# Europeiska unionens L 282/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 282 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången13 oktober 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 282

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången13 oktober 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1515/2006 av den 10 oktober 2006 om upphävande av antidumpningstull på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand och om avslutande av förfarandena avseende sådan import till följd av översyner vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 av sådan import med ursprung i Thailand | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1516/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1517/2006 av den 12 oktober 2006 om krisdestillation enligt artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av vissa viner i Spanien | 13 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1518/2006 av den 12 oktober 2006 om ändring av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 15 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1519/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 17 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1520/2006 av den 12 oktober 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1002/2006, för regleringsåret 2006/2007 | 21 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1521/2006 av den 12 oktober 2006 om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter | 23 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1522/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004 | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1523/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris | 29 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1524/2006 av den 12 oktober 2006 om förbud mot fiske efter tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet med fartyg som seglar under fransk flagg | 32 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1525/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg | 34 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1526/2006 av den 12 oktober 2006 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 935/2006 | 36 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1527/2006 av den 12 oktober 2006 om de anbud som meddelats för export av vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 936/2006 | 37 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1528/2006 av den 12 oktober 2006 om de anbud som meddelats för import av majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1421/2006 | 38 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1529/2006 av den 12 oktober 2006 om ändring av importtullar inom spannmålssektorn från och med den 13 oktober 2006 | 39 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1530/2006 av den 12 oktober 2006 om avvisande av ansökningar om exportlicens för vissa bearbetade spannmålsprodukter | 42 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1531/2006 av den 12 oktober 2006 om avvisande av ansökningar om exportlicens för spannmål för produkter med KN-nummer 100190 | 43 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 1515/2006 av den 10 oktober 2006 om upphävande av antidumpningstull på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand och om avslutande av förfarandena avseende sådan import till följd av översyner vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 av sådan import med ursprung i Thailand

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1516/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

11

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1517/2006 av den 12 oktober 2006 om krisdestillation enligt artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av vissa viner i Spanien

13

Kommissionens förordning (EG) nr 1518/2006 av den 12 oktober 2006 om ändring av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

15

Kommissionens förordning (EG) nr 1519/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

17

Kommissionens förordning (EG) nr 1520/2006 av den 12 oktober 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1002/2006, för regleringsåret 2006/2007

21

Kommissionens förordning (EG) nr 1521/2006 av den 12 oktober 2006 om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter

23

Kommissionens förordning (EG) nr 1522/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

27

Kommissionens förordning (EG) nr 1523/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

29

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1524/2006 av den 12 oktober 2006 om förbud mot fiske efter tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet med fartyg som seglar under fransk flagg

32

Kommissionens förordning (EG) nr 1525/2006 av den 12 oktober 2006 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

34

Kommissionens förordning (EG) nr 1526/2006 av den 12 oktober 2006 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 935/2006

36

Kommissionens förordning (EG) nr 1527/2006 av den 12 oktober 2006 om de anbud som meddelats för export av vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 936/2006

37

Kommissionens förordning (EG) nr 1528/2006 av den 12 oktober 2006 om de anbud som meddelats för import av majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1421/2006

38

Kommissionens förordning (EG) nr 1529/2006 av den 12 oktober 2006 om ändring av importtullar inom spannmålssektorn från och med den 13 oktober 2006

39

Kommissionens förordning (EG) nr 1530/2006 av den 12 oktober 2006 om avvisande av ansökningar om exportlicens för vissa bearbetade spannmålsprodukter

42

Kommissionens förordning (EG) nr 1531/2006 av den 12 oktober 2006 om avvisande av ansökningar om exportlicens för spannmål för produkter med KN-nummer 100190

43

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 oktober 2006 om ändring av bilagorna I och II till beslut 2003/634/EG om godkännande av program för att erhålla status som godkänd zon eller godkänd odling i en icke-godkänd zon med avseende på viral hemorragisk septikemi (VHS) och infektiös hematopoietisk nekros (IHN)
  [delgivet med nr K(2006) 4363]

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Kommissionens beslut av den 12 oktober 2006 om tilldelning av extra fiskedagar till Nederländerna i Skagerrak, område IV, sektion IIA (EG-vatten) och sektionerna VIIa och Via
  [delgivet med nr K(2006) 4777]

   (
  1
  ) | 50 |
| | * | Kommissionens beslut av den 12 oktober 2006 om de program som är berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007 för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar, för förebyggande av zoonoser, för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati samt för utrotning av bovin spongiform encefalopati och skrapie
  [delgivet med nr K(2006) 4784] | 52 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 6 oktober 2006 om ändring av bilagorna I och II till beslut 2003/634/EG om godkännande av program för att erhålla status som godkänd zon eller godkänd odling i en icke-godkänd zon med avseende på viral hemorragisk septikemi (VHS) och infektiös hematopoietisk nekros (IHN)
  [delgivet med nr K(2006) 4363]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 4363]

1

44

*

Kommissionens beslut av den 12 oktober 2006 om tilldelning av extra fiskedagar till Nederländerna i Skagerrak, område IV, sektion IIA (EG-vatten) och sektionerna VIIa och Via
  [delgivet med nr K(2006) 4777]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 4777]

1

50

*

Kommissionens beslut av den 12 oktober 2006 om de program som är berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007 för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar, för förebyggande av zoonoser, för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati samt för utrotning av bovin spongiform encefalopati och skrapie
  [delgivet med nr K(2006) 4784]

[delgivet med nr K(2006) 4784]

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1515/2006

av den 10 oktober 2006

om upphävande av antidumpningstull på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand och om avslutande av förfarandena avseende sådan import till följd av översyner vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 av sådan import med ursprung i Thailand

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2 och 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Rådet införde i juli 2000 genom förordning (EG) nr 1522/2000 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Australien, Indonesien och Thailand. Den undersökning som ledde fram till dessa åtgärder kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen 1”. |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde i juli 2000 genom förordning (EG) nr 1522/2000 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Australien, Indonesien och Thailand. Den undersökning som ledde fram till dessa åtgärder kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen 1”.

| (2) | Rådet införde i december 2000 genom förordning (EG) nr 2852/2000 (3) en slutgiltig antidumpningstull på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Indien och Sydkorea. Den undersökning som ledde fram till dessa åtgärder kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen 2”. |
| --- | --- |

(2)

Rådet införde i december 2000 genom förordning (EG) nr 2852/2000 (3) en slutgiltig antidumpningstull på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Indien och Sydkorea. Den undersökning som ledde fram till dessa åtgärder kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen 2”.

| (3) | De åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 2852/2000 var en värdetull, utom på import från en indisk exportör som gjorde ett åtagande vilket godtogs genom kommissionens beslut 2000/818/EG (4). Efter en interimsöversyn som gällde både dumpning och skada, föreskrevs i rådets förordning (EG) nr 428/2005 (5) att åtgärderna beträffande import med ursprung i Sydkorea skulle ändras och förlängas med fem år. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 2852/2000 var en värdetull, utom på import från en indisk exportör som gjorde ett åtagande vilket godtogs genom kommissionens beslut 2000/818/EG (4). Efter en interimsöversyn som gällde både dumpning och skada, föreskrevs i rådets förordning (EG) nr 428/2005 (5) att åtgärderna beträffande import med ursprung i Sydkorea skulle ändras och förlängas med fem år.

2.   Begäran om översyner

| (4) | Efter offentliggörandet av två tillkännagivanden om att antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla, varav det ena rörde import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Australien, Indonesien och Thailand (6) och det andra import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Indien (7), fick kommissionen den 13 april 2005 och den 23 september 2005 en begäran om översyn av åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av två tillkännagivanden om att antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla, varav det ena rörde import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Australien, Indonesien och Thailand (6) och det andra import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Indien (7), fick kommissionen den 13 april 2005 och den 23 september 2005 en begäran om översyn av åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

| (5) | Begäran ingavs av Internationella kommittén för rayon och syntetfiber (CIRFS), såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall över 50 %, av gemenskapens totala produktion av polyesterstapelfibrer. Som grund för begäran anfördes att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till återkommande dumpning och skada för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(5)

Begäran ingavs av Internationella kommittén för rayon och syntetfiber (CIRFS), såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall över 50 %, av gemenskapens totala produktion av polyesterstapelfibrer. Som grund för begäran anfördes att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till återkommande dumpning och skada för gemenskapsindustrin.

| (6) | Vidare inkom en begäran om partiell interimsöversyn av förordning (EG) nr 1522/2000 från Tuntex (Thailand) Public Company Limited (nedan kallat ”Tuntex”), en tillverkare av polyesterstapelfibrer i Thailand som var föremål för gällande antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Vidare inkom en begäran om partiell interimsöversyn av förordning (EG) nr 1522/2000 från Tuntex (Thailand) Public Company Limited (nedan kallat ”Tuntex”), en tillverkare av polyesterstapelfibrer i Thailand som var föremål för gällande antidumpningsåtgärder.

| (7) | I sin begäran enligt artikel 11.3 i grundförordningen lade Tuntex fram prima facie-bevisning till stöd för yrkandet att de omständigheter som föranledde införandet av åtgärder har förändrats och att förändringarna är bestående. Tuntex lade fram bevisning för att en jämförelse mellan det normalvärde som fastställts på grundval av företagets egna kostnader/priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till en tredjelandsmarknad skulle innebära att dumpningen ligger betydligt under nivån för den nuvarande åtgärden (27,7 %). Tuntex hävdade därför att en fortsatt tillämpning av de gällande åtgärderna på nuvarande nivå, som fastställdes på grundval av den tidigare fastställda dumpningen, inte längre var nödvändig för att motverka dumpning. |
| --- | --- |

(7)

I sin begäran enligt artikel 11.3 i grundförordningen lade Tuntex fram prima facie-bevisning till stöd för yrkandet att de omständigheter som föranledde införandet av åtgärder har förändrats och att förändringarna är bestående. Tuntex lade fram bevisning för att en jämförelse mellan det normalvärde som fastställts på grundval av företagets egna kostnader/priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till en tredjelandsmarknad skulle innebära att dumpningen ligger betydligt under nivån för den nuvarande åtgärden (27,7 %). Tuntex hävdade därför att en fortsatt tillämpning av de gällande åtgärderna på nuvarande nivå, som fastställdes på grundval av den tidigare fastställda dumpningen, inte längre var nödvändig för att motverka dumpning.

| (8) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes två översyner enligt artikel 11.2 i grundförordningen och en översyn begränsad till en undersökning av dumpning enligt artikel 11.3 i grundförordningen, och därmed inledde kommissionen dessa tre översyner genom att offentliggöra tillkännagivanden i Europeiska unionens officiella tidning
   (8). |
| --- | --- |

(8)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes två översyner enligt artikel 11.2 i grundförordningen och en översyn begränsad till en undersökning av dumpning enligt artikel 11.3 i grundförordningen, och därmed inledde kommissionen dessa tre översyner genom att offentliggöra tillkännagivanden i Europeiska unionens officiella tidning
   (8).

3.   Undersökningar

| (9) | Kommissionen underrättade officiellt tillverkarna i Australien, Indien, Indonesien och Thailand, importörerna och de användare samt intresseorganisationer i gemenskapen som den visste var berörda, företrädarna för berörda exportländer, CIRFS och kända gemenskapstillverkare om att översyner vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandena om inledande. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade officiellt tillverkarna i Australien, Indien, Indonesien och Thailand, importörerna och de användare samt intresseorganisationer i gemenskapen som den visste var berörda, företrädarna för berörda exportländer, CIRFS och kända gemenskapstillverkare om att översyner vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandena om inledande.

| (10) | Kommissionen underrättade officiellt Tuntex och företrädarna för exportlandet om att den partiella interimsöversynen hade inletts. Berörda parter gavs också tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade officiellt Tuntex och företrädarna för exportlandet om att den partiella interimsöversynen hade inletts. Berörda parter gavs också tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (11) | Med hänsyn till det stora antal indiska, indonesiska och thailändska tillverkare samt gemenskapstillverkare som förtecknas i begäran om översyner vid giltighetstidens utgång och med hänsyn till det stora antal gemenskapsimportörer som berörs, ansågs det lämpligt att enligt artikel 17 i grundförordningen undersöka om stickprov borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom två veckor efter det att översynerna hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandena om inledande. |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till det stora antal indiska, indonesiska och thailändska tillverkare samt gemenskapstillverkare som förtecknas i begäran om översyner vid giltighetstidens utgång och med hänsyn till det stora antal gemenskapsimportörer som berörs, ansågs det lämpligt att enligt artikel 17 i grundförordningen undersöka om stickprov borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom två veckor efter det att översynerna hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandena om inledande.

| (12) | En genomgång av den information som skickades in och det lilla antal samarbetande tillverkare i Indien, Indonesien och Thailand som hade angett att de ville samarbeta ledde till beslutet att stickprovsförfarandet inte var nödvändigt när det gällde tillverkare i dessa länder. |
| --- | --- |

(12)

En genomgång av den information som skickades in och det lilla antal samarbetande tillverkare i Indien, Indonesien och Thailand som hade angett att de ville samarbeta ledde till beslutet att stickprovsförfarandet inte var nödvändigt när det gällde tillverkare i dessa länder.

| (13) | Ingen importör lämnade den information till kommissionen som efterfrågades i tillkännagivandena om inledande, och därför behövdes stickprovsförfarandet inte för importörerna. Faktum är att inte någon importör samarbetade i översynerna. |
| --- | --- |

(13)

Ingen importör lämnade den information till kommissionen som efterfrågades i tillkännagivandena om inledande, och därför behövdes stickprovsförfarandet inte för importörerna. Faktum är att inte någon importör samarbetade i översynerna.

| (14) | Tio gemenskapstillverkare fyllde i stickprovsformuläret och gick formellt med på att samarbeta ytterligare i undersökningen. Fem av dessa tio företag som ansågs vara representativa för gemenskapsindustrin när det gäller produktionsvolym och försäljning av polyesterstapelfibrer i gemenskapen valdes ut för stickprovet. Detta stickprov utgjorde den största representativa produktions- och försäljningsvolym av polyesterstapelfibrer i gemenskapen som rimligen gick att undersöka inom den tillgängliga tidsramen. |
| --- | --- |

(14)

Tio gemenskapstillverkare fyllde i stickprovsformuläret och gick formellt med på att samarbeta ytterligare i undersökningen. Fem av dessa tio företag som ansågs vara representativa för gemenskapsindustrin när det gäller produktionsvolym och försäljning av polyesterstapelfibrer i gemenskapen valdes ut för stickprovet. Detta stickprov utgjorde den största representativa produktions- och försäljningsvolym av polyesterstapelfibrer i gemenskapen som rimligen gick att undersöka inom den tillgängliga tidsramen.

| (15) | Frågeformulär skickades därför till de fem gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, till tillverkarna i Australien och till dem som samarbetade med stickprovsförfarandet på respektive lands vägnar och till kända användare. De fem gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet ombads lämna information om vissa skadeindikatorer och att kommentera effekterna av att antidumpningsåtgärderna antingen upphävdes eller bibehölls. |
| --- | --- |

(15)

Frågeformulär skickades därför till de fem gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, till tillverkarna i Australien och till dem som samarbetade med stickprovsförfarandet på respektive lands vägnar och till kända användare. De fem gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet ombads lämna information om vissa skadeindikatorer och att kommentera effekterna av att antidumpningsåtgärderna antingen upphävdes eller bibehölls.

| (16) | Svar på frågeformulären erhölls från fyra av de fem gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet (stickprovet motsvarade 38 % av produktionen och försäljningen i gemenskapen), en tillverkare i Australien, tre tillverkare i Indien, fyra tillverkare i Indonesien, fyra tillverkare i Thailand (av vilka två var närstående) och åtta användare. Två intresseorganisationer lämnade synpunkter. Vidare lämnade fyra av de fem gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet den efterfrågade informationen (de samarbetande tillverkarna svarade för 60 % av produktionen i gemenskapen). |
| --- | --- |

(16)

Svar på frågeformulären erhölls från fyra av de fem gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet (stickprovet motsvarade 38 % av produktionen och försäljningen i gemenskapen), en tillverkare i Australien, tre tillverkare i Indien, fyra tillverkare i Indonesien, fyra tillverkare i Thailand (av vilka två var närstående) och åtta användare. Två intresseorganisationer lämnade synpunkter. Vidare lämnade fyra av de fem gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet den efterfrågade informationen (de samarbetande tillverkarna svarade för 60 % av produktionen i gemenskapen).

| (17) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin analys och gjorde kontrollbesök hos följande företag:






  a) | Gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet | Advansa GmbH, Hamm, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin analys och gjorde kontrollbesök hos följande företag:

a)

Gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet

Advansa GmbH, Hamm, Tyskland

| | Elana, Branch Office of Boryszew SA, Torun, Polen |
| --- | --- |

Elana, Branch Office of Boryszew SA, Torun, Polen

| | La Seda de Barcelona SA, El Prat de Llobregat, Spanien |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA, El Prat de Llobregat, Spanien

| | Wellman International Limited, Mullagh, Irland |
| --- | --- |

Wellman International Limited, Mullagh, Irland

| b) | Tillverkare i Australien
  Leading Synthetics Pty Ltd, Campbellfield |
| --- | --- |

b)

Tillverkare i Australien

Leading Synthetics Pty Ltd, Campbellfield

| c) | Tillverkare i Indien | Futura Polyesters Limited, Chennai |
| --- | --- | --- |

c)

Tillverkare i Indien

Futura Polyesters Limited, Chennai

| | Indo Rama Synthetics (Indien) Ltd, Nagpur |
| --- | --- |

Indo Rama Synthetics (Indien) Ltd, Nagpur

| | Reliance Industries Limited, Mumbai |
| --- | --- |

Reliance Industries Limited, Mumbai

| d) | Tillverkare i Indonesien | P.T. Global Fiberindo, Tangerang |
| --- | --- | --- |

d)

Tillverkare i Indonesien

P.T. Global Fiberindo, Tangerang

| | P.T. Indo-Rama Synthetics Tbk., Jakarta |
| --- | --- |

P.T. Indo-Rama Synthetics Tbk., Jakarta

| | P.T. Panasia Indosyntec Tbk., Bandung |
| --- | --- |

P.T. Panasia Indosyntec Tbk., Bandung

| | P.T. Susilia Indah Synthetic Fibers Industries, Tangerang |
| --- | --- |

P.T. Susilia Indah Synthetic Fibers Industries, Tangerang

| e) | Tillverkare i Thailand | New World Polyester Co., Ltd, Samutprakarn |
| --- | --- | --- |

e)

Tillverkare i Thailand

New World Polyester Co., Ltd, Samutprakarn

| | Teijin Polyester (Thailand) Limited, Bangkok |
| --- | --- |

Teijin Polyester (Thailand) Limited, Bangkok

| | Teijin (Thailand) Limited, Bangkok |
| --- | --- |

Teijin (Thailand) Limited, Bangkok

| | Tuntex (Thailand) Public Company Limited, Bangkok. |
| --- | --- |

Tuntex (Thailand) Public Company Limited, Bangkok.

| (18) | När det gäller översynerna vid giltighetens utgång, omfattade undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada perioden från och med den 1 juli 2004 till och med den 30 juni 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller, i tabeller, ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med slutet på undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). Den undersökningsperiod som tillämpas för partiell interimsöversyn vid dumpningsundersökningar är identisk med undersökningsperioden för översyner vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller översynerna vid giltighetens utgång, omfattade undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada perioden från och med den 1 juli 2004 till och med den 30 juni 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller, i tabeller, ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med slutet på undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). Den undersökningsperiod som tillämpas för partiell interimsöversyn vid dumpningsundersökningar är identisk med undersökningsperioden för översyner vid giltighetstidens utgång.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (19) | Definitionen av ”den berörda produkten” motsvarar den som användes i de ursprungliga undersökningar som nämns i skälen 1 och 2. |
| --- | --- |

(19)

Definitionen av ”den berörda produkten” motsvarar den som användes i de ursprungliga undersökningar som nämns i skälen 1 och 2.

| (20) | Den berörda produkten är syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligtvis polyesterstapelfibrer. |
| --- | --- |

(20)

Den berörda produkten är syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligtvis polyesterstapelfibrer.

| (21) | Polyesterstapelfibrer är en basråvara som används i olika faser av processen för tillverkning av textilprodukter. Polyesterstapelfibrer används antingen för spinning, dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, ibland med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull, eller för fibertyger, t.ex. fyllnadsmaterial, dvs. stoppning eller vaddering av vissa textilvaror, t.ex. kuddar, bilsäten och jackor. |
| --- | --- |

(21)

Polyesterstapelfibrer är en basråvara som används i olika faser av processen för tillverkning av textilprodukter. Polyesterstapelfibrer används antingen för spinning, dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, ibland med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull, eller för fibertyger, t.ex. fyllnadsmaterial, dvs. stoppning eller vaddering av vissa textilvaror, t.ex. kuddar, bilsäten och jackor.

| (22) | Produkten säljs i olika produkttyper och kan identifieras med hjälp av olika specifikationer (t.ex. denier eller decitex, dragstyrka, lyster, kiselbehandling). Från tillverkningssynpunkt brukar man skilja mellan nya polyesterstapelfibrer, som tillverkas av oanvända råvaror, och återvunna polyesterstapelfibrer, som tillverkas av återvunnen polyester. Slutligen kan kvaliteten vara första- eller andrasortering. |
| --- | --- |

(22)

Produkten säljs i olika produkttyper och kan identifieras med hjälp av olika specifikationer (t.ex. denier eller decitex, dragstyrka, lyster, kiselbehandling). Från tillverkningssynpunkt brukar man skilja mellan nya polyesterstapelfibrer, som tillverkas av oanvända råvaror, och återvunna polyesterstapelfibrer, som tillverkas av återvunnen polyester. Slutligen kan kvaliteten vara första- eller andrasortering.

| (23) | Undersökningen visade att alla typer av den berörda produkten enligt definitionen i skäl 20, trots skillnader i fråga om flera av de faktorer som nämns i föregående skäl, har samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och används för samma ändamål. Av dessa skäl betraktas i dessa översyner alla typer av den berörda produkten som en och samma produkt. |
| --- | --- |

(23)

Undersökningen visade att alla typer av den berörda produkten enligt definitionen i skäl 20, trots skillnader i fråga om flera av de faktorer som nämns i föregående skäl, har samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och används för samma ändamål. Av dessa skäl betraktas i dessa översyner alla typer av den berörda produkten som en och samma produkt.

