnevni red Coreperja ne uvršča zgolj informativnih točk. Take informacije, npr. o rezultatih sestankov v drugih forumih ali o srečanjih s predstavniki tretje države ali druge institucije, o postopkovnih ali organizacijskih vprašanjih itn., je treba namesto tega poslati delegacijam med pripravo seje Coreperja, po možnosti v pisni obliki, in se ne bi smele ponavljati na Coreperju.

| 8. | Na začetku seje poda predsedstvo vse dodatne informacije, potrebne za potek seje, in zlasti navede, koliko časa je namenilo vsaki točki. Ne podaja dolgih uvodov in se izogiba ponavljanju informacij, ki jih delegacije že poznajo. |
| --- | --- |

8.

Na začetku seje poda predsedstvo vse dodatne informacije, potrebne za potek seje, in zlasti navede, koliko časa je namenilo vsaki točki. Ne podaja dolgih uvodov in se izogiba ponavljanju informacij, ki jih delegacije že poznajo.

| 9. | Na začetku razprave o vsebinski točki predsedstvo glede na vrsto razprave, ki je potrebna, delegacijam pove, koliko časa lahko najdlje trajajo njihove izjave o tej točki. V večini primerov izjave ne bi smele trajati dlje kakor dve minuti. |
| --- | --- |

9.

Na začetku razprave o vsebinski točki predsedstvo glede na vrsto razprave, ki je potrebna, delegacijam pove, koliko časa lahko najdlje trajajo njihove izjave o tej točki. V večini primerov izjave ne bi smele trajati dlje kakor dve minuti.

| 10. | Načeloma ni dopustno dajanje besede celotnemu omizju po vrsti; to se lahko stori le v izjemnih okoliščinah za posebna vprašanja, pri čemer predsedstvo časovno omeji trajanje izjav. |
| --- | --- |

10.

Načeloma ni dopustno dajanje besede celotnemu omizju po vrsti; to se lahko stori le v izjemnih okoliščinah za posebna vprašanja, pri čemer predsedstvo časovno omeji trajanje izjav.

| 11. | Predsedstvo razprave kolikor je mogoče usmerja, zlasti tako, da zaprosi delegacije, naj se odzovejo na kompromisna besedila ali posamezne predloge. |
| --- | --- |

11.

Predsedstvo razprave kolikor je mogoče usmerja, zlasti tako, da zaprosi delegacije, naj se odzovejo na kompromisna besedila ali posamezne predloge.

| 12. | Med sejami in ob koncu sej predsedstvo ne podaja dolgih povzetkov razprav in se omeji na kratek sklep o doseženih rezultatih (glede vsebine in/ali postopka). |
| --- | --- |

12.

Med sejami in ob koncu sej predsedstvo ne podaja dolgih povzetkov razprav in se omeji na kratek sklep o doseženih rezultatih (glede vsebine in/ali postopka).

| 13. | Delegacije se morajo izogibati ponavljanju točk, ki so jih predstavili predhodni govorniki. Njihove izjave naj bodo kratke, vsebinske in povezane s točko. |
| --- | --- |

13.

Delegacije se morajo izogibati ponavljanju točk, ki so jih predstavili predhodni govorniki. Njihove izjave naj bodo kratke, vsebinske in povezane s točko.

| 14. | Delegacije, ki zastopajo enaka stališča, se spodbuja k posvetovanju z namenom, da en sam govornik predstavi skupno stališče o določeni točki. |
| --- | --- |

14.

Delegacije, ki zastopajo enaka stališča, se spodbuja k posvetovanju z namenom, da en sam govornik predstavi skupno stališče o določeni točki.

| 15. | Zaželeno je, da med razpravami o besedilih delegacije dajejo konkretne predloge osnutkov v pisni obliki, namesto da izrazijo le svoje nestrinjanje s posameznim predlogom. |
| --- | --- |

15.

Zaželeno je, da med razpravami o besedilih delegacije dajejo konkretne predloge osnutkov v pisni obliki, namesto da izrazijo le svoje nestrinjanje s posameznim predlogom.

| 16. | Če predsedstvo ne navede drugače, se delegacije vzdržijo besede, kadar soglašajo z zadevnim predlogom; v takem primeru se molk načeloma šteje kot strinjanje. |
| --- | --- |

16.

