----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1667/2006,

7. november 2006,

glükoosi ja laktoosi kohta

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

ning arvestades, järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 1784/2003 ja sama määruse rakendussätetega ette nähtud ning koondnomenklatuuri alamrubriikidesse 1702 30 91, 1702 30 99 ja 1702 40 90 kuuluvate glükoosi ja glükoosisiirupiga seotud süsteem laieneb ka koondnomenklatuuri alamrubriikidesse 1702 30 51 ja 1702 30 59 kuuluvale glükoosile ja glükoosisiirupile.

Artikkel 2

Määrusega (EÜ) nr 1255/1999 ja sama määruse rakendussätetega ette nähtud ning koondnomenklatuuri alamrubriiki 1702 19 00 kuuluva laktoosi ja laktoosisiirupiga seotud süsteem laieneb ka koondnomenklatuuri alamrubriiki 1702 11 00 kuuluvale laktoosile ja laktoosisiirupile.

Artikkel 3

Kui koondnomenklatuuri alamrubriikidesse 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 19 00 kuuluva glükoosi ja glükoosisiirupi ning laktoosi ja laktoosisiirupiga seotud süsteemi muudetakse vastavalt asutamislepingu artiklile 37 või selle artikli kohaldamiseks ette nähtud korras, laienevad need muudatused vastavalt vajadusele ka koondnomenklatuuri alamrubriikidesse 1702 30 51, 1702 30 59 ja 1702 11 00 kuuluvale glükoosile ja glükoosisiirupile ning laktoosile ja laktoosisiirupile, kui samas korras ei võeta muid meetmeid nende toodete suhtes kohaldatava süsteemi ühtlustamiseks eespool nimetatud toodete suhtes kohaldatava süsteemiga.

Artikkel 4

Määrus (EMÜ) nr 2730/75 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. HEINÄLUOMA

----

(1)  Arvamus on edastatud 12. oktoobril 2006 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  Arvamus on edastatud 13. septembril 2006 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(3)EÜT L 281, 1.11.1975, lk 20. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2931/95 (EÜT L 307, 20.12.1995, lk 10).

(4)  Vt I lisa.

(5)EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 996/2006 (ELT L 179, 1.7.2006, lk 26).

(6)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

(7)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

----

I LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS KOOS MUUDATUSTEGA

----

II LISA

VASTAVUSTABEL

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1668/2006,

10. november 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

----

(1)EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

----

LISA

Komisjoni 10. novembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

----

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1669/2006,

8. november 2006,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 4 ja artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

REGULEERIMISALA

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 27 sätestatud veiseliha kokkuostu üksikasjalikud eeskirjad.

II   PEATÜKK

KOKKUOST

1.   JAGU

Üldeeskirjad

Artikkel 2

Ühendkuningriigi sekkumispiirkonnad

Ühendkuningriik koosneb kahest sekkumispiirkonnast:

Artikkel 3

Pakkumismenetluse kaudu toimuva kokkuostu väljakuulutamine ja lõpetamine

Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklit 27 kohaldatakse kooskõlas järgmiste eeskirjadega:

Artikkel 4

Toodete sekkumiskõlblikkuse tingimused

1.   Kokku võib osta käesoleva määruse II lisas loetletud tooteid, mis kuuluvad järgmistesse määruse (EÜ) nr 1183/2006 (5) artikli 4 lõikes 1 määratud kategooriatesse:

2.   Rümpasid ja poolrümpasid võib kokku osta ainult juhul, kui:

3.   Rümpasid ja poolrümpasid võib kokku osta ainult juhul, kui:

Artikkel 5

Sekkumiskeskused

1.   Liikmesriigid määravad sekkumismeetmete tõhususe tagamiseks sekkumiskeskused.

Nende keskuste sisseseade peab võimaldama:

2.   Konditustamisele kuuluva kondiga liha jaoks võib ette näha ainult sellised sekkumiskeskused, mille lihalõikusettevõtted ja külmhooned ei ole seotud tapamaja ega eduka pakkujaga ning mille tegevus, juhtimine ja personal on viimastest sõltumatu.

Praktiliste raskuste korral võivad liikmesriigid lõigust 1 erandeid teha tingimusel, et nad tugevdavad liha vastuvõtmisel tehtavat kontrolli vastavalt artikli 14 lõikele 5.

2.   JAGU

Pakkumine ja ülevõtmine

Artikkel 6

Pakkumise väljakuulutamine ja lõpetamine

1.   Pakkumiskuulutused, pakkumiskutses tehtavad muudatused ja pakkumise lõpetamise teated avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt pakkumiste esitamistähtajale eelneval laupäeval.

2.   Pakkumise väljakuulutamisel võib määrata miinimumhinna, millest madalamaid pakkumisi vastu ei võeta.

Artikkel 7

Pakkumiste esitamine ja nendest teatamine

Pakkumiskutse ajal on pakkumiste esitamistähtaeg iga kuu teisel ja neljandal teisipäeval kell 12.00 (Brüsseli aja järgi), välja arvatud augusti teine teisipäev ja detsembri neljas teisipäev, mil pakkumisi vastu ei võeta. Kui teisipäev on riigipüha, tuuakse tähtaeg 24 tunni võrra ettepoole. Sekkumisametid teatavad saadud pakkumistest komisjonile 24 tunni jooksul alates pakkumiste esitamistähtajast.

Artikkel 8

Pakkumisele esitatavad nõuded

1.   Pakkumisi võivad esitada ainult:

2.   Huvitatud pooled edastavad pakkumised pakkumise väljakuulutanud liikmesriikide sekkumisametitele, esitades kas kirjaliku hinnapakkumuse või kasutades mõnda muud sekkumisameti heakskiidetud kirjalikku teatamisvormi, saades mõlemal juhul vastu kättesaamistõendi.

Pakkumiste esitamine võib toimuda lepingu alusel vastavalt nõuetele, mille sekkumisametid on sätestanud vastavalt oma üldtingimustele.

3.   Huvitatud pooled võivad igas pakkumismenetluses teha ainult ühe pakkumise kategooria kohta.

Liikmesriigid peavad tagama, et pakkujad ei sõltuks üksteisest oma juhtimise, personali ega tegevuse poolest.

Kui ilmneb vastupidine olukord või kui pakkumised ei ole kooskõlas majandusnäitajatega, peetakse pakkumisi vastuvõetavaks ainult juhul, kui pakkuja esitab asjakohase tõenduse selle kohta, et teises lõigus sätestatud nõuded on täidetud.

Kui tehakse kindlaks, et üks pakkuja on esitanud üle ühe pakkumise, lükatakse kõik selle pakkuja tehtud pakkumised tagasi.

4.   Pakkumine peab sisaldama järgmisi andmeid:

5.   Pakkumine kehtib üksnes juhul, kui:

6.   Pakkumisi ei tohi pärast artikliga 7 kindlaksmääratud esitamistähtaegu tagasi võtta.

7.   Pakkumised on konfidentsiaalsed.

Artikkel 9

Tagatised

1.   Pakkumiste jõusolek pärast pakkumiste esitamistähtaja möödumist ja toodete toimetamine sekkumisameti määratud lattu artikli 13 lõikes 2 sätestatud aja jooksul on põhikohustused, mille täitmine tagatakse 30 euro suuruse tagatise tasumisega toote iga 100 kilogrammi kohta.

Tagatis tasutakse selle liikmesriigi sekkumisametile, kus pakkumine on esitatud.

2.   Tagatised esitatakse ainult sularahas, nagu on määratud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (10) artiklis 13 ning artikli 14 lõigetes 1 ja 3.

3.   Vastuvõtmata pakkumiste korral vabastatakse tagatised niipea, kui pakkumistulemused on avaldatud.

Vastuvõetud pakkumiste korral vabastatakse tagatised siis, kui toodete ülevõtmine on lõpetatud, piiramata käesoleva määruse artikli 14 lõike 7 kohaldamist.

Artikkel 10

Pakkumiste vastuvõtmine

1.   Võttes arvesse iga pakkumiskutse puhul saadud pakkumisi, määratakse igale kategooriale kvaliteediklassiga R3 seotud maksimumkokkuostuhind määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 43 lõikes 2 sätestatud korras.

Liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas võib erilistel asjaoludel määrata teistsuguse, keskmisi registreeritud turuhindu kajastava hinna.

2.   Võib otsustada mitte ühtegi pakkumist vastu võtta.

3.   Kui maksimumhinnaga võrdse või sellest madalama hinnaga pakutavad lõplikud kogused ületavad kogused, mida kavatsetakse kokku osta, võib kõigi kategooriate vastuvõetud koguseid vähendada, kasutades vähenduskoefitsiente, mis võivad järk-järgult suureneda vastavalt hinna ja pakutavate koguste vahelisele erinevusele.

Vähenduskoefitsiendid võivad erilistel asjaoludel liikmesriigiti või liikmesriikide piirkonniti erineda, pidades silmas vajadust tagada sekkumismehhanismide nõuetekohane funktsioneerimine.