2.   Likadan produkt

| (24) | De nuvarande översynerna har visat att den berörda produkten och de polyesterstapelfibrer som produceras och säljs på hemmamarknaderna i de berörda länderna, liksom de polyesterstapelfibrer som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapstillverkare, har samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

De nuvarande översynerna har visat att den berörda produkten och de polyesterstapelfibrer som produceras och säljs på hemmamarknaderna i de berörda länderna, liksom de polyesterstapelfibrer som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapstillverkare, har samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

1.   Inledande anmärkningar

| (25) | När det gäller översynerna vid giltighetens utgång, undersökte man i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen om dumpning förekom alltjämt och om åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller översynerna vid giltighetens utgång, undersökte man i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen om dumpning förekom alltjämt och om åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta.

| (26) | Under undersökningsperioden var exporten till gemenskapen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand (nedan kallade ”de berörda länderna”) försumbar. Enligt Eurostat var importen från de berörda länderna endast 1 056 ton under undersökningsperioden (0,1 % av förbrukningen i gemenskapen), medan importen under undersökningsperioderna i de tidigare undersökningarna uppgick till mer än 69 000 ton. |
| --- | --- |

(26)

Under undersökningsperioden var exporten till gemenskapen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand (nedan kallade ”de berörda länderna”) försumbar. Enligt Eurostat var importen från de berörda länderna endast 1 056 ton under undersökningsperioden (0,1 % av förbrukningen i gemenskapen), medan importen under undersökningsperioderna i de tidigare undersökningarna uppgick till mer än 69 000 ton.

| (27) | Alla de samarbetande tillverkarna hade ingen eller försumbar försäljning av polyesterstapelfibrer på export till gemenskapen under undersökningsperioden, och därför kunde man inte göra de representativa dumpningsberäkningar som hade kunnat utgöra underlag för att bestämma sannolikheten av att dumpningen fortsatte. |
| --- | --- |

(27)

Alla de samarbetande tillverkarna hade ingen eller försumbar försäljning av polyesterstapelfibrer på export till gemenskapen under undersökningsperioden, och därför kunde man inte göra de representativa dumpningsberäkningar som hade kunnat utgöra underlag för att bestämma sannolikheten av att dumpningen fortsatte.

| (28) | Följaktligen baserades bedömningen av sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta bl.a. på exportpriserna till tredjeländer. |
| --- | --- |

(28)

Följaktligen baserades bedömningen av sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta bl.a. på exportpriserna till tredjeländer.

| (29) | På grundval av de resultat av översynerna vid giltighetens utgång som redovisas nedan ansågs det inte nödvändigt att fortsätta den interimsöversyn som Tuntex hade begärt. |
| --- | --- |

(29)

På grundval av de resultat av översynerna vid giltighetens utgång som redovisas nedan ansågs det inte nödvändigt att fortsätta den interimsöversyn som Tuntex hade begärt.

2.   Sannolikhet för att dumpningen återkommer om åtgärderna upphävs

2.1   Australien

| (30) | Australiens enda tillverkare av polyesterstapelfibrer slutade exportera polyesterstapelfibrer till alla marknader, även gemenskapen, 2003. Företaget har investerat i en ny flexibel produktionslinje för att enligt uppgift kunna betjäna endast en regional del av Australiens marknad för polyesterstapelfibrer, främst staten Victoria där företaget ligger. |
| --- | --- |

(30)

Australiens enda tillverkare av polyesterstapelfibrer slutade exportera polyesterstapelfibrer till alla marknader, även gemenskapen, 2003. Företaget har investerat i en ny flexibel produktionslinje för att enligt uppgift kunna betjäna endast en regional del av Australiens marknad för polyesterstapelfibrer, främst staten Victoria där företaget ligger.

| (31) | Eftersom inget exporterades till något land under undersökningsperioden jämfördes priserna på Australiens hemmamarknad, vilka befanns ligga på förlustnivå men över de rörliga kostnaderna, med gemenskapstillverkarnas genomsnittspris under undersökningsperioden och befanns vara väsentligen lägre än detta. Detta tyder på att företaget har ett incitament att återuppta exporten till gemenskapen om åtgärderna upphävs. Enligt vad som anges i skäl 32 har företaget dock inte kapacitet att återuppta exporten till gemenskapen i någon väsentlig omfattning. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom inget exporterades till något land under undersökningsperioden jämfördes priserna på Australiens hemmamarknad, vilka befanns ligga på förlustnivå men över de rörliga kostnaderna, med gemenskapstillverkarnas genomsnittspris under undersökningsperioden och befanns vara väsentligen lägre än detta. Detta tyder på att företaget har ett incitament att återuppta exporten till gemenskapen om åtgärderna upphävs. Enligt vad som anges i skäl 32 har företaget dock inte kapacitet att återuppta exporten till gemenskapen i någon väsentlig omfattning.

| (32) | Den australiska tillverkarens kapacitetsutnyttjande var inte särskilt stort under undersökningsperioden, men företagets återstående outnyttjade kapacitet är bara en bråkdel av förbrukningen i gemenskapen (väsentligen lägre än 0,5 %). Även om all denna outnyttjade kapacitet såldes till dumpade priser till gemenskapen efter det att gällande åtgärder upphävts, hade effekten på gemenskapsmarknaden blivit minimal. Lagerhållning är inte någon meningsfull indikator när det gäller polyesterstapelfibrer tillverkade i Australien, eftersom produkten främst säljs på kundorderbasis. |
| --- | --- |

(32)

Den australiska tillverkarens kapacitetsutnyttjande var inte särskilt stort under undersökningsperioden, men företagets återstående outnyttjade kapacitet är bara en bråkdel av förbrukningen i gemenskapen (väsentligen lägre än 0,5 %). Även om all denna outnyttjade kapacitet såldes till dumpade priser till gemenskapen efter det att gällande åtgärder upphävts, hade effekten på gemenskapsmarknaden blivit minimal. Lagerhållning är inte någon meningsfull indikator när det gäller polyesterstapelfibrer tillverkade i Australien, eftersom produkten främst säljs på kundorderbasis.

| (33) | Slutligen kan man erinra om att företaget inte har exporterat till något tredjeland sedan 2003, trots att liknande outnyttjad kapacitet funnits under perioden. Följaktligen blir slutledningen att det inte finns någon sannolikhet för att exportdumpningen från Australien till gemenskapen återkommer i väsentliga volymer om de nuvarande åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(33)

Slutligen kan man erinra om att företaget inte har exporterat till något tredjeland sedan 2003, trots att liknande outnyttjad kapacitet funnits under perioden. Följaktligen blir slutledningen att det inte finns någon sannolikhet för att exportdumpningen från Australien till gemenskapen återkommer i väsentliga volymer om de nuvarande åtgärderna upphävs.

2.2   Indien

| (34) | Tre indiska tillverkare av polyesterstapelfibrer samarbetade i undersökningen. Två av dem exporterade smärre volymer till gemenskapen under undersökningsperioden, och den tredje exporterade inte till gemenskapen. Det kan noteras att en av dessa samarbetande tillverkare hade tre närstående företag som tillverkade polyesterstapelfibrer i Indien. Men dessa närstående tillverkare undersöktes inte separat, eftersom endast en av dem bedrev mycket begränsad direkt försäljning av polyesterstapelfibrer under undersökningsperioden, och allt såldes på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(34)

Tre indiska tillverkare av polyesterstapelfibrer samarbetade i undersökningen. Två av dem exporterade smärre volymer till gemenskapen under undersökningsperioden, och den tredje exporterade inte till gemenskapen. Det kan noteras att en av dessa samarbetande tillverkare hade tre närstående företag som tillverkade polyesterstapelfibrer i Indien. Men dessa närstående tillverkare undersöktes inte separat, eftersom endast en av dem bedrev mycket begränsad direkt försäljning av polyesterstapelfibrer under undersökningsperioden, och allt såldes på hemmamarknaden.

| (35) | Man vet att det fanns minst en liten tillverkare av polyesterstapelfibrer i Indien under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen. Uppgifter från Eurostat och ur andra källor om dessa icke-samarbetande tillverkare analyserades. Härav framgick det att export av polyesterstapelfibrer från Indien till gemenskapen från andra företag än de samarbetande indiska tillverkarna också var försumbar under undersökningsperioden. Ingen tillförlitlig information om produktionskapacitet och produktionsvolymer, lager och försäljning gick dock att få om de företag som inte samarbetade. Mot denna bakgrund och eftersom inget tydde på motsatsen ansåg man att resultaten för eventuella icke-samarbetande företag torde överensstämma med dem för de samarbetande företagen. |
| --- | --- |

(35)

Man vet att det fanns minst en liten tillverkare av polyesterstapelfibrer i Indien under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen. Uppgifter från Eurostat och ur andra källor om dessa icke-samarbetande tillverkare analyserades. Härav framgick det att export av polyesterstapelfibrer från Indien till gemenskapen från andra företag än de samarbetande indiska tillverkarna också var försumbar under undersökningsperioden. Ingen tillförlitlig information om produktionskapacitet och produktionsvolymer, lager och försäljning gick dock att få om de företag som inte samarbetade. Mot denna bakgrund och eftersom inget tydde på motsatsen ansåg man att resultaten för eventuella icke-samarbetande företag torde överensstämma med dem för de samarbetande företagen.

| (36) | Eftersom exporten till gemenskapen inte var tillräckligt stor för att tillåta en representativ analys av dumpningen under undersökningsperioden och i avsikt att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphävdes, undersöktes de samarbetande tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader liksom deras produktionskapacitet och lager. Analysen baserades på information från de samarbetande tillverkare som anges i skäl 17. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom exporten till gemenskapen inte var tillräckligt stor för att tillåta en representativ analys av dumpningen under undersökningsperioden och i avsikt att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphävdes, undersöktes de samarbetande tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader liksom deras produktionskapacitet och lager. Analysen baserades på information från de samarbetande tillverkare som anges i skäl 17.

| (37) | Uppgifterna från de tre samarbetande tillverkarna i Indien visade att priserna på export till tredjeländer var lägre än priserna på hemmamarknaden i Indien. Undersökningen visade på en generell prisskillnad under undersökningsperioden på 15–27 %. Detta kan tyda på sannolikhet för återupptagen dumpning av export till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(37)

Uppgifterna från de tre samarbetande tillverkarna i Indien visade att priserna på export till tredjeländer var lägre än priserna på hemmamarknaden i Indien. Undersökningen visade på en generell prisskillnad under undersökningsperioden på 15–27 %. Detta kan tyda på sannolikhet för återupptagen dumpning av export till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas.

| (38) | Det visade sig att gemenskapstillverkarnas säljpriser i gemenskapen i genomsnitt var betydligt högre än de samarbetande indiska tillverkarnas exportpriser till andra tredjeländer under undersökningsperioden. Detta kan betyda att den rådande prisnivån för den berörda produkten på gemenskapens marknad gör marknaden intressant för indiska tillverkare. På denna grundval bedömdes det föreligga ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten från andra tredjeländer till de högre priserna på gemenskapsmarknaden om de åtgärder som är i kraft skulle upphöra att gälla. Men eftersom priserna i gemenskapen är avsevärt högre än exportpriserna till andra tredjeländer är det osannolikt att export till gemenskapen sker till dumpade priser om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(38)

Det visade sig att gemenskapstillverkarnas säljpriser i gemenskapen i genomsnitt var betydligt högre än de samarbetande indiska tillverkarnas exportpriser till andra tredjeländer under undersökningsperioden. Detta kan betyda att den rådande prisnivån för den berörda produkten på gemenskapens marknad gör marknaden intressant för indiska tillverkare. På denna grundval bedömdes det föreligga ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten från andra tredjeländer till de högre priserna på gemenskapsmarknaden om de åtgärder som är i kraft skulle upphöra att gälla. Men eftersom priserna i gemenskapen är avsevärt högre än exportpriserna till andra tredjeländer är det osannolikt att export till gemenskapen sker till dumpade priser om åtgärderna upphävs.

| (39) | Det fanns ingen betydande outnyttjad kapacitet i de tre samarbetande företagen i Indien under undersökningsperioden. Men två av dessa större tillverkare höll på att genomföra stora investeringar i tillverkningen av polyesterstapelfibrer, vilka kommer att leda till en sammanlagd ökning av produktionen med 361 000 ton per år från 2007. Man hävdade att investeringarna föranleddes av utvecklingen på den indiska marknaden för polyesterstapelfibrer, som enligt uppgift förväntades växa kraftigt i år och under den närmaste framtiden. Enligt tillgängliga uppgifter finner ca 610 000 ton polyesterstapelfibrer avsättning på den indiska marknaden per år. Det noteras att den ovannämnda ökningen av produktionskapaciteten utgör mer än 50 % av de tre samarbetande indiska tillverkarnas totala produktionskapacitet under undersökningsperioden. Det noteras också att det enligt tillgänglig information fanns minst en ny tillverkare av polyesterstapelfibrer i Indien som höll på att starta tillverkningen av denna produkt när undersökningen pågick. Å andra sidan köpte den största indiska tillverkaren nyligen en gemenskapstillverkare som inte samarbetar i undersökningen. Denna indiska tillverkare bör således inte ha något intresse av att exportera väsentliga mängder av polyesterstapelfibrer till gemenskapen i framtiden. Vidare framgår det av uppgifter från de samarbetande tillverkarna att deras inhemska försäljning har stigit under skadeundersökningsperioden och att den kommer att fortsätta att stiga framgent. Den nya kapaciteten kommer alltså att svara mot ökande efterfrågan på hemmamarknaden, men viss överkapacitet kan komma att uppstå ibland. |
| --- | --- |

(39)

Det fanns ingen betydande outnyttjad kapacitet i de tre samarbetande företagen i Indien under undersökningsperioden. Men två av dessa större tillverkare höll på att genomföra stora investeringar i tillverkningen av polyesterstapelfibrer, vilka kommer att leda till en sammanlagd ökning av produktionen med 361 000 ton per år från 2007. Man hävdade att investeringarna föranleddes av utvecklingen på den indiska marknaden för polyesterstapelfibrer, som enligt uppgift förväntades växa kraftigt i år och under den närmaste framtiden. Enligt tillgängliga uppgifter finner ca 610 000 ton polyesterstapelfibrer avsättning på den indiska marknaden per år. Det noteras att den ovannämnda ökningen av produktionskapaciteten utgör mer än 50 % av de tre samarbetande indiska tillverkarnas totala produktionskapacitet under undersökningsperioden. Det noteras också att det enligt tillgänglig information fanns minst en ny tillverkare av polyesterstapelfibrer i Indien som höll på att starta tillverkningen av denna produkt när undersökningen pågick. Å andra sidan köpte den största indiska tillverkaren nyligen en gemenskapstillverkare som inte samarbetar i undersökningen. Denna indiska tillverkare bör således inte ha något intresse av att exportera väsentliga mängder av polyesterstapelfibrer till gemenskapen i framtiden. Vidare framgår det av uppgifter från de samarbetande tillverkarna att deras inhemska försäljning har stigit under skadeundersökningsperioden och att den kommer att fortsätta att stiga framgent. Den nya kapaciteten kommer alltså att svara mot ökande efterfrågan på hemmamarknaden, men viss överkapacitet kan komma att uppstå ibland.

| (40) | Lagerhållningen hos de tre indiska tillverkarna visade inte på någon betydande förändring under skadeundersökningsperioden. Det noteras emellertid att lager inte kan uppfattas som någon meningsfull indikator i Indiens fall, eftersom tillverkningen hos en av de samarbetande tillverkarna grundar sig på order från kunder, och en annan samarbetande tillverkare producerar stora mängder polyesterstapelfibrer för internt bruk. |
| --- | --- |

(40)

Lagerhållningen hos de tre indiska tillverkarna visade inte på någon betydande förändring under skadeundersökningsperioden. Det noteras emellertid att lager inte kan uppfattas som någon meningsfull indikator i Indiens fall, eftersom tillverkningen hos en av de samarbetande tillverkarna grundar sig på order från kunder, och en annan samarbetande tillverkare producerar stora mängder polyesterstapelfibrer för internt bruk.

| (41) | Sammantaget anses det inte föreligga någon sannolikhet för återupptagen export till gemenskapen i väsentlig omfattning, och även om en del av den nya produktionskapaciteten i Indien skulle gå till gemenskapen om åtgärderna upphävdes, är det osannolikt att exporten skulle ske till dumpade priser (se skäl 38). |
| --- | --- |

(41)

Sammantaget anses det inte föreligga någon sannolikhet för återupptagen export till gemenskapen i väsentlig omfattning, och även om en del av den nya produktionskapaciteten i Indien skulle gå till gemenskapen om åtgärderna upphävdes, är det osannolikt att exporten skulle ske till dumpade priser (se skäl 38).