Če predsedstvo ne navede drugače, se delegacije vzdržijo besede, kadar soglašajo z zadevnim predlogom; v takem primeru se molk načeloma šteje kot strinjanje.

PRILOGA VI

DOLOČBE GLEDE OBLIKE AKTOV

A.   Oblika uredb:

| 1. | Uredbe, ki jih skupno sprejmeta Evropski parlament in Svet, ter uredbe Sveta vsebujejo:






  (a) | v svojem naslovu besedo ‚Uredba‘, ki ji sledi serijska številka, datum sprejetja in navedba vsebine; |
| --- | --- | --- |

1.

Uredbe, ki jih skupno sprejmeta Evropski parlament in Svet, ter uredbe Sveta vsebujejo:

(a)

v svojem naslovu besedo ‚Uredba‘, ki ji sledi serijska številka, datum sprejetja in navedba vsebine;

| (b) | besede ‚Evropski parlament in Svet Evropske unije sta‘ oziroma ‚Svet Evropske unije je‘; |
| --- | --- |

(b)

besede ‚Evropski parlament in Svet Evropske unije sta‘ oziroma ‚Svet Evropske unije je‘;

| (c) | sklicevanje na določbe, na podlagi katerih je uredba sprejeta, pred tem pa besede ‚ob upoštevanju‘; |
| --- | --- |

(c)

sklicevanje na določbe, na podlagi katerih je uredba sprejeta, pred tem pa besede ‚ob upoštevanju‘;

| (d) | navedbo, ki vsebuje sklicevanje na predložene predloge ter na pridobljena mnenja in opravljena posvetovanja; |
| --- | --- |

(d)

navedbo, ki vsebuje sklicevanje na predložene predloge ter na pridobljena mnenja in opravljena posvetovanja;

| (e) | obrazložitev uredbe, pred tem pa besede ‚ob upoštevanju naslednjega:‘, pri čemer so uvodne izjave oštevilčene; |
| --- | --- |

(e)

obrazložitev uredbe, pred tem pa besede ‚ob upoštevanju naslednjega:‘, pri čemer so uvodne izjave oštevilčene;

| (f) | besede ‚sprejela naslednjo uredbo‘ ali ‚sprejel naslednjo uredbo‘, ki jim sledijo členi uredbe. |
| --- | --- |

(f)

besede ‚sprejela naslednjo uredbo‘ ali ‚sprejel naslednjo uredbo‘, ki jim sledijo členi uredbe.

| 2. | Uredbe so razdeljene na člene, ki so po potrebi združeni v poglavja in oddelke. |
| --- | --- |

2.

Uredbe so razdeljene na člene, ki so po potrebi združeni v poglavja in oddelke.

| 3. | Zadnji člen uredbe določa datum začetka veljavnosti, kadar je ta datum pred ali po dvajsetem dnevu po objavi. |
| --- | --- |

3.

Zadnji člen uredbe določa datum začetka veljavnosti, kadar je ta datum pred ali po dvajsetem dnevu po objavi.

| 4. | Zadnjemu členu uredbe sledi besedilo:






  (a) | (i) | besede ‚Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah‘;
  ali |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Zadnjemu členu uredbe sledi besedilo:

(a)

(i)

besede ‚Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah‘;

ali

| (ii) | besede ‚Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti‘ vselej, kadar se akt ne uporablja za vse države članice ali v vseh državah članicah (27); |
| --- | --- |

(ii)

besede ‚Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti‘ vselej, kadar se akt ne uporablja za vse države članice ali v vseh državah članicah (27);

| (b) | besede ‚V ...‘ ter datum sprejetja uredbe;
  in |
| --- | --- |

(b)

besede ‚V ...‘ ter datum sprejetja uredbe;

in

| (c) | v primeru:






  (i) | uredbe, ki jo skupno sprejmeta Evropski parlament in Svet, stavek:
  ‚Za Evropski parlament
  Predsednik‘
  ‚Za Svet
  Predsednik‘,
  čemur sledi ime predsednika Evropskega parlamenta in predsednika Sveta v času, ko je bila uredba sprejeta; |
| --- | --- | --- |

(c)

v primeru:

(i)

uredbe, ki jo skupno sprejmeta Evropski parlament in Svet, stavek:

‚Za Evropski parlament

Predsednik‘

‚Za Svet

Predsednik‘,

čemur sledi ime predsednika Evropskega parlamenta in predsednika Sveta v času, ko je bila uredba sprejeta;

| (ii) | uredbe Sveta stavek:
  ‚Za Svet
  Predsednik‘,
  čemur sledi ime predsednika Sveta v času, ko je bila uredba sprejeta. |
| --- | --- |

(ii)

uredbe Sveta stavek:

‚Za Svet

Predsednik‘,

čemur sledi ime predsednika Sveta v času, ko je bila uredba sprejeta.