Artikkel 11

Maksimumkokkuostuhind

1.   Arvesse ei võeta pakkumisi, mille määratud hind on kõrgem kui liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas registreeritud vastava kategooria keskmine turuhind, mis on ümber arvutatud I lisas sätestatud koefitsientidega kvaliteediklassiks R3, lisades 10 eurot 100 kilogrammi rümpade kaalu kohta.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, lükatakse pakkumised tagasi, kui määratud hind on kõrgem kui artiklis 10 nimetatud ja vastava pakkumise puhul kehtestatud maksimumhind.

3.   Kui pakkujale määratud kokkuostuhind on kõrgem kui lõikes 1 nimetatud keskmine turuhind, kohandatakse määratud hinda, korrutades seda koefitsiendiga, mis on saadud IV lisas esitatud valemi A abil. Siiski ei tohi:

Kui liikmesriigil on usaldusväärsed andmed ja asjakohased kontrollivahendid, võib ta teha otsuse arvutada koefitsiendi iga pakkuja jaoks IV lisa valemi B abil.

4.   Pakkumise korraldamisest tulenevad õigused ja kohustused ei ole loovutatavad.

Artikkel 12

Kokkuostu piiramine

Kui liikmesriikide sekkumisametitele pakutakse liha suuremates kogustes, kui neil on võimalik kohe vastu võtta, võivad nad kokkuostmisel piirduda kogustega, mida neil on võimalik üle võtta oma territooriumil või mõnes oma sekkumispiirkonnas.

Sellise piirangu puhul tagavad liikmesriigid kõigi asjaomaste isikute võrdse ligipääsu.

Artikkel 13

Teatamine edukatest pakkujatest ja tarnetest

1.   Sekkumisamet teatab pakkujatele nende pakkumiste tulemustest viivitamata.

Sekkumisametid väljastavad edukatele pakkujatele kohe nummerdatud tarnekorraldused, mis sisaldavad järgmisi andmeid:

2.   Edukad pakkujad toimetavad tooted kätte hiljemalt 17. kalendripäevaks pärast esimest tööpäeva, mis järgneb määruse avaldamisele, millega määratakse kindlaks maksimumkokkuostuhinnad ja kokkuostetavad veiselihakogused.

Olenevalt vastuvõetud kogustest võib komisjon seda aega ühe nädala võrra pikendada. Tarned võib jaotada mitmeks saadetiseks. Peale selle võivad sekkumisametid lühendada toodete tarnimise ajakava, kuid mitte rohkem kui 14 kalendripäevani.

Artikkel 14

Ülevõtmine

1.   Sekkumisamet võtab liha üle sekkumiskeskuse lihalõikusettevõtte vastuvõtu kaalupunktis.

Tooted tarnitakse 10–20 tonniste saadetistena. Tootekogus võib olla alla 10 tonni ainult juhul, kui see on esialgsest pakkumisest järele jäänud või kui esialgset pakkumist on 10 tonni võrra vähendatud.

Tarnitud tooted tunnistatakse vastuvõetavaks ja võetakse üle, kui sekkumisamet on kontrollinud nende vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Vastavust artikli 4 lõike 2 punktis e sätestatud nõuetele ning eelkõige nõukogu direktiivi 96/22/EÜ (11) artikliga 3 ja artikli 4 lõikega 1 keelatud ainete sisaldust kontrollitakse proovide analüüsimisega, mille suurus ja proovivõtumeetod on sätestatud asjakohastes veterinaarõigusaktides.

2.   Kui vahetult enne laadimist tapamaja laadimissektsioonis ja enne transportimist sekkumiskeskusesse ei toimu eelkontrolli, identifitseeritakse poolrümbad järgmiselt:

Kui poolrümbad lõigatakse veeranditeks, tehakse seda käesoleva määruse III lisas sätestatud korras. Veerandid rühmitatakse nii, et neid oleks võimalik ülevõtmisel rümpade või poolrümpade kaupa vastu võtta. Kui poolrümpasid ei ole enne sekkumiskeskusesse transportimist veeranditeks lõigatud, tehakse seda nende saabumisel sekkumiskeskusesse vastavalt III lisale.

Vastuvõtupunktis märgistatakse iga veerandrümp etiketiga, mis vastab määruse (EMÜ) nr 344/91 artikli 1 lõigetele 2, 3 ja 4; etiketil on näidatud ka veerandrümba kaal ja lepingu number. Etiketid kinnitatakse ilma metall- või plastikkinnituseta otse esi- või tagaveerandi esi- või tagakoodikõõluste külge või esi- või tagaveerandi kubemeosa turjaplaadikõõluse külge.

Vastuvõtu käigus kontrollitakse süstemaatiliselt kõigi tarnitud veerandrümpade esitusviisi, klassifikatsiooni, kaalu ja etiketti. Igal rümbal kontrollitakse ka ühe tagaveerandi temperatuuri. Vastu ei võeta rümpi, mille kaal ületab artikli 4 lõike 2 punktis g sätestatud maksimumkaalu.

3.   Eelkontrolli võib teha vahetult enne tapamaja laadimissektsiooni laadimist, kontrollitakse poolrümpade kaalu, klassifikatsiooni, esitusviisi ja temperatuuri. Vastu ei võeta rümpi, mille kaal ületab artikli 4 lõike 2 punktis g sätestatud maksimumkaalu. Tagasilükatud tooted märgistatakse vastavalt ja neid ei tohi enam eelkontrolliks või vastuvõtmiseks esitada.

Eelkontroll hõlmab saadetisi, milles on vastavalt sekkumisameti määratlusele kõige enam 20 tonni poolrümpasid. Kui pakkumine hõlmab veerandeid, võib sekkumisamet siiski lubada saadetisi, milles on üle 20 tonni poolrümpasid. Kui tagasilükatud poolrümpade kogus ületab 20 % kontrollitud saadetisest, lükatakse lõike 6 kohaselt tagasi kogu saadetis.

Poolrümbad lõigatakse enne sekkumiskeskusesse transportimist veeranditeks vastavalt III lisale. Iga veerandrümp kaalutakse ja märgistatakse etiketiga, mis vastab määruse (EMÜ) nr 344/91 artikli 1 lõigetele 2, 3 ja 4. Etiketile on märgitud ka veerandrümba kaal ja lepingu number. Etiketid kinnitatakse ilma metall- või plastikkinnituseta otse esi- või tagaveerandi esi- või tagakoodikõõluste külge või esi- või tagaveerandi kubemeosa turjaplaadikõõluse külge.

Iga rümba veerandid rühmitatakse nii, et neid oleks võimalik ülevõtmisel rümpade või poolrümpade kaupa vastu võtta.

Iga vastuvõtupunkti jõudnud saadetise juures peab olema kontrollakt, mis sisaldab kõiki üksikasju poolrümpade ja veerandrümpade kohta, sealhulgas esitatud ja vastuvõetud või tagasilükatud toodete kogust. Kontrollakt antakse üle vastuvõtuametnikule.

Enne tapamajast lahkumist transpordivahend plommitakse. Plommi number märgitakse veterinaartõendile või kontrollaktile.

Vastuvõtu käigus kontrollitakse tarnitud veerandrümpade esitlusviisi, klassifikatsiooni, kaalu, etiketti ja temperatuuri.

4.   Eelkontrolli ja sekkumiseks pakutavate toodete vastuvõtmist korraldab sekkumisameti ametnik või tema poolt volitatud isik, kes on liigitamise alal pädev, pole seotud tapamajas tehtava liigitamisega ning on edukast pakkujast täiesti sõltumatu. Sõltumatus tagatakse eelkõige kõnesolevate ametnike korrapärase vahetamisega sekkumiskeskustes.

Ülevõtmisel registreeritakse iga saadetise veerandrümpade kogukaal ja need andmed säilitatakse sekkumiskeskuses.

Vastuvõtuametnik peab täitma dokumendi, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid esitatud ja vastuvõetud või tagasilükatud toodete kaalu ja koguse kohta.

5.   Kui võetakse üle kondiga liha, mida konditustatakse artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud nõuetele mittevastavas sekkumiskeskuses, sisaldavad identifitseerimis-, tarne- ja kontrollinõuded järgmist:

Kui tähtedega INT märgistatud rümpasid või veerandeid leitakse väljaspool nende jaoks eraldatud ala, viivad liikmesriigid läbi uurimise, võtavad tarvitusele vajalikud meetmed ja teatavad nendest komisjonile.

6.   Kui tagasilükatud toodete kogus ületab 20 % tarnitud saadetisest, lähtudes esitatud poolrümpade ja veerandrümpade arvust, lükatakse kogu saadetis tagasi, tagasilükatud tooted märgistatakse ja neid ei või enam eelkontrolliks või vastuvõtmiseks esitada.

7.   Kui tegelikult tarnitud ja vastuvõetud kogus on väiksem kui pakkumisel vastuvõetud kogus, siis:

Artikkel 15

Edukale pakkujale makstav hind

1.   Sekkumisamet maksab edukale pakkujale tema pakkumises määratud hinna tähtaja jooksul, mis hakkab kulgema 45. päeval pärast toodete ülevõtmist ning lõpeb 65. päeval.