2.3   Indonesien

| (42) | Fyra indonesiska tillverkare av polyesterstapelfibrer samarbetade i undersökningen. Ingen av tillverkarna hade närstående företag som tillverkade polyesterstapelfibrer i Indonesien. Tre av dem exporterade smärre volymer till gemenskapen under undersökningsperioden, den fjärde exporterade inte till gemenskapen. |
| --- | --- |

(42)

Fyra indonesiska tillverkare av polyesterstapelfibrer samarbetade i undersökningen. Ingen av tillverkarna hade närstående företag som tillverkade polyesterstapelfibrer i Indonesien. Tre av dem exporterade smärre volymer till gemenskapen under undersökningsperioden, den fjärde exporterade inte till gemenskapen.

| (43) | Man vet att det fanns minst fem aktiva tillverkare av polyesterstapelfibrer i Indonesien under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen. Uppgifter från Eurostat och ur andra källor om dessa icke-samarbetande tillverkare analyserades. Härav framgick det att export av polyesterstapelfibrer från Indonesien till gemenskapen från andra företag än de samarbetande indonesiska tillverkarna också var försumbar under undersökningsperioden. Ingen tillförlitlig information om produktionskapacitet och produktionsvolymer, lager och försäljning gick att få om de företag som inte samarbetade. Mot denna bakgrund och eftersom inget tydde på motsatsen, ansåg man att resultaten om eventuella icke-samarbetande företag torde överensstämma med dem om de samarbetande företagen. Undersökningen om sannolikheten för att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphörde att gälla baserades därför på tillgängliga uppgifter, dvs. uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkare som nämns i skäl 17. |
| --- | --- |

(43)

Man vet att det fanns minst fem aktiva tillverkare av polyesterstapelfibrer i Indonesien under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen. Uppgifter från Eurostat och ur andra källor om dessa icke-samarbetande tillverkare analyserades. Härav framgick det att export av polyesterstapelfibrer från Indonesien till gemenskapen från andra företag än de samarbetande indonesiska tillverkarna också var försumbar under undersökningsperioden. Ingen tillförlitlig information om produktionskapacitet och produktionsvolymer, lager och försäljning gick att få om de företag som inte samarbetade. Mot denna bakgrund och eftersom inget tydde på motsatsen, ansåg man att resultaten om eventuella icke-samarbetande företag torde överensstämma med dem om de samarbetande företagen. Undersökningen om sannolikheten för att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphörde att gälla baserades därför på tillgängliga uppgifter, dvs. uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkare som nämns i skäl 17.

| (44) | För att kunna fastställa huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphörde att gälla undersöktes de samarbetsvilliga tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader, produktionskapacitet och lager. |
| --- | --- |

(44)

För att kunna fastställa huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphörde att gälla undersöktes de samarbetsvilliga tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader, produktionskapacitet och lager.

| (45) | Om en av de fyra samarbetande indonesiska tillverkarna gick det inte att uppbringa några uppgifter om exportpriser, eftersom företaget inte exporterade polyesterstapelfibrer alls under undersökningsperioden. Uppgifterna om de andra tre tillverkarna visade att exportpriserna till tredjeländer i regel var något lägre än de priser som två av dem tillämpade på hemmamarknaden. Det kunde fastställas att prisskillnaden hade varit i genomsnitt ca 4 % under undersökningsperioden. Den tredje tillverkarens exportpriser till tredjeländer befanns vara generellt något högre än på hemmamarknaden. Detta tyder inte på sannolikhet för att dumpningen av export till gemenskapen skulle återkomma i väsentlig omfattning om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(45)

Om en av de fyra samarbetande indonesiska tillverkarna gick det inte att uppbringa några uppgifter om exportpriser, eftersom företaget inte exporterade polyesterstapelfibrer alls under undersökningsperioden. Uppgifterna om de andra tre tillverkarna visade att exportpriserna till tredjeländer i regel var något lägre än de priser som två av dem tillämpade på hemmamarknaden. Det kunde fastställas att prisskillnaden hade varit i genomsnitt ca 4 % under undersökningsperioden. Den tredje tillverkarens exportpriser till tredjeländer befanns vara generellt något högre än på hemmamarknaden. Detta tyder inte på sannolikhet för att dumpningen av export till gemenskapen skulle återkomma i väsentlig omfattning om åtgärderna upphävdes.

| (46) | Det visade sig att gemenskapstillverkarnas säljpriser i gemenskapen i genomsnitt var betydligt högre än de samarbetande indonesiska tillverkarnas exportpriser till tredjeländer under undersökningsperioden. Detta kan betyda att den rådande prisnivån för den berörda produkten på gemenskapsmarknaden gör marknaden intressant för indonesiska tillverkare. Mot denna bakgrund är bedömningen att om åtgärderna skulle upphävas finns det ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten från tredjeländer till de högre priserna på gemenskapsmarknaden. Men eftersom priserna i gemenskapen är avsevärt högre än exportpriserna till andra tredjeländer är det osannolikt att export till gemenskapen skulle ske till dumpade priser om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(46)

Det visade sig att gemenskapstillverkarnas säljpriser i gemenskapen i genomsnitt var betydligt högre än de samarbetande indonesiska tillverkarnas exportpriser till tredjeländer under undersökningsperioden. Detta kan betyda att den rådande prisnivån för den berörda produkten på gemenskapsmarknaden gör marknaden intressant för indonesiska tillverkare. Mot denna bakgrund är bedömningen att om åtgärderna skulle upphävas finns det ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten från tredjeländer till de högre priserna på gemenskapsmarknaden. Men eftersom priserna i gemenskapen är avsevärt högre än exportpriserna till andra tredjeländer är det osannolikt att export till gemenskapen skulle ske till dumpade priser om åtgärderna upphävs.

| (47) | Inget enhetligt mönster kunde urskiljas när det gäller de samarbetande indonesiska tillverkarnas kapacitetsutnyttjande under undersökningsperioden. Vissa av företagen kunde utnyttja nästan all sin produktionskapacitet, men andra hade mycket outnyttjad kapacitet till sitt förfogande. Sammantaget utgjorde den outnyttjade kapaciteten dock inte mer än 20 % av deras totala kapacitet. Inget av de samarbetande företagen i Indonesien föreföll planera väsentliga nyinvesteringar för att öka sin kapacitet att producera polyesterstapelfibrer i framtiden. En skattning gjordes av icke-samarbetande indonesiska tillverkares outnyttjade kapacitet på grundval av uppgifter från samarbetande företag och den indonesiska intresseorganisationen för polyesterstapelfibertillverkare. Enligt dessa uppgifter svarar de samarbetande tillverkarnas befintliga kapacitet för mindre än hälften av den totala befintliga kapaciteten att tillverka polyesterstapelfibrer i Indonesien. Mot denna bakgrund uppskattades den befintliga outnyttjade produktionskapaciteten i Indonesien till ca 90 000 ton. Vidare framgår det av uppgifter från de samarbetande tillverkarna att den sammantagna inhemska försäljningen har stigit under skadeundersökningsperioden och kommer att fortsätta att stiga i framtiden. Därför kommer den outnyttjade kapaciteten i Indonesien förmodligen att användas till inhemsk försäljning snarare än försäljning på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(47)

Inget enhetligt mönster kunde urskiljas när det gäller de samarbetande indonesiska tillverkarnas kapacitetsutnyttjande under undersökningsperioden. Vissa av företagen kunde utnyttja nästan all sin produktionskapacitet, men andra hade mycket outnyttjad kapacitet till sitt förfogande. Sammantaget utgjorde den outnyttjade kapaciteten dock inte mer än 20 % av deras totala kapacitet. Inget av de samarbetande företagen i Indonesien föreföll planera väsentliga nyinvesteringar för att öka sin kapacitet att producera polyesterstapelfibrer i framtiden. En skattning gjordes av icke-samarbetande indonesiska tillverkares outnyttjade kapacitet på grundval av uppgifter från samarbetande företag och den indonesiska intresseorganisationen för polyesterstapelfibertillverkare. Enligt dessa uppgifter svarar de samarbetande tillverkarnas befintliga kapacitet för mindre än hälften av den totala befintliga kapaciteten att tillverka polyesterstapelfibrer i Indonesien. Mot denna bakgrund uppskattades den befintliga outnyttjade produktionskapaciteten i Indonesien till ca 90 000 ton. Vidare framgår det av uppgifter från de samarbetande tillverkarna att den sammantagna inhemska försäljningen har stigit under skadeundersökningsperioden och kommer att fortsätta att stiga i framtiden. Därför kommer den outnyttjade kapaciteten i Indonesien förmodligen att användas till inhemsk försäljning snarare än försäljning på export till gemenskapen.

| (48) | Lagerhållningen hos de fyra indonesiska tillverkarna visade inte på någon betydande förändring under skadeundersökningsperioden. Det noteras emellertid att lager inte kan uppfattas som någon meningsfull indikator, eftersom tillverkningen av polyesterstapelfibrer främst grundar sig på kundorder och/eller internt bruk. |
| --- | --- |

(48)

Lagerhållningen hos de fyra indonesiska tillverkarna visade inte på någon betydande förändring under skadeundersökningsperioden. Det noteras emellertid att lager inte kan uppfattas som någon meningsfull indikator, eftersom tillverkningen av polyesterstapelfibrer främst grundar sig på kundorder och/eller internt bruk.

| (49) | Sammantaget anses det inte föreligga någon sannolikhet för återupptagen export till gemenskapen i någon väsentlig omfattning och, även om en del av den outnyttjade produktionskapaciteten i Indonesien skulle gå till gemenskapen om åtgärderna upphävdes, är det tämligen osannolikt av de skäl som redovisas i skäl 45 och 46 att exporten skulle ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(49)

Sammantaget anses det inte föreligga någon sannolikhet för återupptagen export till gemenskapen i någon väsentlig omfattning och, även om en del av den outnyttjade produktionskapaciteten i Indonesien skulle gå till gemenskapen om åtgärderna upphävdes, är det tämligen osannolikt av de skäl som redovisas i skäl 45 och 46 att exporten skulle ske till dumpade priser.

2.4   Thailand

| (50) | Det finns åtta tillverkare av polyesterstapelfibrer i Thailand som kommissionen känner till. Fyra av dem samarbetade i den nuvarande undersökningen. Bara en av dem exporterade en liten mängd polyesterstapelfibrer till gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(50)

Det finns åtta tillverkare av polyesterstapelfibrer i Thailand som kommissionen känner till. Fyra av dem samarbetade i den nuvarande undersökningen. Bara en av dem exporterade en liten mängd polyesterstapelfibrer till gemenskapen under undersökningsperioden.

| (51) | Uppgifterna om lager och försäljning till andra marknader än gemenskapen hänför sig endast till samarbetande tillverkare. Det var dock möjligt att få uppgifter om produktionskapacitet i Thailand från de thailändska syntetfibertillverkarnas intresseorganisation (Thai Synthetic Fiber Manufacturer’s Association) och göra en uppskattning av produktionsvolymen för alla tillverkare i Thailand. Skattningen byggde på antagandet att kapacitetsutnyttjandet hos de icke-samarbetande tillverkarna motsvarade det hos de samarbetande tillverkarna. Mot denna bakgrund och eftersom inget tydde på motsatsen, ansåg man att resultaten om icke-samarbetande företag torde överensstämma med dem om de samarbetande företagen. |
| --- | --- |

(51)

Uppgifterna om lager och försäljning till andra marknader än gemenskapen hänför sig endast till samarbetande tillverkare. Det var dock möjligt att få uppgifter om produktionskapacitet i Thailand från de thailändska syntetfibertillverkarnas intresseorganisation (Thai Synthetic Fiber Manufacturer’s Association) och göra en uppskattning av produktionsvolymen för alla tillverkare i Thailand. Skattningen byggde på antagandet att kapacitetsutnyttjandet hos de icke-samarbetande tillverkarna motsvarade det hos de samarbetande tillverkarna. Mot denna bakgrund och eftersom inget tydde på motsatsen, ansåg man att resultaten om icke-samarbetande företag torde överensstämma med dem om de samarbetande företagen.

| (52) | För att kunna fastställa huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphörde att gälla undersökte man de samarbetsvilliga tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader, produktionskapacitet i Thailand och lagerhållning hos de samarbetande tillverkarna. |
| --- | --- |

(52)

För att kunna fastställa huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphörde att gälla undersökte man de samarbetsvilliga tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader, produktionskapacitet i Thailand och lagerhållning hos de samarbetande tillverkarna.

| (53) | Enligt Eurostat var importvolymerna med ursprung i Thailand försumbara under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(53)

Enligt Eurostat var importvolymerna med ursprung i Thailand försumbara under undersökningsperioden.

| (54) | Uppgifter från de fyra samarbetande tillverkarna visade att försäljningen till tredjeländer skedde till lägre priser än på hemmamarknaden eller under produktionskostnaden – skillnaderna var generellt på 10–15 %. Detta kan tyda på sannolikhet för återupptagen dumpning av export till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(54)

Uppgifter från de fyra samarbetande tillverkarna visade att försäljningen till tredjeländer skedde till lägre priser än på hemmamarknaden eller under produktionskostnaden – skillnaderna var generellt på 10–15 %. Detta kan tyda på sannolikhet för återupptagen dumpning av export till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas.

| (55) | De exportpriser som de samarbetande tillverkarna i Thailand tillämpade i tredjeländer var i medeltal väsentligen lägre än gemenskapstillverkarnas försäljningspriser i gemenskapen, något som kan tyda på att den rådande prisnivån för polyesterstapelfibrer på gemenskapsmarknaden kan göra denna marknad intressant för tillverkare i Thailand om antidumpningsåtgärderna upphävs. På denna grundval är bedömningen att det föreligger ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten från andra tredjeländer till de högre priserna på gemenskapsmarknaden om de nu gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphävas. Men eftersom priserna i gemenskapen är avsevärt högre än exportpriserna till andra tredjeländer, är det osannolikt att export till gemenskapen skulle ske till dumpade priser om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(55)

De exportpriser som de samarbetande tillverkarna i Thailand tillämpade i tredjeländer var i medeltal väsentligen lägre än gemenskapstillverkarnas försäljningspriser i gemenskapen, något som kan tyda på att den rådande prisnivån för polyesterstapelfibrer på gemenskapsmarknaden kan göra denna marknad intressant för tillverkare i Thailand om antidumpningsåtgärderna upphävs. På denna grundval är bedömningen att det föreligger ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten från andra tredjeländer till de högre priserna på gemenskapsmarknaden om de nu gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphävas. Men eftersom priserna i gemenskapen är avsevärt högre än exportpriserna till andra tredjeländer, är det osannolikt att export till gemenskapen skulle ske till dumpade priser om åtgärderna upphävdes.

| (56) | Kapacitetsutnyttjandet hos samarbetande tillverkare har varit ganska högt under skadeundersökningsperioden, i medeltal ca 92 %. På denna utnyttjandenivå, och förutsatt att icke-samarbetande tillverkare utnyttjade sin kapacitet i motsvarande utsträckning, hade tillverkarna i Thailand en outnyttjad kapacitet på högst 50 000 ton under undersökningsperioden. Denna extra kapacitet skulle delvis kunna användas till att återuppta exporten till gemenskapen om åtgärderna upphävs, men tar man den omfattande försäljningen på hemmamarknaden och det stora antal exportmarknader som de samarbetande tillverkarna tillhandahåller med i beräkningen, är det osannolikt att betydande volymer av polyesterstapelfibrer skulle avsättas på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(56)

Kapacitetsutnyttjandet hos samarbetande tillverkare har varit ganska högt under skadeundersökningsperioden, i medeltal ca 92 %. På denna utnyttjandenivå, och förutsatt att icke-samarbetande tillverkare utnyttjade sin kapacitet i motsvarande utsträckning, hade tillverkarna i Thailand en outnyttjad kapacitet på högst 50 000 ton under undersökningsperioden. Denna extra kapacitet skulle delvis kunna användas till att återuppta exporten till gemenskapen om åtgärderna upphävs, men tar man den omfattande försäljningen på hemmamarknaden och det stora antal exportmarknader som de samarbetande tillverkarna tillhandahåller med i beräkningen, är det osannolikt att betydande volymer av polyesterstapelfibrer skulle avsättas på gemenskapsmarknaden.

| (57) | Lager är inte någon meningsfull indikator när det gäller polyesterstapelfibrer tillverkade i Thailand. Tillverkningen bygger främst på order från kunder, på lagret finns därför främst polyesterstapelfibrer som väntar på att fraktas till redan kända köpare. |
| --- | --- |

(57)

Lager är inte någon meningsfull indikator när det gäller polyesterstapelfibrer tillverkade i Thailand. Tillverkningen bygger främst på order från kunder, på lagret finns därför främst polyesterstapelfibrer som väntar på att fraktas till redan kända köpare.

| (58) | Sammantaget anses det inte föreligga någon sannolikhet för återupptagen export till gemenskapen i någon väsentlig omfattning och, även om en del av den outnyttjade produktionskapaciteten i Thailand skulle gå till gemenskapen om åtgärderna upphävdes, är det tämligen osannolikt av det skäl som redovisas i skäl 55 att denna export skulle dumpas. |
| --- | --- |

(58)

Sammantaget anses det inte föreligga någon sannolikhet för återupptagen export till gemenskapen i någon väsentlig omfattning och, även om en del av den outnyttjade produktionskapaciteten i Thailand skulle gå till gemenskapen om åtgärderna upphävdes, är det tämligen osannolikt av det skäl som redovisas i skäl 55 att denna export skulle dumpas.

2.5   Slutsats

| (59) | För bedömningen av sannolikheten för att dumpningen skulle återkomma om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla analyserades outnyttjad kapacitet och tillgängliga lager samt prissättnings- och exportstrategier på olika marknader. |
| --- | --- |

(59)

För bedömningen av sannolikheten för att dumpningen skulle återkomma om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla analyserades outnyttjad kapacitet och tillgängliga lager samt prissättnings- och exportstrategier på olika marknader.

| (60) | Undersökningen visade att det visserligen förmodligen finns outnyttjad produktionskapacitet i Australien, Indien, Indonesien och Thailand som skulle kunna användas till att återuppta exporten till gemenskapen om åtgärderna tilläts upphöra att gälla, men att inget tyder på att en sådan export skulle bli betydande och, vilket är viktigare, en sådan eventuell export förväntas inte bli till dumpade priser vilket fastställdes i de tidigare undersökningarna. |
| --- | --- |

(60)

Undersökningen visade att det visserligen förmodligen finns outnyttjad produktionskapacitet i Australien, Indien, Indonesien och Thailand som skulle kunna användas till att återuppta exporten till gemenskapen om åtgärderna tilläts upphöra att gälla, men att inget tyder på att en sådan export skulle bli betydande och, vilket är viktigare, en sådan eventuell export förväntas inte bli till dumpade priser vilket fastställdes i de tidigare undersökningarna.

| (61) | Eftersom det följaktligen inte är sannolikt att den dumpade export från de berörda länderna som kan vålla skada återupptas, finns det inget behov av att analysera sannolikheten av återkommande skada och gemenskapens intresse. Åtgärderna mot import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand bör därför upphävas och förfarandet bör avslutas. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom det följaktligen inte är sannolikt att den dumpade export från de berörda länderna som kan vålla skada återupptas, finns det inget behov av att analysera sannolikheten av återkommande skada och gemenskapens intresse. Åtgärderna mot import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand bör därför upphävas och förfarandet bör avslutas.

D.   PARTIELL INTERIMSÖVERSYN GÄLLANDE THAILAND

| (62) | Enligt föregående skäl bör åtgärderna mot Thailand upphävas och förfarandet avslutas, därför bör också den partiella interimsöversynen gällande Tuntex avslutas. |
| --- | --- |

(62)

Enligt föregående skäl bör åtgärderna mot Thailand upphävas och förfarandet avslutas, därför bör också den partiella interimsöversynen gällande Tuntex avslutas.