B.   Oblika direktiv, odločb, sklepov, priporočil in mnenj (Pogodba ES)

| 1. | Direktive, odločbe in sklepi, ki jih skupno sprejmeta Evropski parlament in Svet, ter direktive, odločbe in sklepi Sveta v svojem naslovu vsebujejo besedo ‚Direktiva‘ ali ‚Odločba‘ ali ‚Sklep‘. |
| --- | --- |

1.

Direktive, odločbe in sklepi, ki jih skupno sprejmeta Evropski parlament in Svet, ter direktive, odločbe in sklepi Sveta v svojem naslovu vsebujejo besedo ‚Direktiva‘ ali ‚Odločba‘ ali ‚Sklep‘.

| 2. | Priporočila in mnenja, ki jih izda Svet, v svojem naslovu vsebujejo besedo ‚Priporočilo‘ ali ‚Mnenje‘. |
| --- | --- |

2.

Priporočila in mnenja, ki jih izda Svet, v svojem naslovu vsebujejo besedo ‚Priporočilo‘ ali ‚Mnenje‘.

| 3. | Določbe, ki se nanašajo na uredbe, navedene pod A, se ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbe ES smiselno uporabljajo za direktive, odločbe in sklepe. |
| --- | --- |

3.

Določbe, ki se nanašajo na uredbe, navedene pod A, se ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbe ES smiselno uporabljajo za direktive, odločbe in sklepe.

C.   Oblika skupnih strategij Evropskega sveta, skupnih ukrepov in skupnih stališč iz člena 12 Pogodbe EU

Skupne strategije, skupni ukrepi in skupna stališča v smislu člena 12 Pogodbe EU nosijo enega izmed naslednjih naslovov:

| (a) | ‚Skupna strategija Evropskega sveta‘, serijska številka (leto/številka/SZVP), datum sprejetja in vsebina; |
| --- | --- |

(a)

‚Skupna strategija Evropskega sveta‘, serijska številka (leto/številka/SZVP), datum sprejetja in vsebina;

| (b) | ‚Skupni ukrep Sveta‘, serijska številka (leto/številka/SZVP), datum sprejetja in vsebina; |
| --- | --- |

(b)

‚Skupni ukrep Sveta‘, serijska številka (leto/številka/SZVP), datum sprejetja in vsebina;

| (c) | ‚Skupno stališče Sveta‘, serijska številka (leto/številka/SZVP), datum sprejetja in vsebina. |
| --- | --- |

(c)

‚Skupno stališče Sveta‘, serijska številka (leto/številka/SZVP), datum sprejetja in vsebina.

D.   Oblika skupnih stališč, okvirnih sklepov, sklepov in konvencij iz člena 34(2) Pogodbe EU

Skupna stališča, okvirni sklepi, sklepi in konvencije v smislu člena 34(2) Pogodbe EU nosijo enega izmed naslednjih naslovov:

| (a) | ‚Skupno stališče Sveta‘, serijska številka (leto/številka/PNZ), datum sprejetja in vsebina; |
| --- | --- |

(a)

‚Skupno stališče Sveta‘, serijska številka (leto/številka/PNZ), datum sprejetja in vsebina;

| (b) | ‚Okvirni sklep Sveta‘, serijska številka (leto/številka/PNZ), datum sprejetja in vsebina; |
| --- | --- |

(b)

‚Okvirni sklep Sveta‘, serijska številka (leto/številka/PNZ), datum sprejetja in vsebina;

| (c) | ‚Sklep Sveta‘, serijska številka (leto/številka/PNZ), datum sprejetja in vsebina; |
| --- | --- |

(c)

‚Sklep Sveta‘, serijska številka (leto/številka/PNZ), datum sprejetja in vsebina;

| (d) | ‚Konvencija, ki jo je pripravil Svet v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji‘ in vsebina. |
| --- | --- |

(d)

‚Konvencija, ki jo je pripravil Svet v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji‘ in vsebina.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Prvi 18-mesečni program Sveta se sestavi za obdobje, ki se začne januarja 2007.