2.   Tasutakse ainult tegelikult tarnitud ja vastuvõetud koguste eest. Kui tegelik tarnitud ja vastuvõetud kogus on pakkumisel vastuvõetud kogusest suurem, tasutakse vaid pakkumisel vastuvõetud koguse eest.

3.   Kui võetakse üle mitte R3, vaid teistesse kvaliteediklassidesse kuuluvaid tooteid, kohandatakse edukale pakkujale makstavat hinda, kohaldades kokkuostetava kvaliteediklassi suhtes koefitsienti, nagu on sätestatud I lisas.

4.   Kui konditustamisele kuulub kogu liha, on kokkuostuhinnaks sekkumiskeskuse lihalõikusettevõtte vastuvõtu kaalupunktis kujunenud vaba hind.

Mahalaadimiskulud kannab edukas pakkuja.

Artikkel 16

Vahetuskurss

Artiklis 11 nimetatud koguse ja väljavalitud pakkumises nimetatud hinna suhtes kohaldatakse vahetuskurssi, mis kehtib päeval, millal jõustub määrus, milles on kindlaks määratud maksimumkokkuostuhind ja asjaomase pakkumise raames sekkumiseks kokkuostetavad veiselihakogused.

III   PEATÜKK

SEKKUMISAMETITE KOKKUOSTETUD LIHA KONDITUSTAMINE

Artikkel 17

Konditustamisnõue

Sekkumisametid ostavad kogu veiseliha sisse konditustatuna.

Artikkel 18

Konditustamise üldnõuded

1.   Liha võib konditustada ainult lihalõikusettevõtetes, mis on registreeritud või heaks kiidetud kooskõlas määruse (EÜ) nr 853/2004 artikliga 4 ja kus on vähemalt üks külmõhkkamber.

Komisjon võib liikmesriigi taotlusel vabastada erandina piiratud ajaks esimeses lõigus nimetatud kohustustest. Otsuse tegemisel võtab komisjon arvesse tehase ja sisseseade väljaarendamist, veterinaar- ja kontrollinõudeid ning eesmärki ühtlustada käesolevat valdkonda järk-järgult.

2.   Konditustatud jaotustükid peavad vastama määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud tingimustele ja käesoleva määruse V lisa nõuetele.

3.   Konditustamist ei tohi alustada enne asjaomaste saadetiste ülevõtmise lõpetamist.

4.   Sekkumiseks mõeldud veiseliha konditustamisel, korrastamisel või pakendamisel ei tohi lihalõikusruumis olla mingisugust muud liha.

Sealiha võib lihalõikusruumis hoida veiselihaga samal ajal tingimusel, et seda töödeldakse eraldi tootmisliinil.

5.   Konditustamine toimub kell 7.00–18.00; konditustamist ei toimu laupäeviti, pühapäeviti ega riigipühadel. Konditustamise aega võib pikendada kuni kahe tunni võrra tingimusel, et kohal viibib kontrolliasutuse esindaja.

Kui konditustamist ei ole võimalik liha ülevõtmise päeval lõpetada, pitseerib pädev asutus või isik toodete ladustamiseks kasutatava külmruumi, mille konditustamise jätkudes võib avada ainult seesama asutus või isik.

Artikkel 19

Lepingud ja üldtingimused

1.   Konditustamine toimub lepingu alusel vastavalt tingimustele, mille sekkumisametid on kehtestanud vastavalt oma üldtingimustele.

2.   Sekkumisametite üldtingimustes sätestatakse nõuded lihalõikusettevõtetele ja vajalikele seadmetele ning nendega tagatakse jaotustükkide ettevalmistamist käsitlevate ühenduse eeskirjade järgimine.

Üldtingimustes sätestatakse konditustamise üksikasjalikud nõuded ja nimetatakse jaotustükkide ettevalmistamis-, korrastamis-, pakendamis-, külmutamis- ja säilitamisviisid, pidades silmas nende ülevõtmist sekkumisameti poolt.

Sekkumisametite üldtingimusi on võimalik saada VI lisas loetletud aadressidelt.

Artikkel 20

Konditustamiskontroll

1.   Sekkumisametid tagavad kogu konditustamise pideva füüsilise kontrolli.

Kontrolliks võib anda volituse kõnesolevatest kauplejatest, loomade esmastest töötlejatest ja ladustajatest sõltumatutele asutustele. Sel juhul tagavad sekkumisametid, et nende ametnikud korraldavad iga pakkumise korral liha konditustamise etteteatamata inspekteerimise. Inspekteerimiste käigus kontrollitakse jaotustükke sisaldavaid kaste pisteliselt enne ja pärast külmutamist ning võrreldakse kasutatud koguseid nii toodetud (lõigatud pehme liha) kogustega kui ka kontide ja rasvkoe ning korrastamisel saadud lihalõikmete kogusega. Iga jaotustüki puhul peab kontrollima vähemalt 5 % päeva jooksul täidetavatest kastidest ning kui kaste on piisavalt, peab iga jaotustüki kohta kontrollima vähemalt viit kasti.

2.   Esi- ja tagaveerandid tuleb konditustada eraldi. Igal konditustamispäeval:

Artikkel 21

Konditustamise erinõuded

1.   Külmutamisele eelneva konditustamise, korrastamise ja pakendamise ajal ei tohi veiseliha sisetemperatuur ületada + 7 °C. Jaotustükke ei või enne kiirkülmutamist transportida, välja arvatud artikli 18 lõikes 1 sätestatud erandjuhtudel.

2.   Vahetult enne konditustamist tuleb täielikult eemaldada etiketid ning võõrollus.

3.   Kõik kondid, kõõlused, kõhred, turjaplaadid ja -väädid (ligamentum nuchae) ning suured sidekoelised moodustised tuleb puhtalt eemaldada. Jaotustükkide korrastamisel tuleb eemaldada rasvkude, kõhred, kõõlused, liigesekapslid ja muud korrastamisel saadud lihalõikmed, samuti kõik nähtavad närvi- ja lümfikoed.

4.   Suured veresooned ja -kämbud ning määrdunud osad tuleb eemaldada ettevaatlikult ja võimalikult väheste korrastuslõigetega.

Artikkel 22

Jaotustükkide pakkimine

1.   Jaotustükid pakitakse kohe pärast konditustamist vastavalt V lisas sätestatud nõuetele ja nii, et liha ei puutuks kastiga otseselt kokku.

2.   Kastide vooderduseks kasutatav polüetüleen ja jaotustükkide pakendamiseks kasutatavad polüetüleenkile või -kotid peavad olema vähemalt 0,05 mm paksused ning kõlbama toiduainete pakendamiseks.

3.   Kasutatavad kastid, kaubaalused ja konteinerid peavad vastama VII lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 23

Jaotustükkide ladustamine

Sekkumisametid tagavad, et kokkuostetud kondita veiseliha ladustatakse eraldi ja seda saab hõlpsalt identifitseerida pakkumiste, konditustamis- ja ladustamiskuude kaupa.

Jaotustükid ladustatakse külmhoonetes, mis asuvad liikmesriigi territooriumil, kellele sekkumisamet allub.

Kui määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 43 lõikes 2 osutatud korras ei nähta ette konkreetseid erandeid, peab nendes ladudes olema võimalik hoida sekkumisameti poolt jaotatud konditustatud liha tehniliselt rahuldavates tingimustes vähemalt kolm kuud.

Artikkel 24

Konditustamiskulud

Artikli 19 lõikes 1 nimetatud lepingud ja nende raames tehtud maksed hõlmavad käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid töid ja kulusid, eelkõige:

Artikkel 25

Tähtajad

Konditustamine, korrastamine ja pakendamine peab toimuma 10 tapmisjärgse kalendripäeva jooksul. Liikmesriigid võivad määrata ka lühema tähtaja.

Kiirkülmutamine toimub kohe pärast pakendamist ja algab igal juhul pakendamisega samal päeval; konditustatava liha kogus ei või ületada külmõhkkambrite päevast võimsust.

Külmõhkkambris külmutamisel peab konditustatud liha sisetemperatuur 36 tunni jooksul alanema – 7 °Cni või alla selle.

Artikkel 26

Toodete tagasilükkamine

1.   Kui artikli 20 lõikes 1 nimetatud kontrolli käigus selgub, et konditustamisettevõte on mõne jaotustüki puhul rikkunud artiklite 17–25 sätteid, kontrollitakse kõnesoleval päeval täidetud kastidest veel 5 %. Kui avastatakse uusi rikkumisi, kontrollitakse kõnealuse jaotustükiga täidetud kastide koguarvust veel 5 %. Kui neljandal 5 % kastide kontrollimisel selgub, et vähemalt 50 % kastide puhul on nende artiklite sätteid rikutud, kontrollitakse kõiki kaste, kuhu on päeva jooksul kõnealust jaotustükki pakitud. Kogu päevatoodangut pole vaja kontrollida juhul, kui sätteid on rikutud vähemalt 20 % teatava jaotustükiga täidetud kastide puhul.