E.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (63) | Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att nuvarande åtgärder mot Australien, Indien, Indonesien och Thailand skulle upphävas och att förfarandet skulle avslutas. Samtliga parter gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. Tillverkare i de berörda länderna och användare i gemenskapen stödde de ovannämnda slutsatserna. Men CIRFS och vissa gemenskapstillverkare motsatte sig slutsatserna, de synpunkter som inkom var dock generellt sett inte sådana att slutsatserna ändrades. |
| --- | --- |

(63)

Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att nuvarande åtgärder mot Australien, Indien, Indonesien och Thailand skulle upphävas och att förfarandet skulle avslutas. Samtliga parter gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. Tillverkare i de berörda länderna och användare i gemenskapen stödde de ovannämnda slutsatserna. Men CIRFS och vissa gemenskapstillverkare motsatte sig slutsatserna, de synpunkter som inkom var dock generellt sett inte sådana att slutsatserna ändrades.

| (64) | CIRFS och vissa gemenskapstillverkare hävdade att kommissionens egna undersökningsresultat om outnyttjad kapacitet och dumpning tydligt visade att det var sannolikt att skadevållande dumpning skulle återupptas. |
| --- | --- |

(64)

CIRFS och vissa gemenskapstillverkare hävdade att kommissionens egna undersökningsresultat om outnyttjad kapacitet och dumpning tydligt visade att det var sannolikt att skadevållande dumpning skulle återupptas.

| (65) | Den enda tillverkaren i Australien ansåg att det inte hade klarlagts huruvida den produktionskapacitet som tidigare hade använts för export till gemenskapen fortfarande var tillgänglig, och om så var fallet huruvida det var sannolikt att den togs i bruk igen om man lät tullarna upphöra. De noterade att försäljningen på hemmamarknaden låg under normalvärdet och att slutledningen mot bakgrund av att skadevållande dumpning av export till gemenskapen hade konstaterats i den tidigare undersökningen samt även i en annan undersökning om PET, en produkt som liknar polyesterstapelfibrer, borde bli att det fanns sannolikhet för återupptagen skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(65)

Den enda tillverkaren i Australien ansåg att det inte hade klarlagts huruvida den produktionskapacitet som tidigare hade använts för export till gemenskapen fortfarande var tillgänglig, och om så var fallet huruvida det var sannolikt att den togs i bruk igen om man lät tullarna upphöra. De noterade att försäljningen på hemmamarknaden låg under normalvärdet och att slutledningen mot bakgrund av att skadevållande dumpning av export till gemenskapen hade konstaterats i den tidigare undersökningen samt även i en annan undersökning om PET, en produkt som liknar polyesterstapelfibrer, borde bli att det fanns sannolikhet för återupptagen skadevållande dumpning.

| (66) | CIRFS och vissa gemenskapstillverkare ansåg att en ökning av kapaciteten hos två större indiska tillverkare med 361 000 ton 2007 och det faktum att minst en ny polyesterstapelfibertillverkare med en uppskattad kapacitet på 180 000 ton låg i startfasen betydde att Indien skulle ha en kapacitet på mer än 300 000 ton över intern efterfrågan under hela perioden fram till 2010. Detta i kombination med dumpningsmarginaler på 15–27 % på export till tredjeländer under undersökningsperioden, samt även kommissionens egen uppfattning att den förhärskande prisnivån på gemenskapsmarknaden kunde göra den intressant för indiska tillverkare, visade att det var stor sannolikhet för återupptagen skadevållande dumpning om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(66)

CIRFS och vissa gemenskapstillverkare ansåg att en ökning av kapaciteten hos två större indiska tillverkare med 361 000 ton 2007 och det faktum att minst en ny polyesterstapelfibertillverkare med en uppskattad kapacitet på 180 000 ton låg i startfasen betydde att Indien skulle ha en kapacitet på mer än 300 000 ton över intern efterfrågan under hela perioden fram till 2010. Detta i kombination med dumpningsmarginaler på 15–27 % på export till tredjeländer under undersökningsperioden, samt även kommissionens egen uppfattning att den förhärskande prisnivån på gemenskapsmarknaden kunde göra den intressant för indiska tillverkare, visade att det var stor sannolikhet för återupptagen skadevållande dumpning om åtgärderna upphävdes.

| (67) | När det gäller Indonesien, betonade de att kommissionen drog sina slutsatser efter att ha analyserat endast fyra samarbetande tillverkare, trots att marknads- och finanssituationen för de icke-samarbetande tillverkarna, som enligt kommissionens uppskattning hade mer än hälften av den befintliga kapaciteten i Indonesien, var väsentligt sämre. De ansåg också att den outnyttjade kapaciteten låg på över 140 000 ton, dvs. 50 000 ton mer än kommissionens uppskattning, och att överkapaciteten fortfarande kommer att ligga på över 100 000 ton under flera år. Även de 90 000 ton överkapacitet som kommissionen räknade med skulle göra det sannolikt att indonesiska tillverkare, som redan hade affärskontakter i gemenskapen för försäljning av polyestertråd, väsentligen ökade sin export till gemenskapen så snart åtgärderna hade upphävts. Eftersom deras marginaler på export till tredjeländer fortfarande var över miniminivån, skulle import med ursprung i Indonesien säljas till skadevållande dumpade priser. |
| --- | --- |

(67)

När det gäller Indonesien, betonade de att kommissionen drog sina slutsatser efter att ha analyserat endast fyra samarbetande tillverkare, trots att marknads- och finanssituationen för de icke-samarbetande tillverkarna, som enligt kommissionens uppskattning hade mer än hälften av den befintliga kapaciteten i Indonesien, var väsentligt sämre. De ansåg också att den outnyttjade kapaciteten låg på över 140 000 ton, dvs. 50 000 ton mer än kommissionens uppskattning, och att överkapaciteten fortfarande kommer att ligga på över 100 000 ton under flera år. Även de 90 000 ton överkapacitet som kommissionen räknade med skulle göra det sannolikt att indonesiska tillverkare, som redan hade affärskontakter i gemenskapen för försäljning av polyestertråd, väsentligen ökade sin export till gemenskapen så snart åtgärderna hade upphävts. Eftersom deras marginaler på export till tredjeländer fortfarande var över miniminivån, skulle import med ursprung i Indonesien säljas till skadevållande dumpade priser.

| (68) | CIRFS och vissa gemenskapstillverkare noterade att dumpningsmarginaler på 10–15 % på export från thailändska samarbetande tillverkare till tredjeländer, betydande outnyttjad kapacitet och den omständigheten att thailändska polyesterstapelfibertillverkare redan exporterade polyestertråd till gemenskapen visade tydligt på en sannolikhet för snabbt återupptagen dumpning på import med ursprung i Thailand om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(68)

CIRFS och vissa gemenskapstillverkare noterade att dumpningsmarginaler på 10–15 % på export från thailändska samarbetande tillverkare till tredjeländer, betydande outnyttjad kapacitet och den omständigheten att thailändska polyesterstapelfibertillverkare redan exporterade polyestertråd till gemenskapen visade tydligt på en sannolikhet för snabbt återupptagen dumpning på import med ursprung i Thailand om åtgärderna skulle upphävas.

| (69) | De hävdade också att sådana länder som Kina, Indien och Vietnam, som tills nyligen varit nettoimportörer av polyesterstapelfibrer och viktiga exportmarknader för de berörda länderna, hade byggt upp kapacitet i sådan utsträckning att de snart skulle bli nettoexportörer och då påverka de berörda länderna i riktning mot att återuppta betydande export till gemenskapen till skadevållande, dumpade priser. |
| --- | --- |

(69)

De hävdade också att sådana länder som Kina, Indien och Vietnam, som tills nyligen varit nettoimportörer av polyesterstapelfibrer och viktiga exportmarknader för de berörda länderna, hade byggt upp kapacitet i sådan utsträckning att de snart skulle bli nettoexportörer och då påverka de berörda länderna i riktning mot att återuppta betydande export till gemenskapen till skadevållande, dumpade priser.

| (70) | Slutligen betonade en gemenskapstillverkare den strategiska betydelsen hos återvinningsindustrin, som kunde påverkas negativt av nedskärningar eller t.o.m. nedläggningar hos gemenskapstillverkare av polyesterstapelfibrer. |
| --- | --- |

(70)

Slutligen betonade en gemenskapstillverkare den strategiska betydelsen hos återvinningsindustrin, som kunde påverkas negativt av nedskärningar eller t.o.m. nedläggningar hos gemenskapstillverkare av polyesterstapelfibrer.

| (71) | Vid en översyn vid giltighetstidens utgång är slutsatserna om sannolikheten för att dumpningen och skadan skall fortsätta eller återkomma en prognos och omfattar därmed ett bedömningsmoment. Allmänt sett ifrågasattes inte sakuppgifterna i undersökningen om kapacitet och kapacitetsutnyttjande i de berörda länderna. CIRFS och vissa gemenskapstillverkare har helt enkelt gjort en annan prognos när det gäller de berörda ländernas benägenhet att återuppta dumpad export av polyesterstapelfibrer till gemenskapen. De har försökt underbygga sin prognos med hänvisningar till andra produkter än polyesterstapelfibrer. Men den omständigheten att vissa tillverkare i de berörda länderna exporterar andra produkter till gemenskapen visar inte i sig på en sannolikhet för återupptagen dumpad export i stora mängder av polyesterstapelfibrer till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(71)

Vid en översyn vid giltighetstidens utgång är slutsatserna om sannolikheten för att dumpningen och skadan skall fortsätta eller återkomma en prognos och omfattar därmed ett bedömningsmoment. Allmänt sett ifrågasattes inte sakuppgifterna i undersökningen om kapacitet och kapacitetsutnyttjande i de berörda länderna. CIRFS och vissa gemenskapstillverkare har helt enkelt gjort en annan prognos när det gäller de berörda ländernas benägenhet att återuppta dumpad export av polyesterstapelfibrer till gemenskapen. De har försökt underbygga sin prognos med hänvisningar till andra produkter än polyesterstapelfibrer. Men den omständigheten att vissa tillverkare i de berörda länderna exporterar andra produkter till gemenskapen visar inte i sig på en sannolikhet för återupptagen dumpad export i stora mängder av polyesterstapelfibrer till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas.

| (72) | I förhandenvarande fall är den omständigheten att prisskillnaden mellan export från Indien, Indonesien och Thailand till tredjeländer och inhemsk försäljning under undersökningsperioden var väsentligt mindre än den som konstaterades i de tidigare undersökningarna av deras export till gemenskapen en indikation på att prissituationen på marknaderna har ändrats. Den omständigheten att priserna i gemenskapen är väsentligt högre än säljpriserna till tredjeländer tyder vidare på att sådana prisskillnader skulle kunna vara ännu mindre, kanske t.o.m. negativa, om betydande export till gemenskapen från dessa tre länder kom igång. Därmed förväntas dumpning av export till gemenskapen från dessa länder inte kunna ske under rådande omständigheter. Det erinras om att ingen export från Australien förekom under undersökningsperioden och därför kan inget sådant hävdas om det landet. |
| --- | --- |

(72)

I förhandenvarande fall är den omständigheten att prisskillnaden mellan export från Indien, Indonesien och Thailand till tredjeländer och inhemsk försäljning under undersökningsperioden var väsentligt mindre än den som konstaterades i de tidigare undersökningarna av deras export till gemenskapen en indikation på att prissituationen på marknaderna har ändrats. Den omständigheten att priserna i gemenskapen är väsentligt högre än säljpriserna till tredjeländer tyder vidare på att sådana prisskillnader skulle kunna vara ännu mindre, kanske t.o.m. negativa, om betydande export till gemenskapen från dessa tre länder kom igång. Därmed förväntas dumpning av export till gemenskapen från dessa länder inte kunna ske under rådande omständigheter. Det erinras om att ingen export från Australien förekom under undersökningsperioden och därför kan inget sådant hävdas om det landet.

| (73) | Vidare var kapacitetsutnyttjandet i Indien, Indonesien och Thailand generellt högt och deras inhemska marknader var stora, i vissa fall växte de snabbt. I Indien sålde de samarbetande tillverkarna 90 % av sin produktion på hemmamarknaden under undersökningsperioden. I Indonesien var motsvarande siffra 80 %. I Thailand, där siffran var ca 40 %, var den uppskattade outnyttjade kapaciteten ganska liten och i vilket fall som helst mindre än i Indien och Indonesien. Det kom inte in några bevis för att situationen för de icke-samarbetande tillverkarna i dessa länder skulle vara annorlunda. När det gäller Australien finns det inga tecken på att den enda tillverkarens tidigare kapacitet enkelt skulle kunna tas i bruk och användas till att återuppta exporten till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas. Såsom tidigare anmärkts, är nuvarande kapacitet i Australien så liten att, även om den skulle användas uteslutande till export till gemenskapen, kommer marknadsandelen i gemenskapen inte att överstiga miniminivån på 1 %. Sammanfattningsvis anses alltså inget peka på att outnyttjad kapacitet skulle kunna användas till att återuppta betydande export till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(73)

Vidare var kapacitetsutnyttjandet i Indien, Indonesien och Thailand generellt högt och deras inhemska marknader var stora, i vissa fall växte de snabbt. I Indien sålde de samarbetande tillverkarna 90 % av sin produktion på hemmamarknaden under undersökningsperioden. I Indonesien var motsvarande siffra 80 %. I Thailand, där siffran var ca 40 %, var den uppskattade outnyttjade kapaciteten ganska liten och i vilket fall som helst mindre än i Indien och Indonesien. Det kom inte in några bevis för att situationen för de icke-samarbetande tillverkarna i dessa länder skulle vara annorlunda. När det gäller Australien finns det inga tecken på att den enda tillverkarens tidigare kapacitet enkelt skulle kunna tas i bruk och användas till att återuppta exporten till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas. Såsom tidigare anmärkts, är nuvarande kapacitet i Australien så liten att, även om den skulle användas uteslutande till export till gemenskapen, kommer marknadsandelen i gemenskapen inte att överstiga miniminivån på 1 %. Sammanfattningsvis anses alltså inget peka på att outnyttjad kapacitet skulle kunna användas till att återuppta betydande export till gemenskapen om åtgärderna skulle upphävas.

| (74) | Med hänsyn till argumentet att vissa tredjeländer har byggt upp ny kapacitet och kan minska eller helt strypa importen i framtiden, vilket skulle ge mer utrymme för export till gemenskapen, påpekas att inget tyder på att världens snabbt växande efterfrågan på polyesterstapelfibrer skulle avta inom den närmaste framtiden. I detta sammanhang påpekas vidare att nuvarande kapacitet i gemenskapen räckte till högst 60 % av gemenskapens växande efterfrågan under undersökningsperioden. Följaktligen förväntas inte någon överkapacitet på världsmarknaden inom den närmaste framtiden, inte heller att något sådant skulle kunna påverka gemenskapsmarknaden märkbart. |
| --- | --- |

(74)

Med hänsyn till argumentet att vissa tredjeländer har byggt upp ny kapacitet och kan minska eller helt strypa importen i framtiden, vilket skulle ge mer utrymme för export till gemenskapen, påpekas att inget tyder på att världens snabbt växande efterfrågan på polyesterstapelfibrer skulle avta inom den närmaste framtiden. I detta sammanhang påpekas vidare att nuvarande kapacitet i gemenskapen räckte till högst 60 % av gemenskapens växande efterfrågan under undersökningsperioden. Följaktligen förväntas inte någon överkapacitet på världsmarknaden inom den närmaste framtiden, inte heller att något sådant skulle kunna påverka gemenskapsmarknaden märkbart.

| (75) | Det är slutligen riktigt att återvinningsindustri i tillverkningsled uppströms kan påverkas negativt av nedskärningar eller t.o.m. nedläggningar hos gemenskapstillverkare av polyesterstapelfibrer, eftersom de är storförbrukare av PET-flingor. Men anmärkningen saknar relevans för frågan om sannolikheten för att export till dumpade priser återupptas från de berörda länderna. Synpunkterna från CIRFS och vissa gemenskapstillverkare anses därför inte kunna ändra på slutsatsen att det inte föreligger någon sannolikhet för återupptagen dumpad export i betydande mängd till gemenskapen från de berörda länderna och att åtgärderna därmed bör upphävas och förfarandet avslutas. |
| --- | --- |

(75)

Det är slutligen riktigt att återvinningsindustri i tillverkningsled uppströms kan påverkas negativt av nedskärningar eller t.o.m. nedläggningar hos gemenskapstillverkare av polyesterstapelfibrer, eftersom de är storförbrukare av PET-flingor. Men anmärkningen saknar relevans för frågan om sannolikheten för att export till dumpade priser återupptas från de berörda länderna. Synpunkterna från CIRFS och vissa gemenskapstillverkare anses därför inte kunna ändra på slutsatsen att det inte föreligger någon sannolikhet för återupptagen dumpad export i betydande mängd till gemenskapen från de berörda länderna och att åtgärderna därmed bör upphävas och förfarandet avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De antidumpningsåtgärder på import av syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand som infördes genom förordningarna (EG) nr 1522/2000 och (EG) nr 2852/2000 upphävs härmed, och förfarandena beträffande dessa importvaror avslutas.

Artikel 2

Den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärder på import av syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, med ursprung i Thailand avslutas härmed.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 10 oktober 2006.

På rådets vägnar

H. HEINÄLUOMA

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 175, 14.7.2000, s. 10.

2

(3)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 17.

3

(4)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 116.

4

(5)  EUT L 71, 17.3.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1333/2005 (EUT L 211, 13.8.2005, s. 1).

5

(6)  EUT C 261, 23.10.2004, s. 2.

6

(7)  EUT C 130, 27.5.2005, s. 8.

7

(8)  EUT C 174, 14.7.2005, s. 15, EUT C 307, 3.12.2005, s. 2, EUT C 323, 20.12.2005, s. 21.

8

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1516/2006

av den 12 oktober 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 12 oktober 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 76,1 |
| 096 | 33,6 |
| 204 | 43,7 |
| 999 | 51,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 66,6 |
| 999 | 66,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 87,3 |
| 999 | 87,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,6 |
| 388 | 56,3 |
| 524 | 57,2 |
| 528 | 58,1 |
| 999 | 59,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 93,5 |
| 092 | 44,8 |
| 096 | 48,4 |
| 400 | 178,4 |
| 999 | 91,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,4 |
| 400 | 96,2 |
| 508 | 74,9 |
| 512 | 82,4 |
| 720 | 74,9 |
| 800 | 177,6 |
| 804 | 99,6 |
| 999 | 98,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 103,3 |
| 999 | 103,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

76,1

096

33,6

204

43,7

999

51,1

0707 00 05

052

66,6

999

66,6

0709 90 70

052

87,3

999

87,3

0805 50 10

052

65,6

388

56,3

524

57,2

528

58,1

999

59,3

0806 10 10

052

93,5

092

44,8

096

48,4

400

178,4

999

91,3

0808 10 80

388

86,4

400

96,2

508

74,9

512

82,4

720

74,9

800

177,6

804

99,6

999

98,9

0808 20 50

052

103,3

999

103,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1517/2006

av den 12 oktober 2006

om krisdestillation enligt artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av vissa viner i Spanien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1), särskilt artikel 33.1 andra stycket led f, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 1493/1999 får krisdestillation ske om det uppstår en störning på marknaden till följd av ovanligt stora överskott. Åtgärden får begränsas till vissa kategorier av vin eller till vissa produktionsområden, och får på begäran av den berörda medlemsstaten även tillämpas på kvalitetsvin fso. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 1493/1999 får krisdestillation ske om det uppstår en störning på marknaden till följd av ovanligt stora överskott. Åtgärden får begränsas till vissa kategorier av vin eller till vissa produktionsområden, och får på begäran av den berörda medlemsstaten även tillämpas på kvalitetsvin fso.

| (2) | Spanien har begärt kristdestillation för röda kvalitetsviner framställda i specificerade områden (kvalitetsvin fso) på dess territorium. Det rör sig i synnerhet om röda kvalitetsviner framställda i området Jumilla samt röda kvalitetsviner framställda i områdena Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona och Terra Alta. Ovanligt stora överskott har konstaterats på marknaden för dessa röda kvalitetsviner fso. Överskotten visar sig genom sjunkande priser och en oroande ökning av lagren i slutet av innevarande vinår. För att vända den negativa utvecklingen och åtgärda den svåra situationen på marknaden bör lagren av kvalitetsviner fso minskas till en nivå som är lämplig för att täcka marknadens behov. |
| --- | --- |

(2)

Spanien har begärt kristdestillation för röda kvalitetsviner framställda i specificerade områden (kvalitetsvin fso) på dess territorium. Det rör sig i synnerhet om röda kvalitetsviner framställda i området Jumilla samt röda kvalitetsviner framställda i områdena Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona och Terra Alta. Ovanligt stora överskott har konstaterats på marknaden för dessa röda kvalitetsviner fso. Överskotten visar sig genom sjunkande priser och en oroande ökning av lagren i slutet av innevarande vinår. För att vända den negativa utvecklingen och åtgärda den svåra situationen på marknaden bör lagren av kvalitetsviner fso minskas till en nivå som är lämplig för att täcka marknadens behov.

| (3) | Eftersom villkoren i artikel 30.5 i förordning (EG) nr 1493/1999 är uppfyllda bör en krisdestillation inledas för en högsta volym på 100 000 hektoliter för röda kvalitetsviner framställda i Jumilla och en högsta volym på 85 000 hektoliter för röda kvalitetsviner fso framställda i Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona och Terra Alta. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom villkoren i artikel 30.5 i förordning (EG) nr 1493/1999 är uppfyllda bör en krisdestillation inledas för en högsta volym på 100 000 hektoliter för röda kvalitetsviner framställda i Jumilla och en högsta volym på 85 000 hektoliter för röda kvalitetsviner fso framställda i Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona och Terra Alta.

| (4) | Den krisdestillation som inleds genom denna förordning skall uppfylla kraven i kommissionens förordning (EG) nr 1623/2000 av den 25 juli 2000 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2), vad beträffar marknadsmekanismerna när det gäller destillation i enlighet med artikel 30 i förordning (EG) nr 1493/1999. Övriga krav i förordning (EG) nr 1623/2000 bör också gälla, särskilt bestämmelserna om leverans av alkohol till interventionsorganet och bestämmelserna om utbetalning av förskott. |
| --- | --- |

(4)

Den krisdestillation som inleds genom denna förordning skall uppfylla kraven i kommissionens förordning (EG) nr 1623/2000 av den 25 juli 2000 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2), vad beträffar marknadsmekanismerna när det gäller destillation i enlighet med artikel 30 i förordning (EG) nr 1493/1999. Övriga krav i förordning (EG) nr 1623/2000 bör också gälla, särskilt bestämmelserna om leverans av alkohol till interventionsorganet och bestämmelserna om utbetalning av förskott.

| (5) | Det pris som destillatören skall betala producenten måste ligga på en nivå som gör det möjligt att avhjälpa störningarna på marknaden, samtidigt som producenterna kan dra fördel av åtgärden. |
| --- | --- |

(5)

Det pris som destillatören skall betala producenten måste ligga på en nivå som gör det möjligt att avhjälpa störningarna på marknaden, samtidigt som producenterna kan dra fördel av åtgärden.

| (6) | Genom krisdestillation får endast råalkohol och neutral alkohol framställas och för att det inte skall uppstå störningar på marknaden för spritdrycker, som i första hand får sina leveranser genom destillation enligt artikel 29 i förordning (EG) nr 1493/1999, får alkoholen endast levereras till interventionsorganet. |
| --- | --- |

(6)

Genom krisdestillation får endast råalkohol och neutral alkohol framställas och för att det inte skall uppstå störningar på marknaden för spritdrycker, som i första hand får sina leveranser genom destillation enligt artikel 29 i förordning (EG) nr 1493/1999, får alkoholen endast levereras till interventionsorganet.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En krisdestillation enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 1493/1999 skall inledas för en kvantitet på högst 100 000 hektoliter röda kvalitetsviner (fso) framställda i området Jumilla och på 85 000 hektoliter röda kvalitetsviner (fso) framställda i områdena Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona och Terra Alta, i enlighet med förordning (EG) nr 1623/2000 som behandlar denna typ av destillation.