V Bruslju, 15. septembra 2006

Za Svet

Predsednik

E. TUOMIOJA

---

(1)  Sklep Sveta (2004/338/ES, Euratom) z dne 22. marca 2004 o sprejetju poslovnika Sveta (UL L 106, 15.4.2004, str. 22). Poslovnik, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Sveta 2006/34/ES, Euratom z dne 23. januarja 2006 (UL L 22, 26.1. 2006, str. 32).

1

(2)  Ta odstavek ustreza členu 204 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljevanju ‚Pogodba ES‘).

2

(3)  Ta odstavek ustreza točki (b) edinega člena Protokola o določitvi sedežev institucij ter nekaterih organov in služb Evropskih skupnosti in Europola, ki je priložen Pogodbam.

3

(4)  Glej izjavo (a) spodaj:

4

| (a) | Glede člena 2(4):
  ‚18-mesečni program bo zajemal splošni uvodni razdelek, v katerem bo program umeščen v okvir dolgoročnejše strateške usmeritve Unije. Tri predsedstva, ki so zadolžena za pripravo osnutka 18-mesečnega programa, se bodo v sklopu ustreznih posvetovanj iz prvega stavka odstavka 4 o tem razdelku posvetovala s tremi naslednjimi predsedstvi.
  V osnutku 18-mesečnega programa so med drugim upoštevani tudi relevantni izidi dialoga o političnih prednostnih nalogah za to leto, ki poteka na pobudo Komisije.‘ |
| --- | --- |

(a)

Glede člena 2(4):

‚18-mesečni program bo zajemal splošni uvodni razdelek, v katerem bo program umeščen v okvir dolgoročnejše strateške usmeritve Unije. Tri predsedstva, ki so zadolžena za pripravo osnutka 18-mesečnega programa, se bodo v sklopu ustreznih posvetovanj iz prvega stavka odstavka 4 o tem razdelku posvetovala s tremi naslednjimi predsedstvi.

V osnutku 18-mesečnega programa so med drugim upoštevani tudi relevantni izidi dialoga o političnih prednostnih nalogah za to leto, ki poteka na pobudo Komisije.‘

(5)  Glej izjavi (b) in (c) spodaj:

5

| (b) | Glede člena 3(1) in (2):
  ‚Predsednik si prizadeva zagotoviti, da člani Sveta prejmejo začasni dnevni red za vsako sejo Sveta o izvajanju naslova IV tretjega dela Pogodbe ES in naslova VI Pogodbe EU ter vse dokumente v zvezi s tema področjema načeloma najmanj 21 dni pred začetkom seje.‘ |
| --- | --- |

(b)

Glede člena 3(1) in (2):

‚Predsednik si prizadeva zagotoviti, da člani Sveta prejmejo začasni dnevni red za vsako sejo Sveta o izvajanju naslova IV tretjega dela Pogodbe ES in naslova VI Pogodbe EU ter vse dokumente v zvezi s tema področjema načeloma najmanj 21 dni pred začetkom seje.‘

| (c) | Glede členov 1 in 3:
  ‚Ne glede na člen 22(2) Pogodbe EU, ki določa, da je v primerih, v katerih je potrebna hitra odločitev, možno sklicati izredno sejo Sveta v zelo kratkem času, se Svet zaveda, da je treba zadeve v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko obravnavati hitro in učinkovito. Določbe člena 3 ne bodo preprečevale upoštevanja te potrebe.‘ |
| --- | --- |

(c)

Glede členov 1 in 3:

‚Ne glede na člen 22(2) Pogodbe EU, ki določa, da je v primerih, v katerih je potrebna hitra odločitev, možno sklicati izredno sejo Sveta v zelo kratkem času, se Svet zaveda, da je treba zadeve v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko obravnavati hitro in učinkovito. Določbe člena 3 ne bodo preprečevale upoštevanja te potrebe.‘

(6)  Ta odstavek ustreza členu 206 Pogodbe ES.