2.   Kui lõikest 1 lähtudes avastatakse rikkumisi alla 20 % teatava jaotustükiga täidetud kastide puhul, lükatakse nende kastide sisu tagasi ja selle eest ei tule tasuda. Tagasilükatud jaotustükkide eest tasub konditustamisettevõte sekkumisametile vastavalt VIII lisas esitatud hinnale.

Kui sätteid on rikutud vähemalt 20 % teatava jaotustükiga täidetud kastide puhul, lükkab sekkumisamet tagasi kõnesoleva jaotustüki kogu päevatoodangu ja selle eest ei tule tasuda. Tagasilükatud jaotustükkide eest tasub konditustamisettevõte sekkumisametile vastavalt VIII lisas esitatud hinnale.

Kui sätteid on rikutud vähemalt 20 % päeva jooksul eri jaotustükkidega täidetud kastide puhul, lükkab sekkumisamet tagasi kogu päevatoodangu ja selle eest ei tule tasuda. Konditustamisettevõte tasub sekkumisametile 20 % kõrgema hinna kui see, mida sekkumisamet peab kooskõlas artikliga 15 edukale pakkujale maksma sekkumiseks ostetud kondiga algtoodete eest, mis on pärast konditustamist tagasi lükatud.

Kui on võimalik kohaldada kolmandat lõiku, ei kohaldata esimest ja teist lõiku.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 ning juhul, kui konditustamisettevõte ei ole raske hooletuse või pettuse tõttu järginud artiklite 17–25 sätteid:

IV   PEATÜKK

TOODETE KONTROLL JA TEATAMINE

Artikkel 27

Toodete ladustamine ja kontroll

1.   Sekkumisametid tagavad, et käesoleva määrusega reguleeritud liha paigutatakse ja ladustatakse nii, et sellele saaks kergesti ligi pääseda ja et see vastaks artikli 23 esimese lõigu sätetele.

2.   Ladustamistemperatuur ei või olla kõrgem kui – 17 °C.

3.   Liikmesriigid võtavad tarvitusele kõik vajalikud meetmed, et tagada ladustatavate toodete kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete omaduste rahuldav säilimine, ning asendavad vigastatud pakendid viivitamata. Liikmesriigid katavad asjassepuutuvad riskid kindlustusega kas ladustajate lepingulise kohustuse vormis või sekkumisameti üldkindlustuse vormis. Liikmesriigid võivad olla iseenda kindlustusandjad.

4.   Ladustamise ajal kontrollivad pädevad asutused regulaarselt enamikku toodete koguseid, mis on ladustatud pärast kuu vältel korraldatud pakkumisi vastuvõetud pakkumiste raames.

Selle kontrolli käigus lükatakse tagasi ja märgistatakse kõik tooted, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Vajaduse korral nõuavad pädevad asutused vastutavatelt pooltelt maksed tagasi, ilma et see piiraks sanktsioonide kohaldamist.

Kontrolli korraldavad ametnikud, kes ei või saada juhiseid liha kokkuostvalt osakonnalt.

5.   Pädevad asutused võtavad toodete jälgitavuse ja ladustamisega seotud vajalikke meetmeid, et ladustatud tooteid saaks hiljem võimalikult tõhusalt laost välja viia ja müüa, võttes arvesse kõiki asjaomaste loomade tervislikku seisundit puudutavaid nõudeid.

Artikkel 28

Teatamine

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile koheselt kõikidest muudatustest sekkumiskeskuste loetelus ning võimaluse korral ka sekkumiskeskuste külmutus- ja laomahust.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kümne kalendripäeva jooksul pärast ülevõtmise lõppu tarnitud ja vastuvõetud sekkumiskogustest teleksi või telefaksi teel.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt iga kuu 21. päevaks eelmise kuu järgmised andmed:

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt iga kuu lõpuks eelmise kuu järgmised andmed:

5.   Lõigetes 3 ja 4 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   lepinguga hõlmamata kogused– kogused, mis ei ole veel müügilepinguga hõlmatud;

b)   tegelikud kogused– lepinguga hõlmamata koguste ja müügilepinguga hõlmatud, aga veel ülevõtmata koguste koguhulk.

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 29

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 562/2000 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas X lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 30

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

(2)EÜT L 68, 16.3.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1067/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 60).

(3)  Vt IX lisa.

(4)EÜT L 39, 17.2.1996, lk 1.

(5)ELT L 214, 4.8.2006, lk 1.

(6)ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

(7)EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

(8)EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1.

(9)ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

(10)EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5.

(11)EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3.

(12)EÜT L 41, 14.2.1991, lk 15.

----

I LISA

ÜMBERARVESTUSKOEFITSIENDID

----

II LISA

Productos admisibles para la intervención — Produkty k intervenci — Produkter, der er kvalificeret til intervention — Interventionsfähige Erzeugnisse — Sekkumiskõlblike toodete loetelu — Προϊόντα επιλέξιμα για την παρέμβαση — Products eligible for intervention — Produits éligibles à l'intervention — Prodotti ammissibili all'intervento — Produkti, kas ir piemēroti intervencei — Produktai, kuriems taikoma intervencija — Intervencióra alkalmas termékek — Producten die voor interventie in aanmerking komen — Produkty kwalifikujące się do skupu interwencyjnego — Produtos elegíveis para a intervenção — Produkty, ktoré môžu byť predmetom intervencie — Proizvodi, primerni za intervencijo — Interventiokelpoiset tuotteet — Produkter som kan bli föremål för intervention

BELGIQUE/BELGIË

Carcasses, demi-carcasses: Hele dieren, halve dieren:

ČESKÁ REPUBLIKA

Jatečně upravená těla, půlky jatečně upravených těl:

DANMARK

Hele og halve kroppe:

DEUTSCHLAND

Ganze oder halbe Tierkörper:

EESTI

Rümbad, poolrümbad:

ΕΛΛΑΔΑ

Ολόκληρα ή μισά σφάγια:

ESPAÑA

Canales o semicanales:

FRANCE

Carcasses, demi-carcasses:

IRELAND

Carcasses, half-carcasses:

ITALIA

Carcasse e mezzene:

ΚΥΠΡΟΣ

Ολόκληρα ή μισά σφάγια:

LATVIJA

Liemeņi, pusliemeņi:

LIETUVA

Skerdenos ir skerdenų pusės:

LUXEMBOURG

Carcasses, demi-carcasses:

MAGYARORSZÁG

Hasított test vagy hasított féltest:

MALTA

Carcasses, half-carcasses:

NEDERLAND

Hele dieren, halve dieren:

ÖSTERREICH

Ganze oder halbe Tierkörper:

POLSKA

Tusze, półtusze:

PORTUGAL

Carcaças ou meias-carcaças:

SLOVENIJA

Trupi, polovice trupov:

SLOVENSKO

Jatočné telá, jatočné polovičky:

SUOMI/FINLAND

Ruhot, puoliruhot / Slaktkroppar, halva slaktkroppar:

SVERIGE

Slaktkroppar, halva slaktkroppar:

UNITED KINGDOM

I.   Great Britain

Carcasses, half-carcasses:

II.   Northern Ireland

Carcasses, half-carcasses:

----

III LISA

RÜMPADE, POOLRÜMPADE JA VEERANDRÜMPADE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

----

IV LISA

ARTIKLI 11 LÕIKES 3 NIMETATUD KOEFITSIENDID

Valem A

Koefitsient n = (a/b)

kus

a= kõnesolevas liikmesriigis või mõnes selle piirkonnas kahe või kolme nädala jooksul pärast pakkumise vastuvõtmist registreeritud keskmiste turuhindade keskmine,

b= kõnesolevas liikmesriigis või mõnes selle piirkonnas registreeritud keskmine turuhind, mis on täpsustatud vastavalt artikli 14 lõikele 1 ja mida kohaldatakse kõnesoleva pakkumiskutse suhtes.

Valem B

Koefitsient n′ = (a′/b′)

kus

a′= ostuhindade keskmine, mida pakkuja maksab loomade eest, kellel on sama kvaliteet ja kategooria kui loomadel, keda võetakse arvesse keskmise turuhinna arvutamisel kahe või kolme nädala jooksul pärast pakkumise vastuvõtmise nädalat,

b′= ostuhindade keskmine, mida pakkuja maksab loomade eest, keda võetakse arvesse keskmise turuhinna arvutamisel nende kahe nädala jooksul, mille alusel otsustatakse kõnesoleva pakkumiskutse suhtes kohaldatav keskmine turuhind.

----

V LISA

SEKKUMISKÕLBLIKU VEISELIHA KONDITUSTAMISJUHISED

1.   TAGAVEERANDI JAOTUSTÜKID

1.1.   Jaotustükkide kirjeldus

1.1.1.   Sekkumiskõlblik tagakoot (kood INT 11)

Lõikamine ja konditustamine: eemaldada lõikega, mis läbib põlveliigest ja eraldab sise- ja välistüki (hõbetüki) koepiire mööda; kannalihased tuleb jätta tagakoodi külge. Eemaldada koodiluud (sääre- ja kannaluud).