Artikel 2

Varje producent får teckna ett sådant leveransavtal som avses i artikel 65 i förordning (EG) nr 1623/2000 (nedan kallat ”avtal”) från och med den 16 oktober 2006 till och med den 17 november 2006.

I samband därmed skall det styrkas att en säkerhet på 5 euro per hektoliter har ställts.

Avtalen får inte överlåtas.

Artikel 3

1.   Om den totala kvantiteten i de avtal som lämnas in till interventionsorganet överstiger den kvantitet som fastställs i artikel 1 skall medlemsstaten fastställa vilken nedsättning som skall tillämpas på avtalen.

2.   Medlemsstaten skall utfärda de administrativa bestämmelser som är nödvändiga för att avtalen skall kunna godkännas senast den 1 december 2006. I godkännandet skall det också anges vilken nedsättning som eventuellt skall tillämpas och den volym vin som varje avtal får omfatta, och det skall också finnas en redogörelse för producentens möjlighet att säga upp avtalet om nedsättning görs.

Medlemsstaten skall före den 12 december 2006 meddela kommissionen vilka volymer som de godkända avtalen omfattar.

3.   Medlemsstaten får fastställa ett högsta antal avtal som en enskild producent får ingå i enlighet med denna förordning.

Artikel 4

1.   Leverans till destilleri av de kvantiteter vin som omfattas av de godkända avtalen skall ske senast den 11 maj 2007. Den framställda alkoholen skall levereras till interventionsorganet i enlighet med artikel 6.1 senast den 31 juli 2007.

2.   Säkerheten skall frisläppas i proportion till de levererade kvantiteterna när producenten lägger fram bevis för att leverans till ett destilleri har skett.

Säkerheten skall vara förverkad om leverans inte sker inom tidsfristerna i punkt 1.

Artikel 5

Det lägsta priset för vin som levereras till destillation enligt den här förordningen skall vara 3,00 euro per volymprocent och hektoliter.

Artikel 6

1.   Destillatören skall leverera den framställda produkten till interventionsorganet. Produkten skall ha en alkoholhalt på lägst 92 volymprocent.

2.   För levererad råalkohol skall interventionsorganet betala destillatören 3,367 euro per volymprocent och hektoliter. Betalningen skall ske i enlighet med artikel 62.5 i förordning (EG) nr 1623/2000.

Destillatören kan få ett förskott på 2,208 euro per volymprocent och hektoliter. Förskottet skall då dras av vid slutbetalningen. Artiklarna 66 och 67 i förordning (EG) nr 1623/2000 skall tillämpas.

Artikel 7

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med 16 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 179, 14.7.1999, s.1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2165/2005 (EUT L 345, 28.12.2005, s. 1).

1

(2)  EGT L 194, 31.7.2000, s. 45. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1221/2006 (EUT L 221, 12.8.2006, s. 3).

2

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1518/2006

av den 12 oktober 2006

om ändring av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3, och

av följande skäl:

| (1) | De exportbidragssatser som från och med den 29 september 2006 gäller för de produkter som förtecknas i bilagan, och som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1431/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

De exportbidragssatser som från och med den 29 september 2006 gäller för de produkter som förtecknas i bilagan, och som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1431/2006 (2).

| (2) | Tillämpningen av de bestämmelser och kriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1431/2006 på den information som kommissionen för närvarande har tillgång till, medför att de exportbidrag som för närvarande gäller bör ändras i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningen av de bestämmelser och kriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1431/2006 på den information som kommissionen för närvarande har tillgång till, medför att de exportbidrag som för närvarande gäller bör ändras i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som fastställs i förordning (EG) nr 1431/2006 ändras i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 270, 29.9.2006, s. 51.

2

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 13 oktober 2006 skall tillämpas för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag | Bidragssats |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| ex 0402 10 19 | Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2): | | |
| a) | Vid export av varor enligt KN-nummer 3501 |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag

Bidragssats

vid förutfastställelse av bidrag

annan

ex 0402 10 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2):

a)

Vid export av varor enligt KN-nummer 3501

—

—

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av 26 viktprocent (PG 3):

| a) | Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 1898/2005

24,10

24,10

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

52,00

52,00

ex 0405 10

Smör med en fetthalt av 82 viktprocent (PG 6):

| a) | Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1898/2005

76,00

76,00

| b) | Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett |
| --- | --- |

b)

Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett

106,75

106,75

| c) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

c)

Vid export av andra varor

99,50

99,50

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 oktober 2004 inte tillämpliga på export till Bulgarien, från och med den 1 december 2005 till Rumånien, och från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1519/2006

av den 12 oktober 2006

om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003.

| (3) | Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt.

| (4) | De åtaganden som görs med avseende på bidrag som får beviljas för export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras om höga bidragssatser fastställs på förhand. Säkerhetsåtgärder bör därför vidtas i sådana situationer, men utan att detta hindrar att långtidskontrakt ingås. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. |
| --- | --- |

(4)

De åtaganden som görs med avseende på bidrag som får beviljas för export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras om höga bidragssatser fastställs på förhand. Säkerhetsåtgärder bör därför vidtas i sådana situationer, men utan att detta hindrar att långtidskontrakt ingås. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås.

| (5) | Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort.

| (6) | Enligt artikel 15.2 och 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall en minskad bidragssats fastställas, med hänsyn till det produktionsbidrag som enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 (5) gäller för den basprodukt som förbrukas under den förmodade tiden för varornas framställning. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 15.2 och 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall en minskad bidragssats fastställas, med hänsyn till det produktionsbidrag som enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 (5) gäller för den basprodukt som förbrukas under den förmodade tiden för varornas framställning.

| (7) | Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på det spannmål som används för deras framställning. Enligt protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning måste nödvändiga bestämmelser antas för att underlätta användningen av säd från gemenskapen vid tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker måste därför justeras. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på det spannmål som används för deras framställning. Enligt protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning måste nödvändiga bestämmelser antas för att underlätta användningen av säd från gemenskapen vid tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker måste därför justeras.

| (8) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(8)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De bidragssatser som skall tillämpas på de basprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1043/2005 och i artikel 1 i förordning (EG) nr 1784/2003 eller artikel 1 i förordning (EG) nr 1785/2003, och som exporteras i form av varor vilka förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 respektive bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003, skall fastställas i överensstämmelse med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

2

(3)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24.

3

(4)  EGT L 275, 29.9.1987, s. 36.

4

(5)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1584/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 11).

5

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 13 oktober 2006 skall tillämpas för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag (2) | Bidragssats per 100 kg basprodukt |
| Vid förutfastställelse av bidrag | Övriga |
| 1001 10 00 | Durumvete: | | |
| – Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1001 90 99 | Vanligt vete och blandsäd av vete och råg: | | |
| – Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | — | — |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – – I andra fall | — | — |
| 1002 00 00 | Råg | — | — |
| 1003 00 90 | Korn | | |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1004 00 00 | Havre | — | — |
| 1005 90 00 | Majs som används i form av: | | |
| – Stärkelse: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | 1,484 | 1,484 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – – I andra fall | 1,578 | 1,578 |
| – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | 1,089 | 1,089 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – – I andra fall | 1,184 | 1,184 |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – Annan (inklusive använd i obearbetad form) | 1,578 | 1,578 |
| Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som erhålls genom bearbetning av majs: | | |
| – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | 1,578 | 1,578 |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – I andra fall | 1,578 | 1,578 |
| ex 1006 30 | Helt slipat ris: | | |
| – Rundkornigt | — | — |
| – Mellankornigt | — | — |
| – Långkornigt | — | — |
| 1006 40 00 | Brutet ris | — | — |
| 1007 00 90 | Sorghum, annat än hybrider, för utsäde | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag (2)

Bidragssats per 100 kg basprodukt

Vid förutfastställelse av bidrag

Övriga

1001 10 00

Durumvete:

– Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall

—

—

1001 90 99

Vanligt vete och blandsäd av vete och råg:

– Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall:

– – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

—

—

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– – I andra fall

—

—

1002 00 00

Råg

—

—

1003 00 90

Korn

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– I andra fall

—

—

1004 00 00

Havre

—

—

1005 90 00

Majs som används i form av:

– Stärkelse:

– – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

1,484

1,484

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– – I andra fall

1,578

1,578

– Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

1,089

1,089

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– – I andra fall

1,184

1,184

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– Annan (inklusive använd i obearbetad form)

1,578

1,578

Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som erhålls genom bearbetning av majs:

– Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

1,578

1,578

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– I andra fall

1,578

1,578

ex 1006 30

Helt slipat ris:

– Rundkornigt

—

—

– Mellankornigt

—

—

– Långkornigt

—

—

1006 40 00

Brutet ris

—

—

1007 00 90

Sorghum, annat än hybrider, för utsäde

—

—

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 oktober 2004 inte tillämpliga på export till Bulgarien, från den 1 december 2005 till Rumänien, och från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

(2)  När det gäller jordbruksprodukter som erhållits genom bearbetning av en basprodukt och/eller därmed likställd produkt, är de koefficienter tillämpliga som anges i bilaga V till kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005.

(3)  Om den aktuella varan klassificeras enligt KN-nummer 3505 10 50.

(4)  Varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 2825/93 (EGT L 258, 16.10.1993, s. 6).

(5)  För sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erhålls genom blandning av glukos- och fruktossirap, gäller exportbidraget endast glukossirap.

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1520/2006

av den 12 oktober 2006

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1002/2006, för regleringsåret 2006/2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av den 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2006/2007 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1002/2006 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 1509/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2006/2007 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1002/2006 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 1509/2006 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 1002/2006 för regleringsåret 2006/2007 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 55, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 179, 1.7.2006, s. 36.

3

(4)  EUT L 280, 12.10.2006, s. 14.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 13 oktober 2006 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 22,40 | 5,10 |
| 1701 11 90 (1) | 22,40 | 10,33 |
| 1701 12 10 (1) | 22,40 | 4,91 |
| 1701 12 90 (1) | 22,40 | 9,90 |
| 1701 91 00 (2) | 31,41 | 9,53 |
| 1701 99 10 (2) | 31,41 | 5,01 |
| 1701 99 90 (2) | 31,41 | 5,01 |
| 1702 90 99 (3) | 0,31 | 0,34 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

22,40

5,10

1701 11 90 (1)

22,40

10,33

1701 12 10 (1)

22,40

4,91

1701 12 90 (1)

22,40

9,90

1701 91 00 (2)

31,41

9,53

1701 99 10 (2)

31,41

5,01

1701 99 90 (2)

31,41

5,01

1702 90 99 (3)

0,31

0,34

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.III i rådets förordning (EG) nr 318/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i förordning (EG) nr 318/2006.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1521/2006

av den 12 oktober 2006

om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 får skillnaden mellan världsmarknadspriserna på de produkter som förtecknas i artikel 1 i samma förordning och priserna på dessa produkter på gemenskapsmarknaden täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 får skillnaden mellan världsmarknadspriserna på de produkter som förtecknas i artikel 1 i samma förordning och priserna på dessa produkter på gemenskapsmarknaden täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för mjölk och mjölkprodukter bör exportbidrag därför fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för mjölk och mjölkprodukter bör exportbidrag därför fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999.

| (3) | Enligt artikel 31.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1255/1999 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader göra det nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 31.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1255/1999 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader göra det nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort.

| (4) | I enlighet med avtalsmemorandumet mellan Europeiska gemenskapen och Dominikanska republiken om importskydd för mjölkpulver i Dominikanska republiken (2) som godkänts genom rådets beslut 98/468/EG (3), får en viss kvantitet mjölkprodukter från gemenskapen som exporteras till Dominikanska republiken omfattas av nedsatt tull. Exportbidragen för produkter som exporteras inom ramen för den ordningen bör därför minskas med en viss procentsats. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med avtalsmemorandumet mellan Europeiska gemenskapen och Dominikanska republiken om importskydd för mjölkpulver i Dominikanska republiken (2) som godkänts genom rådets beslut 98/468/EG (3), får en viss kvantitet mjölkprodukter från gemenskapen som exporteras till Dominikanska republiken omfattas av nedsatt tull. Exportbidragen för produkter som exporteras inom ramen för den ordningen bör därför minskas med en viss procentsats.

| (5) | Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidrag enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall beviljas för de produkter och med de belopp som fastställs i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av villkoren i artikel 1.4 i kommissionens förordning (EG) nr 174/1999 (4).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 218, 6.8.1998, s. 46.

2

(3)  EGT L 218, 6.8.1998, s. 45.

3

(4)  EGT L 20, 27.1.1999, s. 8.

4

---

BILAGA

Exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter från och med den 13 oktober 2006

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 31 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 31 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 39 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 39 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 39 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 37,59 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,70 |
| 0402 10 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0402 21 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0402 21 11 9900 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0402 21 17 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0402 21 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0402 21 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0402 21 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 40,76 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,31 |
| 0402 21 91 9200 | L02 | EUR/100 kg | 40,99 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 52,64 |
| 0402 21 91 9350 | L02 | EUR/100 kg | 41,44 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,17 |
| 0402 21 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 40,76 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,31 |
| 0402 21 99 9200 | L02 | EUR/100 kg | 40,99 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 52,64 |
| 0402 21 99 9300 | L02 | EUR/100 kg | 41,44 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,17 |
| 0402 21 99 9400 | L02 | EUR/100 kg | 43,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 56,12 |
| 0402 21 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 44,51 |
| L20 | EUR/100 kg | 57,14 |
| 0402 21 99 9600 | L02 | EUR/100 kg | 47,67 |
| L20 | EUR/100 kg | 61,18 |
| 0402 21 99 9700 | L02 | EUR/100 kg | 49,42 |
| L20 | EUR/100 kg | 63,47 |
| 0402 29 15 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0402 29 15 9500 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0402 29 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0402 29 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0402 29 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0402 29 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 40,76 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,31 |
| 0402 29 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 43,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 56,12 |
| 0402 91 11 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 19 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 39 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | 15,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,46 |
| 0402 99 11 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 19 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 9,40 |
| L20 | EUR/100 kg | 13,44 |
| 0403 90 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,09 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,33 |
| 0403 90 13 9500 | L02 | EUR/100 kg | 37,68 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,36 |
| 0403 90 13 9900 | L02 | EUR/100 kg | 40,16 |
| L20 | EUR/100 kg | 51,53 |
| 0403 90 33 9400 | L02 | EUR/100 kg | 36,09 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,33 |
| 0403 90 59 9310 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0403 90 59 9340 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0403 90 59 9370 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0404 90 21 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0404 90 23 9140 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0404 90 23 9150 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0404 90 81 9100 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0404 90 83 9150 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0404 90 83 9170 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0405 10 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 11 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 19 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9100 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 30 9300 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 50 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 50 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 76,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 103,15 |
| 0405 20 90 9500 | L02 | EUR/100 kg | 67,51 |
| L20 | EUR/100 kg | 91,01 |
| 0405 20 90 9700 | L02 | EUR/100 kg | 70,20 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 90 10 9000 | L02 | EUR/100 kg | 92,11 |
| L20 | EUR/100 kg | 124,18 |
| 0405 90 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 73,66 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,32 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 26,04 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,55 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 21,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,13 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 8,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,06 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 9,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,20 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 19,33 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,15 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 26,24 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,80 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 27,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,85 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 31,15 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,95 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 3,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,15 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,15 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,05 |
| L40 | EUR/100 kg | 11,85 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 3,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,15 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 5,05 |
| L40 | EUR/100 kg | 11,85 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,05 |
| L40 | EUR/100 kg | 11,85 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 13,40 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 30,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,27 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 31,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,31 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 34,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,89 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,56 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,56 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 35,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,14 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 30,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,07 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 27,88 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,92 |
| 0406 90 31 9119 | L04 | EUR/100 kg | 25,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 36,95 |
| 0406 90 33 9119 | L04 | EUR/100 kg | 25,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 36,95 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 36,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 36,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 34,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,89 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 39,68 |
| L40 | EUR/100 kg | 57,42 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 39,09 |
| L40 | EUR/100 kg | 56,38 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 37,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,45 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 38,13 |
| L40 | EUR/100 kg | 55,25 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,08 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,96 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,05 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 29,05 |
| L40 | EUR/100 kg | 41,58 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 32,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,57 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 30,13 |
| L40 | EUR/100 kg | 42,76 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 31,86 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,55 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 31,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,08 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,47 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,57 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 35,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,34 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 32,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,05 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 31,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,89 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 33,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,55 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 35,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,34 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 29,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,52 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 30,07 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,95 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 31,95 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,74 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 31,95 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,74 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 31,37 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,91 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 33,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,89 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 33,32 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,09 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,14 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 26,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,30 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 26,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,32 |
| Bestämmelseort definieras enligt följande:







  L02 | : | Andorra och Gibraltar. |
| L20 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |
| L04 | : | Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| L40 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

0401 30 31 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 31 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 31 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 39 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 39 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 39 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 91 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9500

L02

EUR/100 kg

37,59

L20

EUR/100 kg

53,70

0402 10 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0402 21 11 9500

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0402 21 11 9900

L02

EUR/100 kg

40,50

L20 (1)

EUR/100 kg

52,00

0402 21 17 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0402 21 19 9500

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0402 21 19 9900

L02

EUR/100 kg

40,50

L20 (1)

EUR/100 kg

52,00

0402 21 91 9100

L02

EUR/100 kg

40,76

L20

EUR/100 kg

52,31

0402 21 91 9200

L02

EUR/100 kg

40,99

L20 (1)

EUR/100 kg

52,64

0402 21 91 9350

L02

EUR/100 kg

41,44

L20

EUR/100 kg

53,17

0402 21 99 9100

L02

EUR/100 kg

40,76

L20

EUR/100 kg

52,31

0402 21 99 9200

L02

EUR/100 kg

40,99

L20 (1)

EUR/100 kg

52,64

0402 21 99 9300

L02

EUR/100 kg

41,44

L20

EUR/100 kg

53,17

0402 21 99 9400

L02

EUR/100 kg

43,71

L20

EUR/100 kg

56,12

0402 21 99 9500

L02

EUR/100 kg

44,51

L20

EUR/100 kg

57,14

0402 21 99 9600

L02

EUR/100 kg

47,67

L20

EUR/100 kg

61,18

0402 21 99 9700

L02

EUR/100 kg

49,42

L20

EUR/100 kg

63,47

0402 29 15 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0402 29 15 9500

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0402 29 19 9300

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0402 29 19 9500

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0402 29 19 9900

L02

EUR/100 kg

40,50

L20

EUR/100 kg

52,00

0402 29 99 9100

L02

EUR/100 kg

40,76

L20

EUR/100 kg

52,31

0402 29 99 9500

L02

EUR/100 kg

43,71

L20

EUR/100 kg

56,12

0402 91 11 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 19 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 31 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 39 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 99 9000

L02

EUR/100 kg

15,71

L20

EUR/100 kg

22,46

0402 99 11 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 19 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 31 9300

L02

EUR/100 kg

9,40

L20

EUR/100 kg

13,44

0403 90 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L02

EUR/100 kg

36,09

L20

EUR/100 kg

46,33

0403 90 13 9500

L02

EUR/100 kg

37,68

L20

EUR/100 kg

48,36

0403 90 13 9900

L02

EUR/100 kg

40,16

L20

EUR/100 kg

51,53

0403 90 33 9400

L02

EUR/100 kg

36,09

L20

EUR/100 kg

46,33

0403 90 59 9310

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0403 90 59 9340

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0403 90 59 9370

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0404 90 21 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0404 90 23 9140

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0404 90 23 9150

L02

EUR/100 kg

40,50

L20

EUR/100 kg

52,00

0404 90 81 9100

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0404 90 83 9150

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0404 90 83 9170

L02

EUR/100 kg

40,50

L20

EUR/100 kg

52,00

0405 10 11 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 11 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 19 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 19 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9100

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 30 9300

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 50 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 50 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 90 9000