6

(7)  Glej izjavo (d) spodaj:

7

| (d) | Glede člena 12(2)(a), (b) in (c):
  ‚V skladu z redno prakso Sveta bo rok, ki se določi, navadno tri delovne dni.‘ |
| --- | --- |

(d)

Glede člena 12(2)(a), (b) in (c):

‚V skladu z redno prakso Sveta bo rok, ki se določi, navadno tri delovne dni.‘

(8)  Glej izjavo (e) spodaj:

8

| (e) | Glede člena 12(2)(d):
  ‚Svet opozarja, da je treba omrežje COREU uporabljati v skladu s sklepi Sveta z dne 12. junija 1995 (dok. 7896/95) o delovnih metodah Sveta.‘ |
| --- | --- |

(e)

Glede člena 12(2)(d):

‚Svet opozarja, da je treba omrežje COREU uporabljati v skladu s sklepi Sveta z dne 12. junija 1995 (dok. 7896/95) o delovnih metodah Sveta.‘

(9)  Glej izjavo (f) spodaj:

9

| (f) | Glede člena 16 in Priloge IV:
  ‚Svet soglaša, da se določbe člena 16 in Priloga IV uporabljajo za akte, za katerih sprejetje nekateri člani Sveta na podlagi Pogodb nimajo pravice glasovati. Vendar omenjene določbe ne zajemajo uporabe člena 7 Pogodbe EU.
  Pri prvi uporabi členov 43 in 44 Pogodbe EU bo Svet glede na izkušnje, pridobljene na drugih področjih, preveril, ali je treba prilagoditi člen 16 in Prilogo IV tega poslovnika.‘ |
| --- | --- |

(f)

Glede člena 16 in Priloge IV:

‚Svet soglaša, da se določbe člena 16 in Priloga IV uporabljajo za akte, za katerih sprejetje nekateri člani Sveta na podlagi Pogodb nimajo pravice glasovati. Vendar omenjene določbe ne zajemajo uporabe člena 7 Pogodbe EU.

Pri prvi uporabi členov 43 in 44 Pogodbe EU bo Svet glede na izkušnje, pridobljene na drugih področjih, preveril, ali je treba prilagoditi člen 16 in Prilogo IV tega poslovnika.‘

(10)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

10

(11)  Te določbe ne posegajo v vlogo Ekonomsko-finančnega odbora po členu 114 Pogodbe ES niti v obstoječa sklepa Sveta o njem (UL L 358, 31.12.1998, str. 109 in UL L 5, 1.1.1999, str. 71).

11

(12)  Glej izjavo (g) spodaj:

12

| (g) | Glede člena 19(1):
  ‚Coreper zagotovi doslednost in spoštovanje načel, določenih v odstavku 1, zlasti pri zadevah, glede katerih pomemben del priprav poteka v drugih forumih.‘ |
| --- | --- |

(g)

Glede člena 19(1):

‚Coreper zagotovi doslednost in spoštovanje načel, določenih v odstavku 1, zlasti pri zadevah, glede katerih pomemben del priprav poteka v drugih forumih.‘

(13)  Glej izjavo (h) spodaj:

13

| (h) | Glede člena 19(7):
  ‚Če član Sveta meni, da osnutek postopkovne odločitve, ki je Coreperju predložen v sprejetje skladno s členom 19(7), poraja vsebinsko vprašanje, se osnutek odločitve predloži Svetu.‘ |
| --- | --- |

(h)

Glede člena 19(7):

‚Če član Sveta meni, da osnutek postopkovne odločitve, ki je Coreperju predložen v sprejetje skladno s členom 19(7), poraja vsebinsko vprašanje, se osnutek odločitve predloži Svetu.‘

(14)  Te določbe ne posegajo v vlogo Ekonomsko-finančnega odbora po členu 114 Pogodbe ES niti v obstoječa sklepa Sveta o njem (UL L 358, 31.12.1998, str. 109 in UL L 5, 1.1.1999, str. 71).

14

(15)  Glej izjavo (i) spodaj:

15

| (i) | Glede člena 21:
  ‚Poročila delovnih skupin in vse druge dokumente, ki so podlaga za razprave Coreperja, je treba poslati delegacijam dovolj zgodaj, da jih je možno preučiti.‘ |
| --- | --- |

(i)

Glede člena 21:

‚Poročila delovnih skupin in vse druge dokumente, ki so podlaga za razprave Coreperja, je treba poslati delegacijam dovolj zgodaj, da jih je možno preučiti.‘

(16)  Glej izjavo (j) spodaj:

16

| (j) | Glede člena 22:
  ‚Pravni službi Sveta je bilo tudi naročeno, da pomaga državi članici, ki poda pobudo v smislu člena 67(1) Pogodbe ES ali člena 34(2) Pogodbe EU, zato da med drugim preveri kakovost priprave besedil teh pobud, če zadevna država članica zaprosi za tako pomoč.‘ |
| --- | --- |

(j)

Glede člena 22:

‚Pravni službi Sveta je bilo tudi naročeno, da pomaga državi članici, ki poda pobudo v smislu člena 67(1) Pogodbe ES ali člena 34(2) Pogodbe EU, zato da med drugim preveri kakovost priprave besedil teh pobud, če zadevna država članica zaprosi za tako pomoč.‘

Glej izjavo (k) spodaj:

| (k) | Glede člena 22:
  ‚Člani Sveta oblikujejo svoje pripombe na predloge za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil v tridesetih dneh od dne, ko je Generalni sekretariat razposlal omenjene predloge.
  Člani Sveta poskrbijo za to, da se tiste določbe predloga za preoblikovanje zakonodajnih besedil, ki so iz prejšnjega akta povzete brez vsebinskih sprememb, preučijo v skladu z načeli, določenimi za preučevanje predlogov glede kodifikacije.‘ |
| --- | --- |

(k)

Glede člena 22:

‚Člani Sveta oblikujejo svoje pripombe na predloge za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil v tridesetih dneh od dne, ko je Generalni sekretariat razposlal omenjene predloge.

Člani Sveta poskrbijo za to, da se tiste določbe predloga za preoblikovanje zakonodajnih besedil, ki so iz prejšnjega akta povzete brez vsebinskih sprememb, preučijo v skladu z načeli, določenimi za preučevanje predlogov glede kodifikacije.‘

(17)  UL L 73, 17.3.1999, str. 1.

17

(18)  Odstavek 1 in prvi pododstavek odstavka 2 ustrezata členu 207(2) Pogodbe ES.

18

(19)  Vključno z evropsko varnostno in obrambno politiko ter razvojnim sodelovanjem.

19

(20)  Vključno s proračunom.

20

(21)  Vključno s civilno zaščito.

21

(22)  Vključno s turizmom.

22

(23)  Vključno z avdiovizualnimi zadevami.

23

(24)  Glej izjavo (l) spodaj:

24

| (l) | Glede drugega pododstavka Priloge I:
  ‚Predsedstvo razporedi dnevne rede Sveta tako, da podobne točke dnevnega reda razporedi v skupine, s čimer omogoči udeležbo ustreznih nacionalnih predstavnikov, zlasti kadar določena sestava Sveta obravnava med seboj jasno ločene tematske sklope.‘ |
| --- | --- |

(l)

Glede drugega pododstavka Priloge I:

‚Predsedstvo razporedi dnevne rede Sveta tako, da podobne točke dnevnega reda razporedi v skupine, s čimer omogoči udeležbo ustreznih nacionalnih predstavnikov, zlasti kadar določena sestava Sveta obravnava med seboj jasno ločene tematske sklope.‘

(25)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

25

(26)  Glej izjavo (m) spodaj:

26

| (m) | Glede odstavka 1(h) Priloge IV:
  ‚Svet potrjuje, da se sedanja praksa, po kateri so besedila, ki služijo kot podlaga za njegove razprave, sestavljena v vseh jezikih, še naprej uporablja.‘ |
| --- | --- |

(m)

Glede odstavka 1(h) Priloge IV:

‚Svet potrjuje, da se sedanja praksa, po kateri so besedila, ki služijo kot podlaga za njegove razprave, sestavljena v vseh jezikih, še naprej uporablja.‘

(27)  Glej izjavo (n) spodaj:

27

| (n) | Glede odstavka A.4(a)(ii) Priloge VI:
  ‚Svet opozarja, da je treba v primerih, predvidenih v Pogodbah, v katerih se akt ne uporablja za vse države članice ali v vseh državah članicah, v obrazložitvi in vsebini akta jasno poudariti njegovo teritorialno uporabo.‘ |
| --- | --- |

(n)

Glede odstavka A.4(a)(ii) Priloge VI:

‚Svet opozarja, da je treba v primerih, predvidenih v Pogodbah, v katerih se akt ne uporablja za vse države članice ali v vseh državah članicah, v obrazložitvi in vsebini akta jasno poudariti njegovo teritorialno uporabo.‘

---