Korrastamine: eemaldada lihastest väljaulatuvad kõõluseotsad.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

1.1.2.   Sekkumiskõlblik küljetükk (pähkeltükk) (kood INT 12)

Lõikamine ja konditustamine: eraldada sisetükist piki reieluud allasuunatud otselõikega ning välistükist mööda koepiire allasuunatud otselõikega. Ümarat fastsiatega kaetud osa ei eemaldata.

Korrastamine: eemaldada põlvekeder, liigesekapsel ja kõõlus. Välise rasvkoe paksus ei tohi ületada 1 cm.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

1.1.3.   Sekkumiskõlblik sisetükk (kood INT 13)

Lõikamine ja konditustamine: eraldada välistükist ja tagakoodist lõikega mööda koepiire ning eemaldada reieluust. Eemaldada istmikuluu.

Korrastamine: eemaldada kusejuha, külgnev sidekude ja munandikoti lümfisõlm. Eemaldada kõhr ja vaagnaluudega ühendatud sidekude. Välise rasvkoe paksus ei tohi ületada 1 cm.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

1.1.4.   Sekkumiskõlblik välistükk (hõbetükk) (kood INT 14)

Lõikamine ja konditustamine: eraldada sisetükist ja tagakoodist lõikega mööda koepiire. Eemaldada reieluu.

Korrastamine: eemaldada liigesega külgnev tugev kõhr, põlveõndla lümfisõlmed ning sellega seotud rasvkude ja kõõlused. Välise rasvkoe paksus ei tohi ületada 1 cm.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

1.1.5.   Sekkumiskõlblik sisefilee (kood INT 15)

Lõikamine: sisefilee kogupikkuses eemaldamiseks tuleb selle jämedam ots vabastada puusaluu küljest ning seejärel vabastada selgroolülidega külgnev filee seljaosast.

Korrastamine: eemaldada nääre ja rasvkude. Sidekoeline kate ja väike nimmelihas peavad jääma terveks ja eemaldamata. Selle väärtusliku jaotustüki lõikamine, korrastamine ja pakkimine peab toimuma eriti hoolikalt.

Pakendamine ja pakkimine: sisefilee pakitakse ettevaatlikult pikuti, sidekoeline kate ülespoole, peenemad ja paksemad otsad vastakuti ja seda ei murta kokku. Enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

1.1.6.   Sekkumiskõlblik ristluutükk (ülemine tükk) (kood INT 16)

Lõikamine ja konditustamine: see jaotustükk eraldatakse välistükist ja küljetükist otselõikega alates viiendast ristluulülist umbes 5 cm tagapool asuvast kohast kuni kohani, mis asub umbes 5 cm istmikuluust eespool, kusjuures küljetükki ei tohi sisse lõigata.

Eraldada seljaosast lõikega viimase nimmelüli ja esimese ristluulüli vahelt ja puhastada vaagnaluu esiserv. Eemaldada luud ja kõhred.

Korrastamine: eemaldada sisepinnalt pikima seljalihase alt nn rasvatasku. Välise rasvkoe paksus ei tohi ületada 1 cm. Selle väärtusliku jaotustüki lõikamine, korrastamine ja pakkimine peab toimuma eriti hoolikalt.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

1.1.7.   Sekkumiskõlblik seljatükk (kood INT 17)

Lõikamine ja konditustamine: see jaotustükk eraldatakse ristluutükist otselõikega viimase nimmelüli ja esimese ristluulüli vahelt. Esiribist (viieribitükist) eraldatakse see otselõikega 11. ja 10. ribi vahelt. Hoolikalt eemaldada selgroolülid. Ribid ja ogajätked eemaldatakse plaadina.

Korrastamine: eemaldada pärast konditustamist allesjäänud kõhretükid. Eemaldada kõõlus. Välise rasvkoe paksus ei tohi ületada 1 cm. Selle väärtusliku jaotustüki lõikamine, korrastamine ja pakkimine peab toimuma eriti hoolikalt.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

1.1.8.   Sekkumiskõlblik kubemetükk (kood INT 18)

Lõikamine ja konditustamine: kogu kubemetükk tuleb eemaldada tagaveerandi kaheksaribi otselõikest, lõigates kohast, kus kubemetükk on tagasi asetatud, mööda reietüki lihaste koepiire alla kohani, mis on horisontaalne viimase nimmelüli keskmega. Seejärel jätkatakse lõiget paralleelselt sisefileega otse alla kolmeteistkümnendast kuni kuuenda ribini, sealhulgas paralleelselt selgroo selgmise äärega, nii et kogu allasuunatud lõige ei jääks pikima seljalihase külgmisest otsast kaugemale kui 5 cm.

Kõhr ja kõik luud eemaldada plaadina. Kogu kubemeosa peab jääma terveks.

Korrastamine: eemaldada sidekoeline kattekiht. Rasvkude lõigata nii, et nähtav rasvkude (väline ja seesmine) ei ületaks 30 %.

Pakendamine ja pakkimine: pakkimisel võib kubemeosa ühe korra kokku murda. Seda ei tohi lõigata ega rulli keerata. Pakkimisel peavad kubemeosa sisekülg ja serv nähtavale jääma. Enne pakkimist tuleb iga kast vooderdada polüetüleeniga, et jaotustükk või jaotustükid oleksid polüetüleenvooderkilega täielikult kaetud.

1.1.9.   Sekkumiskõlblik esiribitükk (viieribitükk) (kood INT 19)

Lõikamine ja konditustamine: see jaotustükk eraldatakse seljaosast otselõikega 11. ja 10. ribi vahelt ning see peab sisaldama 6. kuni 10. ribi, viimane kaasa arvatud. Eemaldada roietevahelised lihased ja rinnakelme õhukese plaadina koos roietega. Eemaldada selgroolülid ja kõhr, sealhulgas abaluukõhr.

Korrastamine: eemaldada turjaväät ligamentum nuchae. Välise rasvkoe paksus ei tohi ületada 1 cm. Ümarat fastsiatega kaetud osa ei eemaldata.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

2.   ESIVEERANDI JAOTUSTÜKID

2.1.   Jaotustükkide kirjeldus

2.1.1.   Sekkumiskõlblik esikoot (kood INT 21)

Lõikamine ja konditustamine: eemaldada lõikega kodarluud ja õlavarreluud lahutava liigese kohalt. Eemaldada kodarluu.

Korrastamine: eemaldada lihastest väljaulatuvad kõõluseotsad.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

Esikoote ja tagakoote ei tohi koos pakkida.

2.1.2.   Sekkumiskõlblik abatükk (kood INT 22)

Lõikamine ja konditustamine: eraldada abaosa esiveerandist, lõigates mööda koepiire ümber abaosa serva ja abaluukõhre ning jätkates mööda koepiire nii, et abaosa tõstetakse oma loomulikust “taskust” üles. Eemaldada abaluu. Abaluu alune lihas tuleb tagasi asetada, kuid seda ei tohi täielikult eemaldada, et luud oleks võimalik puhtalt eemaldada. Eemaldada õlavarreluu.

Korrastamine: eemaldada kõhred, kõõlused ja liigesekapslid. Rasvkude eemaldada nii, et nähtav rasvkude (väline ja seesmine) ei ületaks 10 %.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

2.1.3.   Sekkumiskõlblik rinnakutükk (kood INT 23)

Lõikamine ja konditustamine: eraldada esiveerandist, tehes otselõike risti esimese ribi keskmega. Eemaldada roietevahelised lihased ja rinnakelme õhukese plaadina koos ribide, rinnakuluu ja kõhrega. Ebatasane äär peab jääma rinnaku külge. Ebatasase ääre ja rinnaku all olev rasvkude tuleb eemaldada.

Korrastamine: rasvkude eemaldada nii, et nähtav rasvkude (väline ja seesmine) ei ületaks 30 %.

Pakendamine ja pakkimine: iga jaotustükk tuleb pakendada polüetüleeni ja pakkida polüetüleeniga vooderdatud kasti, nii et jaotustükid oleksid polüetüleenvooderkilega korralikult kaetud.

2.1.4.   Sekkumiskõlblik esiveerand (kood INT 24)

Lõikamine ja konditustamine: esiveerand on jaotustükk, mis on järele jäänud pärast rinnakutüki, abatüki ja esikoodi eemaldamist.

Ribid eemaldada plaadina. Kaelalülid tuleb puhtalt eemaldada.

Külgnevad lihased tuleb jätta jaotustüki külge.

Korrastamine: eemaldada kõõlused, liigesekapslid ja kõhr. Rasvkude eemaldada nii, et nähtav rasvkude (väline ja seesmine) ei ületaks 10 %.

Pakendamine ja pakkimine: enne polüetüleeniga vooderdatud kasti pakkimist tuleb iga jaotustükk pakendada polüetüleeni.

3.   TEATAVATE ÜKSIKUTE JAOTUSTÜKKIDE VAAKUMPAKENDAMINE

Koodide INT 12, 13, 14, 15, 16, 17 ja 19 alla kuuluvate jaotustükkide puhul võivad liikmesriigid lubada punktis 1 sätestatud eraldi pakendite kasutamise asemel vaakumpakendamist.