L02

EUR/100 kg

76,50

L20

EUR/100 kg

103,15

0405 20 90 9500

L02

EUR/100 kg

67,51

L20

EUR/100 kg

91,01

0405 20 90 9700

L02

EUR/100 kg

70,20

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 90 10 9000

L02

EUR/100 kg

92,11

L20

EUR/100 kg

124,18

0405 90 90 9000

L02

EUR/100 kg

73,66

L20

EUR/100 kg

99,32

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

26,04

L40

EUR/100 kg

32,55

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

21,71

L40

EUR/100 kg

27,13

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

8,06

L40

EUR/100 kg

10,06

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

9,76

L40

EUR/100 kg

12,20

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

19,33

L40

EUR/100 kg

24,15

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

26,24

L40

EUR/100 kg

32,80

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

27,89

L40

EUR/100 kg

34,85

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

31,15

L40

EUR/100 kg

38,95

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

3,47

L40

EUR/100 kg

8,15

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

3,47

L40

EUR/100 kg

8,15

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,05

L40

EUR/100 kg

11,85

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

3,47

L40

EUR/100 kg

8,15

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

5,05

L40

EUR/100 kg

11,85

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,05

L40

EUR/100 kg

11,85

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,72

L40

EUR/100 kg

13,40

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

30,62

L40

EUR/100 kg

38,27

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

31,45

L40

EUR/100 kg

39,31

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

34,85

L40

EUR/100 kg

49,89

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

36,03

L40

EUR/100 kg

51,56

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

36,03

L40

EUR/100 kg

51,56

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

35,02

L40

EUR/100 kg

50,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

31,39

L40

EUR/100 kg

45,14

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

30,79

L40

EUR/100 kg

44,07

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

27,88

L40

EUR/100 kg

39,92

0406 90 31 9119

L04

EUR/100 kg

25,78

L40

EUR/100 kg

36,95

0406 90 33 9119

L04

EUR/100 kg

25,78

L40

EUR/100 kg

36,95

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

36,71

L40

EUR/100 kg

52,80

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

36,71

L40

EUR/100 kg

52,80

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

34,85

L40

EUR/100 kg

49,89

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

39,68

L40

EUR/100 kg

57,42

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

39,09

L40

EUR/100 kg

56,38

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

37,57

L40

EUR/100 kg

54,45

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

38,13

L40

EUR/100 kg

55,25

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

32,08

L40

EUR/100 kg

45,96

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

32,72

L40

EUR/100 kg

47,05

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

29,05

L40

EUR/100 kg

41,58

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

32,53

L40

EUR/100 kg

46,57

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

30,13

L40

EUR/100 kg

42,76

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

31,86

L40

EUR/100 kg

46,55

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

31,56

L40

EUR/100 kg

45,08

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

26,06

L40

EUR/100 kg

37,47

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

32,53

L40

EUR/100 kg

46,57

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

35,66

L40

EUR/100 kg

51,34

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

32,72

L40

EUR/100 kg

47,05

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

31,63

L40

EUR/100 kg

46,89

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

33,89

L40

EUR/100 kg

49,55

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

35,66

L40

EUR/100 kg

51,34

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

29,45

L40

EUR/100 kg

43,52

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

30,07

L40

EUR/100 kg

43,95

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

31,95

L40

EUR/100 kg

45,74

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

31,95

L40

EUR/100 kg

45,74

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

31,37

L40

EUR/100 kg

44,91

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

33,61

L40

EUR/100 kg

47,89

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

33,32

L40

EUR/100 kg

47,09

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

31,39

L40

EUR/100 kg

45,14

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

26,01

L40

EUR/100 kg

38,30

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

26,82

L40

EUR/100 kg

38,32

Bestämmelseort definieras enligt följande:

L02

:

Andorra och Gibraltar.

L20

:

Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

L04

:

Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

L40

:

Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

---

(1)  När det gäller berörda produkter som är avsedda för import till Dominikanska republiken inom ramen för kvoten för 2006/2007 enligt beslut 98/486/EG och som uppfyller villkoren i artikel 20a i förordning (EG) nr 174/1999 bör följande satser tillämpas:

| a) | Produkter med KN-nummer 0402 10 11 9000 och 0402 10 19 9000: |
| --- | --- |

a)

Produkter med KN-nummer 0402 10 11 9000 och 0402 10 19 9000:

0,00 EUR/100 kg

| b) | Produkter med KN-nummer 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 och 0402 21 99 9200: |
| --- | --- |

b)

Produkter med KN-nummer 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 och 0402 21 99 9200:

28,00 EUR/100 kg

Bestämmelseort definieras enligt följande:

| L02 | : | Andorra och Gibraltar. |
| --- | --- | --- |
| L20 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |
| L04 | : | Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| L40 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |

L02

:

Andorra och Gibraltar.

L20

:

Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

L04

:

Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

L40

:

Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1522/2006

av den 12 oktober 2006

om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran.

| (2) | Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 10 oktober 2006. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 10 oktober 2006.

| (3) | Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den stående anbudsinfordran som inleddes genom förordning (EG) nr 581/2004 för den anbudsperiod som löper ut den 10 oktober 2006 skall det högsta bidragsbeloppet för de produkter som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 64. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 409/2006 (EUT L 71, 10.3.2006, s. 5).

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1814/2005 (EUT L 292, 8.11.2005, s. 3).

3

---

BILAGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkt | Nomenklaturnummer för exportbidrag | Högsta exportbidragsbelopp för export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra stycket i förordning (EG) nr 581/2004 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9500 | 100,50 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9700 | 107,50 |
| Smörolja | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Produkt

Nomenklaturnummer för exportbidrag

Högsta exportbidragsbelopp för export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra stycket i förordning (EG) nr 581/2004

Smör

ex ex 0405 10 19 9500

100,50

Smör

ex ex 0405 10 19 9700

107,50

Smörolja

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1523/2006

av den 12 oktober 2006

om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad.

| (3) | Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas.

| (4) | Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten. |
| --- | --- |

(4)

Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten.

| (5) | Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(5)

Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag.

| (6) | Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. |
| --- | --- |

(6)

Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination.

| (7) | Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(7)

Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden.

| (8) | Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut. |
| --- | --- |

(8)

Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut.

| (9) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(9)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1518/95 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1549/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 13).

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 55. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2993/95 (EGT L 312, 23.12.1995, s. 25).

3

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 12 oktober 2006 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C13 | EUR/t | 22,09 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1102 90 10 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C13 | EUR/t | 28,40 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C13 | EUR/t | 22,09 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1103 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1104 19 50 9130 | C13 | EUR/t | 20,51 |
| 1104 29 01 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C13 | EUR/t | 23,67 |
| 1104 23 10 9300 | C13 | EUR/t | 18,15 |
| 1104 29 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C13 | EUR/t | 3,95 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1108 12 00 9300 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1108 13 00 9200 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1108 13 00 9300 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1108 19 10 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C13 | EUR/t | 24,74 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1702 30 91 9000 | C13 | EUR/t | 24,74 |
| 1702 30 99 9000 | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1702 40 90 9000 | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1702 90 50 9100 | C13 | EUR/t | 24,74 |
| 1702 90 50 9900 | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1702 90 75 9000 | C13 | EUR/t | 25,92 |
| 1702 90 79 9000 | C13 | EUR/t | 17,99 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 18,94 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  De andra destinationerna fastställs enligt följande:







  C10 | : | Alla destinationer. |
| C11 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien. |
| C12 | : | Alla destinationer med undantag av Rumänien. |
| C13 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien. |
| C14 | : | Alla destinationer med undantag av Schweiz, Liechtenstein, Bulgarien och Rumänien. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1102 20 10 9200 (1)

C13

EUR/t

22,09

1102 20 10 9400 (1)

C13

EUR/t

18,94

1102 20 90 9200 (1)

C13

EUR/t

18,94

1102 90 10 9100

C13

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C13

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C13

EUR/t

28,40

1103 13 10 9300 (1)

C13

EUR/t

22,09

1103 13 10 9500 (1)

C13

EUR/t

18,94

1103 13 90 9100 (1)

C13

EUR/t

18,94

1103 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C13

EUR/t

25,25

1104 19 50 9130

C13

EUR/t

20,51

1104 29 01 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C13

EUR/t

23,67

1104 23 10 9300

C13

EUR/t

18,15

1104 29 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C13

EUR/t

3,95

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C13

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C13

EUR/t

25,25

1108 12 00 9300

C13

EUR/t

25,25

1108 13 00 9200

C13

EUR/t

25,25

1108 13 00 9300

C13

EUR/t

25,25

1108 19 10 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C13

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C13

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C13

EUR/t

24,74

1702 30 59 9000 (2)

C13

EUR/t

18,94

1702 30 91 9000

C13

EUR/t

24,74

1702 30 99 9000

C13

EUR/t

18,94

1702 40 90 9000

C13

EUR/t

18,94

1702 90 50 9100

C13

EUR/t

24,74

1702 90 50 9900

C13

EUR/t

18,94

1702 90 75 9000

C13

EUR/t

25,92

1702 90 79 9000

C13

EUR/t

17,99

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

18,94

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

C10

:

Alla destinationer.

C11

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien.

C12

:

Alla destinationer med undantag av Rumänien.

C13

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien.

C14

:

Alla destinationer med undantag av Schweiz, Liechtenstein, Bulgarien och Rumänien.

---

(1)  Inget exportbidrag skall beviljas för produkter som har undergått en värmebehandling som har lett till att stärkelsen förgelatinerats.

(2)  Exportbidrag beviljas i enlighet med den ändrade rådets förordningen (EEG) nr 2730/75 (EGT L 281, 1.11.1975, s. 20).

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

| C10 | : | Alla destinationer. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien. |
| C12 | : | Alla destinationer med undantag av Rumänien. |
| C13 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien. |
| C14 | : | Alla destinationer med undantag av Schweiz, Liechtenstein, Bulgarien och Rumänien. |

C10

:

Alla destinationer.

C11

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien.

C12

:

Alla destinationer med undantag av Rumänien.

C13

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien.

C14

:

Alla destinationer med undantag av Schweiz, Liechtenstein, Bulgarien och Rumänien.

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1524/2006

av den 12 oktober 2006

om förbud mot fiske efter tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet med fartyg som seglar under fransk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 51/2006 av den 22 december 2005 om fastställande för 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3), fastställs kvoter för 2006. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 51/2006 av den 22 december 2005 om fastställande för 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3), fastställs kvoter för 2006.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2006 har uttömts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2006 har uttömts.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2006 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen för det bestånd som anges i samma bilaga skall anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Efter den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 768/2005 (EUT L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 16, 20.1.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1262/2006 (EUT L 230, 24.8.2006, s. 4).

3

---

BILAGA

| Nr | 37 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | BFT/AE045W |
| Art | Tonfisk (Thunnus thynnus) |
| Område | Atlanten, öster om longitud 45o V, och Medelhavet |
| Datum | 26 september 2006 |

Nr

37

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

BFT/AE045W

Art

Tonfisk (Thunnus thynnus)

Område

Atlanten, öster om longitud 45o V, och Medelhavet

Datum

26 september 2006

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1525/2006

av den 12 oktober 2006

om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2). |
| --- | --- |

(2)

Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2).

| (3) | Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95.

| (4) | Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination.

| (5) | Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(5)

Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden.

| (6) | Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i förordning (EG) nr 1784/2003 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 12 oktober 2006 om fastställande av exportbidragen för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.







  C01 | : | Alla tredjeländer utom Albanien, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

C01

:

Alla tredjeländer utom Albanien, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz.

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1526/2006

av den 12 oktober 2006

om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 935/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 935/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 935/2006 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 (3) av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 (3) av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från den 6–12 oktober 2006 inom ramen för den anbudsinfordran för exportbidrag för korn som avses i förordning (EG) nr 935/2006 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Forordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 172, 24.6.2006, s. 3.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1527/2006

av den 12 oktober 2006

om de anbud som meddelats för export av vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 936/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredjeländer har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 936/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredjeländer har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 936/2006 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från den 6 till den 12 oktober 2006 inom ramen för den anbudsinfordran för exportbidrag för vanligt vete som avses i förordning (EG) nr 936/2006 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 172, 24.6.2006, s. 6.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/38

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1528/2006

av den 12 oktober 2006

om de anbud som meddelats för import av majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1421/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1421/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1421/2006 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen på grundval av meddelade anbud och enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen på grundval av meddelade anbud och enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Med särskild hänsyn till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95 är det inte uppenbart att en största sänkning av importtullar skall företas. |
| --- | --- |

(3)

Med särskild hänsyn till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95 är det inte uppenbart att en största sänkning av importtullar skall företas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från och med den 6 till och med den 12 oktober 2006 enligt den anbudsinfordran om sänkning av importtullar för majs som avses i förordning (EG) nr 1421/2006 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 269, 28.9.2006, s. 6.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1558/2005 (EUT L 249, 24.9.2005, s. 6).

3

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1529/2006

av den 12 oktober 2006

om ändring av importtullar inom spannmålssektorn från och med den 13 oktober 2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Importtullarna inom spannmålssektorn har fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 1442/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Importtullarna inom spannmålssektorn har fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 1442/2006 (3).

| (2) | I artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1249/96 föreskrivs att om genomsnittet av de beräknade importtullarna, under den period då de tillämpas, skiljer sig med 5 euro/ton från den fastställda tullen skall en justering som motsvarar denna göras. Denna skillnad har uppstått. Det är därför nödvändigt att justera de importtullar som fastställts i förordning (EG) nr 1442/2006. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1249/96 föreskrivs att om genomsnittet av de beräknade importtullarna, under den period då de tillämpas, skiljer sig med 5 euro/ton från den fastställda tullen skall en justering som motsvarar denna göras. Denna skillnad har uppstått. Det är därför nödvändigt att justera de importtullar som fastställts i förordning (EG) nr 1442/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 1442/2006 skall ersättas med bilagorna I och II till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 29.9.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1110/2003 (EUT L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

(3)  EUT L 271, 30.9.2006, s. 9. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1512/2006 (EUT L 280, 12.10.2006, s. 21).

3

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 från och med den 13 oktober 2006

| KN-nummer | Produkt | Tull på import (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 0,00 |
| 1005 10 90 | Majs för utsäde av annat slag | 28,88 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 28,88 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än för utsäde | 0,00 |

KN-nummer

Produkt

Tull på import (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

0,00

1005 10 90

Majs för utsäde av annat slag

28,88

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

28,88

1007 00 90

Sorghum av andra slag än för utsäde

0,00

---

(1)  För produkter som anländer till gemenskapen via Atlanten eller via Suezkanalen (artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96) kan importören erhålla en nedsättning av tullarna med

| — | 3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust.

(2)  När villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda kan importören erhålla schablonmässig nedsättning med 24 EUR/t.

---

BILAGA II

Faktorer för beräkning av tullar

(29.9.2006–11.10.2006)

| 1. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  Börsnotering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt) | HRS2 | YC3 | HAD2 | Medelhög kvalitet (1) | Låg kvalitet (2) | US barley 2 |
| Notering (EUR/t) | 146,20 (3) | 85,10 | 163,76 | 153,76 | 133,76 | 125,60 |
| Tillägg för golfen (EUR/t) | — | 18,83 | — | | | — |
| Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t) | 14,83 | — | — | | | — |

1.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Börsnotering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt)

HRS2

YC3

HAD2

Medelhög kvalitet (1)

Låg kvalitet (2)

US barley 2

Notering (EUR/t)

146,20 (3)

85,10

163,76

153,76

133,76

125,60

Tillägg för golfen (EUR/t)

—

18,83

—

—

Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t)

14,83

—

—

—

| 2. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:
  Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 24,22 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: 32,75 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 24,22 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: 32,75 EUR/t.

| 3. | Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negativt bidrag på 10 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Negativt bidrag på 30 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Positivt bidrag på 14 EUR/t ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/42

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1530/2006

av den 12 oktober 2006

om avvisande av ansökningar om exportlicens för vissa bearbetade spannmålsprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 av den 28 juli 2003 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (2), särskilt artikel 8.1 i denna, och

av följande skäl:

Mängden ansökningar om förutfastställelse av exportbidrag för potatisstärkelse och produkter av majs är substantiell och av spekulativ karaktär. Det har därför beslutats att alla ansökningar om exportlicenser för produkter framställda den 10, 11 och 12 oktober 2006 skall avvisas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 1342/2003 skall ansökningar om exportlicenser om förutfastställelse av exportbidrag för produkter hörande under KN-nummer 1102 20 10, 1102 20 90, 1103 13 10, 1103 13 90, 1104 23 10, 1108 12 00, 1108 13 00, 1702 30 51, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 90 50 framställda den 10, 11 och 12 oktober 2006 avvisas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 189, 29.7.2003, s. 12. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1263/2006 (EUT L 230, 24.8.2006, s. 6).

2

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/43

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1531/2006

av den 12 oktober 2006

om avvisande av ansökningar om exportlicens för spannmål för produkter med KN-nummer 1001 90

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 av den 27 juli 2003 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (2), särskilt artikel 8.1 i denna, och

av följande skäl:

Mängden ansökningar om förutfastställelse av exportbidrag för produkter med KN-nummer 1001 90 är substantiell och av spekulativ karaktär. Det har därför beslutats att alla ansökningar om exportlicenser för produkter framställda den 12 oktober 2006 skall avvisas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 1342/2003 skall ansökningar om exportlicenser om förutfastställelse av exportbidrag för produkter hörande under KN-nummer 1001 90 framställda den 12 oktober 2006 avvisas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissions förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 189, 29.7.2003, s. 12. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1092/2004 (EUT L 209, 11.6.2004, s. 9).

2

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/44

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 oktober 2006

om ändring av bilagorna I och II till beslut 2003/634/EG om godkännande av program för att erhålla status som godkänd zon eller godkänd odling i en icke-godkänd zon med avseende på viral hemorragisk septikemi (VHS) och infektiös hematopoietisk nekros (IHN)

[delgivet med nr K(2006) 4363]

(Text av betydelse för EES)

(2006/685/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/67/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för utsläppande på marknaden av djur och produkter från vattenbruk (1), särskilt artikel 10.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2003/634/EG (2) godkänns och förtecknas de program som lämnats in av de olika medlemsstaterna. Syftet med programmen är att medlemsstaterna sedan skall kunna inleda förfaranden för att en zon skall få status som godkänd zon eller en fiskodling status som godkänd fiskodling i en icke-godkänd zon med avseende på fisksjukdomarna viral hemorragisk septikemi (VHS) och infektiös hematopoietisk nekros (IHN). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2003/634/EG (2) godkänns och förtecknas de program som lämnats in av de olika medlemsstaterna. Syftet med programmen är att medlemsstaterna sedan skall kunna inleda förfaranden för att en zon skall få status som godkänd zon eller en fiskodling status som godkänd fiskodling i en icke-godkänd zon med avseende på fisksjukdomarna viral hemorragisk septikemi (VHS) och infektiös hematopoietisk nekros (IHN).

| (2) | I en skrivelse av den 22 november 2005 ansökte Italien om godkännande av det program som avser zonen Bacino del torrente Taverone. Ansökan anses vara förenlig med artikel 10 i direktiv 91/67/EEG, och programmet bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(2)

I en skrivelse av den 22 november 2005 ansökte Italien om godkännande av det program som avser zonen Bacino del torrente Taverone. Ansökan anses vara förenlig med artikel 10 i direktiv 91/67/EEG, och programmet bör därför godkännas.

| (3) | I en skrivelse av den 2 februari 2006 ansökte Italien om godkännande av det program som avser zonen Valle Sessera. Ansökan anses vara förenlig med artikel 10 i direktiv 91/67/EEG, och programmet bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(3)

I en skrivelse av den 2 februari 2006 ansökte Italien om godkännande av det program som avser zonen Valle Sessera. Ansökan anses vara förenlig med artikel 10 i direktiv 91/67/EEG, och programmet bör därför godkännas.

| (4) | I en skrivelse av den 21 februari 2006 ansökte Italien om godkännande av det program som avser zonen Valle del torrente Bondo. Ansökan anses vara förenlig med artikel 10 i direktiv 91/67/EEG, och programmet bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(4)

I en skrivelse av den 21 februari 2006 ansökte Italien om godkännande av det program som avser zonen Valle del torrente Bondo. Ansökan anses vara förenlig med artikel 10 i direktiv 91/67/EEG, och programmet bör därför godkännas.

| (5) | I en skrivelse av den 22 maj 2006 ansökte Italien om godkännande av det program som avser zonen Fosso Melga. Ansökan anses vara förenlig med artikel 10 i direktiv 91/67/EEG, och programmet bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(5)

I en skrivelse av den 22 maj 2006 ansökte Italien om godkännande av det program som avser zonen Fosso Melga. Ansökan anses vara förenlig med artikel 10 i direktiv 91/67/EEG, och programmet bör därför godkännas.

| (6) | Det program som gäller hela Cypern har avslutats. Det bör därför utgå ur bilaga I till beslut 2003/634/EG. |
| --- | --- |

(6)

Det program som gäller hela Cypern har avslutats. Det bör därför utgå ur bilaga I till beslut 2003/634/EG.

| (7) | Det program som gäller Azienda agricola Bassan Antonio i regionen Veneto har avslutats. Det bör därför utgå ur bilaga II till beslut 2003/634/EG. |
| --- | --- |

(7)

Det program som gäller Azienda agricola Bassan Antonio i regionen Veneto har avslutats. Det bör därför utgå ur bilaga II till beslut 2003/634/EG.

| (8) | Beslut 2003/634/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2003/634/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2003/634/EG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I skall ersättas med bilaga I till det här beslutet. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I skall ersättas med bilaga I till det här beslutet.

| 2. | Bilaga II skall ersättas med bilaga II till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II skall ersättas med bilaga II till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 6 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 46, 19.2.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EUT L 220, 3.9.2003, s. 8. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/770/EG (EUT L 291, 5.11.2005, s. 33).