----

VI LISA

Direcciones de los organismos de intervención — Adresy intervenčních agentur — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Sekkumisametite aadressid — Διευθύνσεις του οργανισμού παρέμβασης — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d'intervention — Indirizzi degli organismi d'intervento — Intervences aģentūru adreses — Intervencinių agentūrų adresai — Az intervenciós hivatalok címei — Adressen van de interventiebureaus — Adresy agencji interwencyjnych — Endereços dos organismos de intervenção — Adresy intervenčných agentúr — Naslovi intervencijskih agencij — Interventieoelinten osoitteet — Interventionsorganens addresser

BELGIQUE/BELGIË

ČESKÁ REPUBLIKA

DANMARK

DEUTSCHLAND

EESTI

ΕΛΛΑΔΑ

ESPAÑA

FRANCE

IRELAND

ITALIA

ΚΥΠΡΟΣ

LATVIJA

LIETUVA

LUXEMBOURG

HUNGARY

MALTA

NEDERLAND

ÖSTERREICH

POLAND

PORTUGAL

SLOVENIJA

SLOVENSKO

SUOMI/FINLAND

SVERIGE

UNITED KINGDOM

----

VII LISA

KASTIDE, KAUBAALUSTE JA KONTEINERITE KOHTA ESITATAVAD NÕUDED

I.   Kastid

II.   Kaubaalused ja konteinerid

----

VIII LISA

Tagasilükatud sekkumiskõlblike jaotustükkide hinnad artikli 26 lõike 2 esimese ja teise lõigu kohaldamisel

----

IX LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS KOOS MUUDATUSTEGA

----

X LISA

VASTAVUSTABEL

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1670/2006,

10. november 2006,

millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1784/2003 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kohandatud toetuste kindlaksmääramise ja andmisega eksportimiseks ettenähtud teatavate alkohoolsete jookide valmistamiseks kasvatatavale teraviljale

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 18,

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määrusega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad sellisele teraviljale eksporditoetuste kindlaksmääramise ja andmise kohta, mis eksporditakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 16 osutatud alkohoolsete jookidena, mille tootmisprotsessi kuulub vähemalt kolme aasta pikkune kohustuslik laagerdumisaeg.

2.   Kui käesoleva määruse artikli 6 lõikes 1 ei sätestata teisiti, ei kohaldata lõikes 1 osutatud alkohoolsete jookide suhtes komisjoni määrust (EÜ) nr 1043/2005. (8)

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud eksporditoetust võib anda teraviljale, mis vastab asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning mida kasutatakse CN-koodide 2208 30 32, 2208 30 38, 2208 30 52, 2208 30 58, 2208 30 72, 2208 30 78, 2208 30 82 ja 2208 30 88 alla kuuluvate ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 1576/89 (9) kohaselt valmistatavate alkohoolsete jookide tootmiseks.

Artikkel 3

Käesoleva määruse kohaldamisel:

Artikkel 4

1.   Eksporditoetust makstakse teraviljakoguste eest, mille ettevõtted, millel on õigus toetust saada, on suunanud kontrolli alla ja destilleerinud asjaomase destilleerimisperioodi jooksul ning mis on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks iga-aastaselt kindlaksmääratava koefitsiendiga, mida kohaldatakse kõikide isikute suhtes, kellel on õigus toetust saada. Kõnealune koefitsient väljendab asjaomaste alkohoolsete jookide eksporditud ja turustatud üldkoguste keskmist suhet kõnealuste koguste muutuste põhjal, mis on ilmnenud sellise arvu aastate jooksul, mis vastab asjaomase alkohoolse joogi keskmisele laagerdumisajale.

Destilleeritud teraviljakoguste ja koefitsiendi kindlaksmääramisel ei võeta arvesse seestöötlemise korraga hõlmatud koguseid.

Koefitsiendi arvutamisel võetakse samuti arvesse asjaomaste alkohoolsete jookide varude muutumist.

Koefitsient võib varieeruda sõltuvalt kasutatavast teraviljast.

2.   Pädevad asutused kontrollivad korrapäraselt tegelikult eksporditud koguseid ja varude suurust.

Artikkel 5

Artikli 4 lõikes 1 osutatud koefitsient määratakse kindlaks enne iga aasta 1. juulit.

Seda kohaldatakse 1. oktoobrist järgmise aasta 30. septembrini.

Koefitsient määratakse kindlaks vastavalt liikmesriikide esitatud teabele, mis käsitleb ajavahemikku kindlaksmääramisele eelnevate aastate 1. jaanuarist 31. detsembrini.

Artikkel 6

1.   Kohaldatav toetusemäär määratakse kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimesele lõigule.

2.   Toetusemäära ja põllumajandusliku ümberarvestuskursina kasutatakse vastavalt määra ja kurssi, mis kehtivad teravilja kontrolli alla suunamise päeval.

Iga järgneva maksustatava destilleerimisperioodi puhul pärast kontrolli alla suunamise destilleerimisperioodi kasutatakse asjaomase maksustatava destilleerimisperioodi esimesel päeval kehtivat määra ja kurssi.

Artikkel 7

1.   Kui maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad, kaotatakse eksporditoetus teatavate sihtkohtade puhul.

2.   Kui toetus on kaotatud vastavalt lõikele 1 või kui see on taaskehtestatud ning kui teatavad turud ei vasta enam eksporditoetuste saamise tingimustele vastavalt ühinemisaktile või kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepetele, kohandatakse artikli 4 lõikes 1 osutatud koefitsienti. Kõnealuse kohandamise käigus arvatakse nendele turgudele eksporditud kogused, mille suhtes toetus on kaotatud või taaskehtestatud, vastavalt vajadusele kõnealuse koefitsiendi arvutamisel kasutatavate eksporditud üldkoguste sisse või arvatakse neist välja. Kohandatud koefitsienti kohaldatakse alates asjaomaste turgude staatuse muutumisele järgneva maksustatava destilleerimisperioodi esimesest päevast.

Artikkel 8

Käesoleva määruse kohaldamisel võib teravilja asendada linnastega.

Sellisel juhul on linnaste odra ekvivalendi arvutamiseks kasutatav koefitsient 1,30.

Kui kontrolli alla suunatud linnased on rohelised linnased, mille niiskusesisaldus on 43–47 %, on 7 % niiskusesisaldusega linnaste samaväärse koguse arvutamisel kasutatav koefitsient 0,57.

Artikkel 9

1.   Eksporditoetuse saamise õigus on üksnes ühenduse piiritusevalmistajatel.

2.   Piiritusevalmistaja edastab pädevatele asutustele enne iga maksustatava destilleerimisperioodi algust deklaratsiooni, mis sisaldab kõiki eksporditoetuse arvutamiseks vajalikke üksikasju, eelkõige järgmist teavet:

Maksustatava destilleerimisperioodi jooksul võib destilleerimisprotsessi käigus deklaratsiooni ajakohastada, et võtta arvesse tegelikult destilleeritavaid suuremaid või väiksemaid koguseid.

3.   Pärast iga destilleerimisperioodi esitab piiritusevalmistaja pädevatele asutustele deklaratsiooni (edaspidi “destilleerimisdeklaratsioon”), milles ta kinnitab, et on asjaomase destilleerimisperioodi jooksul destilleerinud lõikes 2 sätestatud deklaratsioonis ette nähtud teravilja, et toota ühte kõnealustest alkohoolsetest jookidest; piiritusevalmistaja märgib saadud destilleeritud toodete kogused. Kõnealust deklaratsiooni kontrollivad selle riigi asutused, kus tooted kontrolli alla suunatakse.

4.   Eksporditoetus makstakse pärast seda, kui on esitatud tõendid, et teravili on suunatud kontrolli alla ning destilleeritud.

5.   Toetuse arvutamisel võetakse arvesse teravilja netomassi, kui niiskusesisaldus ei ületa 15 %. Kui kasutatava teravilja niiskusesisaldus on üle 15 %, kuid mitte üle 16 %, võetakse arvesse 1 % võrra vähendatud netomassi. Kui kasutatava teravilja niiskusesisaldus on üle 16 %, kuid mitte üle 17 %, on vähendus 2 %. Kui kasutatava teravilja niiskusesisaldus on üle 17 %, on vähendus 2 % iga protsendi kohta, mille võrra ületatakse 15 % niiskusesisaldust.

Toetuse arvutamisel võetakse arvesse linnaste, v.a artiklis 8 osutatud roheliste linnaste netomassi, kui niiskusesisaldus ei ületa 7 %. Kui kasutatavate linnaste niiskusesisaldus on üle 7 %, kuid mitte üle 8 %, võetakse arvesse 1 % võrra vähendatud netomassi. Kui kasutatavate linnaste niiskusesisaldus on üle 8 %, on vähendus 2 % iga protsendi kohta, mille võrra ületatakse 7 % niiskusesisaldust.

Ühenduse standardmeetod käesolevas määruses osutatud alkohoolsete jookide valmistamiseks ettenähtud teravilja ja linnaste niiskusesisalduse kindlaksmääramiseks on esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 (10) IV lisas.

Artikkel 10

Liikmesriigid võtavad meetmed artiklis 9 osutatud deklaratsioonide täpsuse kontrollimiseks ning meetmed, mis käsitlevad teravilja füüsilist kontrolli, destilleerimisprotsessi ja saadud destilleeritud toote kasutamist.

Artikkel 11

1.   Töötlemise kõrvalsaadused vabastatakse kontrollimisest, kui on kindlaks tehtud, et nende kogus ei ületa tavapäraselt saadavate kõrvalsaaduste kogust.

2.   Toetust ei anta, kui teravili või linnased ei ole veatud ja standardse turustuskvaliteediga.

Artikkel 12

1.   Toetust maksab liikmesriik, kus on vastu võetud artiklis 9 osutatud deklaratsioonid.

2.   Toetust makstakse üksnes ettevõtja kirjaliku taotluse alusel. Liikmesriigid võivad selleks ette näha erivormi.

3.   Väljaarvatud vääramatu jõu puhul, tuleb toetuse saamiseks nõutavad dokumendid esitada 12 kuu jooksul alates päevast, mil kontrolli alla suunamisega tegelevad pädevad asutused on destilleerimisdeklaratsiooni vastu võtnud, vastasel korral jäädakse toetuse saamise õigusest ilma.

4.   Kui koefitsienti on kohandatud vastavalt artikli 7 lõikele 2, maksavad toetuse saajad alates kohandatud koefitsiendi kohaldamise kuupäevast valesti makstud toetuse summad tagasi.

Artikkel 13

1.   Artikli 4 kohaldamisel tuleb tõendada, et asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavate alkohoolsete jookide kogused on eksporditud.

2.   Kohaldatavad tõendid on sätestatud määruses (EÜ) nr 800/1999.

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab “eksport”:

4.   Eksporditud toodetena käsitatakse ka määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 40 alusel heakskiidetud pardavarulattu paigutatud tooteid. Kõnealustesse ladudesse paigutatud toodete puhul kohaldatakse eespool nimetatud määruse artikleid 40–43 mutatis mutandis.

Artikkel 14

1.   Alkohoolsete jookide eksportimise päevana käsitatakse ekspordiga seotud tolliformaalsuste täitmise päeva.

2.   Ekspordiga seotud tolliformaalsuste täitmisel esitatavas deklaratsioonis peavad olema järgmised andmed:

3.   Kui alkohoolne jook on saadud eri teraviljaliikidest ja on hilisema segamise tulemus, piisab lõike 2 punkti c kohaldamisel selle märkimisest deklaratsioonis.

Artikkel 15

1.   Selleks, et alkohoolse joogi kogust käsitataks ekspordituna, tuleb kuue kuu jooksul alates ekspordiga seotud tolliformaalsuste täitmise kuupäevast esitada määratud asutusele artiklis 13 osutatud tõendid.

2.   Kui vaatamata eksportija sellekohastele püüdlustele ei ole ettenähtud tähtaja jooksul tõendeid esitatud, võib tähtaega pikendada kokku kuni kuue kuu võrra.

Kui tõendid ekspordi kohta esitatakse pärast tähtaja möödumist, nii et toimingut ei saa arvestada sama kalendriaasta ekspordi hulka, arvatakse kõnealune eksporditoiming järgmise kalendriaasta ekspordi hulka.

Artikkel 16

1.   Ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamise puhul kohaldatakse artikli 13 lõikes 1 osutatud jookide puhul ühenduse välistransiidiprotseduuri.

2.   Määruse (EMÜ) nr 2913/92 kohaldamisel käsitatakse käesoleva määruse artikli 13 lõikes 1 osutatud jooke kaubana, mille puhul eksporditoetuse saamiseks nõutavad ekspordiga seotud tolliformaalsused on täidetud. Selliseid jooke võib lubada vabasse ringlusse üksnes juhul, kui makstakse tagasi eksporditoetusele vastav summa.

Artikkel 17

Artikli 7 kohaldamisel tuleb lisaks esitada tõendid selle kohta, et asjaomased alkohoolsed joogid on jõudnud sihtkohta, mille puhul eksporditoetus määrati.

Sellisel juhul on tõendid kauba importimise kohta kolmandasse riiki, mille puhul kohaldatakse eksporditoetust, määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklites 15 ja 16 sätestatud tõendid.

Artikkel 18

1.   Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva määruse kohaldamiseks pädevate asutuste nimed ja aadressid.

2.   Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile enne iga aasta 16. juulit järgmise teabe:

3.   Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile võimaluse korral ka punktides a–d loetletud teabe iga kvartali kohta enne 16. oktoobrit, 16. jaanuari ja 16. aprilli.

4.   Komisjoni taotluse korral edastavad asjaomased liikmesriigid ka artikli 7 lõikes 2 osutatud koefitsiendi kohandamiseks vajaliku teabe.

Artikkel 19

Artikli 18 kohaldamisel:

Artikkel 20

Määrus (EMÜ) nr 2825/93 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 21

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2006

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

(2)EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

(3)EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1633/2000 (EÜT L 187, 26.7.2000, lk 29).

(4)  Vt I lisa.

(5)EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

(6)EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

(7)EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 410/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 7).

(8)ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

(9)EÜT L 160, 12.6.1989, lk 1.

(10)EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31.

----

I LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

----

II LISA

VASTAVUSTABEL

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1671/2006,

10. november 2006,

kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 27. mai 1997. aasta määrust (EÜ) nr 936/97, millega avatakse värske, jahutatud ja külmutatud kõrgekvaliteedilise veiseliha ning külmutatud pühvliliha tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga impordisertifikaadi taotlus, mis on esitatud 1.–5. novembril 2006 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha kohta, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f, rahuldatakse täies ulatuses.

2.   Impordisertifikaadi taotlusi saab esitada vastavalt määruse (EÜ) nr 936/97 artiklile 5 2006. aasta detsembri esimese viie päeva jooksul koguse 4 832,45 tonni ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

(2)EÜT L 137, 28.5.1997, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 408/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 3).

----

----

NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/91/EÜ,

7. november 2006,

San José kilptäi tõrje kohta

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 37 ja 94,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis käsitletakse miinimummeetmeid, mida peab liikmesriikides võtma San José kilptäi (Quadraspidiotus perniciosus Comst.) tõrjeks ja leviku tõkestamiseks.

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   taimed– elusad taimed ja elusad taimeosad, välja arvatud viljad ja seemned;

b)   saastunud taimed ja viljad– taimed ja viljad, millel on leitud üks elus San José kilptäi või rohkem;

c)   San José kilptäi peremeestaimed– taimed botaanilistest perekondadest Acer L., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Euonymus L., Fagus L., Juglans L., Ligustrum L., Malus Mill., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rosa L., Salix L., Sorbus L., Syringa L., Tilia L., Ulmus L., Vitis L.;

d)   puukoolid– istandikud, kus kasvatatakse taimi, mis on ette nähtud taasistutamiseks, paljundamiseks või juurdunud üksiktaimedena turustamiseks.

Artikkel 3

Kui registreeritakse San José kilptäi esinemisjuht, piiritlevad liikmesriigid saastunud ala ja kaitsetsooni, mis on piisavalt lai, et tagada ümbritsevate alade kaitse.

Artikkel 4

Liikmesriigid näevad ette, et saastunud aladel ja kaitsetsoonides tuleb San José kilptäi peremeestaimi asjakohaselt ravida selle kahjuri tõrjeks ja leviku tõkestamiseks.

Artikkel 5

Liikmesriigid näevad ette järgmise:

Artikkel 6

Liikmesriigid tagavad, et kaitsetsoonides kohaldatakse San José kilptäi peremeestaimede suhtes ametlikku järelevalvet ja et neid kontrollitakse vähemalt kord aastas, et avastada iga San José kilptäi.

Artikkel 7

1.   Liikmesriigid näevad ette, et kaubasaadetises olevad saastunud taimed (välja arvatud pinnases juurdunud taimed) ja kaubasaadetises olevad saastunud värsked viljad tuleb hävitada ning teisi saastunud partii taimi ja vilju tuleb ravida või töödelda nii, et kõik leitud San José kilptäid on hävitatud.

2.   Lõike 1 sätteid ei kohaldata kergelt saastunud värskete viljade kaubasaadetiste suhtes.

Artikkel 8

Liikmesriigid tühistavad San José kilptäi tõrjeks või leviku tõkestamiseks võetud meetmed ainult siis, kui San José kilptäid enam ei esine.

Artikkel 9

Liikmesriigid keelavad San José kilptäide hoidmise.

Artikkel 10

1.   Liikmesriigid võivad lubada

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 sätestatud luba antakse üksnes siis, kui piisava kontrolliga tagatakse, et erandid ei piira San José kilptäi tõrjet ega põhjusta kahjuri levikut.

Artikkel 11

Liikmesriigid võivad võtta vastu sellised lisasätted või karmimad sätted, mida võidakse nõuda San José kilptäi tõrjeks või leviku tõkestamiseks.