2

---

BILAGA I

”BILAGA I

PROGRAM SOM LÄMNATS IN FÖR ATT ZONER SKALL KUNNA ERHÅLLA STATUS SOM GODKÄNDA MED AVSEENDE PÅ VHS OCH IHN

1.   DANMARK

DE PROGRAM SOM DANMARK LÄMNADE IN DEN 22 MAJ 1995 OMFATTAR:

| — | Avrinningsområdet FISKEBÆK Å. |
| --- | --- |

—

Avrinningsområdet FISKEBÆK Å.

| — | Alla DELAR AV JYLLAND som ligger söder och väster om avrinningsområdena Storåen, Karup Å, Gudenåen och Grejs Å. |
| --- | --- |

—

Alla DELAR AV JYLLAND som ligger söder och väster om avrinningsområdena Storåen, Karup Å, Gudenåen och Grejs Å.

| — | Området som omfattar alla DANSKA ÖAR. |
| --- | --- |

—

Området som omfattar alla DANSKA ÖAR.

2.   TYSKLAND

DET PROGRAM SOM TYSKLAND LÄMNADE IN DEN 25 FEBRUARI 1999 OMFATTAR:

| — | En zon i avrinningsområdet OBERN NAGOLD. |
| --- | --- |

—

En zon i avrinningsområdet OBERN NAGOLD.

3.   ITALIEN

| 3.1 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE DEN AUTONOMA PROVINSEN BOLZANO DEN 6 OKTOBER 2001, ÄNDRAT GENOM EN SKRIVELSE AV DEN 27 MARS 2003, OMFATTAR:

  Zona provincia di Bolzano







  — | Zonen omfattar alla avrinningsområden inom provinsen Bolzano.
  Den omfattar den övre delen av zonen ZONA VAL DELL'ADIGE, dvs. avrinningsområdet för floden Adige, från källorna i provinsen Bolzano till gränsen mot provinsen Trento.
  (Anm.: Den nedre delen av zonen ZONA VAL DELL'ADIGE omfattas av det godkända programmet för den autonoma provinsen Trento. De övre och nedre delarna av denna zon måste ses som en epidemiologisk enhet.) |
| --- | --- | --- |

3.1

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE DEN AUTONOMA PROVINSEN BOLZANO DEN 6 OKTOBER 2001, ÄNDRAT GENOM EN SKRIVELSE AV DEN 27 MARS 2003, OMFATTAR:

Zona provincia di Bolzano

—

Zonen omfattar alla avrinningsområden inom provinsen Bolzano.

Den omfattar den övre delen av zonen ZONA VAL DELL'ADIGE, dvs. avrinningsområdet för floden Adige, från källorna i provinsen Bolzano till gränsen mot provinsen Trento.

(Anm.: Den nedre delen av zonen ZONA VAL DELL'ADIGE omfattas av det godkända programmet för den autonoma provinsen Trento. De övre och nedre delarna av denna zon måste ses som en epidemiologisk enhet.)

| 3.2 | DE PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE DEN AUTONOMA PROVINSEN TRENTO DEN 23 DECEMBER 1996 OCH DEN 14 JULI 1997 OMFATTAR: | Zona Val di Sole e Val di Non







  — | Avrinningsområdet för floden Noce, från källan till dammen vid Santa Giustina. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

DE PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE DEN AUTONOMA PROVINSEN TRENTO DEN 23 DECEMBER 1996 OCH DEN 14 JULI 1997 OMFATTAR:

Zona Val di Sole e Val di Non

—

Avrinningsområdet för floden Noce, från källan till dammen vid Santa Giustina.

| | Zona Val dell'Adige – nedre delen







  — | Avrinningsområdet för floden Adige och dess källor inom den autonoma provinsen Trento, från gränsen mot provinsen Bolzano till Ala-dammen (vattenkraftverk).
  (Anm.: Den övre delen av zonen ZONA VAL DELL'ADIGE omfattas av det godkända programmet för provinsen Bolzano. De övre och nedre delarna av denna zon måste ses som en epidemiologisk enhet.) |
| --- | --- | --- |

Zona Val dell'Adige – nedre delen

—

Avrinningsområdet för floden Adige och dess källor inom den autonoma provinsen Trento, från gränsen mot provinsen Bolzano till Ala-dammen (vattenkraftverk).

(Anm.: Den övre delen av zonen ZONA VAL DELL'ADIGE omfattas av det godkända programmet för provinsen Bolzano. De övre och nedre delarna av denna zon måste ses som en epidemiologisk enhet.)

| | Zona Torrente Arnò







  — | Avrinningsområdet för floden Arnò, från källan till dammarna nedströms, nära den plats där Arnò rinner ut i floden Sarca. |
| --- | --- | --- |

Zona Torrente Arnò

—

Avrinningsområdet för floden Arnò, från källan till dammarna nedströms, nära den plats där Arnò rinner ut i floden Sarca.

| | Zona Val Banale







  — | Avrinningsområdet för floden Ambie, till kraftverksdammen. |
| --- | --- | --- |

Zona Val Banale

—

Avrinningsområdet för floden Ambie, till kraftverksdammen.

| | Zona Varone







  — | Avrinningsområdet för floden Magnone, från källan till vattenfallet. |
| --- | --- | --- |

Zona Varone

—

Avrinningsområdet för floden Magnone, från källan till vattenfallet.

| | Zona Alto e Basso Chiese







  — | Avrinningsområdet för floden Chiese, från källan till Condino-dammen, utom floderna Adanàs och Palvicos avrinningsområden. |
| --- | --- | --- |

Zona Alto e Basso Chiese

—

Avrinningsområdet för floden Chiese, från källan till Condino-dammen, utom floderna Adanàs och Palvicos avrinningsområden.

| | Zona Torrente Palvico







  — | Avrinningsområdet för floden Palvico, till betong- och stenfördämningen. |
| --- | --- | --- |

Zona Torrente Palvico

—

Avrinningsområdet för floden Palvico, till betong- och stenfördämningen.

| 3.3 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN VENETO DEN 21 FEBRUARI 2001 OMFATTAR:

  Zona Torrente Astico







  — | Avrinningsområdet för floden Astico, från källorna (inom den autonoma provinsen Trento och i provinsen Vicenza, regionen Veneto) till den damm som ligger vid Pedescala-bron i provinsen Vicenza.
  Floden Astico nedströms, mellan dammen vid Pedescala-bron och Pria Maglio-dammen, fungerar som buffertzon. |
| --- | --- | --- |

3.3

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN VENETO DEN 21 FEBRUARI 2001 OMFATTAR:

Zona Torrente Astico

—

Avrinningsområdet för floden Astico, från källorna (inom den autonoma provinsen Trento och i provinsen Vicenza, regionen Veneto) till den damm som ligger vid Pedescala-bron i provinsen Vicenza.

Floden Astico nedströms, mellan dammen vid Pedescala-bron och Pria Maglio-dammen, fungerar som buffertzon.

| 3.4 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN UMBRIEN DEN 20 FEBRUARI 2002 OMFATTAR:

  Zona Fosso de Monterivoso: Avrinningsområdet för floden Monterivoso, från källorna till Ferentillo-dammarna. |
| --- | --- |

3.4

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN UMBRIEN DEN 20 FEBRUARI 2002 OMFATTAR:

Zona Fosso de Monterivoso: Avrinningsområdet för floden Monterivoso, från källorna till Ferentillo-dammarna.

| 3.5 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN LOMBARDIET DEN 23 DECEMBER 2003 OMFATTAR:

  Zona Valle de Torrente Venina







  — | Avrinningsområdet för floden Vienna, från källorna till följande gränser: |
| --- | --- | --- |

3.5

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN LOMBARDIET DEN 23 DECEMBER 2003 OMFATTAR:

Zona Valle de Torrente Venina

—

Avrinningsområdet för floden Vienna, från källorna till följande gränser:

| — | Väster: Livrio-dalen. |
| --- | --- |

—

Väster: Livrio-dalen.

| — | Söder: Orobie-bergen från Publino-passet till Redorta-toppen. |
| --- | --- |

—

Söder: Orobie-bergen från Publino-passet till Redorta-toppen.

| — | Öster: Arisa- och Armisola-dalarna. |
| --- | --- |

—

Öster: Arisa- och Armisola-dalarna.

| 3.6 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN TOSCANA DEN 23 SEPTEMBER 2004 OMFATTAR:

  Zona Valle di Tosi







  — | Avrinningsområdet för floden Vicano di S. Ellero, från källorna till dammen vid Il Greto nära byn Raggioli. |
| --- | --- | --- |

3.6

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN TOSCANA DEN 23 SEPTEMBER 2004 OMFATTAR:

Zona Valle di Tosi

—

Avrinningsområdet för floden Vicano di S. Ellero, från källorna till dammen vid Il Greto nära byn Raggioli.

| 3.7 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN TOSCANA DEN 22 NOVEMBER 2005 OMFATTAR:

  Bacino del Torrente Taverone







  — | Avrinningsområdet för floden Taverone, från källorna till dammen nedanför fiskodlingen Il Giardino. |
| --- | --- | --- |

3.7

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN TOSCANA DEN 22 NOVEMBER 2005 OMFATTAR:

Bacino del Torrente Taverone

—

Avrinningsområdet för floden Taverone, från källorna till dammen nedanför fiskodlingen Il Giardino.

| 3.8 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN PIEMONTE DEN 2 FEBRUARI 2006 OMFATTAR:

  Zona Valle Sessera







  — | Avrinningsområdet för floden Sessera, från källorna till Ponte Granero-dammen i kommunen Coggiola. |
| --- | --- | --- |

3.8

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN PIEMONTE DEN 2 FEBRUARI 2006 OMFATTAR:

Zona Valle Sessera

—

Avrinningsområdet för floden Sessera, från källorna till Ponte Granero-dammen i kommunen Coggiola.

| 3.9 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN LOMBARDIET DEN 21 FEBRUARI 2006 OMFATTAR:

  Zona Valle del Torrente Bondo







  — | Avrinningsområdet för floden Bondo, från källorna till Vesio-dammen. |
| --- | --- | --- |

3.9

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN LOMBARDIET DEN 21 FEBRUARI 2006 OMFATTAR:

Zona Valle del Torrente Bondo

—

Avrinningsområdet för floden Bondo, från källorna till Vesio-dammen.

| 3.10 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN LOMBARDIET DEN 22 MAJ 2006 OMFATTAR:

  Zona Fosso Melga – Bagolino







  — | Avrinningsområdet för floden Fosso Melga, från källorna till dammen där Fosso Melga rinner ut i floden Caffaro. |
| --- | --- | --- |

3.10

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE REGIONEN LOMBARDIET DEN 22 MAJ 2006 OMFATTAR:

Zona Fosso Melga – Bagolino

—

Avrinningsområdet för floden Fosso Melga, från källorna till dammen där Fosso Melga rinner ut i floden Caffaro.

4.   FINLAND

| 4.1 | DET PROGRAM SOM FINLAND LÄMNADE IN DEN 29 MAJ 1995 OCH SOM INNEHÅLLER SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR ATT UTROTA VHS (1), ÄNDRAT GENOM SKRIVELSER AV DEN 27 MARS 2002, 4 JUNI 2002, 12 MARS 2003, 12 JUNI 2003, 20 OKTOBER 2003 OCH DEN 17 MAJ 2005 OMFATTAR:






  — | Alla kustområden i FINLAND där särskilda utrotningsåtgärder har vidtagits i






  — | landskapet Åland, |
| --- | --- | --- | --- |

4.1

DET PROGRAM SOM FINLAND LÄMNADE IN DEN 29 MAJ 1995 OCH SOM INNEHÅLLER SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR ATT UTROTA VHS (1), ÄNDRAT GENOM SKRIVELSER AV DEN 27 MARS 2002, 4 JUNI 2002, 12 MARS 2003, 12 JUNI 2003, 20 OKTOBER 2003 OCH DEN 17 MAJ 2005 OMFATTAR:

—

Alla kustområden i FINLAND där särskilda utrotningsåtgärder har vidtagits i

—

landskapet Åland,

| — | det område i Pyttis som omfattas av restriktioner, |
| --- | --- |

—

det område i Pyttis som omfattas av restriktioner,

| — | kommunerna Nystad, Pyhäranta och Raumo som omfattas av restriktioner. |
| --- | --- |

—

kommunerna Nystad, Pyhäranta och Raumo som omfattas av restriktioner.

---

(1)  När det gäller IHN avslutades programmet genom beslut 2005/770/EG, eftersom Finland beviljats godkänd status för denna sjukdom.”

1

---

BILAGA II

”BILAGA II

PROGRAM SOM LÄMNATS IN FÖR ATT FISKODLINGAR SKALL KUNNA ERHÅLLA STATUS SOM GODKÄNDA I ICKE-GODKÄNDA ZONER MED AVSEENDE PÅ VHS OCH IHN

1.   ITALIEN

| 1.1 | DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE PROVINSEN UDINE I REGIONEN FRIULI-VENEZIA GIULIA DEN 2 MAJ 2000 OMFATTAR:

  Fiskodlingar i floden Tagliamentos avrinningsområde:







  — | Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio.” |
| --- | --- | --- |

1.1

DET PROGRAM SOM ITALIEN LÄMNADE IN ANGÅENDE PROVINSEN UDINE I REGIONEN FRIULI-VENEZIA GIULIA DEN 2 MAJ 2000 OMFATTAR:

Fiskodlingar i floden Tagliamentos avrinningsområde:

—

Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio.”

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/50

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 oktober 2006

om tilldelning av extra fiskedagar till Nederländerna i Skagerrak, område IV, sektion IIA (EG-vatten) och sektionerna VIIa och Via

[delgivet med nr K(2006) 4777]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/686/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 51/2006 av den 22 december 2005 om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (1), särskilt punkt 10 i bilaga IIA, och

av följande skäl:

| (1) | I punkt 8 i bilaga IIA till förordning (EG) nr 51/2006 fastställs det största antalet dagar som ett gemenskapsfartyg, med en total längd på 10 meter eller mer som ombord förvarar bomtrålar med en maskstorlek på 80 mm eller större, får vara ute ur hamn inom Skagerrak, område IV, sektionerna IIa (EG-vatten) och VIId, och inom sektion VIIa och sektion VIa enligt punkt 2 i bilaga IIA, från och med den 1 februari 2006 till och med den 31 januari 2007. |
| --- | --- |

(1)

I punkt 8 i bilaga IIA till förordning (EG) nr 51/2006 fastställs det största antalet dagar som ett gemenskapsfartyg, med en total längd på 10 meter eller mer som ombord förvarar bomtrålar med en maskstorlek på 80 mm eller större, får vara ute ur hamn inom Skagerrak, område IV, sektionerna IIa (EG-vatten) och VIId, och inom sektion VIIa och sektion VIa enligt punkt 2 i bilaga IIA, från och med den 1 februari 2006 till och med den 31 januari 2007.

| (2) | Enligt punkt 10 i bilaga IIA får kommissionen bevilja medlemsstaterna ytterligare ett antal dagar under vilka ett fartyg får vistas inom detta geografiska område med sådana bomtrålar ombord på grundval av definitivt upphörande med fiske som har genomförts sedan den 1 januari 2002. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt 10 i bilaga IIA får kommissionen bevilja medlemsstaterna ytterligare ett antal dagar under vilka ett fartyg får vistas inom detta geografiska område med sådana bomtrålar ombord på grundval av definitivt upphörande med fiske som har genomförts sedan den 1 januari 2002.

| (3) | Nederländerna har lämnat in uppgifter som visar att fartyg som har upphört med fisket sedan den 1 januari 2002, under 2001 använde 14,18 % av den fiskeansträngning som hade tilldelats de nederländska fartyg som fiskade i det geografiska området och som medförde bomtrål med en maskstorlek större än 80 mm ombord. I enlighet med avsikterna med förordning (EG) nr 51/2006 har de nederländska myndigheterna förbundit sig att minska fiskeansträngningen i fiske efter plattfisk. |
| --- | --- |

(3)

Nederländerna har lämnat in uppgifter som visar att fartyg som har upphört med fisket sedan den 1 januari 2002, under 2001 använde 14,18 % av den fiskeansträngning som hade tilldelats de nederländska fartyg som fiskade i det geografiska området och som medförde bomtrål med en maskstorlek större än 80 mm ombord. I enlighet med avsikterna med förordning (EG) nr 51/2006 har de nederländska myndigheterna förbundit sig att minska fiskeansträngningen i fiske efter plattfisk.

| (4) | Mot bakgrund av de uppgifter som lämnats bör ytterligare 20 eller 22 dagar till sjöss tilldelas Nederländerna för perioden 1 februari 2006–31 januari 2007 för fartyg med bomtrål ingående bland redskapsgrupperna 4 b i, 4 b ii, 4 b iii och 4 b iv, beroende på om de är eller inte är underkastade de särskilda villkoren i punkt 8.1 c, 8.1 e och 8.1 i i bilaga IIA till förordning (EG) nr 51/2006. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av de uppgifter som lämnats bör ytterligare 20 eller 22 dagar till sjöss tilldelas Nederländerna för perioden 1 februari 2006–31 januari 2007 för fartyg med bomtrål ingående bland redskapsgrupperna 4 b i, 4 b ii, 4 b iii och 4 b iv, beroende på om de är eller inte är underkastade de särskilda villkoren i punkt 8.1 c, 8.1 e och 8.1 i i bilaga IIA till förordning (EG) nr 51/2006.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Största antal dagar ett fartyg under Nederländernas flagg, som medför bomtrål ombord ingående bland redskapsgrupperna 4 b i, 4 b ii, 4 b iii och 4 b iv enligt bilaga IIA till förordning (EG) nr 51/2006 och som inte är underkastat något av de särskilda villkor som anges i punkt 8.1 i den bilagan, får vistas i Skagerrak, område IV och sektion IIa (EG-vatten), och i sektion VIIa och sektion VIa enligt tabell I i den bilagan, skall ändras till 163 dagar per år.

Artikel 2

Största antal dagar ett fartyg under Nederländernas flagg, som medför bomtrål ombord ingående bland redskapsgrupperna 4 b i, 4 b ii, 4 b iii och 4 b iv enligt bilaga IIA till förordning (EG) nr 51/2006 och som är underkastat de särskilda villkor som anges i punkt 8.1 c, 8.1 i och 8.1 e i den bilagan, får vistas i Skagerrak, område IV och sektion IIa (EG-vatten), och i sektion VIIa och sektion VIa enligt tabell I i den bilagan, skall ändras till 177 dagar per år.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 16, 20.1.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 941/2006 (EUT L 173, 27.6.2006, s. 1).