Artikkel 12

Direktiiv 69/466/EMÜ tunnistatakse kehtetuks; see ei muuda liikmesriikide kohtustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 13

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. november 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. HEINÄLUOMA

----

(1)  12. oktoobril 2006 edastatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  5. juulil 2006 edastatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(3)EÜT L 323, 24.12.1969, lk 5. Direktiivi on muudetud direktiiviga 77/93/EMÜ (EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20).

(4)  Vt I lisa A osa.

----

I LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

(viidatud artiklis 12)

----

(1)  Iirimaa ja Suurbritannia: 1. juuli 1973.

(2)  Kooskõlas direktiivi 77/93/EMÜ artiklis 16 sätestatud korraga võivad liikmesriigid taotluse korral hakata järgima selle direktiivi mõningaid sätteid hiljem kui 1. mail 1980, kuid mitte hiljem kui 1. jaanuaril 1981.

(3)  Kreeka: 1. jaanuar 1983.

(4)  Hispaania ja Portugal: 1. märts 1987.

----

II LISA

Vastavustabel

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

----

NÕUKOGU OTSUS,

7. november 2006,

millega muudetakse otsust 2003/583/EÜ Euroopa Investeerimispanga teise, kolmanda, neljanda, viienda ja kuuenda EAFi raames Kongo Demokraatlikus Vabariigis läbi viidud toimingute eest saadud rahaliste vahendite ümberjaotamise kohta

(2006/768/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000. aastal Cotonous, (1)

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahelist 12. septembri 2000. aasta siselepingut ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Benin) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa, (2) eriti siselepingu artikli 8 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on koostatud kokkuleppel Euroopa Investeerimispangaga (EIP),

ning arvestades järgmist:

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/583/EÜ artikli 4 kolmas lause asendatakse järgmisega:

“Vastavalt otsusele 2005/446/EÜ on sellele arvele kantud vahendite sidumise tähtpäev 31. detsember 2007. Pärast nendest vahenditest rahastatud tehingute sooritamist pangaarve suletakse ja järelejäänud vahendid tagastatakse liikmesriikidele. Arve suletakse hiljemalt 31. detsembril 2011.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 7. november 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. HEINÄLUOMA

----

(1)EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on muudetud 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 28.10.2005, lk 4).

(2)EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

(3)ELT L 198, 6.8.2003, lk 9.

(4)ELT L 156, 18.6.2005, lk 19.

----

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS,

31. oktoober 2006,

millega koostatakse nende piirkondade ja alade loend, mis on kõlblikud rahastamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi piiriüleste ja riikidevaheliste harude raames ajavahemikus 2007–2013

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5144 all)

(2006/769/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, (1) eelkõige selle artiklit 7,

olles konsulteerinud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 103 nimetatud fondide koordineerimiskomiteega,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 7 lõikes 1 nimetatud piiriülese koostöö eesmärgil on piirkonnad, mis on kõlblikud rahastamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil, loetletud I lisas.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 7 lõikes 2 nimetatud riikidevahelise koostöö eesmärgil on piirkonnad, mis on kõlblikud rahastamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil, loetletud II lisas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 31. oktoober 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Danuta HÜBNER

----

(1)ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

----

I LISA

Nende NUTS III taseme piirkondade loend, mis on kõlblikud rahastamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi piiriülese haru raames ajavahemikul 1. jaanuar 2007–31. detsember 2013

----

II LISA

Nende NUTS II taseme piirkondade loend, mis on kõlblikud rahastamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi riikidevahelise haru raames ajavahemikul 1. jaanuar 2007–31. detsember 2013

ASSOORID, MADEIRA, KANAARI SAARED (MAKARONEESIA)

ALPINE SPACE

ATLANDI OOKEANI RANNIK

LÄÄNEMERE PIIRKOND

KARIIBI MERE PIIRKOND

KESK-EUROOPA IDAOSA

INDIA OOKEANI PIIRKOND

VAHEMERE PIIRKOND (1)

PÕHJAMERE PIIRKOND

LOODE-EUROOPA

PÕHJAPOOLNE PERIFEERIA

SOUTH EAST EUROPE

EDELA-EUROOPA (2)

----

(1)  Piirkond hõlmab ka Gibraltari.

(2)  Piirkonda kuulub ka Gibraltar.

----

----

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2006,

millega muudetakse piiriüleses elektrikaubanduses võrkudele juurdepääsu tingimusi käsitleva määruse (EÜ) nr 1228/2003 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/770/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1228/2003 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

----

(1)ELT L 176, 15.7.2003, lk 1.

----

LISA

Riiklike võrkude vaheliste ühenduste olemasoleva edastamisvõimsuse juhtimise ja jaotamise suunised

1.   Üldsätted

2.   Ülekoormuse juhtimise meetodid

3.   Koordineerimine

4.   Turutehingute ajakava

5.   Läbipaistvus

6.   Ülekoormusest saadava tulu kasutamine

----

(1)  Toimimisohutus tähendab “ülekandesüsteemi säilitamist kokkulepitud ohutuse piires”.

----

----

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2006,

lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5304 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/771/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada sagedusalad ning asjaomased tehnilised parameetrid lähitoimeseadmete poolt kasutatava raadiospektri kättesaadavuseks ja tõhusaks kasutamiseks, et kõnealused seadmed võiksid saada eeliseid komisjoni otsuses 2000/299/EÜ sätestatud 1. klassi klassifikatsioonist.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   lähitoimeseadmed– raadiosaatjad, mis võimaldavad kas ühe- või kahesuunalist edastust ning mis edastavad väikesel võimsusel lühikeste vahemaade taha;

2.   häirete ja kaitstuse puudumise põhimõte– põhimõte, mille kohaselt ei tohi tekitada häireid mistahes raadiosideteenusele ega nõuda nende seadmete kaitset raadiosideteenuste poolt põhjustatud häirete eest.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid määravad ühiskasutuse ning häirete ja kaitstuse puudumise põhimõtte alusel lähitoimeseadmete sagedusalad, millele suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse lisas toodud eritingimusi ning rakendamistähtaega.

2.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid vastavalt raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõikele 5 taotleda üleminekuperioode ja/või raadiosageduse jagamist.

3.   Käesolev otsus ei piira liikmesriikide õigust lubada sagedusalade kasutamist pehmematel tingimustel, kui on käesoleva otsuse lisas sätestatud.

Artikkel 4

Liikmesriigid jälgivad asjaomaste sagedusalade kasutamist ning teatavad oma tähelepanekutest komisjonile, et võimaldada käesoleva otsuse õigeaegset läbivaatamist.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

----

(1)EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

(2)EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

(3)EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

(4)EÜT L 97, 19.4.2000, lk 13.

(5)  Volitus CEPTile lähitoimeseadmete poolt kasutatavate sagedusribade täiendava ühtlustamise analüüsimiseks.

(6)  ECC viimane aruanne komisjonile vastuseks CEPTi volitusele raadiosageduse tuvastamise ja raadiospektri ühtlustamise kohta.

(7)ELT L 241, 13.7.2004, lk 66.

(8)ELT L 21, 25.1.2005, lk 15.

(9)ELT L 187, 19.7.2005, lk 22.

(10)ELT L 344, 27.12.2005, lk 47.

(11)ELT L 159, 30.4.2004, lk 1.

(12)EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59.

----

LISA

Lähitoimeseadmete ühtlustatud sagedusalad ja tehnilised parameetrid

----

(1)  See kategooria on saadaval mis tahes tüüpi rakendusteks, mis vastavad tehnilistele tingimustele (tüüpilised kasutusviisid on telemeetria, kaugkäsud, häiresignalisatsioon, andmed üldiselt ja muud sarnased rakendused).

(2)  Töötsükkel – suhteline ajaühik ühetunnise perioodi kohta, mille jooksul seade on saaterežiimil.

(3)  Sotsiaalhäireseadmeid kasutatakse kodus elavate eakate või puuetega inimeste abistamiseks, kui nad vajavad abi.

(4)  Sellesse kategooriasse kuuluvad näiteks sõidukite immobilaiserid, loomatuvastusseadmed, häiresüsteemid, juhtmetuvastus, jäätmekäitlus, isikutuvastus, juhtmevaba häälside, ligipääsusüsteemid, lähedustajurid, vargusvastased süsteemid, sh raadiosagedusel põhinevad vargusvastased induktiivsüsteemid, andmeedastus pihuseadmetele, automaatne tootetuvastus, juhtmeta juhtimissüsteemid ja automaatne teekasutusmaksu arvestamine.

(5)  See kategooria hõlmab nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivis 90/385/EMÜ (aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid ja nende lisaseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta) määratletud aktiivsete siirdatavate meditsiiniseadmete raadioosi.

(6)  Juhtmevabade audiosüsteemide rakendused, nagu näiteks juhtmeta kõlarid, juhtmeta kuularid, juhtmeta kaasaskantavad kuularid (näiteks kehal kantavad CD-, kasseti- ja raadioseadmed), sõidukis kasutamiseks mõeldud juhtmeta kuularid (näiteks raadio või mobiiltelefoniga kasutamiseks, jms), kontserdil või muudel lavaetendustel kasutavad kõrvasisesed monitorid.

----