1

---

| 13.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/52

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 oktober 2006

om de program som är berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007 för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar, för förebyggande av zoonoser, för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati samt för utrotning av bovin spongiform encefalopati och skrapie

[delgivet med nr K(2006) 4784]

(2006/687/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 24.5 och artikel 32, och

av följande skäl:

| (1) | Vissa medlemsstater har lämnat in program till kommissionen för vilka de begär ekonomiskt bidrag från gemenskapen. Dessa program gäller utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar, kontrollprogram för förebyggande av zoonoser, program för övervakning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) samt program för utrotning av bovin spongiform encefalopati (BSE) och skrapie. |
| --- | --- |

(1)

Vissa medlemsstater har lämnat in program till kommissionen för vilka de begär ekonomiskt bidrag från gemenskapen. Dessa program gäller utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar, kontrollprogram för förebyggande av zoonoser, program för övervakning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) samt program för utrotning av bovin spongiform encefalopati (BSE) och skrapie.

| (2) | Enligt artikel 3.2 a i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (2) skall program för bekämpning och övervakning av djursjukdomar (veterinära åtgärder) finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket. För revisionsändamål skall artiklarna 9, 36 och 37 i den förordningen tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 3.2 a i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (2) skall program för bekämpning och övervakning av djursjukdomar (veterinära åtgärder) finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket. För revisionsändamål skall artiklarna 9, 36 och 37 i den förordningen tillämpas.

| (3) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (3) anges bestämmelser för övervakning och utrotning av TSE hos nötkreatur, får och getter. |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (3) anges bestämmelser för övervakning och utrotning av TSE hos nötkreatur, får och getter.

| (4) | Vid utarbetandet av förteckningarna över de program för utrotning och övervakning av djursjukdomar, kontrollprogram för förebyggande av zoonoser och program för utrotning och övervakning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati som är berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007, och vid fastställandet av procentsatserna och maximibeloppen för varje program, måste hänsyn tas till gemenskapens intresse av varje programåtgärd, till överensstämmelsen med de tekniska föreskrifterna i relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet och till de tillgängliga anslagens omfattning. |
| --- | --- |

(4)

Vid utarbetandet av förteckningarna över de program för utrotning och övervakning av djursjukdomar, kontrollprogram för förebyggande av zoonoser och program för utrotning och övervakning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati som är berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007, och vid fastställandet av procentsatserna och maximibeloppen för varje program, måste hänsyn tas till gemenskapens intresse av varje programåtgärd, till överensstämmelsen med de tekniska föreskrifterna i relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet och till de tillgängliga anslagens omfattning.

| (5) | Medlemsstaterna har försett kommissionen med uppgifter som gör det möjligt för den att bedöma gemenskapens intresse av att bidra ekonomiskt till programmen under 2007. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna har försett kommissionen med uppgifter som gör det möjligt för den att bedöma gemenskapens intresse av att bidra ekonomiskt till programmen under 2007.

| (6) | Kommissionen har granskat varje program som har lämnats in ur både veterinär och ekonomisk synvinkel och anser att dessa program bör tas med i förteckningarna över program som är berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har granskat varje program som har lämnats in ur både veterinär och ekonomisk synvinkel och anser att dessa program bör tas med i förteckningarna över program som är berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007.

| (7) | Med tanke på programmens betydelse när det gäller att skydda människors och djurs hälsa, och eftersom genomförandet av TSE-programmen är obligatoriskt i alla medlemstater, bör lämpligaste stödnivå från gemenskapen säkerställas. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på programmens betydelse när det gäller att skydda människors och djurs hälsa, och eftersom genomförandet av TSE-programmen är obligatoriskt i alla medlemstater, bör lämpligaste stödnivå från gemenskapen säkerställas.

| (8) | Det är därför lämpligt att anta förteckningen över program som är berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007 och att fastställa procentsatser och maximibelopp för dessa bidrag. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför lämpligt att anta förteckningen över program som är berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007 och att fastställa procentsatser och maximibelopp för dessa bidrag.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De program för utrotning och övervakning av djursjukdomar som förtecknas i bilaga I skall vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007.

2.   För vart och ett av de program som avses i punkt 1 skall gemenskapens ekonomiska bidrag uppgå till den procentsats och det maximibelopp som anges i bilaga I.

Artikel 2

1.   De kontrollprogram för förebyggande av zoonoser som förtecknas i bilaga II skall vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007.

2.   För vart och ett av de program som avses i punkt 1 skall gemenskapens ekonomiska bidrag uppgå till den procentsats och det maximibelopp som anges i bilaga II.

Artikel 3

1.   De program för övervakning av TSE (BSE och skrapie) som förtecknas i bilaga III skall vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007.

2.   För vart och ett av de program som avses i punkt 1 skall gemenskapens ekonomiska bidrag uppgå till den procentsats och det maximibelopp som anges i bilaga III.

Artikel 4

1.   De program för utrotning av BSE som förtecknas i bilaga IV skall vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007.

2.   För vart och ett av de program som avses i punkt 1 skall gemenskapens ekonomiska bidrag uppgå till den procentsats och det maximibelopp som anges i bilaga IV.

Artikel 5

1.   De program för utrotning av skrapie som förtecknas i bilaga V skall vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen under 2007.

2.   För vart och ett av de program som avses i punkt 1 skall gemenskapens ekonomiska bidrag uppgå till den procentsats och det maximibelopp som anges i bilaga V.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/53/EG (EUT L 29, 2.2.2006, s. 37).

1

(2)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 320/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 42).

2

(3)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1041/2006 (EUT L 187, 8.7.2006, s. 10).

3

---

BILAGA I

Förteckning över program för utrotning och övervakning av djursjukdomar som avses i artikel 1.1

Procentsats och maximibelopp för gemenskapens ekonomiska bidrag

| Sjukdom | Medlemsstat | Procentsats | Maximibelopp
  (euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aujeszkys sjukdom | Belgien | 50 % | 250 000 |
| Spanien | 50 % | 350 000 |
| Bluetongue | Spanien | 50 % | 4 900 000 |
| Frankrike | 50 % | 160 000 |
| Italien | 50 % | 1 300 000 |
| Portugal | 50 % | 600 000 |
| Brucellos hos nötkreatur | Spanien | 50 % | 3 500 000 |
| Irland | 50 % | 1 100 000 |
| Italien | 50 % | 2 000 000 |
| Cypern | 50 % | 95 000 |
| Polen | 50 % | 300 000 |
| Portugal | 50 % | 1 600 000 |
| Förenade kungariket (1) | 50 % | 1 100 000 |
| Tuberkulos hos nötkreatur | Spanien | 50 % | 3 000 000 |
| Italien | 50 % | 2 500 000 |
| Polen | 50 % | 1 100 000 |
| Portugal | 50 % | 450 000 |
| Klassisk svinpest | Tyskland | 50 % | 800 000 |
| Frankrike | 50 % | 500 000 |
| Luxemburg | 50 % | 35 000 |
| Slovenien | 50 % | 25 000 |
| Slovakien | 50 % | 400 000 |
| Enzootisk bovin leukos | Estland | 50 % | 20 000 |
| Italien | 50 % | 400 000 |
| Lettland | 50 % | 35 000 |
| Litauen | 50 % | 135 000 |
| Polen | 50 % | 2 300 000 |
| Portugal | 50 % | 225 000 |
| Brucellos hos får och getter (B melitensis) | Grekland | 50 % | 650 000 |
| Spanien | 50 % | 5 000 000 |
| Frankrike | 50 % | 200 000 |
| Italien | 50 % | 4 000 000 |
| Cypern | 50 % | 120 000 |
| Portugal | 50 % | 1 600 000 |
| Poseidom (2) | Frankrike (3) | 50 % | 50 000 |
| Rabies | Tjeckien | 50 % | 490 000 |
| Tyskland | 50 % | 850 000 |
| Estland | 50 % | 925 000 |
| Lettland | 50 % | 1 200 000 |
| Litauen | 50 % eget territorium; 100 % gränsområden | 600 000 |
| Ungern | 50 % | 1 850 000 |
| Österrike | 50 % | 185 000 |
| Polen | 50 % | 4 850 000 |
| Slovenien | 50 % | 375 000 |
| Slovakien | 50 % | 500 000 |
| Finland | 50 % | 112 000 |
| Afrikansk svinpest/Klassisk svinpest | Italien | 50 % | 140 000 |
| Vesikulär svinsjuka | Italien | 50 % | 120 000 |
| Aviär influensa | Belgien | 50 % | 66 000 |
| Tjeckien | 50 % | 74 000 |
| Danmark | 50 % | 160 000 |
| Tyskland | 50 % | 243 000 |
| Estland | 50 % | 40 000 |
| Grekland | 50 % | 42 000 |
| Spanien | 50 % | 82 000 |
| Frankrike | 50 % | 280 000 |
| Irland | 50 % | 59 000 |
| Italien | 50 % | 510 000 |
| Cypern | 50 % | 15 000 |
| Lettland | 50 % | 15 000 |
| Litauen | 50 % | 12 000 |
| Luxemburg | 50 % | 10 000 |
| Ungern | 50 % | 110 000 |
| Malta | 50 % | 5 000 |
| Nederländerna | 50 % | 126 000 |
| Österrike | 50 % | 42 000 |
| Polen | 50 % | 87 000 |
| Portugal | 50 % | 121 000 |
| Slovenien | 50 % | 32 000 |
| Slovakien | 50 % | 21 000 |
| Finland | 50 % | 27 000 |
| Sverige | 50 % | 130 000 |
| Förenade kungariket | 50 % | 275 000 |
| Totalt | 55 581 000 |

Sjukdom

Medlemsstat

Procentsats

Maximibelopp

(euro)

Aujeszkys sjukdom

Belgien

50 %

250 000

Spanien

50 %

350 000

Bluetongue

Spanien

50 %

4 900 000

Frankrike

50 %

160 000

Italien

50 %

1 300 000

Portugal

50 %

600 000

Brucellos hos nötkreatur

Spanien

50 %

3 500 000

Irland

50 %

1 100 000

Italien

50 %

2 000 000

Cypern

50 %

95 000

Polen

50 %

300 000

Portugal

50 %

1 600 000

Förenade kungariket (1)

50 %

1 100 000

Tuberkulos hos nötkreatur

Spanien

50 %

3 000 000

Italien

50 %

2 500 000

Polen

50 %

1 100 000

Portugal

50 %

450 000

Klassisk svinpest

Tyskland

50 %

800 000

Frankrike

50 %

500 000

Luxemburg

50 %

35 000

Slovenien

50 %

25 000

Slovakien

50 %

400 000

Enzootisk bovin leukos

Estland

50 %

20 000

Italien

50 %

400 000

Lettland

50 %

35 000

Litauen

50 %

135 000

Polen

50 %

2 300 000

Portugal

50 %

225 000

Brucellos hos får och getter (B melitensis)

Grekland

50 %

650 000

Spanien

50 %

5 000 000

Frankrike

50 %

200 000

Italien

50 %

4 000 000

Cypern

50 %

120 000

Portugal

50 %

1 600 000

Poseidom (2)

Frankrike (3)

50 %

50 000

Rabies

Tjeckien

50 %

490 000

Tyskland

50 %

850 000

Estland

50 %

925 000

Lettland

50 %

1 200 000

Litauen

50 % eget territorium; 100 % gränsområden

600 000

Ungern

50 %

1 850 000

Österrike

50 %

185 000

Polen

50 %

4 850 000

Slovenien

50 %

375 000

Slovakien

50 %

500 000

Finland

50 %

112 000

Afrikansk svinpest/Klassisk svinpest

Italien

50 %

140 000

Vesikulär svinsjuka

Italien

50 %

120 000

Aviär influensa

Belgien

50 %

66 000

Tjeckien

50 %

74 000

Danmark

50 %

160 000

Tyskland

50 %

243 000

Estland

50 %

40 000

Grekland

50 %

42 000

Spanien

50 %

82 000

Frankrike

50 %

280 000

Irland

50 %

59 000

Italien

50 %

510 000

Cypern

50 %

15 000

Lettland

50 %

15 000

Litauen

50 %

12 000

Luxemburg

50 %

10 000

Ungern

50 %

110 000

Malta

50 %

5 000

Nederländerna

50 %

126 000

Österrike

50 %

42 000

Polen

50 %

87 000

Portugal

50 %

121 000

Slovenien

50 %

32 000

Slovakien

50 %

21 000

Finland

50 %

27 000

Sverige

50 %

130 000

Förenade kungariket

50 %

275 000

Totalt

55 581 000

---

(1)  Förenade kungariket: endast Nordirland.

(2)  Cowdrios, babesios och anaplasmos som överförts av smittspridande insekter i de franska utomeuropeiska departementen.

(3)  Frankrike: endast Guadeloupe, Martinique och Réunion.

---

BILAGA II

Förteckning över kontrollprogram för förebyggande av zoonoser som avses i artikel 2.1

Procentsats och maximibelopp för gemenskapens ekonomiska bidrag

| Zoonoser | Medlemsstat | Procentsats | Maximibelopp
  (euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Salmonella | Belgien | 50 % | 660 000 |
| Tjeckien | 50 % | 330 000 |
| Danmark | 50 % | 250 000 |
| Tyskland | 50 % | 175 000 |
| Estland | 50 % | 27 000 |
| Grekland | 50 % | 60 000 |
| Spanien | 50 % | 2 000 000 |
| Frankrike | 50 % | 875 000 |
| Irland | 50 % | 175 000 |
| Italien | 50 % | 320 000 |
| Cypern | 50 % | 40 000 |
| Lettland | 50 % | 60 000 |
| Ungern | 50 % | 60 000 |
| Nederländerna | 50 % | 1 350 000 |
| Österrike | 50 % | 80 000 |
| Polen | 50 % | 2 000 000 |
| Portugal | 50 % | 450 000 |
| Slovakien | 50 % | 205 000 |
| Totalt | 9 117 000 |

Zoonoser

Medlemsstat

Procentsats

Maximibelopp

(euro)

Salmonella

Belgien

50 %

660 000

Tjeckien

50 %

330 000

Danmark

50 %

250 000

Tyskland

50 %

175 000

Estland

50 %

27 000

Grekland

50 %

60 000

Spanien

50 %

2 000 000

Frankrike

50 %

875 000

Irland

50 %

175 000

Italien

50 %

320 000

Cypern

50 %

40 000

Lettland

50 %

60 000

Ungern

50 %

60 000

Nederländerna

50 %

1 350 000

Österrike

50 %

80 000

Polen

50 %

2 000 000

Portugal

50 %

450 000

Slovakien

50 %

205 000

Totalt

9 117 000

---

BILAGA III

Förteckning över program för övervakning av TSE som avses i artikel 3.1

Procentsats och maximibelopp för gemenskapens ekonomiska bidrag

| Sjukdom | Medlemsstat | Procentsats för utförda snabbtest och särskiljande test | Maximibelopp
  (euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| TSE | Belgien | 100 % | 2 084 000 |
| Tjeckien | 100 % | 1 059 000 |
| Danmark | 100 % | 1 680 000 |
| Tyskland | 100 % | 11 307 000 |
| Estland | 100 % | 233 000 |
| Grekland | 100 % | 1 827 000 |
| Spanien | 100 % | 10 237 000 |
| Frankrike | 100 % | 24 815 000 |
| Irland | 100 % | 6 755 000 |
| Italien | 100 % | 3 375 000 |
| Cypern | 100 % | 348 000 |
| Lettland | 100 % | 312 000 |
| Litauen | 100 % | 645 000 |
| Luxemburg | 100 % | 146 000 |
| Ungern | 100 % | 784 000 |
| Malta | 100 % | 90 000 |
| Nederländerna | 100 % | 5 112 000 |
| Österrike | 100 % | 1 759 000 |
| Polen | 100 % | 3 744 000 |
| Portugal | 100 % | 2 115 000 |
| Slovenien | 100 % | 308 000 |
| Slovakien | 100 % | 1 088 000 |
| Finland | 100 % | 839 000 |
| Sverige | 100 % | 2 020 000 |
| Förenade kungariket | 100 % | 6 781 000 |
| Totalt | 89 463 000 |

Sjukdom

Medlemsstat

Procentsats för utförda snabbtest och särskiljande test

Maximibelopp

(euro)

TSE

Belgien

100 %

2 084 000

Tjeckien

100 %

1 059 000

Danmark

100 %

1 680 000

Tyskland

100 %

11 307 000

Estland

100 %

233 000

Grekland

100 %

1 827 000

Spanien

100 %

10 237 000

Frankrike

100 %

24 815 000

Irland

100 %

6 755 000

Italien

100 %

3 375 000

Cypern

100 %

348 000

Lettland

100 %

312 000

Litauen

100 %

645 000

Luxemburg

100 %

146 000

Ungern

100 %

784 000

Malta

100 %

90 000

Nederländerna

100 %

5 112 000

Österrike

100 %

1 759 000

Polen

100 %

3 744 000

Portugal

100 %

2 115 000

Slovenien

100 %

308 000

Slovakien

100 %

1 088 000

Finland

100 %

839 000

Sverige

100 %

2 020 000

Förenade kungariket

100 %

6 781 000

Totalt

89 463 000

---

BILAGA IV

Förteckning över program för utrotning av BSE som avses i artikel 4.1

Procentsats och maximibelopp för gemenskapens ekonomiska bidrag

| Sjukdom | Medlemsstat | Procentsats | Maximibelopp
  (euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| BSE | Belgien | 50 % utslaktning | 50 000 |
| Tjeckien | 50 % utslaktning | 750 000 |
| Danmark | 50 % utslaktning | 51 000 |
| Tyskland | 50 % utslaktning | 500 000 |
| Estland | 50 % utslaktning | 98 000 |
| Grekland | 50 % utslaktning | 750 000 |
| Spanien | 50 % utslaktning | 713 000 |
| Frankrike | 50 % utslaktning | 50 000 |
| Irland | 50 % utslaktning | 800 000 |
| Italien | 50 % utslaktning | 150 000 |
| Luxemburg | 50 % utslaktning | 100 000 |
| Nederländerna | 50 % utslaktning | 60 000 |
| Österrike | 50 % utslaktning | 48 000 |
| Polen | 50 % utslaktning | 328 000 |
| Portugal | 50 % utslaktning | 305 000 |
| Slovenien | 50 % utslaktning | 25 000 |
| Slovakien | 50 % utslaktning | 250 000 |
| Finland | 50 % utslaktning | 25 000 |
| Förenade kungariket | 50 % utslaktning | 347 000 |
| Totalt | 5 400 000 |

Sjukdom

Medlemsstat

Procentsats

Maximibelopp

(euro)

BSE

Belgien

50 % utslaktning

50 000

Tjeckien

50 % utslaktning

750 000

Danmark

50 % utslaktning

51 000

Tyskland

50 % utslaktning

500 000

Estland

50 % utslaktning

98 000

Grekland

50 % utslaktning

750 000

Spanien

50 % utslaktning

713 000

Frankrike

50 % utslaktning

50 000

Irland

50 % utslaktning

800 000

Italien

50 % utslaktning

150 000

Luxemburg

50 % utslaktning

100 000

Nederländerna

50 % utslaktning

60 000

Österrike

50 % utslaktning

48 000

Polen

50 % utslaktning

328 000

Portugal

50 % utslaktning

305 000

Slovenien

50 % utslaktning

25 000

Slovakien

50 % utslaktning

250 000

Finland

50 % utslaktning

25 000

Förenade kungariket

50 % utslaktning

347 000

Totalt

5 400 000

---

BILAGA V

Förteckning över program för utrotning av skrapie som avses i artikel 5.1

Procentsats och maximibelopp för gemenskapens ekonomiska bidrag

| Sjukdom | Medlemsstat | Procentsats | Maximibelopp
  (euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skrapie | Belgien | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 99 000 |
| Tjeckien | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 107 000 |
| Tyskland | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 927 000 |
| Estland | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 13 000 |
| Grekland | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 1 306 000 |
| Spanien | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 5 374 000 |
| Frankrike | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 8 862 000 |
| Irland | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 629 000 |
| Italien | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 3 076 000 |
| Cypern | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 2 200 000 |
| Luxemburg | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 28 000 |
| Ungern | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 332 000 |
| Nederländerna | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 543 000 |
| Österrike | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 14 000 |
| Portugal | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 716 000 |
| Slovenien | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 83 000 |
| Slovakien | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 279 000 |
| Finland | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 11 000 |
| Sverige | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 6 000 |
| Förenade kungariket | 50 % utslaktning; 50 % gentypning | 9 178 000 |
| Totalt | 33 783 000 |

Sjukdom

Medlemsstat

Procentsats

Maximibelopp

(euro)

Skrapie

Belgien

50 % utslaktning; 50 % gentypning

99 000

Tjeckien

50 % utslaktning; 50 % gentypning

107 000

Tyskland

50 % utslaktning; 50 % gentypning

927 000

Estland

50 % utslaktning; 50 % gentypning

13 000

Grekland

50 % utslaktning; 50 % gentypning

1 306 000

Spanien

50 % utslaktning; 50 % gentypning

5 374 000

Frankrike

50 % utslaktning; 50 % gentypning

8 862 000

Irland

50 % utslaktning; 50 % gentypning

629 000

Italien

50 % utslaktning; 50 % gentypning

3 076 000

Cypern

50 % utslaktning; 50 % gentypning

2 200 000

Luxemburg

50 % utslaktning; 50 % gentypning

28 000

Ungern

50 % utslaktning; 50 % gentypning

332 000

Nederländerna

50 % utslaktning; 50 % gentypning

543 000

Österrike

50 % utslaktning; 50 % gentypning

14 000

Portugal

50 % utslaktning; 50 % gentypning

716 000

Slovenien

50 % utslaktning; 50 % gentypning

83 000

Slovakien

50 % utslaktning; 50 % gentypning

279 000

Finland

50 % utslaktning; 50 % gentypning

11 000

Sverige

50 % utslaktning; 50 % gentypning

6 000

Förenade kungariket

50 % utslaktning; 50 % gentypning

9 178 000

Totalt

33 783 000

---